2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2001/85/EG
av den 20 november 2001
om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten
utöver förarsätet och om ändring av direktiv 70/156/EEG och 97/27/EG
(EGT L 42, 13.2.2002, s. 1)
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 125, 21.5.2003, s. 14 (2001/85/EG)
▼B
EUROPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2001/85/EG
av den 20 november 2001
om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbe-
fordran med mer än åtta säten utöver förarsätet och om ändring
av direktiv 70/156/EEG och 97/27/EG
EUROPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 95 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), på grundval av
det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 25juni 2001, och
av följande skäl:
(1)Den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser, där
fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital ärsäkerställd. Det är viktigt att vidta åtgärder i det syftet.
(2)De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt natio-nell lagstiftning gäller bland annat särskilda bestämmelser förfordon som används för personbefordran med mer än åtta sätenutöver förarsätet.
(3)Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna.
(4)Skillnader i de tekniska kraven för dessa fordon har utgjort ett
hinder för att släppa ut dem på gemenskapens marknad. Om
alla medlemsstater antar harmoniserade krav i stället för sinanationella regler kommer detta att göra det lättare för den inremarknaden att fungera tillfredsställande när det gäller dessafordon.
(5)Det är därför nödvändigt att alla medlemsstater antar sammakrav, antingen som tillägg till eller i stället för sina nuvaranderegler, särskilt för att för varje fordonstyp möjliggöra en tillämp-ning av det förfarande för EG-typgodkännande som behandlas irådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärm-
ning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
4).
(6)Detta direktiv är ett av särdirektiven för förfarandet för EG-
typgodkännande, som fastställdes genom direktiv 70/156/EEG.
(7)Med hänsyn till de framsteg som redan gjorts för att förbättra
tillgängligheten till fordon i klass I och II för personer mednedsatt rörlighet bör det vara tillåtet för befintliga fordonstyper
att i vissa delar av mittgången ha en större lutning än nya
fordonstyper.
(8)Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att genomtillämpning av EG-typgodkännande för dessa fordon undvika
handelshinder inom gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning
kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av deföreslagna åtgärdernas omfattning och verkningar inom den2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 2
(1) EGT C 17, 20.1.1998, s. 1.
(2) EGT C 129, 27.4.1998, s. 5.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 18 november 1998 (EGT C 379,
7.12.1998, s. 80), bekräfteat den 27 oktober 1999 (EGT C 154, 5.6.2000, s.
47), rådets gemensamma ståndpunkt av den 26 september 2000 (EGT C370, 22.12.2000, s. 1) och Europarlamentets beslut av den 14 februari 2001
(EGT C 276, 1.10.2001, s. 124). Europaparlamentets beslut av den 3 oktober
2001 och rådests beslut av den 8 oktober 2001.
(
4) EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamen-
tets och rådets direktiv (EGT L 11, 16.1.1999, s. 25).
▼B
berörda sektorn bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan ge-
menskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipeni artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen
i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är
nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(9)För att kunna göra åtskillnad mellan befintliga och nya fordon-styper är det nödvändigt att man hänvisar till rådets direktiv 76/756/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemssta-ternas lagstiftning om montering av belysning ochljussignalanordningar på motorfordon och släpvagnar till dessa
fordon (
1).
(10)Det är önskvärt att man beaktar de redan befintliga tekniskaföreskrifter som FN:s ekonomiskakommission för Europa(UN-
ECE) antagit i föreskrifter nr 36 (”Enhetliga bestämmelser omgodkännande av större fordon avsedda för personbefordran avse-ende deras allmänna konstruktion”), i föreskrifter nr 52(”Enhetliga bestämmelser om konstruktionen av allmänna trans-
portfordon med liten kapacitet”), i föreskrifter nr 66 (”Enhetliga
bestämmelser om godkännande av större passagerarfordon vadgäller hållfastheten i deras karosseristomme”) och i föreskrifternr 107 (”Enhetliga bestämmelser om godkännande av störretvåvåningsfordon avsedda för personbefordran avseende derasallmänna konstruktion”), som finns som bilaga till avtalet av
den 20 mars 1958 om antagande av enhetliga regler för
typgodkännande av utrustning och delar till motorfordon samtför ömsesidigt erkännande av sådant godkännande.
(11)Detta direktivs främsta syfte är att garantera passagerarnassäkerhet, men det är även nödvändigt att utarbeta tekniskaföreskrifter för att de fordon som omfattas av direktivet skallbli tillgängligaför personer med nedsa tt rörlighet i enlighet
med gemenskapens transport- och socialpolitik. Alla ansträng-
ningar måste göras för att sådana fordon skall bli mertillgängliga. Tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighetkan därför uppnås antingen genom tekniska lösningar som appli-ceras på fordonet i enlighet med detta direktiv, eller genom attdessa kombineras med lämplig lokal infrastruktur som garanterar
ombordstigning för rullstolsburnapersoner.
(12)Till följd av ovanstående är det nödvändigt att ändra direktiv 70/156/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG
av den 22 juli 1997 om massa och dimensioner för vissa katego-rier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
2).
(13)De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antasi enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommis-sionens genomförandebefogenheter (
3).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I dettadirektiv a vses med
—fordon: varje motorfordon av kategori M2eller M3enligt definitio-
nernai bila ga2 A del 3 till direktiv 70/156/EEG,
—karosseri: en separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i
direktiv 70/156/EEG,
—fordonsklass: ett fordon som överensstämmer med beskrivningen av
klass i bilaga I till detta direktiv.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 3
(1) EGT L 262, 27.9.1976, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv (EGT L 171, 30.6.1997, s. 1).
(2) EGT L 233, 25.8.1997, s. 1.
(3) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
▼B
Artikel 2
1. Från och med 13 augusti 2003 får medlemsstaterna inte vägra att
utfärda EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande
— för ett fordon,
— för ett karosseri,
— för ett fordon vars karosseri redan är typgodkänt som en separat
teknisk enhet,
eller vägra eller förbjuda att ett fordon eller ett karosseri som en
separat teknisk enhet saluförs, registreras eller tas i bruk av skäl somhänför sig till bestämmelser om fordon som används för personbe-fordran med mer än åtta säten utöver förarsätet, om kraven i detta
direktiv och dess bilagor är uppfyllda.
2. Punkt 1 skall även gälla för låggolvsbussar i klass I och II, som
typgodkänts före den 13 augusti 2002 i enlighet med direktiv 76/756/
EEG och som har en mittgång med en lutning på 12,5 % i enlighet
med punkt 7.7.6.2 i bilaga I.
3. Med förbehåll för bestämmelsernai punkt 4 och från och med
den 13 februari 2004 får medlemsstaterna
— inte längre utfärda EG-typgodkännande för en typ av fordon eller
en typ av karosseri som en separat teknisk enhet,
— vägra registrering, saluföring eller ibruktagande av nya fordon och
nya karosserier som separata tekniska enheter
av skäl som hänför sig till bestämmelser om fordon som används för
personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet, om kraven i
detta direktiv och dess bilagor inte är uppfyllda.
4. Från och med den 13 februari 2005 får medlemsstaterna vägra
registrering, saluföring eller ibruktagande av sådana nya fordon och
nya karosserier som separata tekniska enheter som har typgodkänts i
enlighet med bestämmelsernai punkt 2.
Artikel 3
1. Fordon i klass I skall vara tillgängliga för personer med nedsatt
rörlighet, däribland rullstolsburna, enligt de tekniska föreskrifterna ibilaga VII.
2. Medlemsstaterna skall kunna välja den lämpligaste lösningen för
att uppnå en bättre tillgänglighet när det gäller andra fordon än dem iklass 1. Om emellertid andra fordon än de i klass I utrustas med anord-ningar för personer med nedsatt rörlighet och/eller rullstolsburna , skall
de uppfylla de relevanta kraven i bilaga VII.
Artikel 4
Direktiv 70/156/EG skall ändras på följande sätt:1. I bilaga 1:
a) Följande punkter skall tilläggas till punkt 0.2:
”
”
b) Följande punkter skall tilläggas till punkt 0.3:
”
”2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 4
▼B
c) Följande punkter skall tilläggas till punkt 0.3.1:
”
”
d) Följande punkt skall tilläggas till punkt 2.4.2:
”
”
e) Följande punkt skall införas:
”
”
f) Punkt 13 skall ersättas med följande:
”
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 5
▼B
”2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 6
▼B
2. Följande punkt skall införas i del I i bilaga III:
”
”
3. I bilaga IV:
a) I del I skall punkt 52 ersättas med följande:
Föremål Direktiv EGT Tillämpligt på
”52” ”Bussar” ”…/…/EG” ”L …” ”M1”” M2X””M3X””N1”” N2”” N3”” O1”” O2”” O3”” O4”
b) I del II skall följande infogas som punkt 52:
ÄmneGrundför-
ordning nrÄndring-
sutgåvaTillägg Ändring
”52” ”Karosse-
ristomens
hållfasthet
(linje-
bussar)””66” ”—” ”1-00” ”—”
Artikel 5
Bilaga I till direktiv 97/27/EG skall ändras på följande sätt:1. Punkterna 2.1.2.1–2.1.2.1.4 skall strykas.
2. Följande punkter skall införas:
”2.1.2.1 buss: ett fordon enligt definitionen i punkt 2 i bilaga I till
direktiv 2001/85/EG.
2.1.2.2 bussklass : ett fordon i en klass enligt definitionen i punk-
terna2.1.1 och 2.1.2 i bila gaI till direktiv 2001/85/EG.
2.1.2.3 ledbuss: ett fordon enligt definitionen i punkt 2.1.3 i bilaga
I till direktiv 2001/85/EG.
2.1.2.4 tvåvåningsbuss : ett fordon enligt definitionen i punkt 2.1.6 i
bilaga I till direktiv 2001/85/EG.”
3. Den tidigare punkten 2.1.2.2 skall numreras om till 2.1.2.5.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 7
▼C1
▼B
Artikel 6
De åtgärder som krävs för att detta direktiv skall kunna anpassas till
den tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande
som avses i artikel 7.2.
Artikel 7
1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för anpassning till
den tekniska utvecklingen som inrättas genom artikel 13 i direktiv 70/
156/EEG, nedan kallad kommittén.
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut
1999/468/EG tillämpas med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 idet beslutet.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 8
1. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de lagar och andra
författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 13
augusti 2003. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning närde offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall görasskall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inomdet område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 9
Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europe-
iska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 10
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 8
▼B
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR
Bilaga I: Räckvidd, definitioner, ansökan om EG-typgodkännande för fordon eller EG-
typgodkännande som en separat teknisk enhet för ett karosseri, ändringar av
fordonstyp, karosserityp, produktionsöverensstämmelse samt krav.
Tillägg 1: Kontroll av statisk sidostabilitet genom beräkning
Bilaga II: Handlingar för typgodkännandeintyg
Tillägg 1: Informationsdokument
Tillägg 1.1: Informationsdokument för en fordon-
styp
Tillägg 1.2: Informationsdokument för en karosse-
rityp
Tillägg 1.3: Informationsdokument för en fordon-
styp vars karosseri redan godkänts som
separat teknisk enhet
Tillägg 2: EG-typgodkännandeintyg
Tillägg 2.1: EG-typgodkännandeintyg för ett fordonTillägg 2.2: EG-typgodkännandeintyg för ett karos-
seri
Tillägg 2.3: EG-typgodkänanndeintyg för ett fordon
försett med karosseri som redan är
godkänt som separat teknisk enhet
Bilaga III: Ritningar
Bilaga IV: Karosseristommens hållfasthet
Tillägg 1: Överrullningsprov av hela fordonetTillägg 2: Överrullningsprov av en karosserisektion
Tillägg 3: Slagprov av en karosserisektion
Tillägg 3.1: Beräkning av den totala energinTillägg 3.2: Kraven rörande fördelningen av de
huvudsakliga energiabsorberande
delarna av ett fordons karosseristomme
Tillägg 4: Kontroll av karosseristommens hållfasthet genom beräkning
Bilaga V: Riktlinjer för att mäta stängningskraften hos maskinellt manövrerade dörrarBilaga VI: Särskilda krav för fordon avsedda för högst 22 passagerare
Bilaga VII: Krav för teknisk utrustning som underlättar av- och påstigning för personer med
nedsatt rörlighet
Bilaga VIII: Särskilda krav för tvåvåningsbussar
Tillägg 1: Mittgången
Bilaga IX: EG-typgodkännande av separat teknisk enhet och EG-typgodkännande av fordon
försett med karosseri som redan är godkänt som en separat teknisk enhet2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 9
▼B
BILAGA I
RÄCKVIDD, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄN-
NANDE FÖR FORDON ELLER EG-TYPGODKÄNNANDE SOM EN
SEPARAT TEKNISK ENHET FÖR ETT KAROSSERI, ÄNDRINGAR
AV FORDONSTYP ELLER KAROSSERITYP, PRODUKTIONSÖVE-
RENSSTÄMMELSE SAMT KRAV
1. RÄCKVIDD
1.1 Dettadirektiv gäller för va rje envånings- och tvåvåningsfordon,
stelt och ledat fordon i kategorierna M2eller M3enligt definitionen
i bilaga 2, del A till rådets direktiv 70/156/EEG.
1.2 Kraven i detta direktiv gäller emellertid inte för följande fordon:1.2.1 Fordon som används för säker transport av personer, t.ex. fångar.
1.2.2 Fordon särskilt utformade för transport av skadade eller sjuka
(ambulanser).
1.2.3 Terrängfordon.
1.2.4 Fordon särskilt utformade för transport av skolbarn till dess detta
direktiv ändras enligt det förfarande som avses i artikel 7.2.
1.3 Kraven i detta direktiv gäller för följande fordon endast i den
utsträckning de är kompatibla med deras avsedda användning och
funktion:
1.3.1 Fordon utformade för att användas av polis, säkerhetsstyrkor och
väpnade styrkor.
1.3.2 Fordon med säten som endast skall användas när fordonet är stil-
lastående, men som är avsedda att transportera högst åtta personer
(förutom föraren) när de är i rörelse. Exempel på sådana fordon är
bokbussa r, mobilakyrkor och mobilasjukhusenheter. De säten
som skall användas när fordonet är i rörelse måste vara klart iden-
tifierbara för användarna.
2. DEFINITIONER
I dettadirektiv a vses med
2.1 fordon: fordon i kategorierna M
2och eller M3enligt definitionen i
bilaga 2, del A till direktiv 70/156/EEG.
2.1.1 För fordon som är inrättade för befordran av fler än 22 passagerare
utöver föraren finns det tre fordonsklasser:
2.1.1.1 klass I: fordon som tillverkats med utrymmen för ståplatspassage-
rare för att medge frekventa förflyttningar av passagerare.
2.1.1.2 klass II: fordon som huvudsakligen tillverkats för befordran av sitt-
platspassagerare och som är utformade för att medge befordran av
ståplatspassagerare i mittgången och/eller i ett utrymme som inte
är större än det utrymme som upptas för två dubbelsäten.
2.1.1.3 klass III : fordon som uteslutande tillverkats för befordran av sitt-
platspassagerare.
Ett fordon kan anses tillhöra mer än en klass. I sådana fall kan
fordonet godkännas för varje klass det tillhör.
2.1.2 För fordon som är inrättade för befordran av högst 22 passagerare
utöver föraren finns det två fordonsklasser:
2.1.2.1 klass A: fordon utformade för befordran av ståplatspassagerare. Ett
fordon i denna klass är utrustat med säten och skall ha utrymme
för ståplatspassagerare.
2.1.2.2 klass B: fordon som inte är utformade för befordran av ståplatspas-
sagerare. Ett fordon i denna klass saknar utrymme för
ståplatspassagerare.
2.1.3 ledat fordon : ett fordon som består av två eller flera stela sektioner
som är kopplade till varandra via en led och där passagerarutrym-
mena i varje sektion står i förbindelse med varandra så att
passagerarna kan förflytta sig fritt mellan dem. De stela sektio-
nerna är permanent sammankopplade så att de kan tas isär endast
med utrustning som normalt bara finns i en verkstad.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 10
▼B
2.1.3.1 tvåvåningsledfordon : ett fordon som består av två eller flera stela
sektioner som är kopplade till varandra i en led och där passagera-
rutrymmenai va rje sektion på minst ett däck står i förbindelse med
varandra så att passagerarna kan förflytta sig fritt mellan dem. De
stela sektionerna är permanent sammankopplade så att de kan tas
isär endast med utrustning som normalt bara finns i en verkstad.
2.1.4 låggolvbuss : ett fordon i klass I, II eller A i vilket minst 35 % av
utrymmet för ståplatspassagerare (eller den främre sektionen när
det gäller ledade fordon, eller den nedre våningen när det gäller
tvåvåningsfordon) utgör ett område utan trappsteg och ger
möjlighet att nå minst en på- och avstigningsdörr.
2.1.5 karosseri : en separat teknisk enhet enligt definitionen i artikel 2 i
direktiv 70/156/EEG omfattande all särskild invändig och utvändig
utrustning på fordonet.
2.1.6 tvåvåningsfordon : ett fordon där passagerarutrymmena åtminstone
delvis är uppdelade på två våningar och där den övre våningen
inte har något utrymme för ståplatspassagerare.
2.2 Definitioner av typ(er)
2.2.1 fordonstyp : fordon som inte avviker i följande avseenden:
— Karosseritillverkare.
— Chassitillverkare.— Fordonsbegrepp (> 22 passagerare) eller ( ≤22 passagerare).
— Karosseribegrepp (envånings-, tvåvånings-, ledad, låggolvs-).— Karosserityp om karosseriet har godkänts som en separat
teknisk enhet.
2.2.2 karosserityp : när det gäller typgodkännande som en separat teknisk
enhet: den kategori av karosserier som inte väsentligt skiljer sig åt
i följande avseenden:
— Karosseritillverkare.
— Fordonsbegrepp (> 22 passagerare) eller ( ≤22 passagerare).
— Karosseribegrepp (envånings-, tvåvånings-, stel, ledad,
låggolvs-).
— Ett komplett utrustat fordonskarosseris vikt får högst avvika
med 10 %.
— Angivna typer av fordon på vilka karosseritypen kan monteras.
2.3 godkännande av fordon eller av separat teknisk enhet : ett godkän-
nande av en fordonstyp eller en karosserityp enligt punkt 2.2 i
denna bilaga när det gäller de konstruktionsspecifikationer som
anges i detta direktiv.
2.4 karosseristomme : den del av karosseriet som bidrar till fordonets
hållfasthet vid en olycka med överrullning.
2.5 på-och avstigningsdörr : en dörr avsedd att användas av passage-
rare under normala omständigheter och med föraren sittande i
förarsätet.
2.6 dubbeldörr : en dörr med två genomgångsutrymmen eller motsva-
righeten därtill.
2.7 skjutdörr : en dörr som kan öppnas eller stängas endast genom att
skjutas längs en eller flera rätlinjiga, eller nästan rätlinjiga, skenor.
2.8 nödutgångsdörr : en dörr som i undantagsfall, och särskilt i en
nödsituation, är avsedd att användas av passagerare.
2.9 nödutgångsfönster : ett fönster, inte nödvändigtvis med glas, avsett
att användas av passagerare som utgång endast i en nödsituation.
2.10 dubbel-eller flerdubbelfönster : ett nödutgångsfönster som, om det
indelas i två eller flera delar med tänkta vertikallinjer (eller verti-
kalplan), består av två eller flera delar, av vilka varje del uppfyller
de krav i fråga om dimensioner och tillgänglighet som gäller för
ett normalt nödutgångsfönster.
2.11 utrymningslucka : en öppning i taket eller golvet avsedd att
användas av passagerare som nödutgång endast i en nödsituation.
2.12 nödutgång : en nödutgångsdörr, ett nödutgångsfönster eller en
nödutgångslucka.
2.13 utgång: en på- och avstigningsdörr, en förbindelsetrappa, en halv-
trappa eller en nödutgång.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 11
▼B
2.14 golv eller våning : den del av ett karosseri mot vars ovansida
ståplatspassagerare, sittplatspassagerare, föraren och eventuella
besättningsmedlemmar vilar sina fötter; denna ovansida kan
uppbära fästanordningarna för sätena.
2.15 mittgång : det utrymme mellan sätena från vilket passagerare kan
förflytta sig från ett säte eller en sätesrad till varje annat säte eller
sätesrad eller till varje genomgångsutrymme från och till varje på-
och avstigningsdörr eller förbindelsetrappa och varje område förståplatspassagerare. Det inbegriper inte
2.15.1 det utrymme som sträcker sig 300 mm framför ett säte, utom när
ett sidoställt säte är monterat ovanför ett hjulhus, då detta mått kan
minskas till 225 mm.
2.15.2 utrymmet ovanför varje trappstegs- eller trappyta, eller2.15.3 varje utrymme från vilket det endast är möjligt att nå ett säte eller
en sätesrad, eller ett par tvärställda säten eller sätesrader som ärvända mot varandra.
2.16 genomgångsutrymme : det utrymme som sträcker sig mot fordonets
inre från på- och avstigningsdörren till den yttersta kanten av det
övre fotsteget (mittgångens kant), förbindelsetrappan eller halv-
trappan. Om det inte finns något fotsteg vid dörren skall följande
utrymme betraktas som genomgångsutrymme: det utrymme som
mäts upp enligt punkt 7.7.1 fram till ett avstånd på 300 mm från
utgångsläget för den inre sidan av den dubbla plattan.
2.17 förarutrymme : det utrymme som är avsett endast för föraren utom i
en nödsituation, och som innehåller förarsätet, ratten, manöve-
rorgan, instrument och annan utrustning som är nödvändig för att
köraeller ma növrerafordonet.
2.18 fordonets tjänstevikt : den vikt som definieras i punkt 2.5 i bilaga I
till direktiv 97/27/EG.
2.19 största tekniskt tillåtna totalvikt (M): den vikt som definieras i
punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 97/27/EG.
2.20 passagerare : en person annan än föraren eller en besättnings-
medlem.
2.21 passagerare med nedsatt rörlighet : alla personer som har svårighet
att använda allmänna transportmedel, såsom personer med funk-
tionshinder (däribland med psykiska eller intellektuella
funktionshinder och rullstolsburna), personer med funktionshinder
i vissa kroppsdelar, kortväxta personer, personer med tungt bagage,
äldre, gravida, personer med shoppingvagnar och personer med
barn (även barn i barnvagn).
2.22 rullstolsburen : en person som på grund av sjukdom eller funktions-
nedsättning använder rullstol för att ta sig fram.
2.23 besättningsmedlem : en person vars uppgift är att avlösa föraren vid
ratten eller vara assistent.
2.24 passagerarutrymme : ett utrymme som är avsett att användas av
passagerarna, med undantag för utrymme med fast utrustning
såsom bar, kokvrå, toalettrum eller utrymme för bagage och gods.
2.25 maskinellt manövrerad på-och avstigningsdörr : en på- och avstig-
ningsdörr som endast kan manövreras med annan kraft än
muskelkraft och vars öppnande och stängande fjärrstyrs av föraren
eller en annan besättningsmedlem, om den inte fungerar automa-
tiskt.
2.26 automatisk på-och avstigningsdörr : en maskinellt manövrerad på-
och avstigningsdörr som (förutom med en nödöppnare) endast kan
öppnas efter det att en passagerare har påverkat ett manöverorgan
och efter det att föraren har aktiverat manöverorganen, och som
stängs automatiskt.
2.27 hållplatsbroms : en automatisk anordning som hindrar fordonet från
att köras iväg från stillastående.
2.28 förarmanövrerad på-och avstigningsdörr : en på- och avstig-
ningsdörr som normalt öppnas och stängs av föraren.
2.29 reserverad sittplats : ett säte med extra utrymme för en passagerare
med nedsatt rörlighet, som är markerad i enlighet därmed.
2.30 påstigningsanordning : en anordning som gör det lättare att ta
ombord rullstolar i fordonen, t.ex. hissar, ramper osv.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 12
▼B
2.31 nigningssystem : ett system genom vilket ett fordons karosseri helt
eller delvis sänks eller lyfts i förhållande till normalläget vid färd.
2.32 hiss: en anordning eller ett system med en plattform som kan höjas
och sänkas för att passageraren skall kunna förflytta sig mellan
passagerarutrymmet och marken eller trottoarkanten.
2.33 ramp: en anordning som förenar passagerarutrymmets golv och
marken eller trottoarkanten.
