Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS DIREKTIV 96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande
släpfordons trafiksäkerhet
(EGT L 46, 17.2.1997, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens direktiv 1999/52/EG av den 26 maj 1999 L 142 26 5.6.1999
"M2 Kommissionens direktiv 2001/9/EG av den 12 februari 2001 L 48 18 17.2.2001
"M3 Kommissionens direktiv 2001/11/EG av den 14 februari 2001 L 48 20 17.2.20011996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 1
RÅDETS DIREKTIV 96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av
motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
särskilt artikel 75 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
i enlighet med det i artikel 189c i fördraget angivna förfarandet (3), och
med beaktande av följande:1. Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om till-
närmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfor-dons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (
4) har vid ett flertal
tillfällen ändrats på väsentliga punkter. I samband med ytterligare
ändringar av det direktivet bör det av tydlighetsskäl skrivas om till en
enda text.
2. Som ett led i den gemensamma transportpolitiken bör vissa vägtrans-
porter inom gemenskapen utföras under gynnsammast möjligaomständigheter vad gäller såväl säkerhet som konkurrens mellan
transportföretag i de olika medlemsstaterna.
3. Vägtrafikens tillväxt och därav förorsakade ökningar av faror och
olägenheter ställer alla medlemsstater inför säkerhetsproblem av
likartad natur och vikt.
4. De nuvarande normerna och metoderna för provning varierar från
medlemsstat till medlemsstat, och denna situation påverkar jämför-barheten mellan de provade fordon som går i trafik i medlemsstaterna
när det gäller säkerhet och miljöegenskaper. Denna situation kan
påverka villkoren för konkurrens mellan transportföretag i de olikamedlemsstaterna.
5. Det är därför nödvändigt att så långt som möjligt harmonisera
provningarnas periodicitet och bestämmelserna om vilka komponentersom måste provas.
6. Provningarna som skall utföras under fordonets brukstid bör vara
förhållandevis enkla, snabba och billiga.
7. Därför bör gemenskapens minimikrav på normer och metoder för
trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som förtecknas i bilaga II
fastställas i särdirektiv.
8. Som en övergångsåtgärd fortsätter nationella normer att gälla för vissa
komponenter som inte omfattas av särdirektiv.
9. De normer och metoder som faststålls i särdirektiven måste snabbt
anpassas till den tekniska utvecklingen och, för att underlättagenomförandet av de för detta ändamål nödvändiga åtgärderna, måste
ett nära samarbete inrättas mellan medlemsstaterna och kommissionen
i en kommitté för anpassning av trafiksäkerhetsprovningen till dentekniska utvecklingen.
10. När det gäller bromssystem är det ännu för tidigt att fastställa normer
för lufttrycksinställning, aktiveringstid osv., med hänsyn till deskillnader som finns inom gemenskapen mellan den utrustning och
de metoder som används vid provning.!B
(1) EGT nr C 193, 4.7.1996, s. 5 och 31.
(2) EGT nr C 39, 12.2.1996, s. 24.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 29 februari 1996 (EGT nr C 78, 18.3.1996, s.
27), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juni 1996 (EGT nr C 248,
26.8.1996, s. 49) och Europaparlamentets beslut av den 24 oktober 1996 ( EGT nr
C 347, 18.11.1996 ).
(4) EGT nr L 47, 18.2.1977, s. 47. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv 94/23/EG (EGT nr L 147, 14.6.1994, s. 6).1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 2
11. Avsikten är att ytterligare ändra detta direktiv för att harmonisera och
förbättra provningsmetoderna.
12. Så länge provningsförfaranden och -praxis inte är harmoniserade kan
medlemsstaterna själva bedöma vilket provningsförfarande de önskar
använda för att avgöra om ett fordon uppfyller bromskraven.
13. Varje medlemsstat bör inom ramen för sin respektive behörighet
övervaka kvaliteten av och metoderna för trafiksäkerhetsprovning av
fordon.
14. Kommissionen bör kontrollera det praktiska genomförandet av detta
direktiv och regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om deresultat som uppnåtts.
15. Det är ett känt faktum för alla som har med trafiksäkerhetsprovning av
fordon att göra att provningsmetoden, i synnerhet i vilken månfordonet är lastat, påverkar provningspersonalens bedömning avbromssystemets tillförlitlighet.
16. Fastställande av referensnormer för bromskraften hos respektive
fordonstyp under olika lastningstillstånd skulle underlätta bedöm-
ningen av denna tillförlitlighet. Detta direktiv tillåter sådan provning
som alternativ till en provning av uppfyllandet av miniminormer förbromsprestanda hos respektive fordonskategori.
17. I fråga om bromssystem gäller detta direktiv i huvudsak fordon som
har typgodkänts enligt direktiv 71/320/EEG (
1), men vissa fordons-
typer har likväl godkänts enligt nationella normer som kan skilja sigfrån detta direktiv.
18. Medlemsstaterna får utvidga tillämpningen av bromsprovningen till
fordonskategorier eller komponenter som inte omfattas av detta
direktiv.
19. Medlemsstaterna får införa strängare och oftare förekommande
provningar av bromssystemen.
20. Syftet med detta direktiv är att genom regelbunden provning säker-
ställa att avgasutsläpp hålls på en måttlig nivå under hela den tidfordonet används och att starkt luftförorenande fordon tas ur bruk till
dess att de återställts i godtagbart skick.
21. Genom felaktig inställning och otillräckligt underhåll av motorn
skadas inte endast motorn utan även miljön, eftersom detta medför
ökad luftförorening och bränsleförbrukning. Det är viktigt attmiljövänliga transportformer utvecklas.
