2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS BESLUT
av den 24 november 1999
om definitioner av variablerna, förteckningen över jordbruksprodukter, undantagen från defini-
tionerna samt regioner och distrikt för undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket
[delgivet med nr K(1999) 3875]
(2000/115/EG)
(EGT L 38, 12.2.2000, s. 1)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 1444/2002 av den 24 juli 2002 L 216 1 12.8.2002
Ändrat genom:
►A1Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, RepublikenUngerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens
och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till
grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
▼B
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 24 november 1999
om definitioner av variablerna, förteckningen över jordbrukspro-
dukter, undantagen från definitionerna samt regioner och distrikt
för undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket
[delgivet med nr K(1999) 3875]
(2000/115/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA
BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 av den 29
februari 1988 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar omföretagsstrukturen i jordbruket (
1) senast ändrad genom kommissionens
beslut 98/377/EG (2), särskilt artiklarna 8.1 och 15 i denna, och
av följande skäl:
1.I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 571/88 skall alla
ändringar av förteckningen över undersökningsvariabler samt avdefinitionerna av undersökningsvariablerna och indelningen iregioner, undersökningsområden och andra geografiska enheterbeslutas enligt det förfarande som anges i artikel 15 i förord-
ningen, dvs. genom att kommissionen beslutar efter att ha hört
Ständigakommittén för jordbrukssta tistik.
2.Resultaten från gemenskapsundersökningarna om företagsstruk-turen i jordbruket i enlighet med förordning (EEG) nr 571/88kan överensstämma i hela Europeiska gemenskapen endast omtermerna i variabelförteckningen tolkas och tillämpas enhetligt.
3.Förteckningen över undersökningsvariabler ändrades senastgenom beslut 98/377/EG inför den grundläggande undersök-ningen 1999/2000 om företagsstrukturen i jordbruket, och i
kommissionens beslut 89/651/EEG (
3), senast ändrad genom
beslut 97/418/EG (4), anges de definitioner, den förteckning
över jordbruksprodukter, de undantag från definitionerna somskall tillämpas i vissa medlemsstater samt de regioner och under-sökningsområden som skall användas vid
strukturundersökningarna 1988-1997, varför beslut 89/651/EEG
måste anpassas och kompletteras.
4.Nya variabler har lagts till variabelförteckningen. Jordbruketsutveckling har gjort det nödvändigt att se över definitionerna avett antal gamla variabler. Bilaga I till det här kommissionsbe-slutet innehåller därför en ny definitionsförteckning förgemenskapens strukturundersökningar efter 1997.
5.Den förteckning över jordbruksprodukter som avses i defini-tionen av jordbruksföretag och förteckningen av undantag från
gemenskapens definitioner på grund av särskilda förhållanden i
vissa medlemsstater måste också revideras. Dessa revideradeförteckningar över jordbruksprodukter och godkända undantagfrån definitionsförteckningen utgör bilagorna II och III till dettakommissionsbeslut.
6.Det behövs större klarhet om sambandet mellan nomenklaturenöver statistiska territoriella enheter (NUTS) och de regioner och
distrikt som används vid undersökningarna av företagsstrukturen
i jordbruket. Det är lämpligt att dessa regioner och distrikt angesi en särskild bilaga IV till detta kommissionsbeslut.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EGT L 56, 2.3.1988, s. 1.
(2) EGT L 168, 13.6.1998, s. 29.
(3) EGT L 391, 30.12.1989, s. 1.
(4) EGT L 177, 5.7.1997, s. 26.
▼B
7.Åtgärdernai dettabeslut är förenligamed yttra ndet från
Ständigakommittén för jordbrukssta tistik.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De gemenskapsdefinitioner som skall användas i gemenskapsundersök-
ningarna efter 1997 om företagsstrukturen i jordbruket i enlighet med
förordning (EEG) nr 571/88 anges i bilaga I, tillsammans med rele-vanta förklaringar och exempel.
Artikel 2
Den förteckning över jordbruksprodukter som avses i definitionen av
jordbruksföretag i bilaga I anges i bilaga II.
Artikel 3
Med hänsyn till särskilda förhållanden i vissa medlemsstater skall
undantag från gemenskapsdefinitionerna godkännas i enlighet medbilaga III.
Artikel 4
Den förteckning över regioner och distrikt vilka skall användas vid ge-
menskapens undersökning av företagsstrukturen i jordbruket, som avsesi definitionen av undersökningsdistrikt i bilaga I, anges i bilaga IV.
Artikel 5
Beslut 89/651/EEG upphävs härmed.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼M1
BILAGA I
DEFINITIONER OCH FÖRKLARINGAR TILLÄMPLIGA PÅ DEN
FÖRTECKNING ÖVER VARIABLER SOM SKALL ANVÄNDAS FÖR
GEMENSKAPENS UNDERSÖKNINGAR AV FÖRETAGSSTRUKTUREN
I JORDBRUKET
(I =Definitioner, II =Förklaringar)
JORDBRUKSFÖRETAG
I. En teknisk och ekonomisk enhet som har en enhetlig
ledning och som producerar jordbruksprodukter. Företaget
kan också tillhandahålla andra kompletterande (icke jord-
bruksrelaterade) varor och tjänster.
II. 1. Ett jordbruksföretag kännetecknas således av
följande:
1.1 Framställning av jordbruksprodukter
Med ”Jordbruksprodukter” förstås de produkter som
förtecknas i bilaga II.
1.2 Enhetlig ledning
Ledningen får anses enhetlig även när den utförs av
två eller flera personer som agerar i samförstånd.
1.3 En teknisk och ekonomisk enhet
I allmänhet kännetecknas detta av en gemensam
användning av arbetskraft och produktionsmedel
(maskiner, byggnader, mark osv.).
2. Specialfall
2.1 a) När ett jordbruksföretag av skatteskäl eller andra
skäl är uppdelat på två eller flera personer, men
fortfarande har en enhetlig ledning (en gemensam
ledning) och därmed kan anses vara en ekono-
misk enhet, anses det vara ett enda
jordbruksföretag.
b) När två eller flera separata jordbruksföretag, som
vart och ett tidigare har varit ett självständigt
jordbruksföretag, har förenats under ledning av
en och samma företagare, skall företagen
behandlas som ett enda jordbruksföretag om det
har en gemensam ledning eller använder samma
arbetskraft och utrustning.
2.2 Om marken förblir i den tidigare företagarens besitt-
ning när jordbruksföretaget övergår till hans
efterträdare (arvinge, arrendator osv.)
a) inräknas den i efterträdarens jordbruksföretag om
den brukas tillsammans med företagets övriga
mark och om man i allmänhet använder samma
arbetskraft och produktionsmedel som för resten
av jordbruksföretaget,
b) räknas den in i den tidigare företagarens jord-
bruksföretag om den normalt brukas med det
jordbruksföretagets arbetskraft och produktions-
medel.
2.3 Följande räknas som jordbruksföretag såvida de
uppfyller de ovannämnda kriterierna för definitionen
av ett jordbruksföretag:
a) Avelsstationer för tjurar, galtar, baggar och
bockar samt stuterier och äggkläckningsanlägg-
ningar.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼M1
b) Jordbruksföretag som tillhör forskningsinstitut,
sanatorier och konvalescenthem, religiösa
samfund, skolor och fängelser.
c) Jordbruksföretag som utgör en del av industrifö-
retag.
d) Allmänningar bestående av betesmark,
trädgårdsodling eller annan mark, under förutsätt-
ning att sådan mark brukas som ett
jordbruksföretag av den berörda lokala myndig-
heten (t.ex. genom att djur tas emot för
betesgång mot ersättning). Följande beaktas inte
här:
— Utdelade allmänningar (C/3).
— Allmänningar som arrenderats ut (C/2).
2.4 Följande räknas inte som jordbruksföretag, med
mindre än att de har andra verksamheter som moti-
verar att de räknas med:
a) Ridstall, tävlingsstall och galoppstall (dvs. mark
som används för träning av tävlingshästar) utan
avelsverksamhet.
b) Kennlar.
c) Marknader, slakterier osv. (utan djuruppfödning).