2.34 flyttbar ramp : en ramp som kan tas loss från fordonets stomme och
som kan användas av en förare eller besättningsmedlem.
2.35 löstagbart säte : ett säte som lätt kan tas loss från fordonet.
2.36 främre och bakre del : fordonets främre eller bakre del i
förhållande till den normala färdriktningen. Termerna framåt,
längst fram, bakåt och längst bak skall tolkas i enlighet därmed.
2.37 förbindelsetrappa : en trappa som gör det möjligt att röra sig
mellan övre och nedre våningen.
2.38 separat utrymme : ett utrymme i fordonet i vilket passagerare och
besättning får uppehålla sig när fordonet används, som är avskilt
från varje annat utrymme för passagerare eller besättning, från
vilket man inte kan se in i närmaste passagerarutrymme och som
står i förbindelse med passagerarutrymmet via en dörr.
2.39 halvtrappa : en trappa som går från övre våningen till en
nödutgångsdörr.
3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR FORDON
ELLER KAROSSERI SOM EN SEPARAT TEKNISK ENHET
3.1 Ansökan om EG-typgodkännande för fordon eller EG-typgodkän-
nande för en separat teknisk enhet eller EG-typgodkännande för
ett fordon försett med ett karosseri som redan är godkänt som en
separat teknisk enhet enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för
en fordonstyp, karosserityp eller fordonstyp som är försedd med
ett karosseri som redan är godkänt som en separat teknisk enhet
med hänsyn till de särskildabestämmelsernaför fordon som
används för personbefordran med mer än åtta säten utöver
förarsätet, skall lämnas in av respektive tillverkare.
3.2 När det gäller en ansökan om EG-typgodkännande för ett fordon
där ett chassi satts ihop med ett redan typgodkänt karosseri avses
med tillverkare den som satt ihop chassit och karosseriet.
3.3 En mall för informationsdokumentet återfinns i bilaga II, tillägg 1:
tillägg 1.1 för fordonstyp,
tillägg 1.2 för karosserityp, och
tillägg 1.3 för fordonstyp som är försedd med karosseri som
redan är godkänt som en separat teknisk enhet.
3.4 Ett fordon eller ett karosseri som är representativt för den typ som
ansökan gäller och som har försetts med den särskilda utrust-
ningen, skall ställas till förfogande för den tekniska tjänst som
ansvarar för typprovningen.
4. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR FORDON
4.1 EG-typgodkännande enligt artikel 4.3 i direktiv 70/156/EEG skall
beviljas om de relevanta kraven är uppfyllda.
4.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg finns i tillägg 2 till bilaga II:
tillägg 2.1 för fordonstyp,
tillägg 2.2 för karosstyp,
tillägg 2.3 för fordonstyp som är försedd med kaross som redan
är godkänt som en separat teknisk enhet.
4.3 Ett godkännandenummer enligt bilaga 7 till direktiv 70/156/EEG
skall tilldelas varje godkänd fordonstyp eller karosserityp. Samma
medlemsstat skall inte ge en annan fordonstyp eller karosserityp
samma nummer.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 13
▼B
4.4 Märkning
4.4.1 För ett karosseri som har godkänts som en separat teknisk enhet
skall karosseriet märkas med följande:
4.4.1.1 Karosseritillverkarens varumärke eller firmanamn.
4.4.1.2 Tillverkarens handelsbeteckning.
4.4.1.3 Numret på EG-typgodkännandet enligt punkt 4.3.4.4.2 Dessa märkningar skall vara tydligt läsbara och outplånliga, även
om karosseriet är monterat på ett fordon.
5. ÄNDRINGAR AV TYP OCH GODKÄNNANDEN
5.1 Vid ändring av en fordonstyp eller i synnerhet av en karosserityp
som har godkänts enligt detta direktiv skall bestämmelserna i
artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.
6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
6.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall
vidtas enligt bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.
7. KRAV7.1 Allmänt
7.1.1 Såvida inte annat anges skall all mätning göras vid tjänstevikt och
står på en slät och horisontell markyta och i normalt tillstånd för
färd. Om fordonet är utrustat med ett nigningssystem skall detta
vara så inställt att fordonet befinner sig i normal höjd för färd.
Om karosseriet är godkänt som en separat teknisk enhet skall
karosseriets läge i förhållande till den släta horisontella ytan angesav tillverkaren.
7.1.2 I de fall då det finns ett krav i detta direktiv om att en yta i
fordonet skall vara horisontell eller i en särskild vinkel vid tjänste-
vikt och om fordonet har mekanisk fjädring, får ytan ha en större
lutning eller ha en lutning vid tjänstevikt förutsatt att detta krav
uppfylls när fordonet är lastat på det sätt som tillverkaren anger.
Om fordonet är utrustat med ett nigningssystem skall detta inte
vara påkopplat.
7.2 Passagerarutrymme
7.2.1 Det totala passagerarutrymmet S0 beräknas genom att man från
fordonets totala golvutrymme drar:
7.2.1.1 ytan för förarutrymmet,7.2.1.2 ytan för fotsteg vid dörrar och ytan för varje annat fotsteg med ett
stegdjup av mindre än 300 mm, samt den yta som dörren och dess
mekanism sveper över när den öppnas och stängs,
7.2.1.3 ytan för varje utrymme där frihöjden är mindre än 1 350 mm mätt
från golvet, utan beaktande av tillåtna utskjutande delar som speci-
ficeras i punkterna 7.7.8.6.3 och 7.7.8.6.4; för fordon i klasserna A
eller B får dettamått minska s till1 200 mm,
7.2.1.4 ytan för de delar av fordonet som passagerare inte har tillträde till
enligt punkt 7.9.4,
7.2.1.5 ytan för utrymmen som är reserverade uteslutande för transport av
gods eller bagage och som passagerare inte har tillträde till,
7.2.1.6 den yta som krävs för att tillhandahålla en fri arbetsyta vid serve-
ringspunkterna,
7.2.1.7 den golvyta som upptas av trappor, halvtrappor, förbindelsetrappor
eller stegytor.
7.2.2 Den ytaS
1som är tillgänglig för ståplatspassagerare beräknas
genom att man från S0drar:
7.2.2.1 all den golvyta där lutningen överstiger de högsta tillåtna värdena
enligt punkt 7.7.6,
7.2.2.2 all den yta som inte är tillgänglig för ståplatspassagerare när alla
säten är upptagna med undantag för fällbara säten,2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 14
▼B
7.2.2.3 all den yta där frihöjden ovanför golvet är mindre än den höjd för
mittgången som specificeras i punkt 7.7.5.1 (handtag skall inte
räknas med i detta sammanhang),
7.2.2.4 den yta framför ett tvärgående vertikalplan som passerar centrum
av förarsätets sittyta (i dess bakersta läge),
7.2.2.5 den yta som sträcker sig 300 mm framför varje annat säte än
fällbara säten, utom där ett sidoställt säte är beläget ovanför hjul-
huset, då dettamått får minska s till 225 mm; när det gäller
variabla sittarrangemang rörande alla typer av säten när de anses
vara i bruk, se punkt 7.2.4,
7.2.2.6 all yta som inte utesluts enligt bestämmelserna i punkt 7.2.2.1 till
7.2.25 ovan, där det inte går att placera en rektangel som mäter
400 × 300 mm,
7.2.2.7 i fordon av klass II, den yta där det inte är tillåtet att stå,
7.2.2.8 i tvåvåningsbuss, all yta på övre våningen,
7.2.2.9 ytan för rullstolsutrymme(n) när den anses vara upptagen av en
rullstolsburen (rullstolsburna), se punkt 7.2.4.
7.2.3 Ett fordon skall ha ett antal (P) sittplatser, förutom fällbara säten,
som uppfyller kraven i 7.7.8. Om fordonet är av klass I, II eller A
skall antalet sittplatser på varje våning motsvara minst det antal
kvadratmeter golvyta som är tillgänglig på denna våning för passa-
gerare och besättning (om sådan finns) avrundat nedåt till närmsta
heltal. Nämnda antal får, utom i fråga om övre våningen, minskas
med 10 % när det gäller fordon av klass I.
7.2.4 Om ett fordon är utrustat med ett variabelt antal sittplatser skall
den yta som är tillgänglig för ståplatspassagerare (S1) och
bestämmelserna i punkt 7.3 fastställas för vart och ett av följande
förhållanden allt efter tillämplighet:
7.2.4.1 Med alla möjliga säten upptagna följt av den återstående ytan för
ståplatspassagerare och, om det finns utrymme kvar, alla rullstol-
sutrymmen upptagna.
7.2.4.2 Med alla möjliga ytor för ståplatspassagerare upptagna följt av de
återstående säten som är tillgängliga för sittplatspassagerare och,
om det finns utrymme kvar, alla rullstolsutrymmen upptagna.
7.2.4.3 Med alla möjliga rullstolsutrymmen upptagna följt av den
återstående ytan för ståplatspassagerare och sedan de återstående
säten som är tillgängliga för användning upptagna.
7.3 Märkning av fordon
7.3.1 Fordonet skall, på ett sätt som är klart synligt på insidan i närheten
av framdörren och med bokstäver eller symbolskyltar som är minst
15 mm höga och siffror som är minst 25 mm höga, vara märkt
med
7.3.1.1 maximalt antal sittplatser som fordonet är avsett för,7.3.1.2. maximalt antal ståplatser som fordonet i förekommande fall är
avsett för, och
7.3.1.3 maximalt antal rullstolar som fordonet i förekommande fall är
avsett att transportera.
7.3.2 Om ett fordon är konstruerat för ett variabelt antal sittplatser, vari-
abel yta för ståplatspassagerare eller ett variabelt antal rullstolar,skall kraven i 7.3.1 vara tillämpliga på varje maximiantal sitt-
platser och motsvarande antal rullstolar och ståplatspassagerare i
förekommande fall.
7.3.3 I förarutrymmet, på en plats som är klart synlig för föraren och
med bokstäver eller symbolskyltar som är minst 10 mm och siffror
som är minst 12 mm skall uppgifter anges om:
7.3.3.1 den bagagevikt som får transporteras när fordonet är lastat med
maximalt antal passagerare och besättningsmedlemmar och
fordonet inte överstiger den högsta tekniskt tillåtna massan eller
den tillåtna massan på någon hjulaxel. Detta innefattar bagage-
vikten:
7.3.3.1.1 i bagageutrymmena (massa B, punkt 7.4.3.3.1 i bilaga I till direktiv
97/27/EG),2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 15
▼B
7.3.3.2 på taket om detta är utrustat för transport av bagage (massa BX,
punkt 7.4.3.3.1 i bilaga I till direktiv 97/27/EG).
7.4 Stabilitetsprov
7.4.1 Ett fordon skall vara så stabilt att det inte välter när den yta på
vilken det står turvis lutas åt vardera hållet till en vinkel på 28
grader från horisontalplanet.
7.4.2 Vid ovannämnda prov skall fordonet vara vid tjänstevikt enligt
definitionen i punkt 2.18 med tillägg för
7.4.2.1 last motsvarande Q (enligt definitionen i punkt 7.4.3.3.1, bilaga I
till 97/27/EG) som skall placeras på varje passagerarsäte. Om
fordonet är avsett för stående passagerare eller för besättningsmed-
lemmar som inte sitter, skall tyngdpunkten för lasten Q eller 75 kg
som representerar den, fördelas jämnt över området för stående
passagerare respektive besättningsmedlemmar, vid en höjd av 875
mm. Om ett fordon är utrustat för att transportera bagage på taket,
skall en jämnt fördelad massa (BX) motsvarande minst den som
uppgivits av tillverkaren i enlighet med punkt 7.4.3.3.1 i bilaga I
till 97/27/EG och som representerar sådant bagage, fästas på taket.
Övriga bagageutrymmen skall vara fria från bagage.
7.4.2.2 Om fordonet är utrustat med ett varierande antal sittplatser eller
ståplatser, eller om det är avsett för att transportera en eller flera
rullstolar eller har någon yta i passagerarutrymmet där sådana vari-
ationer inträffar, skall lasten i punkt 7.4.2.1 vara den större av
den massa som representeras av antalet sittplatspassagerare som får
besätta ytan, inbegripet massan av demonterbara säten, eller
den massa som representeras av antalet ståplatspassagerare som får
besättayta n, eller
massan av rullstolar och deras användare som får besätta ytan vid
en total massa av 250 kg vardera, placerade på en höjd av 500 mm
ovanför golvet i mitten av varje rullstolsutrymme, eller
massan av sittplatspassagerare, ståplatspassagerare, rullstolsanvän-
dare och vilken som helst kombination av dessa, som får besätta
ytan.
7.4.3 Eventuella avsatser som är till för att förhindra att något av fordo-
nets hjul glider åt sidan på tiltriggen får inte vara högre än två
tredjedelar av avståndet mellan den yta på vilken fordonet står
innan det lutas och den del av det hjulets fälg som är närmast
ytan när fordonet är lastat enligt punkt 7.4.2.
7.4.4 Under provet skall inga fordonsdelar som inte är avsedda att beröra
varandra vid normalt bruk av fordonet göra det, och inte heller får
någon del skadas eller bringas ur läge.
7.4.5 Alternativt kan en beräkningsmetod användas för att visa att
fordonet inte välter under de förhållanden som anges i punkterna
7.4.1 och 7.4.2. En sådan beräkningsmetod skall beakta följande
parametrar:
7.4.5.1 Massor och dimensioner.7.4.5.2 Tyngdpunktens höjd.7.4.5.3 Fjäderstyvhet.
7.4.5.4 Däckstyvhet i vertikal- och horisontalled.
7.4.5.5 Egenskaper avseende regleringen av lufttrycket i luftfjädrarna.7.4.5.6 Momentcentrumets läge.7.4.5.7 Karossens vridhållfasthet.
Beräkningsmetoden beskrivs i tillägg 1 till denna bilaga.
7.5 Brandskydd
7.5.1 Motorrummet7.5.1.1 Inga brandfarliga, ljudisolerande material eller material som kan
komma att suga upp bränsle, smörjmedel eller annat brännbart
material skall användas i motorrummet, såvida inte materialet är
täckt av en ogenomtränglig skiva.
7.5.1.2 Försiktighetsåtgärder skall vidtas, antingen genom en lämplig
utformning av motorrummet eller genom anordnande av dräne-2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 16
▼B
ringsöppningar för att i möjligaste mån förhindra att bränsle,
smörjolja eller något annat brännbart material ansamlas i någon
del av motorrummet.
7.5.1.3 En skiljevägg av värmebeständigt material skall monteras mellan
motorrummet eller varje annan värmekälla (såsom en anordning
för att absorbera den energi som frigörs när fordonet körs nerför
en lång sluttning, t.ex. en bromsanordning, eller en anordning för
uppvärmning av karosseriet, dock inte anordningar som fungerar
genom cirkulation av varmvatten) och resten av fordonet. Alla
klämmor, packningar o.dyl. som används i samband med skilje-
väggen skall vara eldbeständiga.
7.5.1.4 En värmeanordning som drivs med annat än hetvatten får monteras
i passagerarutrymmet om den är inkapslad i material som kan stå
emot de temperaturer som anordningen alstrar, inte släpper ut
några giftiga gaser samt är placerad så att ingen passagerare sanno-
likt kommer i kontakt med någon het yta.
7.5.2 Elektrisk utrustning och ledningar7.5.2.1 Alla kablar skall vara välisolerade och alla kablar och all elektrisk
utrustning skall kunna motstå den temperatur och den fuktighet
som de utsätts för. I motorrummet skall särskild uppmärksamhet
riktas mot deras förmåga att motstå den omgivande temperaturen
och påverkan från alla sannolika föroreningar.
7.5.2.2 Ingen kabel som används i en strömkrets skall ha en strömstyrka
som överstiger den som är godtagbar för en sådan kabel med beak-
tande av det sätt på vilket den installerats och den maximala
omgivande temperaturen.
7.5.2.3 Varje strömkrets som matar en utrustningsdel annan än startanord-
ningen, tändsystemet (positiv tändning), glödtändaren,
stoppanordningen för motorn, laddningskretsen och batteriets
jordade anslutning skall inbegripa en säkring eller en strömbrytare.
De får dock skyddas genom en gemensam säkring eller strömbry-
tare, förutsatt att dess beräknade kapacitet inte överstiger 16A.
7.5.2.4 Alla kablar skall vara väl skyddade och skall vara säkert fastsatta
så att de inte kan skadas genom skärning, nötning eller skavning.
7.5.2.5 När strömstyrkan överstiger 100 volt (effektivvärde) i en eller flera
strömkretsar i ett fordon skall en manuellt manövrerbar frånskiljare
som kan bryta alla sådana kretsar från huvudströmkällan kopplas
till varje pol i den försörjning som inte är jordad, och placeras
inuti fordonet på en för föraren lättåtkomlig plats, förutsatt att
ingen sådan frånskiljare kan bryta en strömkrets som försörjer de
föreskrivnayttre fordonslyktorna . Dennapunkt gäller inte för
högspänningständningskretsar eller för slutna kretsar i en utrust-
ningsenhet i fordonet.
7.5.2.6 Alla elkablar skall placeras så att ingen del kan komma i kontakt
med någon bränsleledning eller någon del av avgassystemet, eller
utsättas för överdriven hetta, såvida inte passande särskild isolering
och skydd anordnas, som till exempel till en solenoidstyrd avgas-
ventil.
7.5.3 Batterier
7.5.3.1 Alla batterier skall vara väl fastsatta och lättåtkomliga.
7.5.3.2 Batteriutrymmet skall vara åtskilt från passagerarutrymmet och
förarutrymmet och ventileras med friskluft.
7.5.3.3 Batteriklämmorna skall skyddas mot kortslutning.
7.5.4 Brandsläckare och förbandslådor
7.5.4.1 Det skall finnas utrymme för en eller flera brandsläckare, varav en
skall placeras nära förarsätet. I fordon i klasserna A och B skall
dettautrymme inte understiga8 dm
3och i klasserna I, II och III
inte understiga15 dm3.
7.5.4.2 Det skall finnas utrymme för en eller flera förbandslådor.
Utrymmet skall vara minst 7 dm3, med ett minstamått a v 80 mm.
7.5.4.3 Brandsläckare och förbandslådor får skyddas mot stöld eller
vandalisering (t.ex. i ett inre skåp eller bakom krossbart glas),
förutsatt att deras placering tydligt markeras och att de lätt kan
tas fram i en nödsituation.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 17
▼B
7.5.5 Material
Inget brandfarligt material skall tillåtas inom 100 mm från avgas-
systemet eller någon annan betydande värmekälla såvida inte
materialet är effektivt avskärmat. Vid behov skall en avskärmning
monteras för att förhindra att smörjoljor eller andra brandfarliga
material kommer i kontakt med avgassystem eller andra betydande
värmekällor. Vid tillämpning av denna punkt avses med brandfar-
ligt material ett material som inte kan stå emot sådana
temperaturer som sannolikt uppstår på det stället.
7.6 Utgångar
7.6.1 Antal utgångar
7.6.1.1 Det skall minst finnas två dörrar i ett fordon, antingen två på- och
avstigningsdörrar eller en på- och avstigningsdörr och en
nödutgångsdörr. Det minsta tillåtna antal på- och avstigningsdörrar
är följande:
Antal passage-
rareAntal på- och avstigningsdörrar
Klass I och A Klass II Klass III och B
9-45 1 1 1
46-70 2 1 1
71-100 3 2 1
> 100 4 3 1
7.6.1.2 Det skall finnas minst en på- och avstigningsdörr i varje stel
sektion i ett ledat fordon förutom i den främre delen i ett ledat
fordon i klass I där det skall finnas minst två på- och avstig-
ningsdörrar.
7.6.1.3 Vid tillämpning av detta krav skall maskinellt manövrerade på-
och avstigningsdörrar inte anses som nödutgångsdörrar, annat än
om de lätt kan öppnas för hand när den kontroll som avses i punkt
7.6.5.1 vid behov har aktiverats.
7.6.1.4 Minsta tillåtna antal utgångar skall vara så stort att det totala
antalet utgångar i ett separat utrymme är följande:
Antal passagerare och besättnings-
medlemmar som skall få plats i
varje utrymmeLägsta antal utgångar
1-8 2
9-16 3
17-30 4
31-45 5
46-60 6
61-75 7
76-90 8
91-110 9
111-130 10
> 130 11
Nödutgångsluckor får endast räknas som en av ovan nämnda
nödutgångar.
7.6.1.5 Varje stel sektion i ett ledat fordon skall behandlas som ett separat
fordon vid bestämning av minsta antal och placering av utgångar,
med undantag av 7.6.2.4. Toalett- eller köksutrymmen betraktas
inte som separata utrymmen vid bestämning av antalet
nödutgångar. Antal passagerare skall bestämmas för varje stel
sektion.
7.6.1.6 En dubbel på- och avstigningsdörr skall räknas som två dörrar och
ett dubbel- eller flerdubbelfönster som två nödutgångsfönster.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 18
▼B
7.6.1.7 Om förarutrymmet inte står i förbindelse med passagerarutrymmet
via en passage som uppfyller ett av de krav som anges i punkt
7.7.5.1.1, skall följande krav uppfyllas:
7.6.1.7.1 Förarutrymmet skall ha två utgångar som inte skall vara placerade
i samma sidovägg. Om en av utgångarna utgörs av ett fönster skall
det uppfyllakra ven i punkterna7.6.3.1 och 7.6.8 för
nödutgångsfönster.
7.6.1.7.2 Ett eller två säten är tillåtnabredvid föra ren för extrapersoner. I
sådana fall skall båda de utgångar som avses i punkt 7.6.1.7.1
utgöras av dörrar. Förardörren skall godkännas som
nödutgångsdörr för personerna i dessa säten, förutsatt att förarsätet,
ratten, motorrummet, växelspaken, handbromsen etc. inte utgör ett
alltför stort hinder. Den dörr som är avsedd för dessa extra
personer skall godkännas som nödutgångsdörr för föraren. Upp
till fem extrasäten får montera s i ett utrymme som inbegriper
förarutrymmet, förutsatt att sådana extra säten och utrymmet för
sådana säten uppfyller samtliga krav i detta direktiv och att minst
en dörr som ger möjlighet att nå passagerarutrymmet uppfyller
kraven i punkt 7.6.3 för nödutgångsdörr.
7.6.1.7.3 I de fall som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2 skall de
utgångar som finns i förarutrymmet varken räknas som en av de
dörrar som krävs enligt punkterna 7.6.1.1 och 7.6.1.2 eller som en
av de utgångar som krävs enligt punkt 7.6.1.4, förutom i de fall
som anges i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2. Punkterna 7.6.3-
7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 och 7.7.7 skall inte gälla för sådana utgångar.
7.6.1.8 Om förarutrymmet och sätena bredvid detta kan nås från det
huvudsakliga passagerarutrymmet via en passage som uppfyller
ett av kraven i punkt 7.7.5.1.1 behöver det inte finnas utgång till
fordonets utsidafrån föra rutrymmet.
7.6.1.9 Om det finns en förardörr eller annan utgång från förarutrymmet
under de omständigheter som anges i punkt 7.6.1.8, får den endast
räknas som en utgång avsedd för passagerare om
7.6.1.9.1 man inte behöver tränga sig mellan ratten och förarsätet för att
använda den utgången,
7.6.1.9.2 den uppfyller kraven på måtten för nödutgångsdörrar enligt punkt
7.6.3.1.
7.6.1.10 Punkterna7.6.1.8 och 7.6.1.9 utesluter inte a tt det finns en dörr
eller annan avskärmning mellan förarsätet och passagerarut-
rymmet, förutsatt att föraren i en nödsituation snabbt kan
avlägsna denna avskärmning. En förardörr i ett utrymme som
avgränsas med en sådan avskärmning skall inte anses som en
passagerarutgång.
7.6.1.11 Utrymningsluckor som finns som komplement till
nödutgångsdörrar och nödutgångsfönster skall monteras i fordon i
klasserna II, III och B. De får också monteras i fordon av klasserna
I och A. Det skall finnas minst följande antal luckor:
Passagerarantal Antal luckor
högst 50 1
fler än 50 2
7.6.2 Utgångarnas placering
Fordon som är avsedda för mer än 22 passagerare skall uppfylla
nedanstående krav. Fordon som är avsedda för högst 22 passage-
rare skall antingen uppfylla nedanstående krav eller de krav som
anges i bilaga VI, punkt 1.2.