22. Då det gäller motorer med kompressionständning (dieselmotorer)
anses mätning av avgasutsläppens täthet ge tillräckliga indikationer omfordonets skick med avseende på utsläpp.
23. Då det gäller motorer med styrd tändning (bensinmotorer) anses
mätning av koloxidutsläppen från avgasröret under tomgång getillräckliga indikationer på fordonets skick med avseende på utsläpp.
24. Det kan antas att ett stort antal av de fordon som inte underhålls
regelbundet kommer att underkännas vid avgaskontrollen.
25. När det gäller fordon med bensinmotor som enligt normerna får
typgodkännas endast om de är utrustade med avancerade system föravgasrening, t.ex. trevägskatalysatorer med lambdasond, bör normernavid den återkommande avgaskontrollen vara strängare än för fordon av
konventionell typ.
26. Medlemsstaterna kan vid behov utesluta vissa fordonskategorier av
historiskt intresse från direktivets tillämpningsområde. De kan också
fastställa egna provningsnormer för dessa fordon. Denna möjlighet för
medlemsstaterna får dock inte leda till att strängare normer tillämpasän de som fordonet ursprungligen var avsett att uppfylla.
27. Detta direktiv måste fortlöpande kunna anpassas till den fordons-
tekniska utvecklingen för att beakta framsteg som gjorts beträffandefordonskonstruktion, vilka kan komma att underlätta provningen av!B
(1) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlems-
staternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och
släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 37). Direktivet senast
ändrat genom direktiv 91/422/EEG (EGT nr L 233, 22.8.1991, s. 21).1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 3
fordon i trafik, och utvecklingen av kontrollmetoder som bättre
återspeglar de verkliga körförhållandena.
28. Enligt rådets direktiv 92/6/EEG (1) skall hastighetsbegränsande
anordningar monteras och användas i vissa kategorier av motorfordon.
29. Till dess att sådan teknik utvecklas som underlättar provningen av
hastighetsbegränsande anordningar kan ett antal kontroller i mån av
möjlighet likväl redan nu utföras på vissa delar av dessa anordningar isamband med provning av trafiksäkerhet.
30. För närvarande ankommer det på medlemsstaterna att avgöra vilka
medel som är de lämpligaste för provning av om hastighetsbegrän-
sande anordningar fungerar på avsett vis. Avsikten är att normerna och
testförfarandena skall harmoniseras vid tillfälle.
31. Kommissionen bör utvärdera provningen av om de hastighetsbegrän-
sande anordningarna fungerar på avsett vis när fordonen är i trafik och
lämna en rapport till rådet. Slutsatserna av denna rapport kommer vidbehov att användas som utgångspunkt för senare förslag om utform-
ningen av bestämmelserna som gäller hastighetsbegränsande anord-
ningar.
32. Tekniska krav som gäller taxibilar och ambulanser är jämförbara med
dem som gäller för privatbilar. De komponenter som skall provas kan
vara desamma, även om intervallen mellan proven är olika.
33. Med tanke på den verkan på den berörda branschen som detta direktiv
förväntas ha och med beaktande av subsidiaritetsprincipen är gemen-skapsåtgärderna enligt detta direktiv nödvändiga för att uppnå målet
att harmonisera bestämmelserna om provning av trafiksäkerheten, för
att förhindra en snedvridning av konkurrensen mellan transportföretagoch för att säkerställa att fordon provas och underhålls på ett riktigtsätt. Dessa mål kan inte till fullo uppnås av de enskilda medlems-
staterna.
34. Detta direktiv bör inte på något sätt påverka medlemsstaternas
skyldigheter i fråga om de tidsfrister för överföring till nationell
lagstiftning och genomförande som anges i de upphävda direktiven.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
1. I varje medlemsstat skall i den staten registrerade motorfordon med
tillhörande släp- och påhängsvagnar genomgå periodisk trafiksäkerhets-
provning i enlighet med denna direktiv, särskilt bilagorna I och II.
2. I bilagorna I och II anges de fordonskategorier som skall provas,
trafiksäkerhetsprovningarnas periodicitet och vilka komponenter som skall
provas.
Artikel 2
De trafiksäkerhetsprovningar som avses i detta direktiv skall utföras av staten
eller av ett offentligt organ som utsetts av staten för detta uppdrag eller av
organ eller institutioner, även privata, som utsetts av och som direkt övervakasav staten. Om de institutioner som handhar trafiksäkerhetsprovning samtidigtutsetts att reparera fordon, skall medlemsstaterna särskilt kontrollera att
objektivitet och en hög kvalitet på provningen upprätthålls.
Artikel 3
1. Medlemsstaterna skall vidta sådana åtgärder som de anser nödvändiga för
att det skall kunna styrkas att ett fordon har genomgått en trafiksäkerhets-
provning som minst uppfyllt kraven i detta direktiv.!B
(1) Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning
av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom
gemenskapen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 4
Dessa åtgärder skall anmälas till de övriga medlemsstaterna och till
kommissionen.
2. På samma grunder som om medlemsstaten själv hade utfärdat intyget,
skall varje medlemsstat erkänna intyg som utfärdats i en annan medlemsstatoch som styrker att ett motorfordon på den statens territorium, som är
registrerat, tillsammans med tillhörande släp- eller påhängsvagn, har
genomgått en trafiksäkerhetsprovning som minst uppfyllt kraven i dettadirektiv.
3. Medlemsstaterna skall tillämpa lämpliga förfaranden för att så långt det
är möjligt garantera att bromsprestandan hos fordon som är registrerade på
deras territorium uppfyller de krav som fastställs i detta direktiv.