2.5 Fristående jordbruksföretag kan slå samman sina
resurser till ett särskilt jordbruksföretag som drivs
separat från de jordbruksföretag som står bakom
dem (moderföretagen). Dessa företag kan vara t.ex.
gemensam trädgårdsodling, gemensamma
inhägnader, gemensamma ladugårdar. Det är ett fall
av partiell fusion och dessa gemensamma företag
kallas här ”En företagsgrupp med framställning av
en enda produkt”. En företagsgrupp med frams-
tällning av en enda produkt räknas som
jordbruksföretag som är självständiga från de
anknutna företagen om de huvudsakligen använder
sinaegnaproduktionsmedel och inte huvudsa kligen
förlitar sig på moderföretagens produktionsmedel.
A. JORDBRUKSFÖRETAGETS GEOGRAFISKA LÄGE
II. Jordbruksföretaget och alla uppgifter om det hänförs till det
undersökningsområde och den kommun eller del av ett
undersökningsområde där jordbruksföretaget har sitt bruk-
ningscentrum (A/1).
Jordbruksföretagets brukningscentrum definieras enligt
medlemsstaternas egna dokumenterade bestämmelser.
Om jordbruksföretaget endast delvis är beläget i en viss typ
av område (t.ex. mindre gynnat område), klassificeras det i
enlighet med detta område om den större delen av marken
som tillhör företaget eller jordbruksföretagets bruknings-
centrum är beläget i detta område. Ett av dessa alternativ
bör väljas och tillämpas på alla jordbruksföretag och på
varje rubrik A/1 till A/3.
A/1 Undersökningsområde
I. Varje jordbruksföretags geografiska läge skall beskrivas
med en kod för land, region och undersökningsområde.
II. De regioner och områden som skall användas i undersök-
ningarna av företagsstrukturen i jordbruket anges i bilaga
IV.
A/1 a) Kommun eller nivå under undersökningsområdet
I. Det geografiska läget anges med en kod som visar
kommunen eller nivån under undersökningsområdet, så att
det går att sammanställa resultaten för olika slags områden
på regional nivå.
II. Kodernaför kommun eller nivå under undersöknings-
området skall överensstämma med nivåerna 4 eller 5 i
nomenklaturen över statistiska territoriella enheter
(NUTS). Om dessa koder inte kan tillhandahållas skall
medlemsstaterna i stället uppge vilka av rubrikerna A/2,2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼M1
A/2 aoch A/3 som känneteckna r respektive jordbruks-
företag.
A/2 Mindre gynnade områden
I. Områden som vid undersökningsdatumet klassificerats som
mindre gynnade i den bemärkelse som avses i artiklarna
18, 19 och 20 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (1),
(och i förekommande fall i den senaste lagstiftningen),
och som är upptagna på gemenskapsförteckningen över
mindre gynnade jordbruksområden enligt medlemsstaternas
uppgifter som lämnats i enlighet med nämnda förordning.
II. De mindre gynnade områdena omfattar bergsområden (A/2
a), områden med särskilda svårigheter samt övriga mindre
gynnade områden.
A/2 a) Bergsområde
I. Områden som vid undersökningsdatumet klassificerats som
bergsområde i den bemärkelse som avses i artikel 18 i
förordning (EG) nr 1257/1999 (och i förekommande fall i
den senaste lagstiftningen), och som är upptagna på
gemenskapsförteckningen över mindre gynnade jordbruks-
områden enligt medlemsstaternas uppgifter som lämnats i
enlighet med nämndaförordning.
A/3 Jordbruksområden med miljöbetingade restriktioner
I. Områden som vid undersökningsdatumet klassificerats som
jordbruksområde med miljöbetingade restriktioner i den
bemärkelse som avses i artikel 16 i förordning (EG) nr
1257/1999 (och i förekommande fall i den senaste lagstift-
ningen).
II. Jordbrukare kan få ersättning för kostnader och förlorade
intäkter som beror på miljöbetingade restriktioner på deras
jordbruksområden. Dessarestriktioner ska ll hauppkommit
på grund av begränsningar av jordbruksdriften till följd av
tillämpningen av gemenskapsbestämmelser på miljöskydds-
området.
Områden vars restriktioner endast grundar sig på nationella
eller regionala bestämmelser omfattas inte.
Områdena kan tillhöra mindre gynnade områden.Det rör sig huvudsakligen om Natura 2000-områden, dvs.
särskilda skyddsområden och bevarandeområden med
hotade livsmiljötyper och arter, i enlighet med rådets
direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av
livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206,
22.7.1992, s. 7-50).
B. JORDBRUKSFÖRETAGETS RÄTTSLIGA FORM
OCH LEDNING (på undersökningsdagen)
B/1 och B/2 Den person som juridiskt och ekonomiskt ansvarar för
jordbruksföretaget (företagaren)
I. Jordbruksföretagets företagare är den fysiska person, grupp
av fysiska personer eller juridiska person i vars namn
företaget drivs och som är juridiskt och ekonomiskt
ansvarig för företaget, dvs. den som bär de ekonomiska
riskerna för företaget. Företagaren kan antingen äga jord-
bruksföretaget, arrendera det, inneha ett ärftligt arrende på
lång tid, inneha nyttjanderätt eller förvalta det.
II. Det juridiska och ekonomiska ansvaret definieras i enlighet
med medlemsstaternas egna dokumenterade bestämmelser.
Företagaren kan ha delegerat en del av eller hela beslutsbe-
fogenheten rörande de normala dagliga ekonomiska och
produktionsrelaterade driftsrutinerna i företaget till en
driftsledare.
Om det gäller andelsbrukad jordbruksmark (se rubrik C/3
a) anges andelsarrendatorn, inte ägaren, som företagare.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 6
(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
▼M1
Endast de delägare i ett jordbruksgruppföretag som deltar i
jordbruksarbetet (se L/1-L/6) på företaget kan betraktas
som företagare.
B/1 a) och b) Fysisk person
I. En fysisk person kan avse antingen en individ (ensamföre-
tagare) eller en grupp av individer (delägare i ett
jordbruksgruppföretag).
II. Frågan huruvida en företagare är en fysisk eller juridisk
person är viktig för att klassificera jordbruksföretagen i
någon av följande grupper:
Jordbruksföretag där företagaren är
a) en fysisk person och ensam företagare vid ett oberoende
jordbruksföretag,
b) en grupp av fysiska personer som är delägare i ett jord-
bruksgruppföretag,
c) en juridisk person.
Lagen i vissa medlemsstater behandlar i skatte- och/eller
rättshänseende en juridisk person (bolag) som om den
vore en fysisk person eller en grupp av fysiska personer.
Detta gäller vanligtvis alla bolagsformer där en eller alla
av bolagsmännen har obegränsat personligt ansvar för bola-
gets skulder. I sådana fall får medlemsstaterna klassificera
en sådan juridisk person som ensamföretagare eller grupp-
företagare. Detta får endast göras mot bakgrund av
dokumenterade bestämmelser som är uttryckliga och
konsekventa.
B/1 a) En fysisk person som är ensam företagare vid ett
oberoende jordbruksföretag
I. En enskild fysisk person som är företagare vid ett jord-
bruksföretag som inte är knutet till andra företagares
jordbruksföretag, vare sig genom gemensam ledning eller
liknande åtgärder.
II. Denna företagare kan själv fatta alla beslut som rör jord-
bruksföretaget.
Äkta makar eller nära familjemedlemmar som äger eller
arrenderar ett jordbruksföretag tillsammans skall normalt
anses ha ett oberoende jordbruksföretag som leds av en
ensam företagare.
Två personer som sammanbor under äktenskapsliknande
förhållanden utan att vara gifta skall också behandlas som
makar, om de erkänns rättsligt som sådana i den berörda
medlemsstaten.
Bland andra följande skall betraktas som ensamma företa-
gare: syskon, testamentstagare till samma testamente eller
delägare i ett dödsbo osv., om de inte har slutit ett avtal
och/eller i rättsligt hänseende betraktas som en grupp av
ägare eller som en juridisk person enligt medlemsstatens
lag.
Om ett företag (en juridisk person) ägs av endast en fysisk
person och betraktas som en fysisk person av medlems-
staten (se definitionen av ”fysisk person”), anses det vara
ett jordbruksföretag med en enda företagare.