7.6.2.1 På- och avstigningsdörrar skall placeras på den sida av fordonet
som befinner sig närmast den sida av vägbanan som motsvarar
trafikens riktning i det land där fordonet skall registreras för
användning och minst en på- eller avstigningsdörr skall placeras i
främre hälften av fordonet. Detta utesluter inte att en dörr
anbringas i fordonets bakgavel för att möjliggöra av- och påstig-
ning för rullstolsburna passagerare.
7.6.2.2 Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 skall vara åtskilda så
att avståndet mellan tvärgående vertikalplan genom deras mitt-2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 19
▼B
punkter är minst 40 procent av passagerarutrymmets totallängd.
Om en av dessa dörrar bildar del av en dubbeldörr skall avståndet
mätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra.
7.6.2.3 Utgångarna skall placeras så att det i stort sett finns lika många på
varje sida av fordonet.
7.6.2.4 Minst en nödutgång skall placeras antingen framtill på fordonet
eller i dess bakgavel. För fordon i klass I eller för fordon med en
bakre del som bildar ett utrymme som ständigt är stängt för passa-
gerarna skall detta krav anses uppfyllt om en utrymningslucka
monteras.
7.6.2.5 Utgångarna på samma sida av fordonet skall vara lämpligt förde-
lade utmed fordonets hela längd.
7.6.2.6 En dörr i fordonets bakgavel skall tillåtas, förutsatt att det inte är
en på- och avstigningsdörr.
7.6.2.7 Om utrymningsluckor monteras skall de placeras enligt följande:
Om det endast finns en lucka skall den placeras i fordonets mittre
tredjedel. Om det finns två luckor skall avståndet mellan dem vara
minst 2 m mätt mellan lucköppningarnas närmaste kanter i en linje
parallell med fordonets längdaxel.
7.6.3 Utgångars minimimått
7.6.3.1 De olika slagen av utgångar skall ha följande minimimått:
Klass IKlass II
och IIIAnmärkningar
På- och
avstig-
ningsdörrDörröp-
pningHöjd
(mm)1 800 1 650 —
Bredd
(mm)enkeldörr: 650
dubbeldörr: 1 200Dettamått får minska s med 100 mm
om mätningen är gjord vid hand-
tagsnivån
Nödutgån-
gsdörrHöjd
(mm)1 250 —
Bredd
(mm)550
Nödutgån-
gsfönsterYta: (mm2) 400 000 I denna yta skall det vara möjligt att
skrivain en rekta ngel som mäter
500 mm × 700 mm.
Nödutgångsfönster placerat i fordo-
nets bakgavel. Om tillverkaren inte
sett till att det finns ett
nödutgångsfönster med de minsta
mått som anges ovanI nödutgångsfönstret skall det vara möjligt att inskriva en
rektangel som är 350 mm hög och 1550 mm bred. Rektang-
elns hörn får rundas till en radie av högst 250 mm
Utrym-
ningsluckaLucköp-
pningYta
(mm2)400 000 I denna yta skall det vara möjligt att
inskrivaen rekta ngel som mäter 500
mm × 700 mm
7.6.3.2 Fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall antingen
uppfylla kraven i 7.6.3.1 eller de krav som anges i bilaga VI, punkt
1.1.
7.6.4 Tekniska krav för alla på- och avstigningsdörrar
7.6.4.1 På- och avstigningsdörrar skall lätt kunna öppnas från insidan och
utsidan av fordonet när det är stillastående (men inte nödvändigtvis
när fordonet är i rörelse). Detta krav skall dock inte tolkas som att
det förhindrar möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att
dörren alltid kan öppnas från insidan.
7.6.4.2 Varje reglage eller anordning för att öppna en på- och avstig-
ningsdörr från utsidan skall vara placerad på ett avstånd av
1 000−1 500 mm från marken och högst 500 mm från dörren. För
fordon i klasserna I, II och III skall varje reglage eller anordning
för att öppna en på- och avstigningsdörr från insidan vara placerad
på ett avstånd av 1 000 1 500 mm från det övre planet på det golv2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 20
▼B
eller steg som är närmast reglaget, och högst 500 mm från dörren.
Detta skall inte gälla reglage som är placerade i förarområdet.
7.6.4.3 Varje enkel manuellt manövrerad på- och avstigningsdörr som är
gångjärnsupphängd eller försedd med vridaxel skall monteras så
att den lätt stängs om den öppna dörren vidrör ett stationärt
föremål när fordonet rör sig framåt.
7.6.4.4 Om en manuellt manövrerad på- och avstigningsdörr är utrustad
med ett snapplås skall det vara av tvåstegstyp.
7.6.4.5 På insidan av en på- och avstigningsdörr skall det inte finnas
någon anordning avsedd att täcka de inre fotstegen när dörren är
stängd. Detta utesluter inte att dörröppningsmekanismen eller
andra anordningar som är fastsatta på insidan av dörren befinner
sig i stegbrunnen när dörren är stängd, så länge dessainte inkräkta r
på den del av golvet som är avsedd för stående passagerare. En
sådan mekanism och sådana anordningar får inte utgöra en fara
för passagerarna.
7.6.4.6 Om direktsikten inte är tillräcklig skall optiska eller andra anord-
ningar monteras som gör det möjligt för föraren att från sin plats
se en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet, både
utanför och innanför, av varje på- och avstigningsdörr som är
placerad i fordonets sida och som inte är en automatiskt manöv-
rerbar på- och avstigningsdörr. Vad gäller en på- och
avstigningsdörr i fordonets bakgavel som är avsett för högst 22
passagerare anses detta krav uppfyllt om föraren kan se att det
står en 1,3 meter lång person som står en meter bakom fordonet.
7.6.4.7 Varje dörr som öppnas inåt fordonet och dess öppningsmekanism
skall vara konstruerade så att deras rörelse sannolikt inte åsamkar
passagerarna skada under normala användningsförhållanden. Vid
behov skall tillbörliga säkerhetsanordningar monteras.
7.6.4.8 Om det finns en på- och avstigningsdörr bredvid en dörr till ett
toalettrum eller annat utrymme inuti bussen skall på- och avstig-
ningsdörren säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav gäller
dock inte om dörren automatiskt låses när fordonet rör sig med
en hastighet av mer än 5 km/h.
7.6.4.9 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall, för på-
och avstigningsdörrar i fordonets bakgavel, dörrbladen inte kunna
öppnas mer än 115oeller mindre än 85ooch skall i öppet läge auto-
matiskt stanna i det läget. Detta utesluter inte möjligheten att
överskridadettastopp och öppnadörra rnamer än den vinkeln när
det är riskfritt att göra så, till exempel för att möjliggöra backning
mot en hög plattform för lastning eller för att öppna dörrarna 270o
för att se till att det blir ett fritt lastområde bakom fordonet.
7.6.5 Ytterligare tekniska krav för maskinellt manövrerade
på- och avstigningsdörrar
7.6.5.1 I en nödsituation skall varje maskinellt manövrerad på- och avstig-
ningsdörr kunna öppnas från insidan när fordonet är stillastående
(men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse) och, om den
inte är låst, från utsidan med hjälp av reglage, som, oavsett om
krafttillförseln är på,
7.6.5.1.1 sätter alla andra dörreglage ur kraft,
7.6.5.1.2 vad gäller invändiga reglage, är placerade på eller inom 300 mm
från dörren och minst 1 600 mm ovanför det första fotsteget,
7.6.5.1.3 är lätta att se och tydligt identifierbara när man närmar sig eller
står framför dörren och, för reglage utöver de normala öppnings-
reglagen, är tydligt märkta som nödreglage,
7.6.5.1.4 kan användas av en person som står omedelbart framför dörren,7.6.5.1.5 öppnar dörren eller gör det möjligt att lätt öppna dörren för hand,7.6.5.1.6 kan skyddas med hjälp av en anordning som är enkel att ta bort
eller förstöra om man vill använda nödöppnaren. När nödöppnaren
används eller när en skyddsanordning tas bort skall detta anges
både akustiskt och visuellt för föraren, och
7.6.5.1.7 vad gäller förarmanövrerade dörrar som inte uppfyller kraven i
7.6.5.6.2 är sådana att efter det att reglagen har använts för att
öppna dörren och sedan återställts till sitt normala läge skall dörren
inte åter stängas förrän föraren har aktiverat ett stängningsreglage.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 21
▼B
7.6.5.2 En anordning kan installeras som föraren manövrerar från sin
förarplats för att avaktivera de nödöppnare som sitter på utsidan
av fordonet och på så sätt låsa på- och avstigningsdörrarna från
utsidan. I sådana fall skall de nödöppnare som finns på utsidan
automatiskt återställas, antingen när motorn startas eller innan
fordonet når en hastighet av 20 km/h. Därefter skall de nödöppnare
som sitter på utsidan inte automatiskt avaktiveras, utan detta skall
kräva ytterligare en åtgärd av föraren.
7.6.5.3 Varje förarmanövrerad på- och avstigningsdörr skall kunna manöv-
reras av föraren från förarplatsen med hjälp av reglage som,
förutom i fall av ett fotreglage, skall vara klart och tydligt
utmärkta.
7.6.5.4 Varje maskinellt manövrerad på- och avstigningsdörr skall aktivera
ett visuellt kontrollinstrument, som skall vara klart synligt för
föraren i en normal körposition under alla slags ljusförhållanden,
för att varna om att dörren inte är helt stängd. Detta kontrollinstru-
ment skall lysa när dörrens stela del befinner sig mellan ett helt
öppet läge och en punkt 30 mm från ett helt stängt läge. Ett
visuellt kontrollinstrument får tjänaen eller fleradörra r. Inget
sådant kontrollinstrument får dock monteras för en främre på- och
avstigningsdörr som inte uppfyller kraven i 7.6.5.6.1.1 och
7.6.5.6.1.2.
7.6.5.5 Om det finns reglage med vilka föraren kan öppna och stänga en
maskinellt manövrerad på- och avstigningsdörr skall de vara
sådana att föraren när som helst kan vända dörrens rörelse under
öppning eller stängning.
7.6.5.6 Konstruktionen och kontrollsystemet för varje maskinellt manöv-
rerad på- och avstigningsdörr skall vara sådan att en passagerare
inte riskerar att skadas av dörren eller att fastna i dörren när den
stängs.
7.6.5.6.1 Detta krav skall anses tillgodosett om följande två krav är
uppfyllda:
7.6.5.6.1.1 Det första kravet är att dörren när den stängs, om den vid en
mätpunkt enligt bilaga V hindras av en kraft som inte överstiger
150 N, åter skall öppnas automatiskt så mycket som går och,
förutom i fall av en automatiskt manövrerad på- och avstig-
ningsdörr, förbli öppen tills dess att ett stängningsreglage
aktiveras. Stängningskraften kan mätas med en metod som
godkänns av den behöriga myndigheten. Riktlinjer ges i bilaga V
till detta direktiv. Maxkraften får under en kort period överstiga
150 N förutsatt att den inte överstiger 300 N. Återöppningssys-
temet kan kontrolleras med hjälp av en testribba som är 60 mm
hög, 30 mm bred och med hörn rundade till en radie av 5 mm.
7.6.5.6.1.2 Det andra kravet är att om dörrarna stängs så att en passagerares
handled eller fingrar kommer i kläm,
7.6.5.6.1.2.1 dörren åter skall öppnas automatiskt så mycket som går och,
förutom för automatiskt manövrerade på- och avstigningsdörrar,
förbli öppen tills en stängningskontroll aktiveras, eller
7.6.5.6.1.2.2 handleden eller fingrarna lätt skall kunna befrias från dörren utan
risk för att passageraren skadas. Detta krav kan kontrolleras för
hand, eller med hjälp av en sådan testribba som anges i punkt
7.6.5.6.1.1, avsmalnad vid ena änden över en längd av 300 mm
från en tjocklek av 30 mm till en tjocklek av 5 mm. Den får
varken behandlas med polermedel eller smörjas in. När dörren
håller fast testribban skall den lätt kunna dras ut, eller
7.6.5.6.1.2.3 skall dörren förbli i ett läge som möjliggör fri passage för en test-
ribba som är 60 mm hög, 20 mm bred och vars hörn är rundade till
en radie av 5 mm. Detta läge skall inte vara mer än 30 mm från ett
helt stängt läge.
7.6.5.6.2 Vad gäller en främre på- och avstigningsdörr skall kraven i punkt
7.6.5.6 anses uppfyllda om dörren
7.6.5.6.2.1 uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2, eller
7.6.5.6.2.2 är försedd med mjuka lister. Dessa skall dock inte vara så mjuka
att dörrarnas stela delar når den helt slutna positionen när dörrarna
stängs mot den testribbasom a nges i 7.6.5.6.1.1.
7.6.5.7 Om en maskinellt manövrerad på- och avstigningsdörr hålls stängd
enbart genom en oavbruten användning av krafttillförseln skall det2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 22
▼B
finnas en visuell varningsanordning för att informera föraren om
varje fel i dörrarnas krafttillförsel.
7.6.5.8 Om fordonet är utrustat med hållplatsbroms skall den endast kunna
fungera vid hastigheter på mindre än 5 km/h och skall inte kunna
användas vid hastigheter utöver denna.
7.6.5.9 Om fordonet inte är försett med hållplatsbroms skall föraren varnas
genom en akustisk varningssignal om fordonet körs iväg från stil-
lastående när en maskinellt manövrerad på- och avstigningsdörr
inte är helt stängd. Denna akustiska varningssignal skall aktiveras
vid en hastighet av mer än 5 km/h för dörrar som uppfyller kraven
i 7.6.5.6.1.2.3.
7.6.6 Tekniska tilläggskrav för automatiskt manövrerade på-
och avstigningsdörrar
7.6.6.1 Aktivering av öppningsreglagen.
7.6.6.1.1 Med undantag av punkt 7.6.5.1 skall endast föraren från förar-
platsen kunna aktivera och avaktivera öppningsreglagen för
automatiskt manövrerade på- och avstigningsdörrar.
7.6.6.1.2 Aktivering och avaktivering får antingen vara direkt, genom en
strömbrytare, eller indirekt, till exempel genom att öppna och
stängaden främre på- och a vstigningsdörren.
7.6.6.1.3 När föraren aktiverar öppningsreglagen skall detta anges inne i
fordonet och, om en dörr skall öppnas från utsidan, även på
utsidan av fordonet. Indikeringsanordningen (t.ex. belysta tryck-
knappar, belysta skyltar) skall sitta på eller bredvid den dörr till
vilken den hör.
7.6.6.1.4 Vad gäller direkt aktivering genom en strömbrytare, skall syste-
mets funktionsstatus tydligt anges för föraren genom t.ex.
brytarens läge eller genom en kontrollampa eller en belyst brytare.
Brytaren skall vara klart markerad och anordnad på ett sådant sätt
att den inte kan förväxlas med andra kontroller.
7.6.6.2 Öppnande av automatiskt manövrerade på- och avstigningsdörrar.
7.6.6.2.1 När föraren har aktiverat öppningsreglagen skall det vara möjligt
för passagerare att öppna dörrarna enligt följande:
7.6.6.2.1.1 Från insidan, genom att t.ex. trycka på en tryckknapp eller bryta en
fotocell.
7.6.6.2.1.2 Från utsidan, förutom för dörrar som endast är avsedda att
användas som utgångar och märkta som sådana, genom att t.ex.
trycka på en belyst tryckknapp, en tryckknapp under en belyst
skylt, eller en liknande anordning märkt med passande instruk-
tioner.
7.6.6.2.2 Genom att trycka på de tryckknappar som avses i punkt 7.6.6.2.1.1
och genom att använda de medel för kommunikation med föraren
som avses i punkt 7.7.9.1 kan en signal sändas som lagras och
som, sedan föraren har aktiverat öppningsreglagen, gör att dörren
öppnas.
7.6.6.3 Stängning av automatiskt manövrerade på- och avstigningsdörrar.
7.6.6.3.1 När en automatiskt manövrerad på- och avstigningsdörr har
öppnats skall den stängas automatiskt efter en viss tid. Om en
passagerare stiger på eller stiger av fordonet under denna tid skall
en säkerhetsanordning (t.ex. en fotstegskontakt, fotocell, enväg-
sutgång) säkerställa att tiden fram till dess att dörren stängs
förlängs tillräckligt.
7.6.6.3.2 Om en passagerare stiger på eller stiger av fordonet medan dörren
stängs skall stängningsprocessen automatiskt avbrytas och dörren
återgå till öppet läge. Denna omkastning kan sättas igång via de
säkerhetsanordningar som avses i punkt 7.6.6.3.1 eller via en
annan anordning.
7.6.6.3.3 En dörr som har stängts automatiskt i enlighet med punkt 7.6.6.3
skall kunna öppnas av en passagerare i enlighet med punkt
7.6.6.2. Detta gäller inte om föraren har avaktiverat öppningsreg-
lagen.
7.6.6.3.4 När föraren har avaktiverat öppningsreglagen till de automatiskt
manövrerade på- och avstigningsdörrarna skall de öppna dörrarna
stängas i enlighet med punkt 7.6.6.3.1 och 7.6.6.3.2.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 23
▼B
7.6.6.4 Förhindrande av att dörrar markerade för särskilda ändamål, t.ex.
för passagerare med barnvagnar, passagerare med nedsatt rörlighet,
osv, stängs automatiskt.
7.6.6.4.1 Föraren skall kunna förhindra att dörrarna stängs automatiskt
genom aktivering av ett särskilt reglage. Även en passagerare skall
direkt kunna förhindra att dörrarna stängs automatiskt genom att
tryckapå en särskild tryckkna pp.
7.6.6.4.2 Förhindrande av den automatiska stängningsprocessen skall anges
för föraren, t.ex. genom ett visuellt kontrollinstrument.
7.6.6.4.3 Föraren skall vid alla tillfällen kunna återställa den automatiska
stängningsprocessen.
7.6.6.4.4 Punkt 7.6.6.3 skall gälla för efterföljande stängning av dörren.7.6.7 Tekniskakra v för nödutgångsdörrar
7.6.7.1 Nödutgångsdörrar skall lätt kunnas öppnas både från insidan och
utsidan av fordonet när det är stillastående. Detta krav skall dock
inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från
utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan med
hjälp av den normala öppningsmekanismen.
7.6.7.2 Nödutgångsdörrar skall, när de används som sådana, inte vara
maskinellt manövrerade såvida de inte förblir öppna tills föraren
använder ett stängningsreglage, när det reglage som avses i punkt
7.6.5.1 har aktiverats och återgått till normalläge. De skall inte
heller utgöras av skjutdörrar med undantag för fordon som är
avsedda för högst 22 passagerare. För dessa fordon kan en
skjutdörr, som vid ett sammanstötningsprov mot en barriär fram-
ifrån i enlighet med direktiv 74/297/EEG har visat sig möjlig attöppna utan att använda verktyg, godkännas som nödutgångsdörr.
7.6.7.3 Varje reglage eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från
utsidan skall vara placerad på ett avstånd av 1 000−1 500 mm från
marken och inte mer än 500 mm från dörren. För fordon i klass I,
II och III skall varje reglage eller anordning för att öppna en
nödutgångsdörr från insidan vara placerad på ett avstånd av
1 000−1 500 mm från det övre planet på det golv eller fotsteg
som är närmast reglaget, och inte mer än 500 mm från dörren.
Detta skall inte gälla reglage som är placerade i förarområdet.
7.6.7.4 Gångjärnsupphängda nödutgångsdörrar som är placerade på sidan
av fordonet skall hängas i framkanten och öppna utåt. Dörrstopp,
kedjor eller andra stoppanordningar skall tillåtas förutsatt att de
inte förhindrar dörren från att öppnas och förbli öppen till en
vinkel av minst 100
o. Om det på annat sätt går att ge fri passage
åt den provfigur som är avsedd för nödutgångsdörrar skall kravet
om en minstavinkel på 100ointe gälla.
7.6.7.5 Nödutgångsdörrar skall säkras mot oavsiktlig användning. Detta
krav gäller dock inte om nödutgångsdörren låser automatiskt när
fordonet rör sig med en hastighet på mer än 5 km/h.
7.6.7.6 Alla nödutgångsdörrar skall förses med en ljudanordning för att
varna föraren när de inte är ordentligt stängda. Varningsanord-
ningen skall aktiveras genom dörregelns eller dörrhandtagets
rörelse och inte genom självadörrens rörelse.
7.6.8 Tekniskakra v för nödutgångsfönster
7.6.8.1 Varje svängbart eller utskjutningsbart nödutgångsfönster skall
öppna utåt. Utskjutbara fönster skall inte helt frigöras från fordonet
när de används. Utskjutbara fönster skall vara konstruerade så att
en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras.
7.6.8.2 Ett nödutgångsfönster skall7.6.8.2.1 antingen lätt och omedelbart kunna användas från insidan och
utsidan av fordonet genom en anordning som godkänts såsom till-
fredsställande, eller
7.6.8.2.2 vara gjort av säkerhetsglas som lätt kan krossas. Denna sista
bestämmelse utesluter användningen av skivor av laminerat glas
eller plastmaterial. En anordning skall finnas i anslutning till varje
nödutgångsfönster och vara lättåtkomlig för personer inne i
fordonet för att säkerställa att varje fönster kan krossas.
7.6.8.3 Varje nödutgångsfönster som kan låsas från utsidan skall vara så
konstruerat att det vid varje tillfälle går att öppna inifrån fordonet.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 24
▼B
7.6.8.4 Om ett nödutgångsfönster är gångjärnsupphängt horisontellt från
den övre kanten, skall det finnas en lämplig anordning för att
hålladet helt öppet. Va rje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster
skall fungera på ett sätt som inte förhindrar fri passage från fordo-
nets insidaeller utsida .
7.6.8.5 För gångjärnsupphängda nödutgångsfönster skall den nedre kanten
på ett nödutgångsfönster som monterats i ett fordons sida sitta
högst 1 200 mm och lägst 650 mm från den allmänna golvnivån
omedelbart nedanför (undantaget varje lokal variation såsom
närvaron av ett hjul eller växellåda), eller 500 mm för fönster av
krossbart glas.
För gångjärnsupphängdanödutgångsfönster får dock dettamått till
den nedre kanten minskas till lägst 500 mm förutsatt att
fönsteröppningen är utrustad med ett skydd upp till en höjd av
650 mm för att förhindra att passagerare faller ut ur fordonet. Om
fönsteröppningen är utrustad med ett skydd skall storleken på
fönsteröppningen ovanför skyddet inte vara mindre än den minsta
storlek som föreskrivs för nödutgångsfönster.
7.6.8.6 Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster som inte är klart
synligt från förarplatsen skall vara försett med en anordning som
avger en ljudsignal för att varna föraren när fönstret inte är helt
stängt. Det är fönsterlåset och inte självafönstrets rörelse som
skall aktivera denna anordning.
7.6.9 Tekniskakra v för utrymningsluckor7.6.9.1 Utrymningssluckor skall fungera så att de inte hindrar fri passage
från fordonets insidaeller utsida .
7.6.9.2 Utrymningsluckor i taket skall vara antingen utskjutbara,
svängbara eller gjorda av säkerhetsglas som lätt kan krossas. Golv-
luckor skall vara antingen svängbara eller utskjutbara samt
försedda med en anordning som avger en ljudsignal för att varna
föraren när luckan inte är ordentligt stängd. Det är låset på utrym-
ningsluckan i golvet och inte själva luckans rörelse som skall
aktivera denna anordning. Utrymningsluckor i golvet skall säkras
mot oavsiktlig användning. Detta krav gäller dock inte om golv-
luckan låses automatiskt när fordonet rör sig med en hastighet av
mer än 5 km/h.
7.6.9.3 Utskjutbara luckor får inte lösgöras helt från fordonet när de
används, så att luckan utgör fara för övriga vägtrafikanter. Det
skall effektivt förhindras att utrymningsluckor skjuts ut oavsiktligt.
Utskjutbara golvluckor skall endast kunna öppnas in mot passage-
rarutrymmet.
7.6.9.4 Svängbara utrymningsluckor skall vara försedda med gångjärn
längs den kant som är vänd mot fordonets främre eller bakre del
och kunna öppnas till en vinkel av minst 100 grader. Svängbara
utrymningsluckor i golvet skall öppnas in mot passagerarutrymmet.