KAPITEL II
Undantag och avvikelser
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall ha rätt att från detta direktivs tillämpningsområde
undanta fordon som tillhör försvarsmakten, ordningsmakten och brand-
försvaret.
2. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna undanta vissa
fordon från detta direktivs tillämpningsområde vilka används under speciellaförhållanden eller som aldrig eller praktiskt taget aldrig körs på allmän väg,
inbegripet fordon av historiskt intresse som konstruerats före den 1 januari
1960, eller som är tillfälligt tagna ur trafik, eller underkasta dessa fordonsärskilda föreskrifter.
3. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna fastställa egna
normer för provning av fordon som anses ha historiskt intresse.
Artikel 5
Trots vad som föreskrivs i bilagorna I och II får medlemsstaterna
— tidigarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprovning-
arna och, om så är lämpligt, låta fordonet genomgå provning innan
registrering skett,
— förkorta tiden mellan två på varandra följande obligatoriska provningar,— göra provning av frivillig utrustning obligatorisk,— öka antalet komponenter som skall provas,— utsträcka kravet på periodisk provning till andra fordonskategorier,— föreskriva om särskilda kompletterande provningar,— kräva högre värden för minsta bromsverkan och föreskriva om provning
med större last än vad som framgår av värdena i bilaga II, för fordon som
är registrerade på deras territorium, förutsatt att sådana krav inte
överstiger kraven i fordonets ursprungliga typgodkännande.
Artikel 6
1. Trots föreskrifterna i bilagorna I och II och fram till och med den 1
januari 1993 får medlemsstaterna
— senarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprovning-
arna,
— förlänga tiden mellan två på varandra följande obligatoriska provningar,— minska antalet komponenter som skall provas,— ändra bestämmelserna om vilka fordonskategorier som skall provas,
förutsatt att alla lätta nyttofordon som avses i punkt 5 i bilaga I har ålagts att
före denna tidpunkt genomgå trafiksäkerhetsprovning i enlighet med dettadirektiv.!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 5
I medlemsstater där det för denna fordonskategori den 28 juli 1988 inte fanns
något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning som motsvarar det somavses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpas fram till och med den 1januari 1995.
2. För de privatbilar som avses i punkt 6 i bilaga I skall punkt 1 tillämpas
fram till och med den 1 januari 1994.
I de medlemsstater där det för denna fordonskategori den 31 december 1991
inte fanns något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning som motsvarar
det som avses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpas fram till och medden 1 januari 1998.
KAPITEL III
Slutbestämmelser
Artikel 7
1. På förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet skall rådet
anta de särdirektiv som är nödvändiga för att fastställa minimikraven på
normer och metoder för provning av de i bilaga II förtecknade kom-
ponenterna.
2. Ändringar som är nödvändiga för att till den tekniska utvecklingen
anpassa de normer och metoder som fastställs i särdirektiven skall antas ienlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8.
Artikel 8
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté för anpassning till den
tekniska utvecklingen av direktivet om provning av motorfordons och
tillhörande släpfordons trafiksäkerhet, nedan kallad ”kommittén”, som skall
bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädaresom ordförande.
2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till
åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén
skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget
skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen.Vid omröstning skall medlemsstaternas röster vägas enligt bestämmelserna isamma artikel. Ordföranden får inte rösta.
4. a) Kommissionen skall själv anta de föreslagna åtgärderna om de är
förenliga med kommitténs yttrande.
b) Om de föreslagna åtgärderna inte är förenliga med kommitténs
yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan
dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skallbesluta med kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har beslutat inom tre månader från det att förslaget
mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagnaåtgärderna skall vidtas.
Artikel 9
1. Senast den 31 december 1998 skall kommissionen till Europaparlamentet
och till rådet överlämna en rapport om genomförandet av trafiksäkerhets-
provningen av privatbilar, åtföljd av förslag till nödvändiga åtgärder, särskilt ifråga om provningarnas periodicitet och utformning.
2. Kommissionen skall senast tre år efter införandet av periodisk provning
av hastighetsbegränsande anordningar undersöka om de fastställda proven, på
grundval av de vunna erfarenheterna, är tillräckliga för att upptäcka felaktiga
eller manipulerade hastighetsbegränsande anordningar och om gällande reglerbehöver ändras.!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 6
Artikel 10
De direktiv som förtecknas i del A i bilaga III skall upphöra att gälla den dag
som anges i artikel 11, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter i
fråga om tidsfristerna för överföring och genomförande som anges i del B i
bilaga III.
Hänvisningar till de upphävda direktiven skall uppfattas som hänvisningar till
detta direktiv och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV .
Artikel 11
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra
författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 9 mars1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de
offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall
varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de
bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område somomfattas av detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra det
provningssystem som föreskrivs i detta direktiv.
De vidtagna åtgärderna skall vara verksamma, proportionella och avrådande.
Artikel 12
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 13
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 7
BILAGA I
FORDONSKATEGORIER SOM SKALL TRAFIKSÄKERHETSPROV AS OCH PROVNINGARNAS PERIODICITET
Fordonskategori Provningsperiodicitet
1. Motorfordon för persontransport med mer än åtta sittplatser
utöver förarplatsen.Ett år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en gång om året.
2. Motorfordon för godstransport och med en tillåten maxi-
mimassa över 3 500 kg.Ett år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en gång om året.
3. Släp- och påhängsvagnar med en tillåten maximimassa över
3 500 kg.Ett år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en gång om året.
4. Taxibilar, ambulanser. Ett år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en gång om året.
5. Motorfordon med minst fyra hjul som normalt används vid
godstransport på väg och med en tillåten maximimassa påhögst 3 500 kg, utom jordbrukstraktorer och jordbruks-
maskiner.Fyra år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en vartannat år.