Om endast en person har det fulla juridiska och ekono-
miska ansvaret för jordbruksföretaget anses han/hon vara
ensam företagare, även om jordbruksföretaget i övrigt
uppfyller kriteriernapå ett jordbruksgruppföreta g.
B/1 b) En eller flera fysiska personer som är delägare i ett jord-
bruksgruppföretag
I. Med delägare i ett jordbruksgruppföretag avses fysiska
personer som äger, arrenderar eller på annat sätt gemen-
samt förvaltar ett jordbruksföretag eller gemensamt
förvaltar sina enskilda jordbruksföretag som om dessa
vore ett företag. Samarbetet måste genomföras i enlighet
med antingen lag eller ett skriftligt avtal.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼M1
II. Om ett bolag (en juridisk person) ägs av mer än en fysisk
person och betraktas som en fysisk person av medlems-
staten, anses det vara ett jordbruksgruppföretag.
De medlemsstater som valt att inte registrera uppgifter om
jordbruksgruppföretag skall samla alla uppgifter om alla
jordbruksföretag där företagarna är fysiska personer under
rubriken B/1 a, oavsett om dessa är jordbruksgruppföretag
enligt definitionen ovan. Om det på ett jordbruksföretag är
två eller flera fysiska personer som utför företagarens
uppgifter, skall endast en av dem registreras som sådan
(t.ex. den som bär den störstaekonomiskarisken eller den
som sköter större delen av ledningen av jordbruksföretaget.
Om dessakriterier inte räcker för a tt bestämmaen individ
bör valet baseras på något annat kriterium, exempelvis
ålder.) Alla uppgifter som krävs för företagare skall redo-
visas för denna person. Personen i fråga kommer även att
betraktas som jordbruksföretagets driftsledare. Alla andra
som arbetar på jordbruksföretaget skall redovisas som L/4,
”Arbetskraft som inte är familjemedlemmar”, oavsett vad
de har för relation till företagaren.
B/1 c) Juridisk person
I. En juridisk enhet som inte är en fysisk person men som har
en enskilds normala rättigheter och skyldigheter, såsom
möjlighet att föra talan eller bli stämd inför rätta (en gene-
rell egen rättskapacitet).
II. Juridiska personer kan vara offentliga eller privata, bl.a.:
— Stat, regioner, kommuner osv.
— Kyrkor och tillhörande institutioner.
— Andra liknande institutioner av offentlig eller halvof-
fentlig karaktär.
— Alla kommersiella företag utom de som anges under B/
1 a eller b, i synnerhet bolag med begränsat ansvar,
inbegripet dylika kooperativa bolag.
— Alla aktiebolag.
— Stiftelser (organ som förvaltar donerade medel för vissa
ändamål som ofta är sociala eller filantropiska).
— Andra bolag än aktiebolag med begränsat ansvar.
— Alla andra företag av liknande karaktär.
B/2 Jordbruksföretagets driftsledare
I. Den fysiska person som ansvarar för det berörda jordbruks-
företagets normala dagliga ekonomiska och
produktionsrelaterade drift.
II. Driftsledaren är vanligtvis men inte alltid samma person
som företagaren om denne är en fysisk person.
I fall där företagaren inte också är driftsledare har han/hon
gett någon i uppdrag att driva jordbruksföretaget. Detta kan
till exempel vara en familjemedlem (B/2 a) eller make/
maka (B/2 b), men kan också vara någon som inte är
företagarens familjemedlem.
Det kan bara finnas en driftsledare som redovisas på jord-
bruksföretaget.
Allauppgifter om jordbruksgruppföreta g som krävs för
driftsledare redovisas för den delägare som anses vara
företagare.
B/2 a) Familjemedlemmar
I. I allmänhet är företagarens familjemedlemmar make/maka,
släktingar i uppstigande eller nedstigande led (inbegripet
ingifta och adopterade) samt företagarens eller hans/hennes
makas/makes syskon.
II. Företagarna själva räknas inte in bland familjemedlem-
marna.
B/3 Driftsledarens lantbruksutbildning
Endast en nivå (den högsta) redovisas för varje person.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
Endast praktisk lantbrukserfarenhet
I. Erfarenhet som erhållits genom praktiskt arbete på ett jord-
bruksföretag.
Grundläggande lantbruksutbildning
I. Allakurser som fullgörs på en la ntbruksskolaeller en insti-
tution som är specialiserad på vissa ämnen (inbegripet
trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, vete-
rinärmedicin, lantbruksteknik och närliggande ämnen).
II. Fullgjord lantbrukspraktik anses som grundläggande utbild-
ning.
Högre lantbruksutbildning
I. Varje kurs motsvarande minst två års utbildning på heltid
efter avslutad obligatorisk skolgång (se L/1-L/6 om skolav-
slutningsålder), vilken fullgörs vid en lantbruksskola, ett
universitet eller en annan institution för högre utbildning
inom lantbruk, trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk,
fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik eller närlig-
gande ämnen.
C. BRUKNINGSFORM OCH JORDBRUKSSYSTEM
C/1-C/3 Utnyttjad jordbruksareal
I. Den totala areal som utgör åkermark eller vall- och
ängsmark eller används för fleråriga grödor och
köksträdgårdar.
C/1 Jordbruksareal som brukas med äganderätt
I. Den del av jordbruksarealen på ett undersökt jordbruks-
företag som tillhör företagaren eller brukas av denne
under långfristigt ärftligt arrende eller någon motsvarande
form av nyttjanderätt.
II. Skiften som står till en jordbruksarbetares förfogande (för
egen odling) som en del av hans lön hänförs till det jord-
bruksföretag som tilldelar honom marken, såvida inte
jordbruksarbetaren använder egna produktionsmedel.
Mark som förblir i den tidigare företagarens besittning (se
”Jordbruksföretag”, punkt 2.2) hänförs till det jordbruks-
företag tillsammans med vilket marken i fråga normalt
brukas och där normalt samma arbetskraft och produktions-
medel används som för resten av jordbruksföretaget.
Betesgång på allmän betesmark räknas emellertid inte in,
exempelvis på en allmänning tillhörande en församling
eller ett kooperativ (då sådana områden inte ingår i ett
jordbruksföretag omfattas de inte av denna undersökning).
C/2 Jordbruksareal som brukas som arrende
I. Mark som arrenderas av jordbruksföretaget mot fast, i
förväg överenskommet arrende (kontant, in natura eller
annat), och för vilken det finns ett (muntligt eller skriftligt)
arrendeavtal. Ett markområde hänförs till endast ett jord-
bruksföretag. Om ett markområde arrenderas ut till flerajordbruksföretag under referensåret hänförs det normalt till
det jordbruksföretag som det varit knutet till längst tid
under referensåret.
II. Den arrenderade marken kan bestå av
— ett helt jordbruksföretag,
— enstaka skiften.
Arrenderad mark kan inte betraktas som en del av ägarens
jordbruksföretag, utan betraktas alltid som en del av arren-
datorns jordbruksföretag. Alla djur på markområdet anses
tillhöradet jordbruksföreta g som äger djuren.
Skiften eller jordbruksföretag som arrenderas av föret-
agaren från familjemedlemmar omfattas, om denna mark
brukas som en del av det undersökta jordbruksföretaget.
Även sådan mark inräknas som tillhör ett annat jordbruks-
företag men som brukas av det undersökta
jordbruksföretaget i utbyte mot ett visst antal timmars2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
arbete, dock inte mark som ställs till jordbruksarbetarens
förfogande som en form av lön. (Till skillnad från mark
som ställs till en jordbruksarbetares förfogande som en
form av lön, varvid marken i allmänhet ingår i jordbruks-
företagets växelbruk, anges i den typ av arrendeavtal som
här avses inte endast markens storlek utan även var den är
belägen och de exakta gränserna för den.)
Arrenderad mark som har blivit utarrenderad i andra hand
till en tredje part skall hänföras till denne tredje parts jord-
bruksföretag, eftersom den inte utgör en del av det
undersöktajordbruksföreta get.
C/3 Jordbruksareal som andelsbrukas eller brukas under
andra former
C/3 a) Andelsbrukad jordbruksmark
I. Mark (som kan utgöra ett helt jordbruksföretag) som
brukas gemensamt av ägaren och andelsarrendatorn enligt
ett skriftligt eller muntligt andelsbrukskontrakt. Avkast-
ningen (ekonomisk eller fysisk) från den andelsbrukade
marken delas mellan de två parterna enligt överenskom-
melse.