7.6.9.5 Utrymningsluckor skall lätt kunna öppnas eller avlägsnas både från
insidan och utsidan. Detta krav skall dock inte tolkas så att det
utesluter möjligheten att låsa utrymningsluckan för att säkra
fordonet när det står tomt, förutsatt att utrymningsluckan alltid
kan öppnas eller avlägsnas inifrån med hjälp av en normal
öppnings- eller avlägsningsmekanism. Vad gäller en krossbar
utrymningslucka, skall en anordning finnas i anslutning till utrym-
ningsluckan och vara lättåtkomlig för personer inuti fordonet, för
att säkerställa att luckan kan krossas.
7.6.10 Tekniskakra v för uppfällbara fotsteg
Uppfällbara fotsteg skall uppfylla följande krav:
7.6.10.1 Vid användning kan de fungera synkroniserat med motsvarande
på- och avstigningsdörr eller nödutgångsdörr.
7.6.10.2 När dörren är stängd, får ingen del av det uppfällbara fotsteget
skjuta ut mer än 10 mm utanför karossens angränsningslinje.
7.6.10.3 När dörren är öppen och det uppfällbara fotsteget är utfällt, skall
stegytan uppfylla kraven enligt punkt 7.7.7 i denna bilaga.
7.6.10.4 Vad gäller ett maskinellt manövrerat fotsteg, skall det vara
omöjligt för fordonet att starta med egen motor, när fotsteget är
utfällt. För sådana fotsteg som manövreras manuellt skall en ljud-
signal uppmärksamma föraren om att fotsteget inte är helt uppfällt.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 25
▼B
7.6.10.5 Ett maskinellt manövrerat fotsteg skall inte kunna fällas ut när
fordonet är i rörelse. Om utfällningsanordningen inte fungerar skall
fotsteget fällas upp och stanna i uppfällt läge. Användningen av
motsvarande dörr får emellertid inte hindras vid ett sådant fel eller
genom att fotsteget skadas eller blockeras.
7.6.10.6 När en passagerare står på det maskinellt manövrerade uppfällbara
fotsteget, skall motsvarande dörr inte kunna stängas. Att detta krav
uppfylls skall kontrolleras genom att en tyngd på 15 kilo, som
motsvarar ett litet barn, placeras i mitten av fotsteget. Detta krav
behöver inte uppfyllas för dörrar som ligger inom förarens direkta
synfält.
7.6.10.7 Det uppfällbara fotstegets rörelse skall inte kunna orsaka någon
kroppsskada på passagerare eller på personer som väntar vid
busshållplatsen.
7.6.10.8 Det uppfällbara fotstegets hörn som är vända framåt eller bakåt
skall vara rundade efter en radie på lägst 5 mm. Kanterna skall
vara rundade efter en radie på lägst 2,5 mm.
7.6.10.9 När passagerardörren är öppen, skall det uppfällbara fotsteget sitta
fast säkert i utfällt läge. Om en tyngd på 136 kg placeras i mitten
på ett enkelt fotsteg eller en tyngd på 272 kg placeras i mitten på
ett dubbelt fotsteg, får nedböjningen inte överstiga10 mm i någon
punkt.
7.6.11 Märkning7.6.11.1 Varje nödutgång skall vara märkt på insidan och utsidan av
fordonet genom en skylt där det exempelvis står:
”Emergency exit”
”Issue de secours””Notausstieg””Uscitadi sicurezza ””Nooduitgang””Nødudgang””Έξoδoςκ ιvδύvoυ”
”Salida de emergencia””Salida de emergência””Hätäuloskäynti””Nödutgång”
och skylten skall vid behov kompletteras med en av de symboler
som visas i punkt 3.4 i bilaga II till rådets direktiv 92/58/EEG.
7.6.11.2 Nödöppnare för på- och avstigningsdörrar och för alla nödutgångar
skall märkas både på insidan och utsidan av fordonet antingen med
en representativ symbol eller med en lättbegriplig skylt.
7.6.11.3 Tydliga instruktioner för hur nödöppnaren fungerar skall placeras
på eller bredvid varje utgångs nödöppnare.
7.6.11.4 Det språk på vilket en skylt som skall uppfylla kraven i punkterna
7.6.11.1-7.6.11.3 skall avfattas skall bestämmas av den behöriga
myndigheten med beaktande av det land eller de länder i vilket
den ansökande har för avsikt att saluföra fordonet och, vid behov,
i samarbete med den behöriga myndigheten i det ifrågavarande
landet. Om myndigheten i det land eller de länder där fordonet
skall registreras ändrar språk skall denna ändring inte medföra
krav på nytt typgodkännande.
7.7 Inredning
7.7.1 Möjlighet att nå på- och avstigningsdörrar (se bilaga
III, figur 1)
7.7.1.1 Det friautrymme som sträcker sig inåt i fordonet från den
sidovägg där dörren monteras skall medge fri genomföring av en
vertikal rektangulär skiva som är 20 mm tjock, 400 mm bred och
som mäter 700 mm ovanför golvytan och som har en andra skiva
som är 550 mm bred symmetriskt placerad ovanför den. Höjden på
den andra skivan skall vara den som gäller för den relevanta
fordonsklassen. Den tvådelade skivan skall hållas parallell med
dörröppningen när den förs från startläget, där planet för den sida
som är närmast fordonets inre är tangentiell till öppningens yttersta2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 26
▼B
kant, till det läge där den vidrör det första fotsteget, varefter den
skall hållas i rät vinkel i förhållande till den riktning som en
person som använder ingången förväntas ta.
7.7.1.2 Höjden på den övre rektangulära skivan skall vara den som gäller
för den relevanta fordonsklassen och kategorin enligt nedanstående
tabell. Alternativt får en trapetsformig sektion användas som har
en höjd av 500 mm, och som utgör en övergång mellan den övre
och den undre skivan. I detta fall skall den totala höjden för den
rektangulära sektionen och den övre skivans trapetsformiga sektion
totalt vara 1 100 mm för alla fordonsklasser avsedda för mer än 22
passagerare, och 950 mm för fordonsklasser avsedda för högst 22
passagerare.
FordonsklassDen övre sektionens höjd (mm)
(Dimension A figur 1)Total höjd Bredd
Alternativ
trapetsformig
sektion
Klass A (*) 950 950 1 650 550 (**)
Klass B (*) 700 950 1 400
Klass I 1 100 1 100 1 800Klass II 950 1 100 1 650Klass III 850 1 100 1 550
(*) För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare tillåts en förskjutning av den nedre skivan i
förhållande till den övre skivan förutsatt att den går i samma riktning.
(**) Bredden på den övre skivan får upptill minskas till 400 mm med en avfasning som inte översk-
rider 30 grader från horisontalen.
7.7.1.3 När denna tvådelade skivas mittlinje har förts 300 mm från
startläget och den vidrör stegytan skall den hållas i det läget.
7.7.1.4 Den cylinderfigur (se bilaga III, figur 6) som används för att testa
mittgångens genomgångsutrymme skall sedan, med början från
mittgången, föras i den riktning som en person som lämnar
fordonet förväntas ta, tills cylinderns centrumlinje har nått det
vertikalplan som utgörs av det översta fotstegets översta kant eller
tills ett tangentiellt plan till den övre cylindern vidrör den tvåde-
lade skivan, beroende på vilket som först inträffar, och hållas i
det läget (se bilaga III, figur 2).
7.7.1.5 Mellan cylinderfiguren, i det läge som fastställs i punkt 7.7.1.4,
och den tvådelade skivan, i det läge som fastställs i punkt 7.7.1.3,
skall det finnas ett fritt utrymme vars övre och nedre gränser anges
i bilaga III, figur 2. Detta fria utrymme skall tillåta fri genomföring
av en vertikal skiva med samma form och mått som cylinderfigu-
rens (punkt 7.7.5.1), centrala sektion och med en tjocklek av högst
20 mm. Denna skiva skall föras, från cylinderfigurens tangentiella
position tills dess yttre sida vidrör den tvådelade skivans inre sida,
vidrörande det eller de plan som utgår från stegets övre kanter, i
den riktning som en person som använder ingången kan tänkas ta
(se bilaga III, figur 2).
7.7.1.6 Det friagenomgångsutrymmet för dennafigur får inte inbegripa
något utrymme som sträcker sig 300 mm framför en obelastad sitt-
dyna på ett framåtriktat eller bakåtriktat säte eller 225 mm för
säten som är monterade vid hjulhus, och upp i nivå med dynans
övre del.
7.7.1.7 För ett fällbart säte skall detta utrymme fastställas med sätet
nedfällt.
7.7.1.8 Ett fällbart säte som används av besättningsmedlemmar får dock
inkräktapå genomgångsutrymmet till en på- och a vstigningsdörr
när det är nedfällt förutsatt att:2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 27
▼B
7.7.1.8.1 det klart anges både inne i fordonet och på EG-typgodkännandein-
tyget (se bilaga II, tillägg 2), att sätet endast är avsedd för
besättningen,
7.7.1.8.2 sätet automatiskt fälls upp när det inte används, för att på så sätt
uppfyllakra ven i punkterna7.7.1.1 eller 7.7.1.2 och 7.7.1.3,
7.7.1.4 och 7.7.1.5,
7.7.1.8.3 dörren inte anses vara en obligatorisk utgång enligt punkt 7.6.1.4,
och
7.7.1.8.4 ingen del av sätet befinner sig framför ett vertikalplan som går
genom mittlinjen på förarstolens sittyta i dess bakersta position
och genom mittpunkten på den yttre backspegel som är monterad
på fordonets motsatta sida när sätet är nedfällt eller uppfällt.
7.7.1.9 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare skall en
dörröppning och den passage via vilken passagerarna kan nå denna
anses som fria om det:
7.7.1.9.1 mätt parallellt med fordonets längsgående axel finns en fri passage
på minst 220 mm vid varje punkt och 550 mm vid varje punkt som
befinner sig mer än 500 mm ovanför golvet eller fotstegen (bilaga
III, figur 3).
7.7.1.9.2 mätt vinkelrätt mot fordonets längsgående axel finns en fri passage
på minst 300 mm vid varje punkt och minst 550 mm vid varje
punkt som är mer än 1 200 mm ovanför golvet eller fotstegen eller
mindre än 300 mm under taket (bilaga III, figur 4).
7.7.1.10 Måtten för på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar enligt
punkt 7.6.3.1 och kraven i punkterna 7.7.1.1-7.7.1.7, 7.7.2.1-
7.7.2.3, 7.7.5.1 och 7.7.8.5 gäller inte för fordon i klass B med en
totalvikt av högst 3,5 ton och med upp till 12 passagerarsäten i
vilka man från varje säte har obehindrad passage till minst två
dörrar.
7.7.1.11 Golvets högsta lutning i passagen får inte överstiga 5 % mätt på
fordonet vid tjänstevikt på ett plant underlag. Ett eventuellt
nigningssystem skall inte vara inkopplat.
7.7.2 Möjlighet att nå nödutgångsdörrar (se bilaga III, figur 5)
Följande krav gäller inte för förardörrar som används som
nödutgångar i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare.
7.7.2.1 Det friautrymmet mella n mittgången och nödutgångsdörrens
öppning skall medge fri genomföring av en vertikal cylinder som
mäter 300 mm i diameter och som är 700 mm hög mätt från golvet
och som stöder en andra vertikal cylinder som mäter 550 mm i
diameter, och vars sammanlagda höjd är 1 400 mm.
Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 400 mm med
en avfasning som inte överskrider 30ofrån horisontalen.
7.7.2.2 Den första cylinderns bas skall ligga inom den andra cylinderns
projektion.
7.7.2.3 När fällbara säten anordnas längs denna passage skall det fria
utrymme som krävs för cylindern bestämmas med sätet nedfällt.
7.7.2.4 I stället för den tvådelade cylindern får en sådan mätanordning
som beskrivs i punkt 7.7.5.1 användas (se bilaga III, figur 6).
7.7.3 Möjlighet att nå nödutgångsfönster
7.7.3.1 Det skall vara möjligt att föra en testfigur från mittgången till
utsidan av fordonet genom varje nödutgångsfönster.
7.7.3.2 Testfiguren skall röra sig i den riktning som en passagerare som
utrymmer fordonet sannolikt skulle ta. Testfiguren skall hållas
vinkelrät mot den rörelseriktningen.
7.7.3.3 Testfiguren skall utgöras av en tunn platta som mäter 600 × 400
mm med hörnen rundade till en radie av 200 mm. För
nödutgångsfönster i fordonets bakgavel får dock testfiguren mäta
1 400 × 350 mm med hörnen rundade till en radie av 175 mm.
7.7.4 Möjlighet att nå utrymningsluckor7.7.4.1 Utrymningsluckor i taket7.7.4.1.1 Utom för fordon i klass I skall minst en utrymningslucka vara
placerad så att en fyrsidig stympad pyramid vars sidor har en
vinkel på 20º och som är 1 600 mm hög berör en del av ett säte2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 28
▼B
eller motsvarande stöd. Pyramidens axel skall vara vertikal och
dess mindre sektion skall vidröra utrymningsluckans öppning-
sområde. Stöden kan vara fällbara eller rörliga under förutsättning
att de kan låsas i användningsläget. Detta läge skall verifieras.
7.7.4.1.2 Om takstrukturens tjocklek är mer än 150 mm skall den mindre
sektionen av pyramiden vidröra utrymningsluckans öppning-
sområde i nivå med takets utsida.
7.7.4.2 Utrymningsluckor i golvet
När utrymningsluckan är monterad i golvet skall luckan ge direkt
och fritt tillträde till utrymmet utanför fordonet och vara monterad
där det över luckan finns ett fritt utrymme som motsvarar mitt-
gångens höjd. Inga värmekällor eller rörliga delar får finnas inom
500 mm från någon del av lucköppningen.
Det skall gå att förflytta en testfigur i form av en tunn platta som
mäter 600 mm × 400 mm med hörnen rundade till en radie av 200
mm i horisontalt läge från en höjd om 1,00 m från fordonets golv
till marken.
7.7.5 Mittgångar (se bilaga III, figur 6)7.7.5.1 Mittgången i ett fordon skall vara så utformad och konstruerad att
det går att obehindrat framföra en mätanordning som består av två
koaxialcylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan
dem, och där mätanordningen har följande mått (i mm):
Klass I Klass II Klass III Klass A Klass B
Den nedre cylinderns diameter”A”450 350 300 350 300
Den nedre cylinderns höjd 900 900 900 900 900
Den övre cylinderns diameter
”C”550 550 450 550 450
Den övre cylinderns höjd ”B” 500 (*) 500 (*) 500 (*) 500 (*) 300
Total höjd ”H” 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*) 1 500
(*) Den övre cylinderns höjd och därmed totalhöjden får minskas med 100 mm i den del av mitt-
gången som ligger bakom
— ett tvärgående vertikalplan placerat 1,5 m framför bakaxelns mittlinje (den främre bakaxeln
för fordon med mer än en bakaxel), och
— ett tvärgående vertikalplan placerat vid på- och avstigningsdörrens bakre kant eller den bakre
på- och avstigningsdörrens bakre kant om det finns flera dörrar.
Den övre cylinderns diameter får minskas upptill till 300 mm när
en avfasning som inte överstiger 30 grader från horisontalen inbe-
grips.
Mätanordningen får vidröra stroppar, om sådana finns, eller andra
böjliga föremål, till exempel delar av säkerhetsbälten, och även
flyttaunda n dem.
7.7.5.1.1 Om det inte finns någon utgång i utrymmet framför ett säte eller
en sätesrad:
7.7.5.1.1.1 För framåtställda säten skall framkanten på den provcylinder som
anges i 7.7.5.1 nå åtminstone fram till det tvärgående vertikalplan
som tangerar den främsta punkten på den framförvarande sätesra-
dens ryggstöd och förbli i det läget. Från detta plan skall det vara
möjligt att föra den provskiva som visas i figur 7 i bilaga III på ett
sådant sätt att den kant på skivan som vetter mot fordonets utsida
flyttas fram minst 660 mm med början från kontaktpunkten med
cylindern.
7.7.5.1.1.2 För sidoställdasäten måste provcylinderns främre del minst nå det
tvärgående plan som korsar ett vertikalplan som passerar det fram-
förvarande sätets centrum (bilaga III, figur 7).
7.7.5.1.1.3 För bakåtställda säten skall provcylinderns främre del minst nå det
tvärgående vertikalplan som är tangentiellt till sittdynornas yta på
den framförvarande sätesraden (bilaga III, figur 7).2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 29
▼B
7.7.5.2 För fordon i klass I får den nedersta cylinderns diameter minskas
från 450 mm till 400 mm i varje del av mittgången som ligger
bakom
7.7.5.2.1 ett tvärgående vertikalplan placerat 1,5 m framför bakaxelns mitt-
linje (den främsta bakaxeln för fordon med mer än en bakaxel),
och
7.7.5.2.2 ett tvärgående vertikalplan placerat vid den bakersta på- och
avstigningsdörrens bakre kant.
7.7.5.3 För fordon i klass III får sätena på den ena eller på båda sidor om
mittgången vara flyttbara i sidled vilket gör det möjligt att minska
mittgångens bredd till en form som motsvarar en nedre cylinder
med en diameter av 220 mm, förutsatt att sätet, med hjälp av en
kontroll som finns vid varje säte och är lättåtkomlig för en person
som står i mittgången, kan återställas på ett enkelt sätt och ommöjligt automatiskt, även när sätet är upptaget, till det läge som
motsvarar en minsta bredd av 300 mm.
7.7.5.4 På ledade fordon skall den mätanordning som definieras i punkt
7.7.5.1 obehindrat kunna föras genom ledpartiet. Ingen del av det
mjuka skyddsöverdraget i det partiet, inklusive delar av bälgen,
skall inkräkta på mittgången.
7.7.5.5 Fotsteg får monteras i mittgången. Högst upp skall sådana fotsteg
vara minst lika breda som mittgången.
7.7.5.6 Fällbara säten som gör det möjligt för passagerare att sitta i mitt-
gången skall inte tillåtas.
7.7.5.7 Säten som är flyttbara i sidled och som i ett läge inkräktar på mitt-
gången skall inte tillåtas utom för fordon i klass III och på de
villkor som föreskrivs i punkt 7.7.5.3.
7.7.5.8 För fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 behöver det inte finnas
någon mittgång förutsatt att det genomgångsutrymme som anges i
den punkten respekteras.
7.7.5.9 Ytan i mittgångar och genomgångsutrymmen skall vara halk-
skyddad.
7.7.6 Mittgångens lutning
Mittgångens lutning, mätt med fordonet olastat på ett plant
underlag och med icke-aktiverat nigningssystem får inte överstiga
7.7.6.1 8 % för fordon i klasserna I, II och A,
7.7.6.2 12,5 % för fordon i klasserna I och II som avses i artikel 2.2, för
låggolvmodellens inre del av mittgången, 2 m på endera sidan om
den andra axelns mittlinje och, om så behövs, på den tredje axeln,
med en totallängd på 2 m,
7.7.6.3 12,5 % för fordon i klasserna III och B, och
7.7.6.4 5 % för det plan som är vinkelrätt mot fordonets symmetriska
längdaxel.
7.7.7 Fotsteg (se bilaga III, figur 8)
7.7.7.1 Högsta och lägsta höjd, med icke-aktiverat nigningssystem, samt
minsta djup för fotsteg vid på- och avstigningsdörrar och
nödutgångsdörrar och inne i själva fordonet skall vara enligt
följande:
Klasser I och A II, III och B
Förstafotstegetfrån marken ”D”Störstahöjd
(mm)340 (
1) 380 (1)(2)(5)
Minstadjup
(mm)300 (*)2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 30
▼B
Klasser I och A II, III och B
Övrigafotsteg
”E”Störstahöjd
(mm)250 (3) 350 (4)
Minstahöjd
(mm)120
Minstadjup
(mm)200
(*) 230 mm för fordon avsedda för högst 22 passagerare
(1) 700 mm för en nödutgångsdörr
1 500 mm för en nödutgångsdörr på övre våningen i en tvåvåningsbuss
(2) 430 mm för fordon med uteslutande mekanisk fjädring
(3) 300 mm för fotsteg vid en dörr bakom den bakersta axeln
(4) 250 mm i mittgångar för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare
(5) för minst en på- och avstigningsdörr; 400 mm för andra på- och avstigningsdörrar
Anmärkning: 1. I en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsutrymmet behandlas
separat.
2. Bilaga III, figur 8, dimension E, behöver inte vara samma för varje fotsteg.
7.7.7.1.1 En övergång från en nedsänkt mittgång till ett sittområde skall inte
anses vara ett fotsteg. Det vertikala avståndet mellan mittgångens
ytaoch golvet får dock inte va ramer än 350 mm.
7.7.7.2 Vid tillämpning av punkt 7.7.7 skall ett fotstegs höjd mätas i
centrum av sin bredd. Vidare skall tillverkare särskilt ta hänsyn
till möjligheten för passagerare med nedsatt rörlighet, särskilt för
att minimera steghöjden.
7.7.7.3 Det första fotstegets höjd i förhållande till marken skall mätas med
fordonet på ett jämnt underlag med fordonet vid tjänstevikt enligt
punkt 2.18 och med sådan däckutrustning och sådant ringtryck som
anges av däcktillverkaren för fordonets totalvikt (M) som anges i
punkt 2.19.
7.7.7.4 Om det finns mer än ett fotsteg får varje steg sträcka sig in i
området för nästastegs vertika lautsprång högst 100 mm och
utsprånget över underliggande stegyta skall lämna en fri yta på
minst 200 mm (se bilaga III, figur 8) med varje stegnos utformad
på ett sätt som minimerar risken för att snubbla och i kontraste-
rande färg eller färger.
7.7.7.5 Varje fotstegs bredd och form skall medge att en rektangel enligt
nedanstående tabell kan placeras på fotsteget så att högst 5 % av
en sådan rektangels yta sträcker sig ut över steget. Vid en
dubbeldörr skall varje hälft av dörröppningen uppfylla detta krav.
Antal passagerare > 22 ≤22
OmrådeFörsta
fotsteget
(mm)400 × 300 400 × 200
Övriga
fotsteg (mm)400 × 200 400 × 200
7.7.7.6 Alla fotsteg skall ha en halkskyddad yta.
7.7.7.7 Stegets störstalutning får inte i någon riktning överstiga5 % när
det olastade fordonet står på ett jämnt och horisontellt underlag
och befinner sig i det tillstånd det normalt gör vid körning (särskilt
skall eventuella nigningsanordningar vara urkopplade)
7.7.8 Passagerarsäten och utrymme för sittplatspassagerare7.7.8.1 Minstasätesbredd
7.7.8.1.1 Den minsta bredden på en sittdyna, med mått enligt F (bilaga III,
figur 9) mätt från ett vertikalplan som passerar genom sittplatsens
centrum, skall vara
Klasserna I, II, A, B 200 mm
Klass III 225 mm2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 31
▼B
7.7.8.1.2 Den minsta bredden på det tillgängliga utrymmet för varje sittplats,
med mått enligt G (bilaga III, figur 9) mätt från ett vertikalplan
som passerar genom sittplatsens centrum på en höjd mellan 270
mm och 650 mm över sittdynan när den inte är hoptryckt skall
vara:
Enkelsäten: 250 mm
Sammanhängande rader av säten
avsedda för två eller flera passagerare:225 mm
7.7.8.1.3 För fordon med en bredd på 2,35 m eller mindre skall bredden på
det tillgängliga utrymmet för varje sittplats vara 200 mm (se bilaga
III, figur 9 a) mätt från ett vertikalt plan som passerar genom
centrum av denna sittplats på en höjd mellan 270 och 650 mm
över en obelastad sittdyna. Om kraven i denna punkt uppfylls skall
kraven i punkterna 7.7.8.1.2 inte gälla.
7.7.8.1.4 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare, inbegriper
den tillgängligayta n, när det gäller säten invid fordonsväggen, i
sin övre del inte en triangulär yta som är 20 mm bred och 100
mm hög (se bilaga III, figur 10). Dessutom bör det utrymme som
behövs för säkerhetsbälten och deras fästanordningar och för
solskydd undantas.