6. Motorfordon med minst fyra hjul för persontransport på väg
med högst åtta sittplatser, utöver förarplatsen.Fyra år efter tidpunkten för första användning av fordonet och
därefter en vartannat år.!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 8
BILAGA II
KOMPONENTER SOM OBLIGATORISKT SKALL KONTROLLERAS
Provningen skall omfatta åtminstone de komponenter som räknas upp nedan, förutsatt
att dessa hör till den obligatoriska utrustningen i de fordon som provas i den berördamedlemsstaten.
De provningar som behandlas i denna bilaga får utföras utan att fordonsdelar monteras
isär.
Om ett fordon befinns ha brister i fråga om nedanstående komponenter skall de
behöriga myndigheterna i medlemsstaterna fastställa ett förfarande för att bestämma påvilka villkor fordonet får användas innan det har godkänts vid förnyad provning.
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
1. Bromsutrustning
Följande komponenter skall kontrolleras vid provning av fordonens bromsutrustning. De provningsresultat som erhålls vid
kontroll av bromsutrustningen skall så långt möjligt motsvara de tekniska normera i direktiv 71/320/EEG (
1).
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1 Mekaniskt tillstånd och funktion
1.1.1 Fotbromsens pedalaxel — svårmanövrerad
— slitet lager
— stort slitage/glapp
1.1.2 Pedalens tillstånd och manöverorganets slaglängd — för stor eller för liten tillgänglig slaglängd
— manöverorganet utväxlar inte korrekt— halkskyddsbeläggning på bromspedalen saknas, har lossnat
eller slitits ned
1.1.3 Vakuumpump eller kompressor och behållare — för lång aktiveringstid för arbetstryck/vakuum för effektiv
bromsning
— otillräckligt lufttryck/vakuum för att aktivera bromsen
minst två gånger efter det att larmsystemet utlösts (ellermanometerutslaget signalerar fara)
— läckage som orsakar märkbar trycksänkning eller förnim-
bart läckage
1.1.4 Kontrollampa för otillräckligt tryck eller manometer — kontrollampa/manometer felaktig eller skadad1.1.5 Handmanövrerad bromsventil — manöverorganet spräckt, skadat eller starkt förslitet
— bromsventilen defekt
— ej tillförlitlig manövrering av ventilspindel eller av ventil
— lösa kopplingar eller läcka i systemet— otillfredsställande funktion
1.1.6 Parkeringsbroms, manöverarm, låsmekanism — låsmekanism otillräcklig
— för stort slitage på manöverarmens axel eller låsmekanis-
men
— för stor slaglängd (felaktig inställning)
1.1.7 Bromsventiler (bottenventiler, utloppsventiler, regle-
rventiler osv.)— skadade, otillräcklig täthet (luftläckage)
— kompressorns oljeförbrukning för stor— felaktig eller otillräcklig montering
— förlust av bromsvätska
1.1.8 Kopplingar till släpvagnens bromsanordning — avstängningskran eller självstängande ventil defekt
— bristfällig fastsättning eller montering— otillräcklig täthet
1.1.9 Energiackumulator, tryckluftsbehållare — skadad, korroderad, otät
— avtappningsanordning fungerar inte
— montering ej fungerade eller felaktig!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 9
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1.10 Servostyrenheter, huvudcylinder (hydraulsystem) — servostyrenhet defekt eller ineffektiv
— huvudcylinder defekt eller otät
— huvudcylinder otillräckligt fastsatt
— för liten mängd bromsvätska
— lock på huvudcylindern saknas
— kontrollampan för bromsvätska lyser eller är defekt— bristfällig funktion hos varningsanordningen för
bromsvätskenivån
1.1.11 Bromsrör — risk för funktionsfel eller brott
— otätheter i rör eller kopplingar
— skadade eller starkt korroderade
— felmonterade
1.1.12 Bromsslangar — risk för funktionsfel eller brott
— skadade, skavda, för korta, snodda
— otätheter i slangar eller kopplingar
— utvidgas extremt under tryck— porösa
1.1.13 Bromsbelägg (bromsbackar) — stort slitage
— nedmutsade av olja, fett osv.
1.1.14 Bromstrummor, bromsskivor — stort slitage, repor, sprickor, brott och andra fel som kan
utgöra en säkerhetsrisk
— nedsmutsade av olja, fett osv.