II. Dessa former omfattar bland andra:
”Colonia parziaria” av fullständiga jordbruksföretag.
I fråga om ”colonia parziaria” avseende fullständiga jord-
bruksföretag överlåter donatorn en gård till en familjs
överhuvud, som åtar sig att med hjälp av familjemedlem-
marna (den brukande familjen) utföra allt nödvändigt
arbete på jordbruksföretaget, att själv dela utgifterna och
att dela gårdens avkastning med donatorn i fastställda
proportioner.
C/3 b) Jordbruksareal som brukas under andra former
I. Andra brukningsformer som inte omfattas av C/1-C/3 a.
II. Dessa former omfattar bland andra:
1. Mark som företagaren förfogar över på grund av
— sitt innehav av en särskilt tjänst (skogvaktare, präst,
lärare osv.),
— tilldelning av församlingen eller någon annan orga-
nisation, t.ex. allmän betesmark som fördelas efter
areal (till skillnad från mark där alla har rätt till fri
betesgång).
2. Mark som jordbruksföretaget brukar vederlagsfritt (t.ex.
markområden tillhöriga övergivna jordbruksföretag som
brukas av det undersökta jordbruksföretaget).
3. ”Colonia parziaria” av enstaka skiften.
I fråga om ”colonia parziaria” avseende enstaka skiften
överlåter donatorn endast ett eller flera skiften, vilka
brukas enligt samma villkor som i a.
C/5 Jordbrukssystem och praxis
C/5 a), d) och e) Ekologisk produktion
I. Uppgifter skall samlas in om huruvida jordbruksföretaget
bedriver jordbruk i enlighet med vissa fastställda stan-
darder och bestämmelser i rådets förordning (EEG) nr2092/91 (
1), senast ändrad genom kommissionens förord-
ning (EG) nr 473/2002 (2), eller i förekommande fall den
senaste lagstiftningen om ”ekologisk produktion av jord-
bruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter
och livsmedel”, och/eller motsvarande bestämmelser i
medlemsstaterna om ekologisk produktion.
II. I och med förordningen inrättas en harmoniserad ram för
märkning, produktion och kontroll av jordbruksprodukter
som förses eller skall förses med uppgifter avseende ekolo-
giskaproduktionsmetoder. I enlighet med förordningen2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 10
(1) EGT L 198, 22.7.1991, s. 1.
(2) EGT L 75, 16.3.2002, s. 21.
▼M1
måste produktionen ske på ett sådant sätt att markområden
samt produktions- och lagringsanläggningar tydligt kan
särskiljas från dem vid andra enheter där produktionen
inte sker i enlighet med bestämmelsernaom ekologiskt
jordbruk.
I de fall där ekologiska produktionsmetoder endast tillä-
mpas på en del av jordbruksföretagets utnyttjade
jordbruksareal eller djurbesättning skall endast dessa
särskilda arealer och djurbesättningar redovisas här.
C/5 a) Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksareal
där ekologiskt jordbruk bedrivs
I. Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksareal
där produktionen helt uppfyller principernaför ekologisk
produktion på lantgård i bilaga I i förordning (EEG) nr
2092/91.
II. I förordningen görs en åtskillnad mellan arealer som helt
uppfyller de fastställda kraven och de som fortfarande
befinner sig i en övergångsperiod. Endast jordbrukspro-
dukter från arealer som helt uppfyller principerna för
ekologisk produktion får förses med en märkning som
hänvisar till ekologisk produktion.
Under denna rubrik skall endast de arealer redovisas som
har genomgått hela övergångsperioden (se C/5 d).
C/5 d) Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksareal
som håller på att övergå till ekologiskt jordbruk
I. Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksareal
där ekologiskt jordbruk bedrivs men där den övergångspe-
riod som behövs innan den helt kan anses uppfylla
principerna för ekologisk produktion på lantgård i bilaga I
i förordning (EEG) nr 2092/91 ännu inte har fullföljts.
II. Under denna rubrik skall endast de arealer redovisas som
inte har genomgått hela övergångsperioden (se C/5 a).
C/5 e) Jordbruksföretag som även bedriver ekologisk djuruppföd-
ning
I. Jordbruksföretag där hela eller delar av animalieproduk-
tionen helt uppfyller principernaför ekologisk produktion
på lantgård i bilaga I i förordning (EEG) nr 2092/91 eller
som befinner sig i övergångsperioden för att uppfylla
kraven.
II. I förordningen fastställs att all djuruppfödning vid ett jord-
bruksföretag normalt sett måste uppfylla bestämmelserna
om ekologisk produktion. Endast i sådana fall där bygg-
nader, jordlotter och arter hålls klart åtskilda får en del av
djuren födas upp på annat sätt.
C/5 c) Stöd till miljövänligt jordbruk
I. Allt stöd till jordbruksföretaget från ett program i en
medlemsstat i enlighet med artiklarna 22-24 i förordning
(EG) nr 1257/1999, eller i förekommande fall den senaste
lagstiftningen. Stöd till liknande program som grundar sig
på äldre gemenskapslagstiftning omfattas också. Stöd till
enbart ekologiskt jordbruk ingår inte.
II. Enligt förordning (EG) nr 1257/99 kan stöd beviljas för
produktionsmetoder inom jordbruket som skyddar miljön
och bevarar landskapet (miljövänligt jordbruk) genom att
— jordbruksmark används på ett sätt som är förenligt med
skydd och förbättringar av miljön, landskapet med dess
särdrag, naturresurserna, jorden och den genetiska
mångfalden,
— mer extensivt jordbruk och skötsel av lågintensiva
betessystem främjas,
— hotade höga naturvärden i jordbruksmiljöer bevaras,— landskapet och historiska särdrag på jordbruksmark
bibehålls,
— miljöplanering i jordbruket används.
Stöd kan beviljas till jordbrukare som åtar sig att under
minst fem år bedrivaett miljövänligt jordbruk (eller under2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼M1
en längre tid om det visar sig nödvändigt). Ett åtagande att
bedrivamiljövänligt jordbruk ska ll sträckasig utöver
normal tillämpning av god jordbrukarsed och omfatta
tjänster som inte tillgodoses genom andra stödåtgärder,
som t.ex. marknadsstöd eller kompensationsbidrag.
Stödet beräknas på grundval av inkomstbortfall, extrakost-
nader till följd av åtagandet samt behovet av
stimulansåtgärder.
Liknande stödordningar har inrättats i enlighet med tidigare
gemenskapslagstiftning. Med tanke på de långsiktiga
åtaganden som görs i och med dessa program kan de gälla
under många år. Dessa stöd skall också redovisas under
dennarubrik.
D-H. TOTAL AREAL
I. Jordbruksföretagets totala areal (D-H) utgörs av den jord-
bruksareal som utnyttjas av jordbruksföretaget (D-G) samt
övrig mark (H).
II. I avsnitt I finns mer ingående information om hur vissa
arealer som redan tagits upp under avsnitten D-H skallbehandlas. Arealer som redovisats i avsnitt I får alltså inte
läggas till andra arealer, eftersom det skulle medföra att de
redovisades två gånger.
De jordbruksarealer som utnyttjas till odling omfattar den
areal som nyttjas för de huvudgrödor som skördas under
året för undersökningen.
Vid fördelningen av den totala arealen efter utnyttjande
skall varje areal anges endast en gång.
Fleråriga grödor och odlingar (t.ex. sparris, jordgubbar eller
buskar) skall räknas med från och med det år de planteras,
även om de ännu inte ger någon avkastning.
Odlad svamp (I/2) ingår inte i den totala arealen.
I fall med samodlade grödor (I/5) skall den utnyttjade jord-
bruksarealen fördelas proportionellt mellan grödorna med
hänsyn till arealanvändningen.
Jordbruksareal kombinerad med skogsmark delas upp på
motsvarande sätt.
Denna princip gäller inte blandade grödor (grödor som
odlas och skördas tillsammans på samma mark, t.ex.
blandsäd) eller på varandra följande grödor (t.ex. klöver
insådd i korn för senare skörd).
I fall med samodlade grödor där den ena grödan inte har
någon betydelse för jordbruksföretaget skall denna gröda
inte redovisas i markfördelningen.