7.7.8.2 Sittdynans minsta djup (mått enligt K, se bilaga III, figur 11).
Sittdynans minsta djup skall vara
7.7.8.2.1 350 mm i fordon i klasserna I, A och B och
7.7.8.2.2 400 mm i fordon i klasserna II och III.7.7.8.3 Sittdynans höjd (mått enligt H, se bilaga III, figur 11)
En obelastad sittdynas höjd från golvet skall vara sådan att det
avstånd från golvet till ett horisontalplan som är tangentiellt till
sittdynans främre översida är mellan 400 och 500 mm; höjden får
dock minskas vid hjulhusen och motorrummet, men skall vara
minst 350 mm.
7.7.8.4 Avstånd mellan sätena (se bilaga III, figur 12)7.7.8.4.1 För säten som är vända åt samma håll skall det minsta avståndet
mellan ett ryggstöds främre del och den bakre delen av det fram-
förvarande ryggstödet (med mått enligt H), mätt horisontellt och på
alla höjder över golvet mellan sittdynans översida och en punkt
620 mm över golvet, vara minst
H
Klasserna I, A, och B 650 mm
Klasserna II och III 680 mm
7.7.8.4.2 Alla mätningar skall utföras när sittdynan och ryggstödet är obelas-
tade, i ett vertikalplan som passerar den individuella sittplatsens
mittlinje.
7.7.8.4.3 När tvärställda säten är placerade mitt emot varandra skall det
minsta avståndet mellan framsidorna på de mot varandra vända
sätenas ryggstöd, mätt genom sittdynornas högsta punkt, vara
minst 1 300 mm.
7.7.8.4.4 Mätningarna skall utföras i fråga om säten med fällbara ryggstöd
och reglerbara förarsäten med ryggstöden och andra sätesinställ-
ningar i normalt användningsläge enligt tillverkarens
specifikationer.
7.7.8.4.5 Mätningarna skall utföras med fällbord på baksidan av ett ryggstöd
i uppfällt läge.
7.7.8.4.6 Säten som monterats på skenor eller andra system som gör det
möjligt för transportföretaget att enkelt ändra fordonets interiör
skall mätas i normalt användningsläge enligt de specifikationer
som tillverkaren anger i sin ansökan om godkännande.
7.7.8.5 Utrymme för sittplatspassagerare (se bilaga III, figur 13)2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 32
▼B
7.7.8.5.1 Framför varje passagerarsäte skall det finnas ett minsta fritt
utrymme i enlighet med figur 13 i bilaga III. Ryggstödet på ett
annat framförvarande säte eller en skiljevägg vars kontur ungefär
motsvarar ett nedfällt ryggstöd får inkräkta på detta utrymme
enligt punkt 7.7.8.4. Stolsben skall också tillåtas i detta utrymme
förutsatt att det finns tillräckligt med utrymme för passagerarnas
fötter. Beträffande de säten bredvid förarsätet i fordon med en
kapacitet på högst 22 passagerare skall instrumentbräda eller
instrumentpanel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten och fästanord-
ningar för säkerhetsbälten tillåtas.
7.7.8.5.2 I klasserna I och II skall dock minst 2 och i klass A minst 1 framå-
triktat eller bakåtriktat säte som är avsett och har markering för
passagerare med nedsatt rörlighet, med undantag för rullstolsburna,
placeras i den del av bussen där det är enklast att stiga på. Dessa
säten skall vara utformade för passagerare med nedsatt rörlighet så
att tillräckligt utrymme ges; dessutom skall sätena vara försedda
med ändamålsenligt utformade och placerade handtag för att
underlättaför personer a tt sättasig på eller lämnasätet; dessutom
skall sätena ge sittande möjlighet till kommunikation i enlighet
med punkt 7.7.9.
7.7.8.5.2.1 Dessa säten skall ge minst 110 % av det utrymme som anges i
punkt 7.7.8.5.1.
7.7.8.6 Fritt utrymme ovanför varje sittplats (se bilaga III figur 14).
7.7.8.6.1 Det fria utrymmet ovanför varje sittplats och, förutom när det
gäller säten i den första raden i ett fordon som är avsett för högst
22 passagerare, ovanför det fotutrymme som hör till sätet, skall
vara minst 900 mm mätt från den högsta punkten på en obelastad
sittdynaoch minst 1 350 mm från den genomsnittligagolvnivån i
fotutrymmet. När det gäller fordon som omfattas av punkt 7.7.1.10
kan detta utrymme minskas till 1 200 mm mätt från golvet.
7.7.8.6.2 Detta fria utrymme skall omfatta den zon som avgränsas
7.7.8.6.2.1 av längsgående vertikalplan 200 mm på vardera sidan om sittplat-
sens medianvertikalplan, och
7.7.8.6.2.2 av ett tvärgående vertikalplan genom sätesryggens bakersta översta
del och av ett tvärgående vertikalplan 280 mm framför en
obelastad sittdynas främsta del; avstånden skall alltid uppmätas
vid sittplatsens medianvertikalplan.
7.7.8.6.3 Från kanterna av det fria utrymme som anges i punkterna 7.7.8.6.1
och 7.7.8.6.2 får följande zoner undantas:
7.7.8.6.3.1 När det gäller den övre delen av säten vid fordonets sidovägg, en
zon med en rektangulär tvärsektion som är 150 mm hög och 100
mm bred (se bilaga III, figur 14).
7.7.8.6.3.2 När det gäller den övre delen av säten vid fordonets sidovägg, en
zon med en triangulär tvärsektion vars spets är placerad 650 mm
från golvet och vars bas är 100 mm bred (se bilaga III, figur 15).
7.7.8.6.3.3 När det gäller fotutrymmet för ett säte vid fordonets sidovägg, en
zon med en tvärsektion på högst 0,02 m2(0,03 m2för klass I,
låggolvbuss) och vars maximibredd inte överstiger 100 mm (150
mm för klass I, låggolvbuss) (se bilaga III, figur 16).
7.7.8.6.3.4 När det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare får,
beträffande sittplatserna närmast karosseriets bakre hörn, den yttre
bakkanten i det fria utrymmet, sett i plan, rundas till en radie på
högst 150 mm (se bilaga III, figur 17).
7.7.8.6.4 I det friautrymmet enligt punkterna7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 och
7.7.8.6.3 skall följande ytterligare inträngningar tillåtas:
7.7.8.6.4.1 Ett annat sätesryggstöd, stöd och tillhörande anordningar (t.ex.
fällbord).
7.7.8.6.4.2 När det gäller fordon som är avsedda för högst 22 passagerare:
hjulhuset, förutsatt att ett av följande två villkor uppfylls:
7.7.8.6.4.2.1 Inträngningen skall inte sträcka sig förbi sittplatsens medianverti-
kalplan (se bilaga III, figur 18), eller
7.7.8.6.4.2.2 den närmaste kanten av det 300 mm djupa fotutrymmet för sittplat-
spassagerare skall inte flyttas fram mer än 200 mm från en
obelastad sittdynas kant och högst 600 mm framför sätets ryggstöd
− dessa mätningar skall göras i sittplatsens genomsnittliga verti-
kalplan (se bilaga III, figur 19). När det gäller två säten som är2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 33
▼B
vända mot varandra skall denna bestämmelse endast gälla ett av
sätena och fotutrymmet för sittande måste vara minst 400 mm.
7.7.8.6.4.3 När det gäller säten placerade bredvid förarsätet i fordon som är
avsedda för högst 22 passagerare: fönster av klafftyp i öppet läge
med tillhörande beslag, instrumentbräda/instrumentpanel, vindruta,
solskydd, säkerhetsbälten, fästanordningar för säkerhetsbälten och
frontkåpan.
7.7.9 Kommunikation med föraren7.7.9.1 I fordon i klasserna I, II och A skall det finnas en signalanordning
så att passagerarna kan ge föraren tecken att stanna fordonet.
Manöverdonen för varje sådan kommunikationsanordning skall
vara försedda med utskjutande knappar, i fordon av klass I och A,
placerade högst 1 200 mm över golvet samt vara i kontrasterande
färg eller färger. Manöverdonen skall fördelas jämnt och på
lämpligt sätt över hela fordonet. Att manöverdonen har aktiverats
skall även framgå för passagerarna genom en eller flera ljusskyltar;
ljusskylten skall till exempel förses med orden
”arrêt demandé”
”Bus hält”
”fermata richiesta”
”bus stopt”
”bus stopping”
”standser”
”στάση”
”parada solicitada”
”paragem”
”pysähtyy”
”stannar”,
eller motsvarande och/eller genom en lämplig symbolskylt och
skall förbli tänd tills på- och avstigningsdörren (på- och avstig-
ningsdörrarna) öppnas. Ledade fordon skall ha sådana skyltar i
varje stel sektion. Tvåvåningsbussar skall ha dem på vardera
våningen.
7.7.9.2 Kommunikation med besättningsutrymmet. Om det finns ett
besättningsutrymme utan förbindelse med förar- eller passagerarut-
rymmet skall det finnas hjälpmedel för kommunikation mellan
föraren och ett sådant besättningsutrymme.
7.7.10 Apparater för varma drycker samt kokutrustning
7.7.10.1 Apparater för varma drycker samt kokutrustning skall vara så
monterade eller skyddade att det inte föreligger risk för att varm
mat eller varma drycker spills på någon passagerare vid en
nödbromsning eller vid kurvtagning.
7.7.10.2 I fordon som utrustats med apparater för varma drycker eller
kokutrustning skall alla passagerarsäten vara utrustade med
lämpliga anordningar där varm mat eller varma drycker kan
placeras medan fordonet är i rörelse.
7.7.11 Dörrar till inre utrymmen
Varje dörr till ett toalettutrymme eller annat inre utrymme
7.7.11.1 skall vara självstängande och får inte vara försedd med någon
anordning för att hålla dörren öppen om den i öppet läge kan
utgöra ett hinder för passagerare i en nödsituation,
7.7.11.2 får i öppet läge inte skymma något handtag, någon manöveranord-
ning för öppnande eller obligatorisk märkning som hör samman
med en på- och avstigningsdörr, nödutgångsdörr, brandsläckare
vid nödutgång eller förbandslåda,
7.7.11.3 skall förses med en anordning som gör det möjligt att i en nödsi-
tuation öppna dörren från utsidan av ett sådant utrymme,
7.7.11.4 skall inte kunna låsas från utsidan såvida inte dörren alltid går att
öppnafrån insida n.
7.8 Artificiell belysning
7.8.1 Invändig elektrisk belysning skall installeras för att belysa2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 34
▼B
7.8.1.1 alla passagerarutrymmen, besättningsutrymmen, toalettutrymmen
samt ledpartiet i ett ledat fordon,
7.8.1.2 alla fotsteg eller trappor,7.8.1.3 genomgångsutrymmen till varje utgång och till området närmast
på- och avstigningsdörren/-arna,
7.8.1.4 invändiga märkningar och invändiga manöverdon för varje utgång,7.8.1.5 alla platser där det finns hinder.7.8.2 Det skall finnas minst två invändiga belysningskretsar så att, om
den ena inte fungerar, detta inte påverkar den andra kretsens funk-
tion. En strömkrets som endast är till för en permanent ingångs-
och utgångsbelysning får anses utgöra en av dessa kretsar.
7.8.3 Åtgärder skall vidtas för att skydda föraren från bländande ljus och
reflexer från artificiell invändig belysning.
7.9 Ledpartiet i ledade fordon
7.9.1 Det ledparti som sammanbinder fordonets stela sektioner skall vara
så utformat och konstruerat att minst en rotationsrörelse runt minst
en horisontalaxel och minst en vertikalaxel är möjlig.
7.9.2 När det ledade fordonet vid tjänstevikt står stilla på ett plant
underlag skall det mellan golvet i varje stel sektion och vändski-
vans golv eller det element som ersätter det inte finnas något
oskyddat hål som är bredare än
7.9.2.1 10 mm när fordonets samtliga hjul är på samma plan, eller7.9.2.2 20 mm när hjulen på hjulaxeln vid ledpartiet vilar på en yta som är
150 mm högre än den yta på vilken hjulen på de andra axlarna
vilar.
7.9.3 Nivåskillnaden mellan golvet i de stela delarna och vändskivans
golv, mätt vid fogen, skall inte överstiga
7.9.3.1 20 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.1, eller7.9.3.2 30 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.2.7.9.4 På ledade fordon skall det finnas en anordning som fysiskt hindrar
passagerare att nå varje del av ledpartiet där
7.9.4.1 golvet har ett oskyddat hål som inte uppfyller kraven i punkt 7.9.2,7.9.4.2 golvet inte kan bära passagerarnas vikt,7.9.4.3 väggarnas rörelse kan utgöra fara för passagerare.
7.10 Riktningsstabilitet hos ledade fordon
När ett ledat fordon rör sig i en rak linje skall dess stela delars
längsgående medianplan sammanfalla och bilda ett oavbrutet plan
utan några utbuktningar.
7.11 Ledstänger och handtag
7.11.1 Allmännakra v
7.11.1.1 Ledstänger och handtag skall vara tillräckligt kraftiga.
7.11.1.2 De skall vara utformade och fastsatta så att det inte finns någon
risk att passagerare skadas.
7.11.1.3 Ledstänger och handtag skall vara utformade så att passagerare
utan problem kan hålla sig i dem med ett kraftigt grepp. På varje
ledstång skall det finnas en minst 100 mm lång del där en hand
kan hålla. Diametern skall inte vara mindre än 20 mm eller större
än 45 mm förutom beträffande handtag på dörrar och säten och,
när det gäller fordon i klasserna II, III och B, i genomgångsutrym-
mena. I dessa fall skall ledstänger med en minsta dimension på 15
mm tillåtas om dimensionen för övrigt är minst 25 mm. Ledstänger
får inte ha några skarpa böjningar.
7.11.1.4 Det fria utrymmet mellan en ledstång eller ett handtag och den
angränsande delen av fordonets karosseri eller vägg skall vara
minst 40 mm. För handtag på dörrar och säten, eller i genom-
gångsutrymmet i ett fordon i klasserna II, II och B, skall det
minstatillåtnafriautrymmet va ra35 mm.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 35
▼B
7.11.1.5 Ytan på varje ledstång, handtag eller stolpe skall vara
kontrastfärgad och glidskyddad.
7.11.2 Ledstänger och handtag för ståplatspassagerare.
7.11.2.1 Tillräckligt många ledstänger och/eller handtag skall finnas för
varje del av den golvyta som, i enlighet med punkt 7.2.2, är avsedd
för ståplatspassagerare. I detta syfte får eventuella stroppar räknas,
förutsatt att de hålls på plats genom lämpliga anordningar. Detta
krav skall anses uppfyllt om, från alla möjliga lägen för den
provanordning som visas i figur 20 i bilaga III, anordningen med
sin rörliga arm kan nå minst två ledstänger eller handtag. Testfi-
guren får roteras fritt runt sin vertikalaxel.
7.11.2.2 Vid tillämpning av det förfarande som anges i punkt 7.11.2.1 får
endast sådana ledstänger och handtag som är placerade minst 800
mm och högst 1 900 mm ovanför golvet räknas.
7.11.2.3 För varje plats som kan upptas av en ståplatspassagerare skall
minst en av ledstängerna eller ett av handtagen vara högst 1 500
mm ovanför golvytan vid den platsen. Detta gäller inte för ett
område i anslutning till en dörr där dörren eller dess mekanism
skulle förhindra användningen av handtaget när dörren är öppen.
7.11.2.4 Områden som kan upptas av ståplatspassagerare och som inte är
avskilda med säten från fordonets sidoväggar eller bakgavel skall
förses med horisontella ledstänger som löper parallellt med
väggarna och som monteras på en höjd av mellan 800 och 1 500
mm från golvet.
7.11.3 Ledstänger och handtag för på- och avstigningsdörrar
7.11.3.1 Dörröppningarna skall utrustas med ledstänger och/eller handtag på
varje sida. När det finns dubbla dörrar, kan detta krav uppfyllas
genom att en mittstolpe eller mittledstång monteras.
7.11.3.2 Ledstänger och/eller handtag vid på- och avstigningsdörrar skall ha
ett gripställe tillgängligt för en person som står på marken bredvid
på- och avstigningsdörren eller på något av fotstegen. Sådana
gripställen skall placeras vertikalt mellan 800 mm och 1 100 mm
ovanför marken eller ovanför varje fotstegsyta, och horisontellt
7.11.3.2.1 i ett läge som är lämpligt för en person som står på marken, högst
400 mm inåt från ytterkanten på det första fotsteget, och
7.11.3.2.2 i ett läge som är lämpligt i förhållande till ett visst fotsteg, inte
utanför ytterkanten på det fotsteget, och högst 600 mm inåt från
samma kant.
7.11.4 Ledstänger vid reserverade platser
7.11.4.1 En ledstång, 800 till 900 mm över golvytan, skall finnas mellan de
reserverade sittplatserna, enligt beskrivningen i punkt 7.7.8.5.2,
och lämplig på- och avstigningsdörr. Ledstången får ha en öppning
när så är nödvändigt för att nå en rullstolsplats, ett säte vid ett
hjulhus, en trappa, ett genomgångsutrymme eller mittgången. Varje
sådan öppning i ledstången får inte överskrida 1 050 mm och en
lodrät ledstång skall installeras åtminstone på ena sidan av
öppningen.
7.12 Skydd för stegbrunnar
Om en sittplatspassagerare vid en häftig inbromsning löper risk att
kastas framåt ner i en stegbrunn skall ett skyddsräcke monteras.
Räcket skall mäta minst 800 mm från golvet där passageraren har
sinafötter och sträckasig inåt från fordonets vägg minst 100 mm
bortom den längsgående mittlinjen för varje sittplats där passage-
raren löper risk, eller täcka det innersta trappsteget, beroende på
vilket mått som är minst.
7.13 Bagagehyllor och förares och passagerares säkerhet
De personer som befinner sig inne i fordonet skall skyddas mot
föremål som kan falla ner från bagagehyllor när fordonet bromsar
eller svänger. Om det finns bagageutrymmen måste de vara så
utformade att bagage inte kan falla ner vid häftig inbromsning.
7.14 Eventuella luckor
Varje lucka, som inte är en utrymningslucka, i ett fordons golv
skall vara så monterad och säkrad att den inte kan rubbas eller2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 36
▼B
öppnas utan verktyg eller nycklar och inga lyft- eller låsningsa-
nordningar skall stå upp mer än 8 mm från golvytan. Utstående
kanter skall rundas.
7.15 Visuell underhållning
Anordningar för visuell underhållning för passagerare, till exempel
teve- eller videoapparater, skall placeras så att de är utanför
förarens synfält när denne intar normal körställning. Detta skall
dock inte gälla monitorer eller liknande anordningar som föraren
använder sig av, till exempel för att övervaka dörrarna för på-
och avstigning.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 37
▼B
Tillägg
KONTROLL AV STATISK SIDOSTABILITET GENOM BERÄKNING
1. Ett fordon kan bevisas uppfylla kraven i punkt 7.4 i bilaga I genom en
beräkningsmetod som godkänts av den tekniska tjänst som utför provet.
2. Den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provet får kräva att det utförs
provning på delar av fordonet för att bekräfta de antaganden som gjorts vid
beräkningarna.
3.Förberedelser för beräkning.
3.1 Fordonet skall representeras av ett koordinationssystem.3.2 På grund av var fordonskarosseriets tyngdpunkt ligger samt olika grader av
styvhet i fordonsupphängning och däck, lyfter axlarna normalt inte samtidigt
på en sida av fordonet vid lateral acceleration. Därför måste tiltning av
karosseriet över varje axel mätas med grundförutsättningen att hjulen på
den andra axeln eller de andra axlarna förblir markbundna.
3.3 För att förenkla provet skall det antas att den icke fjädrade viktens tyngd-
punkt ligger i fordonets längsgående plan längs den linje som passerar
genom centrum av hjulens rotationsaxel. En viss förskjutning av vrid-
centrum till följd av axelns böjning kan tillåtas. Luftfjädringens styrsystem
skall inte beaktas.
3.4 Minst följande parametrar skall beaktas:
Fordonsdata såsom axelavstånd, spårvidd och fjädrad/icke fjädrad vikt,
placering av fordonets tyngdpunkt, nedfjädring och rekyl samt fjäderstyvhet
i fordonsupphängningen, varvid även däckens icke-linearitet och styvhet i
vertikal- och horisontalled skall beaktas, vridning av karosseristommen,
placering av axlarnas vridcentrum.
4.Beräkningsmetodens giltighet.
4.1 Beräkningsmetodens giltighet skall bestämmas till den tekniska tjänstens
tillfredsställelse, t.ex. på grundval av jämförbara prov på liknande fordon.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 38
▼B
BILAGA II
HANDLINGAR FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE
Tillägg 1
Informationsdokument
Tillägg 1.1
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 39
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 40
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 41
▼B
Tillägg 1.2
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 42
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 43
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 44
▼B
Tillägg 1.3
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 45
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 46
▼B
Tillägg 2
Tillägg 2.1
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 47
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 48
▼B
Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr …
om EG-typgodkännande för ett fordon med beaktande av direktiv …/…/EG, senast ändrat genom
direktiv …/…/EG
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 49
▼B
Tillägg 2.2
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 50
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 51
▼B
Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr …
om EG-typgodkännande för ett karosseri med beaktande av direktiv …/…/EG, senast ändrat genom
direktiv …/…/EG
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 52
▼B
Tillägg 2.3
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 53
▼B
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 54
▼B
Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr …
om EG-typgodkännande för ett fordon försett med karosseri som redan är godkänt som separat teknisk
enhet med beaktande av direktiv …/…/EG, senast ändrat genom direktiv …/…/…
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 55
▼B
BILAGA III
RITNINGAR
Figur 1
Möjlighet att nå på- och avstigningsdörrar
(se bilaga I, punkt 7.7.1)
Alternativt
klasserna I, II und III: A = 1 100 mm
klasserna A och B: A = 950 mm
Passagerarantal ≤22 (1)> 2 2
Klass A B I II III
Mått (mm) 950 700 1 100 950 850Den tvådelade skivans
totala höjd (mm)1 650 1 400 1 800 1 650 1 550
(1) Se respektive fotnot i punkt 7.7.1.2 i bilaga I.
(*) Se respektive fotnot i punkt 7.7.1.2 i bilaga I.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 56
▼B
Figur 2
Möjlighet att nå på- och avstigningsdörrar
(se bilaga I, punkt 7.7.1.4)
Figur 3
Bestämning av obehindrad möjlighet att nå dörrar
(se bilaga I, punkt 7.7.1.9.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 57
▼B
Figur 4
Bestämning av obehindrad möjlighet att nå dörrar
(se bilaga I, punkt 7.7.1.9.2)
Figur 5
Möjlighet att nå nödutgångsdörrar
(se bilaga I, punkt 7.7.2)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 58
▼B
Figur 6
Mittgångar
(se bilaga I, punkt 7.7.5)
Klass A B I II III
Mått (mm) A 350 300 450 350 300
C 550 450 550 550 450B 500 (*) 300 500 (*) 500 (*) 500 (*)
H 1 900 (*) 1 500 1 900 (*) 1 900 (*) 1 900 (*)
(*) Se respektive fotnot (”*”) till punkt 7.7.5.1.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 59
▼B
Figur 7
Mittgångens främre begränsning
(se bilaga I, punkt 7.7.5.1.1.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 60
▼B
Figur 8
Fotsteg för passagerare
(se bilaga I, punkt 7.7.7)
Höjd ovan mark, olastat fordon
Klasser I och A II, III och B
Förstafotsteget från
marken ”D”Störstahöjd (mm) 340 (1) 380 (1)(2)(5)
Minstadjup (mm) 300 (*)
Övrigafotsteg ”E”Störstahöjd (mm) 250 (3) 350 (4)
Minstahöjd (mm) 120
Minstadjup (mm) 200
(*) 230 mm för fordon avsedda för högst 22 passagerare
(1) 700 mm för en nödutgångsdörr
1 500 mm för en nödutgångsdörr på övre våningen i en tvåvåningsbuss
(2) 430 mm för fordon med uteslutande mekanisk fjädring
(3) 300 mm för fotsteg vid en dörr bakom den bakersta axeln
(4) 250 mm i mittgångar för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare
(5) för minst en på- och avstigningsdörr; 400 mm för andra på- och avstigningsdörrar
Märk: 1. I en dubbeldörr skall fotstegen i varje halva av genomgångsut-
rymmet behandlas separat.