— bromsskölden ej tillräckligt fastmonterad
1.1.15 Bromskablar, stänger, spakar, kopplingar — kablar skadade eller bockade
— stort slitage eller framskriden korrosion
— kablar eller stänger för löst monterade
— bristfällig kabelmontering— begränsning i bromssystemets rörlighet
— onormala rörelser hos spakar/stänger/kopplingar till följd
av felaktig inställning eller onormalt slitage
1.1.16 Bromscylindrar (även fjäderbromsar och hydraulcylind-
rar)— spruckna eller skadade
— otäta
— bristfälligt monterade— starkt korroderade
— för stor slaglängd för cylindern
— dammskydd saknas eller är mycket skadat
1.1.17 Lastavkännande, automatisk bromskraftregulator — defekt förbindelse
— felaktig inställning
— låst, fungerar inte
— saknas
1.1.18 Automatiska bromsjusterare — låsta eller rör sig onormalt efter alltför stort slitage eller
felaktig inställning
— funktionen defekt
1.1.19 Retarder (om sådan monterats) — bristfällig montering eller anslutning
— funktionen defekt
1.2 Färdbromsens prestanda och verkan1.2.1 Prestanda (ökas successivt till maximal verkan) — obefintlig eller otillräcklig bromsverkan på ett eller flera
hjul
— bromsverkan på det minst bromsade hjulet på axeln är
mindre än 70 % av den maximala verkan på det andrahjulet; vid bromsprov på väg avviker fordonet för mycketfrån körriktningen under inbromsning
— ingen gradvis bromsverkan (låsning)
— onormal fördröjning före bromsverkan på något hjul
— alltför stora variationer i bromsverkan på grund av
deformerade skivor eller orunda trummor!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 10
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.2.2 Verkan — bromskoefficienten i förhållande till den högsta tillåtna
massan eller, när det rör sig om påhängsvagnar, tillsumman av det tillåtna axeltrycket när detta är tillämpligt,är lägre än följande:minsta bromsverkan
kategori 1: 50 % (
2)
kategori 2: 43 % (3)
kategori 3: 40 % (4)
kategori 4: 50 %kategori 5: 45 % (
5)
kategori 6: 50 %
eller
— en bromskoefficient som är lägre än de av fabrikanten
eventuellt fastställda referensvärdena för fordonsaxeln (6)
1.3 Reservbromsens prestanda och verkan (vid separata
system)
1.3.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena sidan
— bromsverkan på det minst bromsade hjulet på axeln är
mindre än 70 % av den maximala verkan på det andra
hjulet
— ingen gradvis bromsverkan (låsning)
— släpvagnens automatiska bromssystem fungerar inte
1.3.2 Verkan — för alla fordonskategorier en bromskoefficient som är lägre
än 50 % (7) av den bromsverkan som fastställs i 1.2.2 i
förhållande till den högsta tillåtna massan eller, när det rör
sig om påhängsvagnar, till summan av de tillåtna
axeltrycken
1.4 Parkeringsbromsens prestanda och verkan1.4.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena sidan1.4.2 Verkan — för alla fordonskategorier en bromskoefficent som är lägre
än 16 % i förhållande till den högsta tillåtna massan eller,när det rör sig om motorfordon, som är lägre än 12 % iförhållande till fordonets högsta tillåtna kombinerade
massa, om detta värde är högre
1.5 Retardens eller motorbromsens prestanda — ingen gradvis bromsverkan (retarder)
— funktionen defekt
1.6 Antilåsningsanordning — varningssystemet för antilåsningsanordningen defekt
— anordningen defekt
(
1)Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 37). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 91/422/
EEG (EGT nr L 233, 22.8.1991, s. 21).
(2)48 % för fordon i kategori 1 som inte är utrustade mede ABS eller som är typgodkända före den 1 oktober 1991 (datum för förbud motibruktagande utan europeiskt typgodkännande) (direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv 88/194/EEG, EGT nr L
92, 9.4.1988, s. 47).
(3)45 % för fordon som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genomkommissionens direktiv 85/647/EEG (EGT nr L 380, 31.12.1985, s. 1), i medlemsstaternas nationella lagstiftning, om detta datum infaller
senare.
(4)43 % för släpvagnar och påhängsvagnar som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning av direktiv 71/320/EEG,såsom ändrat genom kommissionens direktiv 85/647/EEG, i medlemsstaternas nationella lagstiftning, om detta datum infaller senare.
(5)50 % för fordon i kategori 5 som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning av direktiv 71/320/EEG, såsom ändratgenom kommissionens direktiv 85/647/EEG, i medlemsstaternas nationella lagstiftning, om detta datum infaller senare.
(6)Referensvärdet för fordonsaxeln är den bromsverkan (uttryckt i newton) som är nödvändig för att uppnå denna bromskoefficient vid den viktsom fordonet har vid provningstillfället.
(7)För fordon i kategorierna 2 och 5 är minimiprestandan för reservbroms (som inte berörs av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genomkommisssionens direktiv 85/647/EEG) fastställd til 2,2 m/s
2.
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
2. Styrning och ratt 2. Styrning
2.1 Mekaniskt skick 2.1 Mekaniskt skick!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 11
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
2.2 Ratt 2.2 Glapp i styrningen
2.3 Glapp i styrningen 2.3 Styrsystemets infästning
2.4 Hjullager
3. Sikt 3. Sikt
3.1 Synfält 3.1 Synfält
3.2 Fönsterglasets skick 3.2 Fönsterglasets skick3.3 Backspeglar 3.3 Backspeglar3.4 Vindrutetorkare 3.4 Vindrutetorkare
3.5 Vindrutespolare 3.5 Vindrutespolare
4. Lampor, reflektorer och elutrustning 4. Belysning4.1 Strålkastare för hel- och halvljus 4.1 Strålkastare för hel- och halvljus
4.1.1 Skick och funktion 4.1.1 Skick och funktion
4.1.2 Inställning 4.1.2 Inställning
4.1.3 Strömbrytare 4.1.3 Strömbrytare4.1.4 Optisk verkningsgrad
4.2 Sido- och parkeringsljus 4.2 Skick och funktion, linsernas skick, färg och optisk