Undantag från principen om en proportionell fördelning får
göras när resultatet annars inte skulle bli tillfredsställande,
under förutsättning att de bestämmelser som fastställts av
medlemsstaterna i samråd med kommissionen följs.
Sekundära, på varandra följande grödor redovisas endast
under rubrik I/1. Under rubrikerna D-G skall arealen för
de olika på varandra följande grödorna inte beräknas, utan
arealen hänförs till endast en gröda som bedöms vara
huvudgrödan. Om det under ett skördeår odlas flera på
varandra följande grödor på en areal är huvudgrödan den
grödasom ha r det högstaproduktionsvärdet. Om det inte
går att avgöra vilken som är huvudgrödan med ledning av
produktionsvärdet, anses huvudgrödan vara den gröda som
upptar marken under längst tid.
D. ÅKERMARK
I. Mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i
allmänhet genom växelbruk.
II. Växelbruk innebär att grödorna på en viss åker följer andra
grödor enligt en i förväg fastställd ordning. Normalt byts
grödorna ut varje år, men det kan även ske med flera års
mellanrum. För att skilja åkermark från fleråriga grödor2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼M1
(G) eller vall- och ängsmark (F) finns en gräns på fem år.
Detta innebär att om en åker används för en och samma
gröda i fem år eller mer utan att den föregående grödan
avlägsnas och ersätts med en ny, betraktas det inte som
åkermark.
Vissa grödor som i regel betraktas som grönsaker, pryd-
nadsväxter eller industrigrödor (t.ex. sparris, rosor,
prydnadsbuskar som odlas för sina blommor eller blad,
jordgubbar, humle) ingår dock i denna kategori, även om
de upptar marken i mer än fem år.
Åkermark omfattar grödor enligt kategorierna D/1-D/20
och D/23-D/35, mark i träda för vilken inga bidrag ges
(D/21) samt mark för vilken bidrag utgår och där marken
inte utnyttjas ekonomiskt (D/22).
Areal med industrigrödor som odlas på uttagen mark införs
under respektive rubrik, men redovisas också under rubrik
I/8 b.
D/1-D/8 Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde)
II. Utom spannmål som skördas innan den gått till mognad
eller grönskördas eller används som grönfoder. Dessa redo-
visas under D/18.
D/1 Vanligt vete och spelt
I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta
L. samt Triticum monococcum L.
D/2 Durumvete
I. Triticum durum Desf.
D/3 Råg
I. Secale cereale L.
Inbegripet blandningar av råg och annan höstsäd.
D/4 Korn
I. Hordeum vulgare L.
D/5 Havre
I. Avena sativa L.
Inbegripet blandningar av havre och annan vårsäd.
D/6 Majs
I. Majs ( Zea mays L.) som skördas till spannmål.
II. Majs som skördas för hand, majsplockningsmaskin, majs-
skalningsmaskin eller skördetröska, oavsett användning,
inbegripet spannmål för ensilering. Även spannmål som
skördas tillsammans med delar av kolven, men med en
fukthalt högre än 20 % och som används för ensilering
(s.k. Corn-Cob-Mix, CCM) ingår här.
Sockermajskolvar som används som människoföda redo-
visas under D/14.
D/7 Ris
I. Oryza sativa L.
D/8 Övrig spannmål för produktion av säd
I. Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som
inte redovisas någon annanstans under D/1-D/7.
II. De grödor som skall redovisas här är bland annat durra
(Sorghum bicolor ×Sorghum sudanense ), rågvete ( Tritico-
secale Wittmack ) och hirs ( Panicum miliaceum L.). Bovete
(Fagopyrum esculentum ) och kanariegräs ( Phalaris cana-
riensis L.) ingår också här, eftersom de odlas och
bearbetas på samma sätt som spannmål.
D/9 Proteingrödor för spannmålsproduktion (inklusive
utsäde och blandningar av baljväxter och spannmål)
I. Grödor som sås och skördas främst för sitt proteininnehåll.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼M1
II. Proteingrödor som skördas omogna redovisas under D/14
eller D/18, beroende på vad de används till. Dessa grödor
består huvudsakligen av baljväxter.
D/9 e) Ärter, bondbönor och lupiner
I. Pisum sativum L.,Vicia faba L.,Lupinus spp. som
renbestånd, som skördas mogna till spannmål.
D/9 f) Linser, kikärter och vicker
I. Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz
ellerVicia varia som renbestånd, som skördas mogna till
spannmål.
D/9 g) Övriga proteingrödor som skördas torra
I. Grödor som sås och skördas mogna till spannmål, främst
för sitt proteininnehåll, och som inte nämns någon annan-
stans.
D/10 Potatis (inbegripet tidig potatis och utsädespotatis)
I. Solanum tuberosum L.
D/11 Sockerbetor (exklusive betor för fröproduktion)
I. Beta vulgaris L. avsedd för sockerindustrin och alkohol-
framställning.
D/12 Foderrotfrukter (exklusive utsäde)
I. Foderbetor ( Beta vulgaris L.) och arter av kål ( Brassicae )
avsedda för foder och andra växter som odlas främst för
sina rötter till foder och som inte nämns någon annanstans.
II. Allaa rter inom Brassicae -släktet avsedda för foder ingår
under denna rubrik, oberoende av om det är deras rot eller
stjälk som används till foder. Andra exempel är jordä-
rtskocka( Helianthus tuberosus L.), sötpotatis ( Ipomoea
batatas (L.) Lam.), palsternacka ( Pastinaca sativa L.),
jams ( Discorea spp.) och maniok ( Manihot esculenta
Crantz).
D/23-D/35 Industrigrödor
I. Växter som normalt inte säljs direkt till konsumenten
eftersom de behöver förädlas industriellt innan de når
slutanvändaren.
II. Inklusive utsäde till oljefröväxter, men exklusive utsäde
och sättplantor till fiberväxter, humle, tobak och andra
industrigrödor.
D/23 Tobak
I. Nicotiana tabacum L.
D/24 Humle
I. Humulus lupulus L.
D/25 Bomull
I. Gossypium spp.
D/26 Raps och rybs
I. Brassica napus L. och Brassica rapa som odlas för olje-
produktion och skördas mogna.
D/27 Solrosfrö
I. Helianthus annuus L.
D/28 Sojabönor
I. Glycine max L.
D/29 Linfrö (oljelin)
I. Linum usitatissimum L., olikasorter som odla s främst för
oljeframställning.
D/30 Andra oljefröväxter
I. Andra växter som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas
mogna och som inte nämns någon annanstans.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼M1
II. Exempel på sådana kan vara senap ( Sinapis alba L.),
vallmo ( Papaver somniferum L.), sesamfrö ( Sesamum
indicum L.), jordmandel ( Cyperus esculentus L.) och
jordnöt ( Arachis hypogea ).
D/31 Lin
I. Linum usitatissimum L., olikasorter som odla s främst för
fiberframställning.
D/32 Hampa
I. Cannabis sativa L.
D/33 Övriga textilväxter
I. Andraväxter som odla s främst för sitt fiberinnehåll och
som inte nämns någon annanstans.
II. Hit hör t.ex. jute ( Corchorus capsularis ), manillahampa
(Musa textilis ), sisalhampa ( Agave sisalana ) och kenaf
(Hibiscus cannabinus ).
D/34 Aromatiska växter och medicinalväxter
II. De huvudsakliga aromatiska växterna och medicinalväx-
ternaär:
Angelica( Angelica spp.), belladonna ( Atropaspp.), kamo-
mill ( Matricaria spp.), kummin ( Carum spp.), digitalis
(Digitalis spp.), gentiana (stålört) ( Gentiana spp.), isop
(Hyssopus spp.), jasmin ( Jasminum spp.), lavendel ( Lavan-
dulaspp.), mejram ( Origanum spp.), citronmeliss ( Melissa
spp.), mynta( Mentha spp.), vallmo ( Papaver spp.),
vintergröna( Vincaspp.), psyllium ( Psyllium spp.), saffran
(Curcuma spp.), salvia ( Salviaspp.), ringblomma( Calen-
dulaspp.), vänderot ( Valeriana spp.) m.fl.
D/35 Industrigrödor som inte nämns någon annanstans
I. Andra industrigrödor som inte nämns någon annanstans.II. Hit hör t.ex. cikoria( Cichorium intibus L.) och sockerrör
(Saccharum officinarum L.).