2. Bilaga III, figur 8, dimension E, behöver inte vara samma för
varje fotsteg.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 61
▼B
Figur 9
Mått för passagerarsäten
(se bilaga I, punkt 7.7.8.1)
G (mm) min
F (mm) min Dubbelsäte Enkelsäte
200 (*) 225 250
(*) 225 för klass III2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 62
▼B
Figur 9 a
Mått för passagerarsäten
(se bilaga I, punkt 7.7.8.1.3)
G (mm) min
F (mm) min Dubbelsäte Enkelsäte
200 200 2002001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 63
▼B
Figur 10
Tillåten inträngning vid skulderhöjd
Tvärgående sektion för minsta tillgängliga utrymme vid skulderhöjd för ett
säte vid fordonets vägg
(se bilaga I, punkt 7.7.8.1.4)
G = 225 mm för dubbelsäten
G = 250 mm för enkelsäteG = 200 mm för fordon som inte är bredare än 2,35 mm
Figur 11
Sittdynans djup och höjd
(se bilaga I, punkt 7.7.8.2 och 7.7.8.3)
H = 400-500 mm (*)
K = 350 mm min. (**)2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 64
(*) 350 mm vid hjulhus och motorutrymme
(**) 400 mm i fordon av klasserna II och III
▼B
Figur 12
Avstånd mellan sätena
(se bilaga I, punkt 7.7.8.4)
H
Klasserna I, A, och B 650 mm
Klasserna II och III 680 mm
Figur 13
Utrymme för sittplatspassagerare
(se bilaga I, punkt 7.7.8.5)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 65
▼B
Figur 14
Tillåten inträngning på fria utrymmet ovanför ett säte
Tvärsnitt över minsta fria utrymmet ovanför en sittplats invid fordonets
vägg
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.3.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 66
▼B
Figur 15
Tillåten inträngning ovanför en sittposition
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.3.2)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 67
▼B
Figur 16
Tillåten inträngning i lägre delen av passagerarutrymmet
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.3.3)
(*) 150 mm för klass I låggolvfordon
(**) 0,03 m2för klass I låggolvfordon2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 68
▼B
Figur 17
Tillåten inträngning vid ett hörnsäte
Översikt över det föreskrivna området för sätet (två sidosäten baktill)
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.3.4)
Figur 18
Tillåten inträngning av ett hjulhus som inte sträcker sig utanför sidosätets
vertikala mittlinjetets vertikala mittlinje
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.4.2.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 69
▼B
Figur 19
Tillåten inträngning av ett hjulhus som sträcker sig utanför sidosätets verti-
kala mittlinje
(se bilaga I, punkt 7.7.8.6.4.2.2)
Figur 20
Provningsutrustning för placering av handtag
(se bilaga I, punkt 7.11.2.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 70
▼B
Figur 21
Standardrullstol
(se bilaga VII, punkt 3.6.4)
Totallängd, l: 1 200 mm
Totalbredd, b: 700 mm
Totalhöjd, h: 1 090 mm
Märk:
En rullstolsanvändare som sitter i rullstolen ökar rullstolens totallängd med 50
mm och höjden blir 1 350 m möver marken.
Figur 22
Minsta fria utrymme för rullstolsburna passagerare i rullstolsutrymmet
(se bilaga VII, punkt 3.6.1)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 71
▼B
Figur 23
(se bilaga VII, punkt 3.4)
Symbolskyltar för rullstolsburna passagerare (23 a)
Symbolskyltar för passagerare med nedsatt rörlighet, andra än rullstols-
burna (23 b)
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 72
▼B
BILAGA IV
KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET
1.Räckvidd
Denna bilaga gäller för envåningsfordon i klasserna II och III.
2.Definitioner
I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här
anges:
2.1 överlevnadsutrymme: det utrymme som skall bevaras i passagerarut-
rymmet under och efter det att stommen har utsatts för ett av de prov
som föreskrivs i denna bilaga.
2.2 karosseristomme: de delar av fordonets stomme som bidrar till fordonets
hållfasthet vid överrullning.
2.3 karosserisektion: en sektion som innehåller minst två identiskavertika la
spant på varje sida och som är representativ för en del eller delar av
fordonets stomme.
2.4 total energi: den energi som antas absorberas av fordonets hela stomme.
Denna kan fastställas i enlighet med vad som anges i denna bilaga.
3.Allmänna specifikationer och krav
Om karosseristommen har blivit godkänd i enlighet med föreskrifter nr 66
som antagits av FN:s ekonomiska kommission för Europa, anses det att
den överensstämmer med dessa allmänna specifikationer och krav.
3.1 Fordonets karosseristomme skall vara tillräckligt hållfast för att säkerställa
att följande krav uppfylls under och efter det att stommen har utsatts för
ett av de prov som föreskrivs i punkt 4:
3.1.1 Ingen deformerad del av fordonet skall tränga in i överlevnadsutrymmet
enligt punkt 5.
3.1.2 Ingen del av överlevnadsutrymmet skall befinna sig utanför den deforme-
rade karosseristommen.
3.2 Kraven i punkt 3.1 skall gälla för fordonet inbegripet samtliga delar av
stommen, balkar och paneler och alla styva utskjutande delar, t.ex. baga-
gehyllor och ventilationsanläggningar. Skiljeväggar, avbalkningar, bågar
och andra delar som förstärker fordonets karosseristomme omfattas dock
inte av kraven i punkt 3.1, liksom inte heller sådana fasta anordningar
som bardiskar, pentryn och toaletter.
3.3 För ledade fordon skall varje del av fordonet uppfylla de krav som anges i
punkt 3.1.
4.Provmetoder
4.1 Varje fordonstyp skall provas enligt en av följande metoder, allt efter till-
verkarens önskemål, eller enligt en alternativ metod som är godkänd av
den behörigamyndigheten:
4.1.1 Ett överrullningsprov av hela fordonet i enlighet med förfarandet i tillägg
1.
4.1.2 Ett överrullningsprov av en eller flera karosserisektioner som är represen-
tativa för hela fordonet i enlighet med tillägg 2.
4.1.3 Ett slagprov av en eller flera karosserisektioner i enlighet med tillägg 3.4.1.4 Ett prov av karosseristommens hållfasthet genom beräkning i enlighet med
tillägg 4.
4.2 Om de metoder som föreskrivs i punkterna4.1.2, 4.1.3 eller 4.1.4 inte ka n
beakta betydande variationer mellan olika fordonssektioner, t.ex. luftkon-
ditioneringsinstallation på taket, skall ytterligare provmetoder eller
beräkningar lämnas in till den tekniska tjänsten. I avsaknad av sådan ytter-
ligare information kan det krävas att fordonet provas i enlighet med den
metod som föreskrivs i punkt 4.1.1.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 73
▼B
5.Överlevnadsutrymme
5.1 Det överlevnadsutrymme som avses i punkt 2.1 är den volym i passagera-
rutrymmet som berörs när ett tvärgående vertikalplan enligt figur 1 a
förflyttas i en eller flera raka linjer så att R-punkten i figur 1 a rör sig
från R-punkten i det bakersta yttersätet genom R- punkten i varje mellan-
liggande yttersäte fram till R-punkten i det främsta yttre passagerarsätet.
5.2 R-punktens läge enligt figur 1 b skall antas ligga 500 mm ovanför passa-
gerargolvet, 300 mm från insidan av fordonets sidovägg och 100 mm
framför ryggstödet i yttersätenas mittlinje.
6.Tolkning av provresultaten
6.1 När karosserisektioner provas skall den tekniska tjänst som ansvarar för
provet säkerställa att fordonet uppfyller de krav som anges i tillägg 3.2,
vilket innehåller krav för fördelningen av de viktigaste energiabsorberande
delarna i ett fordons karosseristomme.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 74
▼B
Figur 1
Överlevnadsutrymme
(Alla mått i millimeter)
1 a) Tvärgående
Anmärkning: Se krav i punkt 5.1.
1) b) Längsgående
Fordonets sektion A-A i vertikalplanet för innersätenas mittlinje
Anmärkning: Se krav i punkt 5.2.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 75
▼B
Tillägg 1
ÖVERRULLNINGSPROV FÖR HELA FORDONET
1.Provförhållanden
1.1 Fordonet behöver inte vara i fullständigt leveransklart skick, men det skall
vara representativt för produktionsfordon vad gäller tjänstevikt, tyngd-
punkt och viktfördelning enligt tillverkarens specifikationer.
1.2 Om förar- och passagerarsätenas ryggstöd går att fälla bakåt skall de vara
helt uppfällda. Om sätena är ställbara i höjdled skall de vara i det högsta
läget.
1.3 Alla dörrar och öppningsbara fönster skall vara stängda och hakade men
inte låsta. Fönster samt väggar och skärmar med glasrutor får vara glasade
om sökanden så önskar. Om glaset är borttaget skall motsvarande vikt
placeras på lämplig plats i fordonet.
1.4. Däcken skall vara fyllda till det tryck som föreskrivs av fordonstillver-
karen. Om fordonet har ett luftfjädringssystem skall lufttillförseln till
luftfjädern vara säkerställd. Varje automatiskt nivåsystem skall, med
fordonet stående på ett plant, horisontellt underlag, anpassas till den nivå
som tillverkaren har specificerat. Stötdämpare skall fungera normalt.
1.5 Bränsle, ackumulatorsyra och andra brännbara, explosiva eller frätande
material skall ersättas med andra material under förutsättning att villkoren
i punkt 1.1 ovan uppfylls.
1.6 Islagsområdet skall bestå av betong eller annat fast material.
2.Provförfarande (se figur 1)
2.1 Fordonet skall placeras på en plattform från vilken det skall vältas över på
ena sidan. Denna sida skall anges av tillverkaren.
2.2 Fordonet skall placeras på plattformen på så sätt att följande villkor är
uppfyllda när plattformen är horisontal:
2.2.1 Vridningsaxeln är parallell med fordonets längsgående axel.2.2.2 Vridningsaxeln är 0-200 mm från det vertikala steget mellan de två
nivåerna.
2.2.3 Vridningsaxeln är 0-100 mm från däckets sida vid dess bredaste axel.2.2.4 Vridningsaxeln är 0-100 mm under det horisontella plan på vilket däcken
står.
2.2.5 Höjdskillnaden mellan det horisontella planet och det horisontella lägre
plan på vilket islagning sker är minst 800 mm.
2.3 Hjälpmedel skall finnas på plats för att förhindra att fordonet rör sig längs
dess längsgående axel.
2.4 Provriggen skall genom sidoväggar förhindra att däcken glider åt sidan i
överrullningsriktningen.
2.5 Provriggen skall säkerställa att fordonets axlar lyfts samtidigt.
2.6 Fordonet skall utan gungning eller dynamiska effekter lutas tills det välter.
Lutningshastigheten får inte överstiga 5 grader per sekund (0,087 rad/sek).
2.7 Höghastighetsfotografering, plastiska mallar eller andra lämpliga medel
skall användas för att fastställa att kraven i punkt 3.1 i denna bilaga har
uppfyllts. Detta skall bekräftas vid minst två positioner, helst längst fram
och längst bak i passagerarutrymmet. Den exakta platsen bestäms av den
tekniska tjänsten. Mallar skall fixeras vid förhållandevis icke-deformer-
bara delar av stommen.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 76
▼B
Figur 1
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 77
▼B
Tillägg 2
ÖVERRULLNINGSPROV FÖR EN KAROSSERISEKTION
1.Provförhållanden
1.1 Karosserisektionen skall representera en sektion av det olastade fordonet.
1.2 Karosserisektionens geometri, vridningsaxeln och tyngdpunktens läge i tvär-
och längsgående riktning skall vara representativt för hela fordonet.
1.3 Karosserisektionens massa, uttryckt i procent av fordonets olastade tjänste-
vikt, skall anges av tillverkaren.
1.4 Den energi som skall absorberas av karosserisektionen, uttryckt i procent av
den totala energi som skulle absorberas av ett helt fordon, skall anges av
tillverkaren.
1.5 Andelen av den totala energin enligt punkt 1.4 får inte vara mindre än
andelen av den totala tjänstevikten enligt punkt 1.3.
1.6 De provförhållanden som anges i punkt 1.6 i tillägg 1 och i punkterna 2.1-
2.6 i tillägg 3 skall gälla.
2.Provförfarande
2.1 Samma provförfarande som det som anges i tillägg 1 skall användas, bort-
sett från att ovan beskrivna karosserisektion används i stället för ett helt
fordon.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 78
▼B
Tillägg 3
SLAGPROV AV EN KAROSSERISEKTION
1.Energinivå och islagsriktning
1.1 Den energi som skall överföras till en viss karosserisektion skall vara
summan av de energimängder som tillverkaren specificerat och skall
fördelas mellan varje tvärsektionsbåge som ingår i den aktuella karosseri-
sektionen.
1.2 Den korrekta andelen energi enligt tillägg 3.1 skall gälla för karosserisek-
tionen vid slagprovet så att slagets riktning vid tidpunkten för islagningenbildar en vinkel av 25 grader (+ 0º; − 5º ) mot karosserisektionens centrala
längsgående vertikalplan. Den exakta vinkeln inom detta område skall
specificeras av fordonstillverkaren.
2.Provförhållanden
2.1 Tillräckligt många prov skall utföras så att den tekniska tjänst som ansvarar
för provningen anser kravet enligt punkt 3.1 i denna bilaga uppfyllts på till-
fredsställande sätt.
2.2 Vid detta prov skall karosserisektionerna omfatta sektioner av den normala
stommen monterade mellan spanten, i golvet, underramar, sidor och tak.
Sektioner med delar som t.ex. bagagehyllor och ventilationsledningar skall,
om sådana finns, också inkluderas.
2.3 Alla dörrar och öppningsbara fönster skall vara stängda och hakade men
inte låsta. Fönster samt väggar och skärmar med glasrutor får vara glasade
om sökanden så önskar.
2.4 Om tillverkaren vill kan säten inkluderas där så är lämpligt. Dessa skall
vara i normal position i förhållande till karosserisektionens stomme.
Normala fastsättningsanordningar och fogar mellan alla komponenter och
övrig utrustning skall inbegripas. Om ryggstöden går att fälla bakåt skall
de vara uppfällda. Om sätena är ställbara i höjdled skall de vara i det högsta
läget.
2.5 Tillverkaren skall välja den sida av karosserisektionen som skall utsättas för
islagning. Om fler än en karosserisektion skall provas utförs alla prov på
samma sida.
2.6 Höghastighetsfotografering, plastiska mallar eller andra lämpliga medel
skall användas för att fastställa att kraven i punkt 3.1 i denna bilaga har
uppfyllts. Mallar skall fästas till huvudsakligen icke-deformerbara delar av
stommen.
2.7 Den karosserisektion som skall provas skall vara säkert fastsatt på monter-
ingsramen genom tvärbjälkarna eller delar som ersätter dessa på ett sådant
sätt att ingen betydande energi absorberas av stödramen eller dess fästanord-
ningar vid islagningen.
2.8 Pendeln skall släppas från en sådan höjd att den slår i karosserisektionen
med en hastighet av mellan 3 och 8 m/s.
3.Beskrivning av pendeln
3.1 Pendelns slagyta skall vara av stål eller av plywood som har en tjocklek av
20 mm-5 mm. Pendelns massa skall vara jämnt fördelad. Dess slagyta skall
vara rektangulär, plan, minst lika bred som den karosserisektion som skall
provas och minst 800 mm hög. Dess hörn skall vara avfasade till en radie
av minst 15 mm.
3.2 Pendelns karosseri skall vara fast förankrad i två styva stänger. Dessa
stängers axel får inte sitta mindre än 3 500 mm från lodkroppens geomet-
riskacentrum.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 79
▼B
Tillägg 3.1
Beräkning av total energi (E*)
Förutsättningar:
1. Sektionens tvärsektion antas vara rektangulär.
2. Upphängningssystemet antas vara fast förankrat.
3. Karosserisektionens rörelse antas vara en ren rotation kring punkt ”A”.
Beräkning av total energi (E*)
Om tyngdpunktens fall (h) bestäms genom grafiska metoder kan E* beräknas
genom formeln:
E* = 0,75 M.g.h (Nm)
Alternativt kan E* beräknas genom formeln:
E/C3¼0;75 M :g:ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
W
2/C18/C192
þHs2s
/C0W
2Hﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
H2/C00;82q
þ0;8Hs
H2
43
5NmðÞ
där:
M = fordonets olastade tjänstevikt (kg)
g = 9,8 m/s2
W = fordonets totala längd (m)
Hs= höjden på det olastade fordonets tyngdpunkt
H = fordonets höjd (m)2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 80
▼B
Tillägg 3.2
Krav för fördelningen av de viktigaste energiabsorberande delarna i karos-
seristommen
1. Tillräckligt många prov skall utföras så att den tekniska tjänst som ansvarar
för provningen anser kravet enligt punkt 3.1 i denna bilaga tillfredsställande
uppfyllt. Dettainnebär inte nödvändigtvis a tt det behövs mer än ett prov.
2. Beräkningar som grundas på data från ett prov av en karosserisektion får
användas för att bevisa att en annan sektion, som inte är identisk med den
karosserisektion som redan provats, kan godkännas om denna sektion har
många strukturegenskaper gemensamma med den provade fordonsdelen.
3. Tillverkaren skall ange vilka spant av karosseristommen som anses bidra till
dess hållfasthet samt ange den energimängd (Ei) som varje spant skall absor-
bera. Dessa angivelser skall uppfylla följande kriterier:
1.Xi¼m
i¼lEi>E/C3 Där m är det totala antalet angivna spant
2. a)Xi¼n
i¼lEiF/C210;4E/C3Där n är antalet angivna spant framför
fordonets tyngdpunkt
b)Xi¼p
i¼lEiR/C210;4E/C3Där p är antalet angivna spant bakom fordo-
nets tyngdpunkt
3. LF≥0,4 lf
4. LR≥0,4 lr
5.dmax
dmin/C202;5 Dettagäller enda st om dmaxär större än 0,8
× maximal tillåten deformation utan intrång
i överlevnadsutrymmet.
där:
Eiär den angivna energimängd som antas absorberas av karos-
seristommens i:te spant.
EiFär den angivna mängd energi som antas absorberas av
karosseristommens i:te spant framför fordonets tyngdpunkt.
EiRär den angivna mängd energi som antas absorberas av
karosseristommens i:te spant bakom fordonets tyngdpunkt.
E* är den totala energi som absorberas av fordonets hela
stomme.
dmaxär den största deformationen, uppmätt i slagriktningen hos
varje karosserisektion efter det att den har absorberat sin
egen angivna islagsenergi.
dminär den minsta deformationen, uppmätt i slagriktningen och
vid samma punkt som dmaxhos varje karosserisektion efter
det att den har absorberat sin egen angivna islagsenergi.
LF¼Xi¼n
i¼lEiFliFðÞ
Xi¼n
i¼lEiF= Vägt medelavstånd mellan de angivna spanten framför
fordonets tyngdpunkt.
LR¼Xi¼p
i¼lEiRliRðÞ
Xi¼p
i¼lEiR= Vägt medelavstånd mellan de angivna spanten bakom
fordonets tyngdpunkt.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 81
▼B
där:
liFär avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet
framför tyngdpunkten.
liRär avståndet mellan fordonets tyngdpunkt och det i:te spantet
bakom tyngdpunkten.
LFär avståndet mellan fordonets framdel och dess tyngdpunkt.
LRär avståndet mellan fordonets bakdel och dess tyngdpunkt.
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 82
▼B
Tillägg 4
KONTROLL AV KAROSSERISTOMMENS HÅLLFASTHET GENOM
BERÄKNING
1. En karosseristomme eller sektioner av en karosseristomme kan bevisas
uppfylla kraven i punkt 3.1 i denna bilaga genom en beräkningsmetod som
godkänts av den tekniska tjänst som ansvarar för provningen.
2. Om stommen sannolikt kommer att deformeras utöver de använda materia-
lens elasticitetsgräns skall beräkningarna simulera stommens uppförande vid
stora plastiska deformationer.
3. Den tekniska tjänst som ansvarar för provningen får kräva att prov
genomförs på fogar eller delar av karosseristommen för att bekräfta de anta-
ganden som gjorts vid beräkningarna.
4.Förberedelser för beräkning
4.1 Beräkningar kan inte påbörjas förrän stommen har analyserats och en mate-
matisk modell har tagits fram. Denna kommer att ange de separata delar
som skall beaktas samt identifiera de punkter där deformationer kan
utvecklas. Måtten på delarna och egenskaperna hos det material som
används måste anges. Deformationspunkterna skall provas fysiskt för att
plastiskt fastställa egenskaperna hos kraften (rotationsmoment) och defor-
mationen eftersom detta utgör grundläggande data för beräkningarna.
Förhållandet mellan töjningshastighet och den dynamiska elasticitetsgränsen
måste bestämmas. Om beräkningsmetoden inte anger när en betydande
bristning uppträder är det nödvändigt att fastställa detta genom experiment,
separata analyser eller lämplig dynamisk fördelning. Fördelning av lasten
utefter fordonets längd skall anges.
4.2 Beräkningsmetoden skall inbegripa deformationer upp till materialens elas-
ticitetsgränser varefter primära och sekundära deformationspunkter skall
identifieras såvida inte läge och sekvenser för bildning av deformations-
punkter är kända från tidigare experiment. Metoden skall beakta den
ändring av stommens geometri som sker, åtminstone upp till den nivå där
deformationerna har passerat godtagbara gränser. Beräkningarna skall simu-
lera den energi och islagsriktning som skulle inträffa om den aktuella
karosseristommen utsattes för de överrullningsprov som anges i tillägg 1.
Beräkningsmetodens giltighet skall ha etablerats genom jämförelse med
resultat från fysiska prov, vilka inte nödvändigtvis måste ha genomförts i
samband med det fordon som nu skall godkännas.
5.Prov av en sektion av karosseristomme
Om en beräkningsmetod används för en sektion av hela karosseristommen
skall samma villkor gälla som ovan för hela fordonet.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 83
▼B
BILAGA V
(Se bilaga I, punkt 7.6.5.6.1.1)
RIKTLINJER FÖR ATT MÄTA STÄNGNINGSKRAFTEN HOS
MASKINELLT MANÖVRERADE DÖRRAR
1. Allmänt
Stängningen av en maskinellt manövrerad dörr är en dynamisk
process. När en dörr som rör sig stöter på ett hinder resulterar detta
i en dynamisk reaktionskraft som tidsmässigt hänger samman med
flera faktorer (t.ex. dörrens massa, hastighet, mått).
2. Definitioner
2.1 Stängningskraft F(t) är en tidsfunktion som mäts vid dörrens
stängningskanter (se punkt 3.2).
2.2 Maxkraften FSär stängningskraftens högsta värde
2.3 Effektiv kraft FEär stängningskraftens genomsnittsvärde i
förhållande till pulslängden:
FE¼1
TZt2
t1FtðÞdt
2.4 Pulslängden T är tiden mellan t1och t2:
T=t2−t1
därt
1= den känslighetströskel då stängningsstyrkan överstiger 50 N.
t2= den minskningströskel då stängningsstyrkan understiger 50
N.
2.5 Förhållandet mellan ovan nämnda parametrar visas i figur 1 nedan
(som ett exempel):
Figur 1
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 84
▼B
2.6 Låskraften FCär den effektiva kraftens aritmetiska genomsnittsvärde
mätt vid samma mätpunkt flera gånger efter varandra:
Fc¼Xi¼n
i¼lFEðÞi
n
3. Mätningar
3.1 Mätningsförhållanden:3.1.1 Temperaturomfång: 10º-30º C3.1.2 Fordonet skall stå på en horisontell yta.
3.2 Mätningspunkterna skall vara:
3.2.1 Vid dörrens huvudsakliga stängningskanter:
— en i mitten av dörren,
— en 150 mm ovanför dörrens nedre kant.
3.2.2 När dörren är utrustad med klämskyddsanordning för dörrens
öppnande:
3.2.3 Minst tre mätningar skall utföras vid varje mätpunkt för att
bestämmalåskra ften enligt punkt 2.6.
3.3 Stängningsstyrkans signal skall noteras med hjälp av ett lågpassfilter
med en begränsande frekvens på 100 Hz. Både känslighetströskeln
och minskningströskeln för att begränsa pulslängden skall ställas
till 50 N.
3.5 Avläsningen får inte avvika mer än ± 3 % från det nominella värdet.
4. Mätapparat
4.1 Mätapparaten skall bestå av två delar: ett handtag och en mätdel
som utgörs av en belastningsmätare (se figur 2).