verkningsgrad med avseende på:
4.2.1 Skick och funktion 4.2.1 Sido- och bakljus
4.2.2 Färg och optisk verkningsgrad 4.2.2 Stoppljus
4.2.3 Körriktningsvisare
4.2.4 Backljus
4.2.5 Dimljus4.2.6 Belysning av bakre registreringsskylt4.2.7 Reflexanordningar
4.2.8 Varningsljus
4.3 Stoppljus
4.3.1 Skick och funktion4.3.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.4 Körriktningsvisare
4.4.1 Skick och funktion
4.4.2 Färg och optisk verkningsgrad4.4.3 Strömbrytare
4.4.4 Blinkfrekvens
4.5 Dimljus fram och bak
4.5.1 Position4.5.2 Skick och funktion
4.5.3 Färg och optisk verkningsgrad
4.6 Backljus
4.6.1 Skick och funktion4.6.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.7 Beslysning av bakre registreringskylt4.8 Reflexanordningar
— skick och färg
4.9 Kontrollampor4.10 Elförbindelserna mellan dragfordon och släp- eller
påhängsvagn
4.11 Elkabelsystemet
5. Axlar, hjul, däck, fjädring 5. Axlar, hjul, däck, fjädring
5.1 Axlar 5.1 Axlar5.2 Hjul och däck 5.2 Hjul och däck!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 12
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
5.3 Fjädring 5.3 Fjädring
6. Chassi och chassiinfästningar 6. Chassi och chassiinfästningar6.1 Chassi eller ram och infästningar 6.1 Chassi eller ram och infästningar
6.1.1 Allmänt skick 6.1.1 Allmänt skick
6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare 6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare
6.1.3 Bränsletank och bränsleledningar 6.1.3 Bränsletank och bränsleledningar6.1.4 Geometriska egenskaper och skick med avseende på
tunga lastbilars bakre påkörningsskydd6.1.4 Reservhjulshållare
6.1.5 Reservhjulshållare 6.1.5 Kopplingsmekanismens tillförlitlighet (om sådan me-
kanism finns)
6.1.6 Kopplingsmekanism på dragfordon, släp- och
påhängsvagnar
6.2 Hytt och karosseri 6.2 Karosseri
6.2.1 Allmänt skick 6.2.1 Bärande konstruktion
6.2.2 Montering 6.2.2 Dörrar och lås6.2.3 Dörrar och lås
6.2.4 Golv
6.2.5 Förarsäte6.2.6 Fotsteg
7. Övrig utrustning 7. Övrig utrustning7.1 Bilbälten 7.1 Förarsätets montering7.2 Brandsläckare 7.2 Montering av batteri7.3 Lås och stöldskydd 7.3 Ljudsignalanordning
7.4 Varningstriangel 7.4 Varningstriangel
7.5 Första hjälpen-låda 7.5 Bilbälten
7.5.1 Fästpunkternas tillförlitlighet7.5.2 Bilbältenas skick7.5.3 Funktion
7.6 Hjulkil(ar)
7.7 Ljudsignalanordning7.8 Hastighetsmätare7.9 Färdskrivare (plombering skall finnas och vara obruten)
— Giltigheten av färdskrivarplattan skall kontrolleras
om färdskrivare krävs enligt förordning (EEG) nr
3821/85 (
1).
— i tveksamma fall skall kontrolleras om däckens
nominella omkrets eller dimension svarar mot de
data som angivits på färdskrivaren.
— Om så kan ske, skall kontrolleras att färdskrivarens
plombering och, iförekommande fall, andra medel
för att skydda färdskrivaren mot olovlig manipula-tion är intakta.
7.10 Hastighetsbegränsande anordningar
— Om möjligt, kontrollera att anordningen är monte-
rad i enlighet med direktiv 92/6/EEG (
2).
— Giltigheten av anordningens monteringsplatta.
— Om så kan ske, skall kontrolleras att anordningens
plombering och, i förekommande fall, andra medelför att skydda mot olovlig manipulation är intakta.
"
M3 — Kontrollera så långt det är praktiskt möjligt att den
inställda hastigheten på den hastighetsbegränsandeanordningen ligger inom de gränser som anges iartiklarna 2 och 3 i direktiv 92/6/EEG, och att denhastighetsbegränsande anordningen hindrar fordonsom anges i de artiklarna från att överskrida deförinställda värdena. 3!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 13
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
8. Störningar 8. Störningar
8.1 Buller 8.1 Buller
(1)Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (EGT nr L 370, 21.12.1985, s. 8).
Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2479/95 (EGT nr L 256, 26.10.1995, s. 8).
(2)Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier avmotorfordon inom gemenskapen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
8.2 Avgasutsläpp
8.2.1 Fordon med motorer med styrd tändning (bensinmotorer)
a) Om avgasutsläppen inte kontrolleras genom ett avancerat system för
avgasrening, t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte
finns några läckor.
2. I tillämpliga fall okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att
kontrollera att den nödvändiga utrustningen har monterats.
Efter rimlig uppvärmningstid (med beaktande av tillverkarens
rekommendationer) mäts halten koloxid (CO) i avgaserna (under
tomgång).
Högsta tillåtna CO-halt i avgaserna är den som anges av fordon-
stillverkaren. Om ett sådant värde inte finns att tillgå, eller om de
behöriga myndigheterna i medlemsstaterna beslutar att inte användadet som referensvärde, får CO-halten inte överstiga följande värden:
— För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
mellan det datum från och med vilket medlemsstaterna har krävtatt fordon skall uppfylla kraven i direktiv 70/220/EEG (
1) och
den 1 oktober 1986: CO — 4,5 volymprocent.
— För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
efter den 1 oktober 1986: CO — 3,5 volymprocent.
b) Om avgasutsläppen kontrolleras genom ett avancerat system för avgasre-
ning, som t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte
finns några läckor och att alla delar är kompletta.
2. Okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att kontrollera att den
nödvändiga utrustningen har monterats.
3. Bestämning av effektiviteten hos fordonets system för avgasrening
genom mätning av avgasernas lambdavärde och CO-halt enligt punkt4 eller med de förfaranden som föreslås av tillverkaren och somgodkänts i samband med typgodkännandet. Vid varje prov värmsmotorn först upp enligt tillverkarens rekommendationer.