D/14 och D/15 Färska grönsaker, meloner, jordgubbar
II. Odlad svamp (I/2) ingår inte.D/14 Färska grönsaker, meloner, jordgubbar på friland eller
under lågt (som inte ger tillträde) skydd
D/14 a) Ikombination med jordbruksgrödor
I. Grönsaker, meloner, jordgubbar odlade i växelbruk med
andra jordbruksgrödor.
II. Grönsaker i kombination med jordbruksgrödor är mestadels
- men inte alltid - avsedda för industriell förädling snarare
än att släppas ut direkt på marknaden.
Här utgår man ifrån jordbruksföretagets växelbruk. Om de
arealer där grönsaker odlas växlas med andra grödor än
trädgårdsgrödor (D/14 och D/16) sker detta”i kombina tion
med jordbruksgrödor”.
D/14 b) Handelsträdgårdsodling
I. Grönsaker, meloner och jordgubbar odlade i växelbruk med
andra trädgårdsgrödor (D/14 och D/16).
II. Grönsaker från handelsträdgårdar är ofta - men inte alltid -
avsedda direkt för marknaden snarare än för industriell
förädling.
Här utgår man ifrån växelbruket på åkern. Om de arealer
där grönsaker odlas endast växlas med andra
trädgårdsgrödor (D/14 och D/16) anses denna mark vara
en handelsträdgårdsodling.
D/15, D/17 och G/7 Odling under glas eller högt (åtkomligt) skydd
I. Grödor vilkaunder helaodlingsperioden eller under större
delen av den odlas i växthus eller annat fast eller rörligt
högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast).2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼M1
II. Detta omfattar inte plastfilm som läggs direkt på marken,
eller mark under glaskupor eller tunnlar som man inte kan
stå rak i, samt flyttbara glastäckta bänkar.
För flyttbara växthus eller annat högt skydd är den areal
som anges den totala areal som faktiskt är täckt under de
föregående tolv månaderna (de läggs ihop för att beräkna
den totala täckta arealen), inte bara den areal som täcks
av anläggningen vid någon tidpunkt.
Arealer med grödor som odlas dels under glas och dels på
friland anses vara odlade under glas, såvida inte perioden
under glas är mycket begränsad.
Om samma areal under glas används mer än en gång anges
den endast en gång.
För växthus med odling i våningar räknas endast basytan.
D/16 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor), på
friland eller under lågt täckande skydd (som inte ger
tillträde)
D/17 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) under
glas eller annat skydd (som inte ger tillträde)
D/18 Foderväxter
I. Alla ”gröna” jordbruksgrödor som är avsedda att användas
till foder och som odlas i växtföljd och upptar samma mark
kortare tid än fem år (ettåriga eller fleråriga foderväxter).
II. Dessa ”gröna” (till skillnad från dem som skördas mogna
till spannmål) grödor används i regel som betesmark eller
skördas i grönt tillstånd, men kan även skördas i torrt
tillstånd, t.ex. torkat hö. I regel skördas hela växten, utom
rötterna, och används till foder.
Hit hör även sådana grödor som inte används av jordbruks-
företagen själva utan säljs - antingen för att användas
direkt av andra jordbruksföretag eller till industrin.
Spannmål, industrigrödor och andra jordbruksgrödor som
skördas och/eller konsumeras omogna som foder ingår.
Foderrotfrukter (D/12) ingår inte.
D/18 a) Slåtter- och betesvall på åker
I. Gräsväxter för bete, hö eller ensilage som ett led i normal
växtföljd, som varar under minst ett och högst fem
skördeår och som besåtts med gräs eller gräsblandningar.
Arealen bryts upp genom plöjning eller annan markbered-
ning, eller också förstörs växterna på annat sätt, t.ex. med
herbicider, innan arealen sås på nytt.
II. Hit hör blandningar av huvudsakligen gräsväxter och andra
fodergrödor (vanligen baljväxter), för bete eller som
skördas omogna eller som torkat hö.
Ettåriga gräsväxter (som varar mindre än ett skördeår)
ingår inte.
D/18 b) Andra grönfoderväxter
I. Andrahuvudsa kligen ettårigafoderväxter (t.ex. vicker,
fodermajs, spannmål som skördas och/eller konsumeras
omogen som foder, baljväxter).
D/18 b) i) Grönfodermajs (majs för ensilage)I. Majs ( Zea mays L.) som odlas för ensilage.
II. Alla former av fodermajs som inte skördas till spannmål
(helkolv, delar av eller hela växten). Detta omfattar
omogen majs som konsumeras direkt av djur (utan ensi-
lage) och hela kolvar (frö + stam + täckblad) som skördas
till foder eller ensilage.
D/18 b) iii) ÖvrigafoderväxterI. Andra jordbruksgrödor som är avsedda att användas till
foder, skördas i omoget tillstånd och som inte nämns
någon annanstans.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼M1
II. Hit hör olika klöverarter, ettåriga eller fleråriga, t.ex.
blodklöver ( Trifolium incarnatum L.), rödklöver ( T.
pratense L.), vitklöver ( T. repens L.), alexandrinerklöver
(T. alexandrinum ), doftklöver ( T. resupinatum ) samt olika
slags luserner.
Hit hör även blandningar av huvudsakligen baljväxter
(vanligtvis > 80 %), fodergrödor och gräsväxter som
skördas omogna eller som torkat hö.
Vidare omfattas följande: ettåriga grödor såsom spannmål,
ettåriga rajgräs, ettårig durra, vissa ettåriga växter som
vitgröe ( Poa annua L.), växter tillhörande andra familjer,
t.ex. korsblommiga växter, som inte nämns någon annan-
stans (raps m.fl.) samt honungsfacelia ( Phacelia
tanacetifolia Benth), om de skördas i omoget tillstånd.
Grönfodermajs ingår inte.
D/19 Utsäde och sättplantor på åkermark
I. Arealer som producerar utsäde och sättplantor för avsalu,
med undantag av spannmål, ris, baljväxter, potatis och
oljefröväxter. Utsäde och sättplantor för jordbruksföretagets
egna behov (t.ex. kål- eller salladsplantor) redovisas under
tillämplig rubrik.
II. Utsäde till grönfoderväxter ingår.D/20 Övriga grödor på åkermark
I. Grödor på åkermark som inte tagits med under D/1-D/19
eller under D/21-D/35.
II. Till dennarubrik hör enda st grödor med ringaekonomiskt
värde och bör endast omfatta växter som inte kan sorteras
in under någon annan rubrik. Blandningar av grödor bör i
möjligaste mån redovisas under en annan rubrik, antingen
enligt definitionen under respektive variabel eller, om
ingenting nämns där, under den grödasom ha r det högsta
ekonomiskavärdet.
Om en gröda inte kan redovisas separat bör den samman-
föras med liknande grödor snarare än med grödor i en
annan kategori. Exempelvis bör små arealer med oljelin
inte tas upp här utan under ”andra oljefröväxter”.
D/21 och D/22 Träda
II. Träda får inte förväxlas med efter varandra följande grödor
(I/1) eller outnyttjad jordbruksareal (H/1). Det som särskilt
kännetecknar träda är att marken får återhämta sig, normalt
i ett helt skördeår.
Träda kan vara1. mark helt utan grödor,
2. mark med naturlig växtlighet som kan användas till
foder eller plöjas ned,
3. mark som besås uteslutande för produktion av
gröngödsel (grönträda).
D/21 Träda för vilken inga bidrag ges
I. All mark som ingår i växtföljden, oavsett om den brukas
eller inte, men som inte producerar någon skörd under ett
helt skördeår och för vilken ingaekonomiskabidra g eller
stöd utbetalas.
D/22 Träda för vilken bidrag utgår och där marken inte
utnyttjas ekonomiskt
I. Areal för vilken jordbruksföretaget är berättigat till ekono-
miskt stöd för främjande av uttag av åkermark i enlighet
med rådets förordning (EG) nr 1251/1999 (
1), eller i
förekommande fall den senaste lagstiftningen. Om det finns
liknande nationella program skall områden som omfattas
av dessa också räknas in under denna variabel. Areal som2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 17
(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 1.