4.2 Belastningsmätaren skall ha följande egenskaper:
4.2.1 Den skall bestå av två glidande kåpor med yttermått av 100 mm i
diameter och en bredd på 115 mm. Inuti belastningsmätaren skall
en tryckfjäder monteras mellan de två kåporna på ett sådant sätt att
belastningsmätaren trycks ihop om passande styrka tillförs.
4.2.2 Belastningsmätarens styvhet skall vara 10 ± 0,2 N/mm. Fjäderns
största nedböjning skall begränsas till 30 mm så att en maxkraft på
300 N uppnås.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 85
▼B
Figur 2
2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 86
▼B
BILAGA VI
SÄRSKILDA KRAV FÖR FORDON AVSEDDA FÖR HÖGST 22 PASSA-
GERARE
1.1 Minsta mått för utgångar
De olika utgångstyperna skall ha följande minimimått:
Öppning Mått Anmärkningar
På- och
avstig-
ningsdörrIngångshöjd
KlassPå- och avstignings-
dörrens ingångshöjd
skall mätas som
avståndet i verti-
kalled mellan
dörröppningens övre
mittpunkt och det
lägstastegets övre
yta.A: 1 650 mm
B: 1 500 mm
Öppningshöjd På- och avstignings-
dörren skall vara så
hög att den tvådelade
skivasom a nges i
bilaga I punkt
7.7.1.1 kan passera
obehindrat. De övre
hörnen får minskas
genom rundningar
med en radie av
högst 150 mm.
Bredd För fordon i klass B
där på- och avstig-
ningsdörrens öppning
är mellan 1 400 och
1 500 cm skall en
minstabredd a v 750
mm gällaöppning
för en enkeldörr. För
alla fordon får
bredden på en på-
och avstigningsdörr
minskas med 100
mm när måtten är
tagna vid handtags-
nivån och med 250
mm när inkräktande
hjulhus eller manöve-
rorgan för automa-
tiskaeller fjärrstyrda
dörrar eller vindru-
tans vinkel så kräver.Enkeldörr: 650 mm
Dubbeldörr: 1 200 mm
Nödutgån-
gsdörrHöjd: 1 250 mm Bredden får minskas
till 300 mm om
inkräktande hjulhus
så kräver, förutsatt
att bredden är 550
mm vid mini-
mihöjden 400 mm
ovanför
dörröppningens
lägstadel. De övre
hörnen får minskas
med rundningar med
en radie av högst
150 mm.Bredd: 550 mm2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 87
▼B
Öppning Mått Anmärkningar
Nödutgån-
gsfönsterÖppnings-
område: 4 000 cm2En tolerans på 5 %skall dock tillåtas för
dettaområde för
typgodkännanden
som utfärdas under
ett år efter det att
dettadirektiv ha r
trätt i kraft. Detta
område skall kunna
skrivas in i en
rektangel med måtten
500 mm × 700 mm.
1.1.1 Ett fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 i bilaga I skall uppfylla
kraven i punkt 7.6.3.1 i bilaga I eller punkt 1.1 i den här bilagan
vad gäller nödutgångsfönster och utrymningsluckor, samt följande
minimikrav vad gäller på- och avstigningsdörrar och
nödutgångsdörrar:
Öppning Mått Anmärkningar
På- och
avstig-
ningsdörrÖppnings-
höjd: 1 100 mmDettamått får
minskas genom att
öppningens hörn
rundas med en
radie av högst 150
mm.
Bredd Dettamått får
minskas genom att
öppningens hörn
rundas med en
radie av högst 150
mm. Bredden får
minskas med 100
mm när måtten är
tagna vid handtags-
nivån och med 250
mm när
inkräktande hjulhus
eller manöverorgan
för automatiskaeller fjärrstyrda
dörrar eller vindru-
tans vinkel så
kräver.Enkeldörr: 650 mm
Dubbeldörr: 1 200 mm
Nödutgångs-
dörrHöjd: 1 100 mm Bredden får
minskas till 300
mm om
inkräktande hjulhus
så kräver, förutsatt
att bredden 550
mm respekteras vid
minimihöjden 400
mm ovanför
dörröppningens
lägstadel. De övre
hörnen får minskas
genom rundningar
med en radie av
högst 150 mm.Bredd: 550 mm
1.2 Utgångarnas placering
1.2.1 På- och avstigningsdörrar skall placeras på den sida av fordonet som
är närmast den sida av vägkanten som motsvarar trafikens riktning i
det land där fordonet skall registeras, eller i fordonets bakgavel.
1.2.2 Utgångarna skall placeras så att det minst finns en utgång på varje
sidaa v fordonet.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 88
▼B
1.2.3 Minst en utgång skall placeras i passagerarutrymmets främre
respektive bakre del.
1.2.4 Minst en utgång skall placeras antingen i fordonets bakgavel eller
front, såvidainte en utrymningsluckamontera s.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 89
▼B
BILAGA VII
KRAV FÖR TEKNISK UTRUSTNING SOM UNDERLÄTTAR
TILLGÄNGLIGHET FÖR PASSAGERARE MED NEDSATT
RÖRLIGHET
1. ALLMÄNT
Dennabila gainnehåller de bestämmelser som gäller ett fordon som
konstruerats för att passagerare med nedsatt rörlighet och rullstols-
burna passagerare lätt skall kunna använda bussar.
2. RÄCKVIDD
Dessa krav gäller för fordon som underlättar tillgänglighet för passa-
gerare med nedsatt rörlighet.
3. KRAV
3.1 Fotsteg
Första fotstegets höjd från marken i minst en på- eller avstig-
ningsdörr får inte överstiga 250 mm för fordon av klasserna I och
A och 320 mm för fordon av klasserna II, III och B.
Som ett alternativ för fordon av klasserna I och A får inte det första
fotsteget befinnasig högre än 270 mm från ma rken i två
dörröppningar, en påstigningsdörr och en avstigningsdörr.
Ett nigningssystem och/eller utfällbara fotsteg får inkopplas.
Steghöjden på fotsteg, med undantag för första fotsteget från
marken, i ovan nämnda dörr(ar), i ett genomgångsutrymme eller i
mittgången får inte överstiga 200 mm för fordon av klasserna I och
A och 225 mm för fordon av klasserna II, III och B. Övergången
från en nedsänkt mittgång till ett sittområde får inte betraktas som
ett fotsteg.
3.2 Reserverade sittplatser och utrymme för passagerare med
nedsatt rörlighet
3.2.1 Ett minsta antal framåtriktade och bakåtriktade säten som reserverats
för funktionshindrade passagerare skall placeras i närheten av en
dörr som är lämplig för påstigning och avstigning. Antalet reserve-
rade sittplatser skall vara minst fyra i klass I, två i klasserna II och
III och en i klasserna A och B. Ett säte som fälls ihop när det inte
används får inte vara en reserverad sittplats. Punkt 7.7.8.5.2 i bilaga
I ska ll inte gällafordon som uppfyller dettakra v.
3.2.2 Det skall finnas ett tillräckligt stort utrymme för en ledarhund under
eller bredvid minst en av de reserverade sittplatserna.
3.2.3 Armstöd skall monteras på sätena mellan sittplatsen och mittgången
och skall vara lätta att fälla undan för att göra det enklare att sätta
sig.
Ledstänger och handtag skall monteras nära de reserverade sittplat-
serna så att passagerarna lätt kan fatta tag i dem.
3.2.4 Sittdynans bredd på en reserverad sittplats skall vara minst 220 mm
på vardera sidan om ett vertikalplan som går genom sittplatsens mitt-punkt, eller 220 mm på vardera sidan om sittplatsens mittpunkt om
det rör sig om ett dubbelsäte.
3.2.5 Den obelastade sittdynans höjd från golvet skall vara sådan att
avståndet från golvet till ett horisontalplan som tangerar ovansidan
av sittdynans framkant är mellan 400 och 500 mm.
3.2.6 Fotutrymmet vid en reserverad sittplats skall sträcka sig framför
sätet från ett vertikalplan genom sittdynans framkant. Fotutrymmet
får inte lutamer än 8 % åt något håll.
3.2.7 Varje reserverad sittplats skall ha en fri höjd på minst 1 300 mm för
fordon av klasserna I och A, och 900 mm för fordon av klass II,
mätt från den högsta punkten på en obelastad sittdyna. Den fria
höjden skall sträcka sig över hela sätets vertikalprojektion och därtill
hörande fotutrymme. Inträngning från ett ryggstöd eller annat
föremål i detta utrymme skall tillåtas, förutsatt att det alltid finns
ett fritt vertikalt utrymme på minst 230 mm framför sittdynan. Om2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 90
▼B
den reserverade sittplatsen befinner sig framför en skiljevägg som är
högre än 1,2 m, skall detta utrymme vara 300 mm.
3.3 Kommunikationsanordningar
3.3.1 Kommunikationsanordningar skall placeras nära varje reserverad
sittplats och i varje rullstolsutrymme och skall befinna sig på en
höjd av mellan 700 mm och 1 200 mm över golvet.
3.3.2 Kommunikationsanordningar i låggolvsområdet skall placeras på en
höjd av mellan 800 mm och 1 500 mm där det inte finns några säten.
3.3.3 Alla interna kommunikationsanordningar skall kunna manövreras
med handflatan och skall förses med kontrasterande färg eller färger
och ton.
3.3.4 Om ett fordon är utrustat med en ramp eller hiss, skall en anordning
för kommunikation med föraren monteras på utsidan nära dörren,
högst 1 300 mm från marken.
3.4 Symbolskyltar
3.4.1 Fordon som är förseddamed ett rullstolsutrymme och/eller reserve-
rade sittplatser skall ha en symbolskylt enligt bilaga III, figurerna
23a och 23b som är synliga från utsidan, både framtill på fordonet
vid sidan närmast vägkanten och vid relevant på- eller avstig-
ningsdörr. Lämpliga symbolskyltar skall också placeras inne i
fordonet nära rullstolsplatsen eller den reserverade sittplatsen.
3.5 Golvets lutning
Varje mittgång, genomgångsutrymme eller golvyta mellan en reser-
verad sittplats eller ett rullstolsutrymme och minst en
påstigningsdörr och en avstigningsdörr, eller en kombinerad på- och
avstigningsdörr får inte luta mer än 8 %. Dessa lutande utrymmen
skall förses med en halksäker yta.
3.6 Bestämmelser för rullstolsutrymmen
3.6.1 I passagerarutrymmet skall det finnas ett särskilt utrymme som är
minst 750 mm brett och 1 300 mm långt för rullstolsburna. Det
särskilda utrymmets längdriktning skall vara parallell med fordonets
längdriktning och golvet i detta utrymme skall vara halkfritt.
När rullstolsutrymmet är utformat för en framåtriktad rullstol får den
övre delen av framförvarande stolsrygg tränga in i rullstolsutrymmet
om ett fritt utrymme lämnas enligt bilaga III, figur 22.
3.6.2 Det skall finnas minst en dörröppning som rullstolsburna kan passera
genom. När det gäller fordon av klass I skall minst en dörr för
passage av rullstolar vara en på- och avstigningsdörr. Den
dörröppning som är avsedd för rullstolar skall vara försedd med ett
hjälpmedel som underlättar påstigning och som uppfyller bestämmel-serna i punkt 3.11.2 (nigningssystem) i denna bilaga. Detta skall
kombineras med bestämmelserna i punkt 3.11.3 (en hiss) eller
3.11.4 (en ramp) i denna bilaga.
3.6.3 En dörr som är avsedd för rullstolar och som inte är en på- eller
avstigningsdörr skall vara minst 1 400 mm hög. Alla dörrar som är
avsedda för rullstolar skall vara minst 900 mm breda och detta mått
får minskas med 100 mm om det tas i höjd med handtagen.
3.6.4 Det skall vara möjligt att förflytta en rullstol från fordonets utsida
genom minst en av de dörrar som är avsedda för rullstolar till det/
de särskilda rullstolsutrymmet/-na med en standardrullstol som har
de mått som anges i bilaga III, figur 21.
3.7 Säten i rullstolsutrymmet
3.7.1 Fällbara säten får monteras i ett rullstolsutrymme men får inte
inkräktapå dettautrymme när de är uppfälldaoch inte a nvänds.
3.7.2 Ett fordon får vara försett med löstagbara säten som monteras i rulls-
tolsutrymmet, om föraren eller någon besättningsmedlem lätt kan
avlägsna dem.
3.7.3 Om ett sätes fotutrymme eller en del av ett använt uppfällbart säte
inkräktar på ett rullstolsutrymme, skall det på eller bredvid dessa
säten finnas en skylt med följande text:
”Var vänlig överlåt utrymmet till en rullstolsburen passagerare” .2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 91
▼B
3.8 Rullstolars stabilitet
3.8.1 Fasthållningsanordning för rullstolar. Som ett alternativ till kraven i
punkterna 3.8.1.1-3.8.1.2.3 kan fasthållningsanordningarna också
uppfyllakra ven i punkterna3.8.2-3.8.2.11.
3.8.1.1 I ett fordon där det inte krävs att passagerarsätena är utrustade med
någon slags fasthållningsanordning för passagerarna, skall rullstol-
sutrymmet förses med en fasthållningsanordning som kan garantera
rullstolens stabilitet.
Ett statiskt prov skall utföras enligt följande krav:
a) En kraft på 250 daN ± 20 daN per rullstol skall anbringas på
själva fasthållningsanordningen.
b) Kraften skall belasta fordonets horisontalplan och riktas mot
fordonets främre del om fasthållningsanordningen inte är fäst vid
fordonets golv. Om fasthållningsanordningen är fäst vid golvet,
skall kraften anbringas i 45º vinkel ± 10º mot horisontalplanet
och riktas mot fordonets främre del.
c) Kraften skall bibehållas under minst 1,5 sekunder.
d) Fasthållningsanordningen skall kunna motstå detta prov. Perma-
nent deformation, inbegripet partiell bristning eller brott i
fasthållningsanordningen, skall inte anses utgöra ett misslyckande
om den erforderliga kraften kan upptas under angiven tid. I
förekommande fall skall den låsanordning som används för att
lossa rullstolen kunna manövreras för hand efter det att drag-
kraften kopplats bort.
3.8.1.2 Om det krävs att passagerarsätena är utrustade med en fasthållnings-
anordning för passagerarna, skall varje rullstolsutrymme förses med
en anordning som kan hålla fast rullstolen och dess användare.
Denna fasthållningsanordning och dess förankringar skall vara utfor-
made så att de kan tåla krafter motsvarande dem som krävs för
passagerarsäten och fasthållningsanordningar för passagerare.
Ett statiskt prov skall utföras enligt följande krav:
a) De krafter som här avses skall anbringas i riktning framåt och
bakåt, separat och på själva fasthållningsanordningen.
b) Kraften skall bibehållas under minst 0,2 sekunder.
c) Fasthållningsanordningen skall kunna motstå provet. Permanent
deformation, inbegripet partiell bristning eller brott i fasthåll-
ningsanordningen, skall inte anses utgöra en defekt om den
erforderliga kraften kan upptas under angiven tid. I förekom-
mande fall skall den låsanordning som används för att lossa
rullstolen kunna manövreras för hand efter det att dragkraften
kopplats bort.
3.8.1.2.1 Dragkraften skall vara i riktning framåt när det gäller separata
fasthållningsanordningar för rullstolar respektive rullstolsanvändare.
3.8.1.2.1.1 För kategori M2
a) 1 110 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall
anbringas på fasthållningsanordningen för rullstolsanvändare i
fordonets horisontalplan och riktat mot fordonets främre del om
fasthållningsanordningen inte är fäst vid fordonets golv. Är
fasthållningsanordningen fäst vid fordonets golv, skall kraften
anbringas i 45º vinkel ± 10º mot horisontalplanet och riktas mot
fordonets främre del.
b) 675 daN ± 20 daN i fordonets horisontalplan och riktat mot
fordonets främre del på den del av bältet som ligger an mot
höften, och 675 daN ± 20 daN i fordonets horisontalplan och
riktat mot fordonets främre del på den del av bältet som ligger
an mot överkroppen i fråga om trepunktsbälte.
c) 1 715 daN ± 20 daN på fasthållningsanordningen för rullstolar i
45º vinkel ± 10º mot fordonets horisontalplan och riktat mot
fordonets främre del.
d) Krafterna skall anbringas samtidigt.
3.8.1.2.1.2 För kategori M3
a) 740 daN ± 20 daN när det gäller ett höftbälte. Kraften skall
anbringas på fasthållningsanordningen för rullstolsanvändare i
fordonets horisontalplan och riktas mot fordonets främre del om
fasthållningsanordningen inte är fäst vid fordonets golv. Om2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 92
▼B
fasthållningsanordningen är fäst vid fordonets golv, skall kraften
anbringas i 45º vinkel ± 10º mot horisontalplanet och riktat mot
fordonets främre del.
b) 450 daN ± 20 daN i fordonets horisontalplan och riktat mot
fordonets främre del på den del av bältet som ligger an mot
höften, och 450 daN ± 20 daN i fordonets horisontalplan och
riktat mot fordonets främre del på den del av bältet som ligger
an mot överkroppen i fråga om trepunktsbälte.
c) 1 130 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på
fasthållningsanordningen för rullstolar.
d) Krafterna skall anbringas samtidigt.
3.8.1.2.2 I riktning framåt när det gäller kombinerade fasthållningsanord-
ningar för rullstolar och rullstolsanvändare.
3.8.1.2.2.1 För kategori M2
a) 1 110 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på
fasthållningsanordningen för rullstolsanvändare när det gäller
höftbälte.
b) 675 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på den del av bältet
som ligger an mot höften, och 675 daN ± 20 daN i fordonets
horisontalplan och riktat mot fordonets främre del på den del av
bältet som ligger an mot överkroppen i fråga om trepunktsbälte.
c) 1 715 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del påfasthållningsanordningen för rullstolar.
d) Krafterna skall anbringas samtidigt.
3.8.1.2.2.2 För kategori M
3
a) 740 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på
fasthållningsanordningen för rullstolsanvändare när det gäller
höftbälte.
b) 450 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på den del av bältet
som ligger an mot höften, och 450 daN ± 20 daN i fordonets
horisontalplan och riktat mot fordonets främre del på den del av
bältet som ligger an mot överkroppen i fråga om trepunktsbälte.
c) 1 130 daN ± 20 daN i 45º vinkel ± 10º mot fordonets horison-
talplan och riktat mot fordonets främre del på
fasthållningsanordningen för rullstolar.
d) Krafterna skall anbringas samtidigt.
3.8.1.2.3 I riktning bakåt
a) 810 daN ± 20 daN i 45º vinkel ±10º mot fordonets horisontalplan
och riktat mot fordonets bakre del på fasthållningsanordningen
för rullstolar.
3.8.2 Alternativ fasthållningsanordning för rullstolar:
3.8.2.1 Rullstolsutrymmen skall utrustas med en fasthållningsanordning för
rullstolar som är avpassad till vanligen förekommande rullstolar och
som gör det möjligt för en rullstol och dess användare att färdas
vändamot fordonets främre del.
3.8.2.2 Rullstolsutrymmen skall utrustas med en fasthållningsanordning för
rullstolsanvändare som skall bestå av minst två förankringspunkter
och en fasthållare av bäckenet (höftbälte) som utformats och tillver-
kats av komponenter som skall fungera på samma sätt som
komponenternatill ett bilbälte enligt direktiv 77/541/EEG med dess
ändringar.
3.8.2.3 De fasthållningsanordningar som monteras i ett rullstolsutrymme
skall lätt kunna frigöras i en nödsituation.
3.8.2.4 Fasthållningsanordningar för rullstolar skall antingen
3.8.2.4.1 uppfylla de dynamiska provkraven i punkt 3.8.2.8 och fästas ordent-
ligt i fordonet med förankringar som uppfyller de statiska
provkraven i punkt 3.8.2.6, eller2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 93
▼B
3.8.2.4.2 fästas ordentligt i fordonet med förankringar så att kombinationen av
fasthållning och förankring uppfyller kraven i punkt 3.8.2.8.
3.8.2.5 En fasthållningsanordning för rullstolsanvändare skall antingen
3.8.2.5.1 uppfylla de dynamiska provkraven i punkt 3.8.2.9 och fästas ordent-
ligt i fordonet med förankringar som uppfyller de statiska
provkraven i punkt 3.8.2.6, eller
3.8.2.5.2 fästas ordentligt i fordonet med förankringar så att kombinationen av
fasthållning och förankring uppfyller de dynamiska provkraven i
punkt 3.8.2.9 vid fastsättning i förankringar som monterats enligt
punkt 3.8.2.6.7.
3.8.2.6 Ett statiskt prov skall utföras på förankringspunkterna till fasthåll-
ningsanordningen för såväl rullstolar som rullstolsanvändare enligt
följande krav:
3.8.2.6.1 De krafter som anges i punkt 3.8.2.7 skall anbringas med hjälp av en
anordning med samma geometri som fasthållningsanordningen för
rullstolar.
3.8.2.6.2 De krafter som anges i punkt 3.8.2.7.3 skall anbringas med hjälp av
en anordning med samma geometri som fasthållningsanordningen för
rullstolsanvändare och med hjälp av en draganordning enligt punkt
5.3.4 i bilaga I till direktiv 76/115/EEG.
3.8.2.6.3 De krafter som anges i punkterna 3.8.2.6.1 och 3.8.2.6.2 skall
anbringas samtidigt och riktas framåt i 10º vinkel ± 5º över det hori-
sontellapla net.
3.8.2.6.4 De krafter som anges i punkt 3.8.2.6.1 skall anbringas och riktas
bakåt i 10ºvinkel ± 5º över det horisontella planet.
3.8.2.6.5 Krafterna skall anbringas så snabbt som möjligt genom rullstolsut-
rymmets vertikala axel.
3.8.2.6.6 Kraften skall bibehållas under minst 0,2 sekunder.
3.8.2.6.7 Provet skall utföras på en representativ del av fordonets stomme till-
sammans med alla inredningsdetaljer i fordonet som kan bidra till
stommens styrkaoch sta bilitet.
3.8.2.7 De krafter som anges i punkt 3.8.2.6 är följande:3.8.2.7.1 När det gäller de förankringar till fasthållningsanordningar för rulls-
tolar som är monterade i ett fordon av kategori M
2:
3.8.2.7.1.1 1 110 da N anbringas i fordonets längsgående plan och riktas mot
fordonets främre del på minst 200 mm och högst 300 mm höjd
uppmätt vertikalt över golvet i rullstolsutrymmet.
3.8.2.7.1.2 550 da N anbringas i fordonets längsgående plan och riktas mot
fordonets bakre del på minst 200 mm och högst 300 mm höjd
uppmätt vertikalt över golvet i rullstolsutrymmet.
3.8.2.7.2 När det gäller de förankringar till fasthållningsanordningar för rulls-
tolar som är monterade i ett fordon av kategori M3:
3.8.2.7.2.1 740 da N anbringas i fordonets längsgående plan och riktas mot
fordonets främre del på minst 200 mm och högst 300 mm höjd
uppmätt vertikalt över golvet i rullstolsutrymmet.
3.8.2.7.2.2 370 da N anbringas i fordonets längsgående plan och riktas mot
fordonets bakre del på minst 200 mm och högst 300 mm höjd
uppmätt vertikalt över golvet i rullstolsutrymmet.
3.8.2.7.3 När det gäller förankringar till fasthållningsanordningar för rullstol-
sanvändare skall krafterna uppfylla kraven i punkt 5.4 i bilaga I till
direktiv 76/115/EEG med dess ändringar.
3.8.2.8 En fasthållningsanordning för rullstolar skall genomgå ett dynamiskt
prov utfört enligt följande krav:
3.8.2.8.1 En representativ provrullstol som väger 85 kg skall från en hastighet
av 48-50 km/h till stillastående utsättas för en stopptidsimpuls
3.8.2.8.1.1 som överstiger 20 g riktad framåt under en ackumulerad period på
minst 0,015 sekunder,
3.8.2.8.1.2 som överstiger 15 g riktad framåt under en ackumulerad period på
minst 0,04 sekunder,
3.8.2.8.1.3 som varar minst 0,075 sekunder,
3.8.2.8.1.4 som inte överstiger 28 g och högst under 0,08 sekunder,2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 94
▼B
3.8.2.8.1.5 som inte varar längre än 0,12 sekunder.