4. Utsläpp från avgasröret – gränsvärden
a) Mätning vid tomgångskörning:
Högsta tillåtna CO-halt är den som anges av tillverkaren. Om ett
sådant värde inte finns att tillgå får CO-halten inte överstiga 0,5volymprocent.
b) Mätning vid högt tomgångsvarvtal, motorhastighet (tomgång)
minst 2 000 varv/min:
Högsta tillåtna CO-halt är den som anges av tillverkaren vid högt
tomgångsvarvtal. Om ett sådant värde inte finns att tillgå får CO-
halten inte överstiga 0,3 volymprocent.!
B
(1) Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om åtgärder mot luftförorening genom
avgaser från motorfordon (EGT nr L 76, 9. 3. 1970, s. 1) samt rättelse (EGT nr L 81, 11.
4. 1970, s. 15). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv
94/12/EG (EGT nr L 100, 19. 4. 1994, s. 42).!M21996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 14
Luft/bränsle-förhållandet Lambda skall vara = 1 ± 3 % eller
enligt tillverkarens specifikationer.
c) I stället för att genom proverna under punkt a kontrollera om
utsläppssystemet fungerar på motorfordon som är utrustade medfordonsburna övervakningssystem i enlighet med direktiv 98/69/EG (i det direktivet kallade system för omborddiagnos) fårmedlemsstaterna göra detta genom att på lämpligt sätt läsa av
OBD-anordningen och samtidigt kontrollera att OBD-systemet
fungerar.
8.2.2 Motorfordon med motorer med kompressionständning (dieselmotorer)
a) Avgasernas opacitet skall mätas vid fri acceleration (utan last och från
tomgång till maximivarvtal) med växeln i friläge och kopplingennedtryckt.
b) Konditionering av fordon
1) Provningar får utföras på fordon utan konditionering. Av säker-
hetsskäl är det dock lämpligt att kontrollera att motorn är varm och i
tillfredsställande mekaniskt skick.
2) Med undantag av vad som avses i d5 nedan godkänns samtliga fordon
som har (pre)konditionerats enligt följande bestämmelser.
3) Motorn skall ha uppnått arbetstemperatur, vilket t.ex. innebär att
temperaturen på motoroljan som mäts med en oljemätsticka skall vara
minst 80° C eller motsvara normal körtemperatur om den är lägre,eller att motorblocktemperaturen som mäts med infraröd strålningskall vara minst lika hög. Om denna mätmetod är opraktisk på grundav fordonets konstruktion skall motorns normala arbetstemperaturfastställas på annat sätt, t.ex. genom att man startar luftfläkten.
4) Avgassystemet skall rensas genom minst tre fria accelerationscykler
eller motsvarande metod.
c) Provningsförfarande
1) Okulärbesiktning av lämpliga delar av motorfordonets avgassystem
för att kontrollera att det inte finns några läckor.
2) Motorer och turboladdade motorer skall gå på tomgång innan varje fri
accelerationscykel påbörjas. För tunga dieseldrivna fordon innebärdetta minst 10 sekunder efter det att gaspedalen släppts upp.
3) För att igångsätta varje fri accelerationscykel skall gaspedalen snabbt
(dvs. på mindre än en sekund) och i en rörelse, men inte häftigt,
tryckas i botten för att uppnå maximal insprutning från insprutnings-
pumpen.
4) Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen släpps upp
skall motorn komma upp i maximivarvtal eller, när det gällerautomatväxlade fordon, det varvtal som anges av tillverkaren eller,om dessa uppgifter inte finns att tillgå, 2/3 av maximivarvtalet. Dettakan kontrolleras t.ex. med hjälp av motorvarvet eller genom att manlåter tillräckligt lång tid förflyta mellan den första tryckningen på
gaspedalen och det ögonblick den släpps upp, vilket för fordon i
kategorierna 1 och 2 i bilaga I bör vara minst 2 sekunder.
d) Gränsvärden
1) Koncentrationsnivån får inte överstiga den nivå som enligt rådets
direktiv 72/306/EEG (
1) har angivits på plattan.
2) Om ett sådant värde inte finns att tillgå, eller om de behöriga
myndigheterna i medlemsstaterna beslutar att inte användadet som referensvärde, är gränsvärdena för absorptions-koefficienten följande:Högsta absorptionskoefficient för
— insugningsdieselmotorer: 2,5 m
-1,
— turboladdade dieselmotorer: 3,0 m-1
eller motsvarande värden om utrustningen är av annan typ än den som
används vid EG-typgodkännande.
3) Fordon som registrerades eller togs i bruk för första gången före den 1
januari 1980 är befriade från dessa krav.!M2
(1) Rådets direktiv 72/306/EEG av den 2 augusti 1972 om tillnärmning av medlemsstaternas
lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från diselmotorer som används i
fordon (EGT nr L 190, 20. 8. 1972, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv 89/491/EEG (EGT nr L 238, 15. 8. 1989, s. 43).!M11996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 15
4) Fordon får endast underkännas om det aritmetiska medelvärdet från
minst tre av de senast genomförda accelerationscyklerna överskridergränsvärdet. Medelvärdet kan räknas fram genom att man räknar bortde mätningar som avviker mest från medelvärdet eller att mananvänder resultatet från någon annan statistisk beräkning som tarhänsyn till spridningen hos mätningarna. Medlemsstaterna får
begränsa antalet testcykler.
5) För att undvika onödiga provningar får medlemsstaterna, genom
undantag från bestämmelserna i punkt 8.2.2 d4, underkänna fordon
om värdena efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efter
reningscykeln (eller motsvarande) som avses i punkt b3 ovan liggermycket högre än gränsvärdet. Likaså för att undvika onödigaprovningar får medlemsstaterna, genom undantag från bestämmel-serna i punkt 8.2.2 d4, godkänna fordon om värdena efter mindre äntre fria accelerationscykler eller efter reningscykeln (eller mot-
svarande) som avses i punkt b3 ovan ligger mycket under gränsvärdet.