▼M1
omfattas av program där arealen tas ur produktion under
mer än fem år skall redovisas under H/1 + H/3.
II. Åkermark som omfattas av program där annan produktion
än livsmedelsproduktion är tillåten och faktiskt odlas enligt
avtal redovisas på annat håll under D/1-D/20 eller D/23-D/
35.
E. KÖKSTRÄDGÅRDAR
I. Arealer avsedda för odling av jordbruksprodukter som
huvudsakligen skall förbrukas av företagaren och dennes
hushåll.
II. Köksträdgårdar är i regel avskilda från resten av jordbruks-
arealen och igenkännliga som köksträdgårdar.
Jordbruksföretaget säljer endast enstaka överskottspro-
dukter från denna areal. Alla arealer vars produkter
genomgående saluförs hör hemma under andra rubriker,
även om en del av produkterna förbrukas av företagaren
och dennes hushåll.
Arealer där djurfoder produceras - även om djuren i sin tur
konsumeras av företagaren och dennes familj - hör hemma
under respektive rubrik.
En köksträdgård kan bestå av både åkermark och fleråriga
grödor.
Här ingår inte:
— Prydnadsträdgårdar (parker och gräsmattor) (H/3).
— Arealer som odlas av kollektiv, t.ex. forskningsinstitu-
tioner, religiösa samfund, internatskolor, fängelser osv.
Dessa arealer anses tillhöra ett jordbruksföretag om de
samtidigt som de är knutna till ett kollektiv sköts på ett
sådant sätt att de uppfyller de övriga kriterierna för ett
jordbruksföretag. Dessa arealer klassificeras enligt
användningen på samma sätt som arealerna i ett jord-
bruksföretag.
F. VALL- OCH ÄNGSMARK
I. Mark som utnyttjas permanent (under fem år eller mer) till
att odla fodergrödor genom odling (insådd) eller naturligt
(självsådd) och som inte ingår i växtföljden på jordbruks-
företaget.
II. Marken kan användas för bete eller slås till ensilage eller
hö.
F/1 Vall- och ängsmarkexk lusive naturlig betesmark
I. Permanent betesmark på goda eller medelgoda marker.
Dessa marker kan i regel användas till intensiv betesgång.
II. Följande ingår inte:
— Naturlig betesmark, vare sig den används tillfälligt eller
permanent (F/2).
— Vall- och ängsmark som inte används (H/1).
F/2 Naturlig betesmark
I. Lågavkastande permanent betesmark, vanligtvis på mager
mark, till exempel mark i kuperad terräng och på hög
höjd som inte förbättrats genom gödsling, markberedning,
omläggning eller dikning.
Dessa arealer kan i regel endast användas till extensivt
bete. De klarar inte hög djurtäthet och slås i regel inte.
II. Denna kan omfatta stenig mark, hed, träsk och s.k. deer
forestsi Skottland.
Naturlig betesmark som inte används ingår inte (H/1).
G. FLERÅRIGA GRÖDOR
I. Grödor som inte odlas i växtföljd, med undantag av vall-
och ängsmark, som upptar marken under lång tid och ger
skördar under flera år.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼M1
II. Denna kategori omfattar plantskolor (utom icke-kommersi-
ella plantskolor för skogsbruk i skog, som redovisas under
skogsmark), och växter som används för flätningsarbeten
(vide, vass, säv osv.: G/06).
Grödor som betraktas som grönsaker, prydnadsväxter eller
industrigrödor (t.ex. sparris, rosor, prydnadsbuskar som
odlas för sina blommor eller blad, jordgubbar, humle)
ingår inte i denna kategori, även om de är fleråriga. De
redovisas under motsvarande kategori för jordbruksmark.
G/1-G/6 Fleråriga grödor på friland
G/1 Frukt- och bärodlingar
I. Arealer med träd, buskar och andra fleråriga bärväxter än
jordgubbar för fruktproduktion. Fruktodlingarna får ha
både litet och stort utrymme mellan träden och får inte
innehållaa ndragrödor.
II. Kastanjeträd ingår.
Citrus- (G/2) och olivodlingar (G/3) liksom vinodlingar (G/
4) ingår inte.
G/1 a) Färska frukt- och bärarter från den tempererade klimat-
zonen
I. Frukt- och bärodlingar som i regel finns i tempererade
klimat för produktion av färska frukter och bär.
G/1 b) Frukt- och bärarter från den subtropiska klimatzonen
I. Frukt- och bärodlingar som i regel finns i subtropiska
klimat för produktion av färska frukter och bär.
II. Bland annat följande grödor betraktas som subtropiska
frukt- och bärarter: cherimoya ( Anona spp.), ananas
(Ananas spp.), avocado ( Perseaspp.), banan ( Musaspp.),
fikonkaktus ( Opuntia spp.), litchifrukt ( Litchispp.), papaya
(Carica spp.), mango ( Mangifera spp.), guava ( Psidium
spp.), passionsfrukt ( Passiflora spp.).
G/1 c) Nötter
II. Hit hör t.ex. valnöt ( Juglans regia L.), hasselnöt ( Corylus
avelanna L.), mandel ( Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb.)
och kastanj ( Castanea sativa Mill.).
G/2 Citrusodlingar
I. Citrusspp.
G/3 Olivodlingar
I. Olea europea L.
G/3 a) som normalt producerar bordsoliver
I. Odlingar med olika olivsorter som normalt används för
produktion av bordsoliver.
G/3 b) som normalt producerar oliver för produktion av olivolja
I. Odlingar med olika olivsorter som normalt används för
produktion av olivolja.
G/4 Vinodlingar
I. Vitis vinifera L.
G/4 a) Vinodlingar vars produkter normalt används för kvalitets-
viner
I. Odling av druvsorter som normalt används för produktion
av kvalitetsviner i vissa regioner (kvalitetsviner fso) som
uppfyller kraven i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av
den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av
marknaden för vin (1) eller i förekommande fall den senaste
lagstiftningen och de krav som föreskrivs för tillämpningen
av dessa lagar och som föreskrivs i nationell lagstiftning.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 19
(1) EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.
▼M1
G/4 b) Vinodlingar vars produkter normalt används för annat vin
I. Odling av druvsorter som normalt används för produktion
av andra viner än kvalitetsviner fso.
G/4 c) Vinodlingar vars produkter normalt används för druvor för
konsumtion
I. Odling av druvsorter som normalt används för produktion
av färska druvor.
G/4 d) Vinodlingar vars produkter normalt används för russin
I. Odling av druvsorter som normalt används för produktion
av russin.
G/5 Plantskolor
I. Arealer med unga vedartade växter som odlas utomhus för
senare utplantering:
a) Plantskolor för vinstockar och grundstammar.
b) Plantskolor för fruktträd.
c) Plantskolor för prydnadsväxter.
d) Plantskolor för skogsträd (utom sådana som odlas för
jordbruksföretagets eget behov på skogsmark).
e) Träd och buskar för utplantering i trädgårdar, parker,
utmed gator och vattendrag (t.ex. häckplantor, rosbuskar
och andra prydnadsbuskar samt prydnadsbarrträd), i
samtliga fall inbegripet grundstammar och unga plantor.
II. Kommersiella plantskolor för skogsträd, oavsett om
odlingen sker på skogsmark eller inte, redovisas under G/
5, liksom icke-kommersiellapla ntskolor för skogsträd för
jordbruksföretagets eget behov som odlas utanför skogs-
mark. De (vanligtvis små) plantskolor för
jordbruksföretagets eget behov som odlas på skogsmark
redovisas med skogsmark (H/2).
I tabellform:
Plantskolor för skogsträd
KommersiellaIcke-kommersiella
(för
jordbruksföretagets
eget bruk)
På skogsmark G/5 H/2
På annan mark än
skogsmarkG/5 G/5
G/6 Övriga fleråriga odlingar
I. Andra fleråriga odlingar som odlas på friland utom dem
som hänförs till G/1-G/5, i synnerhet dem som är avsedda
för flätning eller vävning (se 02.01.42 i förteckningen över
jordbruksprodukter).
G/7 Fleråriga odlingar under glas
Se D/15 och D/17 för definition av glas.
H. ANNAN MARK
”Annan mark” omfattar outnyttjad jordbruksareal (jord-
bruksareal som inte längre brukas av ekonomiska, sociala
eller andra skäl och som inte ingår i växtföljden) och
mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar,
dammar, stenbrott, ofruktbar jord, berg osv.