3.8.2.8.2 En representativ provrullstol som väger 85 kg skall från en hastighet
av 48-50 km/h till stillastående utsättas för en stopptidsimpuls
3.8.2.8.2.1 som överstiger 5 g riktad bakåt under en ackumulerad period på
minst 0,015 sekunder,
3.8.2.8.2.2 som inte överstiger 8 g riktad bakåt under en ackumulerad period på
minst 0,02 sekunder.
3.8.2.8.3 Provet enligt punkt 3.8.2.8.2 skall inte gälla om samma fasthåll-
ningar används i både framåt- och bakåtriktningen eller om ett
likvärdigt prov har utförts.
3.8.2.8.4 För ovannämnda prov skall fasthållningsanordningen för rullstolar
fästas antingen
3.8.2.8.4.1 i förankringar monterade på den provrigg som motsvarar förankring-
arnas geometri i ett fordon där fasthållningsanordningen skall
installeras, eller
3.8.2.8.4.2 i förankringar som utgör en del av en representativ sektion av det
fordon där fasthållningsanordningen skall installeras enligt beskriv-
ningen i punkt 3.8.2.6.7.
3.8.2.9 En fasthållningsanordning för rullstolsanvändare skall uppfylla
provkraven i punkt 2.7.8.4 bilaga I till direktiv 77/541/EEG eller ett
likvärdigt prov med stopptidsimpuls enligt punkt 3.8.2.8.1. Ett
bilbälte som är godkänt enligt direktiv 77/541/EEG och märkts som
godkänt skall anses uppfylla kraven.
3.8.2.10 Ett prov enligt punkt 3.8.2.6, 3.8.2.8 eller 3.8.2.9 skall anses miss-
lyckat såvida inte följande krav är uppfyllda:
3.8.2.10.1 Ingen del av anordningen får ge efter eller lossna från sin förankring
eller från fordonet under provet.
3.8.2.10.2 Mekanismer för att frigöra rullstol och användare skall kunna
frigöras efter avslutat prov.
3.8.2.10.3 I provet enligt punkt 3.8.2.8 får inte rullstolen förflyttasig mer än
200 mm i fordonets längsgående plan under provet.
3.8.2.10.4 Ingen del av anordningen får formförändras i sådan utsträckning
efter avslutat prov att delen kan orsaka personskada på grund av
skarpa kanter eller andra utskjutande delar.
3.8.2.11 En bruksanvisning för anordningen skall vara tydligt uppsatt i
närheten.
3.8.3 Som ett alternativ till bestämmelserna i punkt 3.8.1.1 skall rullstol-
sutrymmet utformas så att rullstolsanvändaren kan färdas utan
fasthållning med rullstolen vänd bakåt mot ett stöd eller en sätesrygg
enligt följande bestämmelser:
a) En av rullstolsutrymmets sidor skall vila mot en av fordonets
långsidor eller väggar.
b) Ett stöd eller en sätesrygg skall monteras vinkelrätt mot fordonets
längdaxel i främre delen av rullstolsutrymmet.
c) Stödet eller sätesryggen skall utformas så att rullstolens hjul eller
baksida vilar mot stödet eller sätesryggen för att hindra rullstolen
från att välta.
d) Stödet eller baksidan av framförvarande sätesrad skall tåla en
kraft på 250 daN ± 20 daN per rullstol. Kraften skall anbringas
i fordonets horisontalplan och riktas mot fordonets främre del
mitt på stödet eller sätesryggen. Kraften skall bibehållas under
minst 1,5 sekund.
e) En ledstång eller ett handtag skall monteras i fordonets sida eller
vägg så att rullstolsanvändaren lätt kan gripa tag i den.
f) En indragbar ledstång eller motsvarande anordning skall
monteras på rullstolsutrymmets motsatta sida för att förhindra att
rullstolen rör sig i sidled och så att rullstolsanvändaren lätt kan
gripata g i den.
g) Golvytan i det särskilda utrymmet skall vara halkfritt.
h) En skylt skall sättas upp bredvid det särskilda utrymmet med
följande text:
”Detta utrymme är reserverat för rullstolar. Rullstolen måste
placeras med ryggstödet mot färdriktningen och vila mot stödet
eller sätesryggarna med påslagna bromsar.”2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 95
▼B
3.9 Dörreglage
3.9.1 Öppningsreglage nära en dörr enligt punkt 3.6, oavsett om det
befinner sig i eller utanför fordonet, får inte befinna sig högre än
1 300 mm från golvet respektive marken.
3.10 Belysning
3.10.1 En ordentlig belysning skall installeras för att belysa området i och
omedelbart utanför fordonet så att passagerare med nedsatt rörlighet
utan risk kan stiga av och på. Belysning som skulle kunna blända
föraren skall fungera endast när fordonet står stilla.
3.11 Hjälpmedel för påstigning
3.11.1 Allmänna krav
3.11.1.1 De reglage som aktiverar hjälpmedel för påstigningen skall klart
markeras som sådana. När hjälpmedlet är utfällt eller nedsänkt skall
detta anges till föraren genom ett kontrollinstrument.
3.11.1.2 Om en säkerhetsanordning inte fungerar skall hissar, ramper och
nigningssystem inte kunna användas, såvida de inte kan manövreras
manuellt på ett ofarligt sätt. Typ och placering av nödmekanismen
skall klart markeras. Vid avbrott på kraftförsörjningen måste hissar
och ramper kunna manövreras manuellt.
3.11.1.3 Ett hjälpmedel för påstigning får inkräktapå möjligheten a tt nå en
av fordonets på- och avstigningsdörrar eller nödutgångar om följande
två villkor uppfylls både från insidan och utsidan av fordonet:
— Hjälpmedlet för påstigning får inte täcka över handtag eller andra
anordningar för att öppna dörren.
— Hjälpmedlet för påstigning skall lätt kunna flyttas så att
dörröppningen kan användas obehindrat vid en nödsituation.
3.11.2 Nigningssystem
3.11.2.1 Det skall krävas en strömbrytare för att manövrera nigningssystemet.3.11.2.2 Varje reglage som styr höjningen eller sänkningen av en del eller
hela karrosseriet i förhållande till vägytan måste vara tydligt identi-
fierbart och stå under förarens direkta kontroll.
3.11.2.3 Själva höjningen och sänkningen skall kunna stoppas och omedelbart
vändas till motsatt rörelse genom att det skall finnas ett reglage,
såväl inom förarens räckhåll när denne befinner sig i förarhytten
som i närheten av andra reglage som installerats för att manövrera
nigningssystemet.
3.11.2.4 Ett nigningssystem som installeras i ett fordon får inte
göradet möjligt a tt körafordonet med en ha stighet som överstiger 5
km/tim när fordonet är lägre än sitt normala höjdläge under färd,
eller
göra det möjligt att sänka eller höja fordonet när det av någon anled-
ning inte går att öppna eller stänga en på- och avstigningsdörr.
3.11.3 Hiss
3.11.3.1 Allmännabestämmelser3.11.3.1.1 Det skall endast vara möjligt att använda hiss när fordonet står stilla.
När plattformen höjs och innan den sänks skall en anordning auto-
matiskt slås på som hindrar rullstolen från att rulla av.
3.11.3.1.2 Hissplattformen skall vara minst 800 mm bred och 1 200 mm lång
och det skall gå att manövrera den när den bär en massa på minst
300 kg.
3.11.3.2 Ytterligare tekniska krav för maskinellt manövrerade hissar3.11.3.2.1 Manöverorganet skall utformas på så sätt att det automatiskt slås av
om det släpps. När detta sker skall hissen omedelbart stanna och det
skall vara möjligt att få den att röra sig i endera riktningen.
3.11.3.2.2 En säkerhetsanordning (t.ex. en reverseringsmekanism) skall skydda
utrymmen som inte är direkt synliga för användaren när hissens
rörelse skulle kunnastängain eller krossaföremål.
3.11.3.2.3 Om en sådan säkerhetsanordning aktiveras skall hissen omedelbart
stanna och börja röra sig i andra riktningen.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 96
▼B
3.11.3.3 Manövrering av maskinellt manövrerade hissar
3.11.3.3.1 Om hissen är monterad vid en på- och avstigningsdörr som befinner
sig i förarens direkta synfält får hissen manövreras av föraren från
förarplatsen.
3.11.3.3.2 I alla övriga fall skall reglagen sitta bredvid hissen. De skall endast
kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen.
3.11.3.4 Manuellt manövrerad hiss
3.11.3.4.1 Hissen skall utformas så att den kan manövreras med hjälp av en
mekanism i närheten av hissen.
3.11.3.4.2 Hissen skall vara så utformad att det inte krävs orimlig styrka för att
använda den.
3.11.4 Ramp
3.11.4.1 Allmännabestämmelser3.11.4.1.1 Det skall endast vara möjligt att använda rampen när fordonet står
stilla.
3.11.4.1.2 Kanterna på utsidan skall rundas till en radie av minst 2,5 mm. Utsi-
dans hörn skall rundas till en radie av minst 5 mm.
3.11.4.1.3 Rampen skall vara minst 800 mm bred. När rampen är utfälld eller
nedsänkt mot en trottoarkant som är 150 mm hög får den inte luta
mer än 12 %. Ett nigningssystem får användas för att utföra detta
prov.
3.11.4.1.4 En ramp som i användbart skick är längre än 1 200 mm skall förses
med en anordning som hindrar att rullstolen rullar av sidledes.
3.11.4.1.5 En ramp skall kunna regleras på ett ofarligt sätt med en belastning
på 300 kg.
3.11.4.2 Driftssätt
3.11.4.2.1 Rampen kan fällas upp eller ner antingen manuellt eller maskinellt.3.11.4.3 Ytterligare tekniska krav för en maskinellt manövrerad ramp
3.11.4.3.1 När rampen fälls upp eller ner skall detta anges genom blinkande
gula ljussignaler och en hörbar signal. Rampen skall vara lätt identi-
fierbar genom klart synliga röda och vita reflekterande
varningsmärken på dess yttre kanter.
3.11.4.3.2 Horisontell utdragning av rampen skall skyddas genom en säkerhets-
anordning.
3.11.4.3.3 Om en av dessa säkerhetsanordningar aktiveras skall rampens rörelse
omedelbart avbrytas.
3.11.4.3.4 Rampens horisontella rörelse skall avbrytas när den lastas med 15
kg.
3.11.4.4 Manövrering av en maskinellt manövrerad ramp3.11.4.4.1 Om rampen är monterad vid en på- och avstigningsdörr som
befinner sig i förarens direkta synfält, får den manövreras av föraren
från förarplatsen.
3.11.4.4.2 I alla övriga fall skall reglagen monteras bredvid rampen. De skall
endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen.
3.11.4.5 Manövrering av manuellt styrd ramp
3.11.4.5.1 Rampen skall vara utformad på så sätt att det inte krävs orimlig
styrka för att manövrera den.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 97
▼B
BILAGA VIII
SÄRSKILDA KRAV FÖR TVÅVÅNINGSFORDON
Denna bilaga innehåller krav för tvåvåningsfordon som skiljer sig från grund-
kraven i bilaga I. Nedanstående punkter skall ersätta punkter med samma
nummer i bilaga I. Om inte annat sägs skall alla andra krav i bilaga I gälla för
tvåvåningsfordon. Punkterna är numrerade i överensstämmelse med bilaga I.
7.4.2.1 Last motsvarande Q (enligt definitionen i punkt 7.4.3.3.1 i bilaga I
till direktiv 97/27/EG) skall placeras på varje passagerarsäte på övre
våningen. Om fordonet är avsett att användas med en besättnings-
medlem som inte sitter skall tyngdpunkten för en massa på 75 kg,
som representerar besättningsmedlemmen, placeras i mittgången på
övre våningen på en höjd av 875 mm. Bagageutrymmena skall vara
fria från bagage.
7.5.5 Brandsläckare och första förbandsutrustning
7.5.5.1 Utrymme skall planeras för montering av två eller flera brands-
läckare, av vilka den ena skall placeras nära förarutrymmet och den
andra på övre våningen. Detta utrymme skall vara minst 15 dm3.
7.6 Utgångar
7.6.1 Antal utgångar7.6.1.1 Varje tvåvåningsbuss i skall ha två dörrar på nedre våningen (se
också punkt 7.6.2.2 i bilaga VIII). Minsta erforderliga antal dörrar
uppgår till följande:
Antal passage-
rareAntal på- och avstigningsdörrar
Klass I och A Klass II Klass III och B
9-45 1 1 1
46-70 2 1 1
71-100 2 2 1
> 100 4 3 1
7.6.1.4 Minsta tillåtna antal nödutgångar skall vara sådant att det totala
antalet utgångar är som följer, varvid antalet utgångar för varje
separat våning och varje separat utrymme fastställs för sig. Toalettut-
rymmen och kabysser räknas inte som separata utrymmen när det
gäller att fastställa antalet nödutgångar. Utrymningsluckor får endast
räknas som en av ovan nämnda nödutgångar.
Antal passagerare och personal per
utrymme som skall placeras i varje
utrymme eller på varje våningMinsta totala antal nödutgångar
1-8 2
9-16 3
17-30 4
31-45 546-60 661-75 7
76-90 8
91-110 9
111-110 102001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 98
▼B
Antal passagerare och personal per
utrymme som skall placeras i varje
utrymme eller på varje våningMinsta totala antal nödutgångar
> 130 11
7.6.1.11 Utrymningsluckor som finns som komplement till nödutgångsdörrar
och nödutgångsfönster skall anordnas i taket på övre däck i fordon i
klasserna II och III. De får också anbringas i fordon i klass I. I
sådana fall skall minst följande antal takluckor anordnas:
Totalt passagerarantal på övre däck
(Aa)Antal utrymningsluckor
Under 50 1
Över 50 2
7.6.1.12 Varje förbindelsetrappa skall anses utgöra en utgång från övre
våningen.
7.6.1.13 Allapersoner som befinner sig på nedre våningen måste vid en
nödsituation kunna ta sig ut från fordonet utan att behöva gå upp till
den övre våningen.
7.6.1.14 Övre våningens mittgång skall vara förbunden med en eller flera
förbindelsetrappor som leder till genomgångsutrymmet till en av-
eller påstigningsdörr eller till nedre våningens mittgång inom högst
3 m från en på- och avstigningsdörr.
a) Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klas-
serna I och II om mer än 50 passagerare kan befordras på övre
våningen.
b) Två, eller minst en och en halv trappa, skall finnas i fordon i klass
III om mer än 30 passagerare kan befordras på övre våningen.
7.6.2 Utgångarnas placering7.6.2.2 Två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 i bilaga VIIII skall vara
åtskilda så att avståndet mellan tvärgående vertikalplan genom deras
mittpunkt är minst 25 procent av fordonets totallängd eller 40 procent
av passagerarutrymmets totala längd på nedre våningen. Detta gäller
inte om de två dörrarna är monterade på olika sidor av fordonet. Om
en av dessa dörrar bildar del av en dubbeldörr skall avståndet mätas
mellan de två dörrar som är längst från varandra.
7.6.2.3 Utgångarna skall placeras så att det i stort sett finns lika många på
varje sida av fordonet.
7.6.2.4 På varje övervåning skall minst en nödutgång placeras antingen fram-
till på fordonet eller i dess bakgavel.
7.6.4 Tekniska krav för alla på- och avstigningsdörrar7.6.4.6 Om direktsikten inte är tillräcklig skall optiska eller andra anord-
ningar installeras som gör det möjligt för föraren att från sin plats
se en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet utanför varje
på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt manövrerad på-
och avstigningsdörr. Vad gäller fordon i klass I gäller detta krav
även innanför alla på- och avstigningsdörrar och i omedelbar närhet
av varje förbindelsetrappa till övre våningen.
7.6.7 Tekniskakra v för nödutgångsdörra r
7.6.7.3 Varje reglage eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från
utsidan skall vara placerad på ett avstånd av 1 000-1 500 mm från
marken och högst 500 mm från dörren. För fordon i klasserna I, II
och III skall varje reglage eller anordning för att öppna en
nödutgångsspärr från insidan vara placerad på ett avstånd av 1 000-
1 500 mm från det övre planet på det golv eller steg som är närmast
reglaget och högst 500 mm från dörren. Detta skall inte gälla reglage
som är placerade i förarområdet.
7.7.5 Mittgångar (se bilaga VIII, figur 1)
7.7.5.1 Fordonets mittgångar skall utformas och konstrueras för att
säkerställa fri genomföring av en mätanordning som består av två2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 99
▼B
koaxialcylindrar med en omvänd stympad kon placerad mellan dem,
och där mätanordningen har följande mått:
(i mm)
Klass I (*) Klass II (*) Klass III (*)
Övre/nedre däck ÖD ND ÖD ND ÖD ND
Nedre cylinderns
diameter450 450 350 350 300 300
Nedre cylinderns höjd 900 1 020
(900/990)900 1 020
(900/990)900 1 020
(900/990)
Övre cylinderns
diameter550 550 550 550 450 450
Övre cylinderns höjd 500 500 500 500 500 500
Total höjd 1 680 1 800
(1680/1770)1 680 1 800
(1680/1770)1 680 1 800
(1680/1770)
(*) Mått inom parentes gäller den undre våningens bakersta del och endast nära framaxeln (se punkt
7.7.5.10).
Mätanordningen får vidröra stroppar för ståplatspassagerare, om
sådana finns, och flytta undan dem. Diametern av den övre cylindern
får minskas högst upp till 300 mm med en avfasning som inte
överstiger 30 grader från horisontalplanet (figur 1).
7.7.5.3 På ledbussar skall den mätanordning som definieras i punkt 7.7.5.1
obehindrad kunna föras genom ledpartiet på varje våning där passa-
gerna kan gå mellan de två stela delarna. Ingen del av det mjuka
skyddsöverdrag som täcker ledpartiet, inklusive delar av bälgen, får
inkräktapå mittgången.
7.7.5.10 Den totala höjden på mätanordningen i punkt 7.7.5.1 kan sänkas
— från 1 800 mm till 1 680 mm i vilken del som helst av under-
våningens mittgång bakom ett tvärgående vertikalplan placerat
1 500 mm framför bakaxelns mitt (främre bakaxel om fordonet
har fler än en bakaxel),
— från 1 800 mm till 1 770 mm, i frågaom en a v- eller påstig-
ningsdörr placerad framför framaxeln i någon del av den
mittgång som är placerad mellan två tvärgående vertikalplan
placerade 800 mm framför och bakom framaxelns mittlinje.
7.7.7 Fotsteg7.7.7.1 850 mm maximum för en nödutgångsdörr på nedre våningen och
1 500 mm maximum för nödutgångsdörr på övre våningen.
7.7.8.6 Fritt utrymme ovanför varje sittplats7.7.8.6.1 Ovanför varje sittplats skall det finnas ett utrymme som är minst 900
mm mätt från den högsta punkten av en obelastad sittdyna. Denna
fria höjd skall sträcka sig över vertikalprojektionen för hela stolsytan
och därtill hörande fotutrymme. När det gäller övre däck får denna
friahöjd minska s till 850 mm.
7.7.12 Förbindelsetra ppor (se bilaga III, figur 1)
7.7.12.1 Den minsta bredden på varje förbindelsetrappa skall vara sådan att
provfiguren för enkeldörr enligt bilaga III figur 1 kan passera fritt.
Figuren skall föras från mittgången i nedre däck till det sista
fotsteget, i den riktning som en person som använder trappan kan
tänkas ta.
7.7.12.2 Förbindelsetrappor skall vara så utformade att det vid en häftigt
inbromsning inte skall vara någon risk för att en person slungas
nedför trappan.
Detta krav anses uppfyllt om minst ett av följande villkor uppfylls:
7.7.12.2.1 ingen del av trappan leder ner i riktning framåt,2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 100
▼B
7.7.12.2.2 trappan är utrustad med räcke eller liknande skydd,
7.7.12.2.3 det finns en automatisk anordning i trappans övre del som förhindrar
att trappan används under färd. Denna anordning skall lätt kunna
manövreras i en nödsituation.
7.7.12.3 Genom att använda den cylinder som beskrivs i punkt 7.7.5.1 skall
det kontrolleras att det finns tillräckligt med utrymme för att ta sig
till trappan från mittgångarna (den övre och den undre).
7.11 Ledstänger och handtag
7.11.5 Ledstänger och handtag för förbindelsetra ppor
7.11.5.1 På varje sida av alla förbindelsetrappor skall lämpliga ledstänger
anordnas. De skall placeras 800-1 100 mm ovanför varje fotstegsyta.
7.11.5.2 Ledstänger och handtag skall ha ett gripställe tillgängligt för en
person som står bredvid förbindelsetrappan på nedre eller övre
våningen och ett vid vart och ett av de följande fotstegen. Sådana
gripställen skall placeras vertikalt 800-1 100 mm ovanför nedre
våningsplanet eller ett ovanför varje fotstegsyta, och
7.11.5.2.1 på en plats som är lämplig för en person som står på nedre våningen,
högst 400 mm innanför första fotstegets ytterkant, och
7.11.5.2.2 på en plats som är lämplig för ett visst fotsteg, inte utanför ifrågava-
rande fotstegs ytterkant, och högst 600 mm innanför samma kant.
7.14 Skydd för stegbrunnar och utsatta säten
7.14.2 På övre våningen i en tvåvåningsbuss skall förbindelsetrappans steg-
brunn skyddas genom ett inbyggt skydd som är minst 800 mm högt,
mätt från golvet. Skyddets underkant skall befinna sig högst 100 mm
från golvet.
7.14.3 Vindrutan framför passagerare som sitter i framsätena på övre
våningen måste vara försedd med ett vadderat skydd. Överkanten på
detta skydd skall placeras vertikalt 800-900 mm över golvet på den
plats där passagerarna har sina fötter.
7.14.4 Sättsteget i en trappa får inte vara öppet.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 101
▼B
Tillägg 1
Figur 1
Mittgångar
(se punkt 7.7.5. i bilaga VIII)
B (mm) C (mm) D (mm) E (mm) (1) F (mm) (1)
Klass I 550 450 500 1 800
(1680/1770)1 020
(900/990)
Klass II 550 350 500 1 800
(1680/1770)1 020
(900/990)
Klass III 450 300 (220
för säten
som kan
flyttas i
sidled)500 1 800
(1680/1770)1 020
(900/990)
(1) Mått inom parentes gäller endast för övre däck och/eller den bakersta delen av den
undre våningen och/eller den undre våningen endast nära framaxeln (se punkt 7.7.5.10).2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 102
▼B
BILAGA IX
EG-TYPGODKÄNNANDE AV SEPARAT TEKNISK ENHET OCH EG-
TYPGODKÄNNANDE AV FORDON FÖRSETT MED KAROSS SOM
REDAN ÄR GODKÄND SOM EN SEPARAT TEKNISK ENHET
1.EG-typgodkännande av separat teknisk enhet
1.1 För att kunna beviljas typgodkännande enligt detta direktiv för ett fordons
karosseri, måste tillverkaren för den godkännande myndigheten kunna
påvisa att han uppfyller de villkor som han angett i ansökan. Övriga villkor
i detta direktiv måste uppfyllas och påvisas enligt punkt 2.
1.2 Godkännande kan beviljas förutsatt att villkoren för det färdigställda
fordonet är uppfyllda (t.ex. egenskaperna hos ett lämpligt chassi, begräns-
ningar i användning eller installation m.m.), eftersom dessa villkor skall
anges i typgodkännandeintyget.
1.3 Sådana villkor måste förmedlas till köparen av fordonets karosseri eller till
tillverkaren i nästa led i fordonets konstruktion i lämplig form.
2.EG-Typgodkännande av fordon försett med karosseri som redan är
godkänd som en separat teknisk enhet
2.1 För att kunna beviljas EG-typgodkännande enligt detta direktiv för ett
fordon försett med ett karosseri som redan har beviljats godkännande som
en separat teknisk enhet, måste tillverkaren för den godkännande myndig-
heten kunna påvisa att han uppfyllt de krav i detta direktiv som han inte
redan uppfyller och har påvisat enligt punkt 1 enligt tidigare EG-typgodkän-
nande som halvfärdigt fordon.
2.2 Eventuella krav enligt punkt 1.2 skall uppfyllas.2001L0085 — SV — 13.02.2002 — 000.001 — 103