8.2.3 Provningsutrustning
Kontrollen av fordonens avgastusläpp skall ske med utrustning som gör det
möjligt att med noggrannhet bestämma om de gränsvärden som föreskrivs, ellersom har angivits av tillverkaren, iakttas.
8.2.4 Om en fordonstyp vid EG-typgodkännandet befinns inte motsvara de
gränsvärden som fastställs i detta direktiv får medlemsstaterna fastställa högregränsvärden för denna fordonstyp med stöd av bevisning från tillverkaren. De
skall genast meddela detta till kommissionen som i sin tur skall underrätta
övriga medlemsstater.
FORDON I KATAGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
8.3 Avskärmning av radiostörningar
9. Kompletterande provningsmoment för fordon för
kollektiv persontransport
9.1 Nödutgång(ar) (inklusive hammare för att krossa
fönsterrutor), skyltar som markerar nödutgång(ar)
9.2 Värme9.3 Ventilation9.4 Sittplatsernas placering9.5 Inre belysning10. Identifiering av fordonet 10. Identifiering av fordonet10.1 Registreringsskylt 10.1 Registreringsskylt10.2 Chassinummer 10.2 Chassinummer!
M1
!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 16
BILAGA III
DEL A
Upphävda direktiv
(som avses i artikel 10)
Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordonstrafiksäkerhet och följande ändringar av detta:
— Rådets direktiv 88/449/EEG.— Rådets direktiv 91/225/EEG.
— Rådets direktiv 91/328/EEG.
— Rådets direktiv 92/54/EEG.— Rådets direktiv 92/55/EEG.
— Kommissionens direktiv 94/23/EG.
DEL B
DirektivTidsfrister
för genomförande för tillämpning
77/143/EEG
(EGT nr L 47, 18.2.1977, s. 47)31 december 1977 31 december 1977
88/449/EEG
(EGT nr L 222, 12.8.1988, s. 10)28 juli 1990 28 juli 1990
91/225/EEG
(EGT nr L 103, 23.4.1991, s. 3)1 januari 1992 1 januari 1992
91/328/EEG
(EGT nr L 178, 6.7.1991, s. 29)1 juli 1993 1 juli 1993
92/54/EEG
(EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 63)22 juni 1993 22 juni 1993
92/55/EEG
(EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 68)22 juni 1993
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.1 a i bilaga II: 1 januari 1994
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.2 i bilaga II: 1 januari 1996
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.1 b i bilaga II: 1 januari 1997
94/23/EG
(EGT nr L 147, 14.6.1994, s. 6)1 januari 1997 1. Januar 1997!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 17
BILAGA IV
JÄMFÖRELSETABELL NR 1
(Artikeldelen)
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Artikel 1.1 Artikel 1
Artikel 1.2 Artikel 2.1
Artikel 2 Artikel 4
Artikel 3.1 första stycket Artikel 5.1Artikel 3.1 andra stycket Artikel 5.2
Artikel 3.2 Artikel 5.3
Artikel 3.3 Artikel 2
Artikel 4.1 Artikel 2.2
Artikel 4.2 Artikel 2.3
Artikel 4.3 Artikel 4
Artikel 5 (1—6 strecksatsen) Artikel 3
Artikel 5 (7 strecksatsen) Artikel 3
Artikel 6.1 Artikel 7.1 Artikel 1.1Artikel 6.2 Artikel 1.1
Artikel 7.1 och 7.2 Artikel 1
Artikel 8.1—8.4 Artikel 1
Artikel 9.1 Artikel 3
Artikel 9.2
Artikel 10Artikel 11.1 Artikel 6 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1—2.3 Artikel 5.1Artikel 11.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 5.2!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 18
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Artikel 11.3
Artikel 12 Artikel 2.4
Artikel 13
JÄMFÖRELSETABELL NR 2
(Fordonskategorier som skall trafiksäkerhetsprovas)
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Bilaga I Bilaga I
Kategori 1 Kategori 1
Kategori 2 Kategori 2
Kategori 3 Kategori 3Kategori 4 Kategori 4
Kategori 5 Artikel 1.2
Kategori 6 Artikel 1.2!
B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 19
JÄMFÖRELSETABELL NR 3
(Kontrollpunkter)
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Bilaga II (*) Bilaga II
Inled. anm. 1 Inled. anm. 1
Inled. anm. 2 Artikel 1.1
Inled. anm. 3 Artikel 1.1Punkt 1
Punkt 1.2Artikel 1.1
Punkt 1.2.1
Punkt 1.2.2Artikel 1
Punkt 1.3
Punkt 1.3.1Artikel 1.1
Punkt 1.3.2 Artikel 1
Punkt 1.4
Punkt 1.4.1Artikel 1.1
Punkt 1.4.2 Artikel 1
Punkt 1.5
Punkt 1.6Artikel 1.1
Punkt 2
Punkt 7.8Artikel 1.3
Punkt 7.9
(titeln)(1—3 strecksatsen)Artikel 1.3
Punkt 7.10
(1—3 strecksatsen)
Punkt 8
Punkt 8.1Artikel 1.3
Punkt 8.2
Punkt 8.2.4Artikel 1.1
Punkt 8.3
Punkt 10.2Artikel 1.3
(*)
Kategori 4 (taxibilar och ambulanser) har överförts från vänster kolumn till höger (med kategori 5 och 6) i bilaga II.!B1996L0096 — SV — 09.03.2001 — 002.001 — 20