H/1 Outnyttjad jordbruksareal (jordbruksareal som inte
längre brukas av ekonomiska, sociala eller andra skäl
och som inte ingår i växtföljden)
I. Areal som tidigare utnyttjades som jordbruksareal och som
under undersökningens referensår inte längre utnyttjas av
ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte längre2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼M1
ingår i växtföljden, vilket innebär att den inte är avsedd att
användas för jordbruk.
II. Denna mark kan åter börja brukas genom användning av de
resurser som normalt är tillgängliga på ett jordbruksföretag.
Följande ingår inte:
— Prydnadsträdgårdar (parker och gräsmattor) (H/3).
— Träda(D/21 och D/22).
H/2 Skogsmark
I. Arealer täckta av träd eller skogsbuskar, inbegripet
poppelplanteringar i eller utanför skogar, inbegripet plants-
kolor för skogsträd med odling på skogsmark för
jordbruksföretagets eget behov, samt skogsanläggningar
(skogsvägar, timmerupplag osv.).
II. Där jordbruksgrödor kombineras med skogsmark skall
arealen delas upp i förhållande till användningen.
Vindskydd, skyddande trädplanteringar, häckar osv.
medräknas i den mån det är lämpligt att betrakta dem som
skogsmark.
Julgranar samt träd och buskar som odlas främst för energi-
produktion medräknas här, oavsett var de odlas.
Följande ingår inte:
— Valnöts- och kastanjeträd som odlas främst för frukten
(G/1), övriga planteringar av träd som inte är skogsträd
(G) samt växter till korg- och flätmaterial (G/6).
— Arealer med enstaka träd, små grupper eller rader av
träd (H/3).
— Parker (H/3), trädgårdar (parker och gräsmattor) (H/3),
vall- och ängsmark (F/1 och F/2) samt outnyttjad sämre
naturlig gräsmark (H/1).
— Hed- och träskmark (F/1 eller H/1).
— Kommersiella plantskolor för skogsträd och andra
plantskolor på annan mark än skogsmark (G/5).
H/3 Övrig mark(marksom upptas av byggnader, prydnads-
trädgårdar, gårdsplaner, vägar, dammar, stenbrott,
ofruktbar jord, berg osv.)
I. Alla sådana delar av jordbruksföretagets totala areal som
varken utgör utnyttjad jordbruksareal, outnyttjad jordbruks-
areal eller skogsmark.
II. Denna rubrik omfattar särskilt:
1. Arealer som inte utnyttjas direkt för produktion av
grödor men som är nödvändigaför a rbetet på gården,
t.ex. som mark för byggnader och vägar.
2. Arealer som är olämpliga för jordbruksproduktion, dvs.
som kan odlas endast med medel som normalt inte finns
tillgängligapå ett jordbruksföreta g, exempelvis träsk,
hedar osv.
3. Prydnadsträdgårdar (parker och gräsmattor).
I. SEKUNDÄR ODLING AV SAMORDNADE OCH PÅ
VARANDRA FÖLJANDE GRÖDOR, SVAMP,
BEVATTNING, LAGRINGSMÖJLIGHETER FÖR
STALLGÖDSEL, UTTAGEN JORDBRUKSMARK
SAMT NÄRINGSÄMNESHUSHÅLLNING
I/1 Sekundär odling av på varandra följande grödor (utom
trädgårdsgrödor och odling under glas)
I. Grödor som följer efter (eller möjligen kommer före)
huvudgrödan och som skördas under de tolv referensmåna-
derna. Arealen anges för var och en av grödorna om fler än
en efterföljande (eller föregående) gröda skördas.
II. Arealen för den efterföljande grödan räknas inte dubbelt,
dvs. arealen införs under avsnitten D-G endast för huvud-
grödan, medan arealen för den efterföljande grödan inte
införs under någon annan rubrik än I/1.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼M1
Handelsträdgårdsodling (D/14 b), odling under glas (D/15,
D/17) och köksträdgårdar (E) ingår inte.
I/2 Svamp
I. Svamp som odlas i byggnader som särskilt uppförts eller
inretts för odling av svamp, liksom utrymmen under jord,
grottor och källare.
II. I undersökningen skall redovisas arealen på de ytor som
faktiskt odlas (bäddar, säckar och motsvarande ytor) och
som utnyttjas eller kommer att utnyttjas minst en gång
under referensperiodens tolv månader.
Om detta görs mer än en gång räknas arealen ändå endast
en gång.
I/3 a) Total areal med bevattningsmöjlighet
I. Den maximala areal som skulle kunna bevattnas under
referensåret med utnyttjande av den utrustning och den
vattenkvantitet som normalt finns tillgänglig på jordbruks-
företaget.
II. Den totala arealen med bevattningsmöjlighet kan skilja sig
från summan av de arealer som är försedda med bevatt-
ningsutrustning eftersom utrustningen kan vara flyttbar
och därför går att utnyttja på flera fält under ett och samma
skördeår; kapaciteten kan också begränsas av den tillgäng-
liga vattenkvantiteten eller av den period under vilken det
är möjligt att flytta bevattningsutrustningen.
I/3 b) Areal för bevattnade grödor
I. Areal för grödor som har bevattnats minst en gång under
de tolv månader som föregår dagen för undersökningen.
II. Odling under glas och i köksträdgårdar som nästan alltid
bevattnas skall inte medräknas.
Om mer än en grödaodla s på ett fält under skördeåret bör
arealen endast anges en gång; om bevattningen avsåg
huvudgrödan anges arealen för denna, annars för den vikti-
gaste sekundära eller efterföljande grödan som bevattnats.
I/5 Samodlade grödor
I. Samtidig odling av tillfälliga grödor (grödor på åkerareal
eller betes- och ängsmark) och fleråriga odlingar eller
skogsplantor på ett och samma fält, och i vidare
bemärkelse även samtidig odling av olika typer av fleråriga
odlingar på ett och samma fält.
II. Detta täcker den totala areal som utnyttjas för på varandra
följande grödor. Fördelningen av den totala arealen på
olika grödor behandlas under D-H ”Total areal”.
I/7 Stallgödsel (fastgödsel, urin och flytgödsel)
I. Fastgödsel : Avföring från husdjur, med eller utan strö,
eventuellt med liten andel urin.
Urin: Urin från husdjur, eventuellt med liten andel avföring
och vatten.
Flytgödsel : Flytande gödsel, dvs. blandning av husdjurens
avföring och urin, även blandat med vatten, eventuellt
med liten andel strö.
I/7 a) Lagringsutrymmen
I. I fråga om fastgödsel avses med lagringsutrymmen lagring
på en ogenomtränglig ytamed a vrinningshinder, med eller
utan tak.
I fråga om urin eller flytgödsel avses med lagringsut-
rymmen en vattentät behållare, öppen eller sluten eller en
fodrad bassäng.
II. Lagringsutrymmen som inte används under referensperio-
dens tolv månader redovisas inte.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼M1
I/7 b) Lagringskapacitet
I. Antal månader lagringsutrymmena kan innehålla den
gödsel som produceras vid jordbruksföretaget utan risk för
avrinning och utan tillfällig tömning.
I/8 Markunder det särsk ilda stödprogrammet för area-
luttag uppdelade i följande grupper:
a) Träda, som inte ger någon ekonomisk avkastning (som
redan registrerats under D/22).
b) Mark utnyttjad för produktion av jordbruksråvaror för
andra ändamål än livsmedel (t.ex. sockerbetor, raps,
träd, buskar osv. inklusive linser, kikärter och vicker
som redan registrerats under D och G).
c) Betesmark (som redan registrerats under F/1 och F/2).
d) Tidigare jordbruksarealer som omvandlats till skogbe-
vuxen areal eller som bereds för skogsplantering (som
redan registrerats under H/2).
e) Annan mark (som redan registrerats under H/1 och H/
3).
I. Areal för vilken jordbruksföretaget är berättigat till ekono-
miskt stöd för främjande av uttag av åkermark i enlighet
med förordning (EG) nr 1251/1999, eller i förekommande
fall annan gemenskapslagstiftning eller nationell lagstift-
ning.
II. Endast den areal skall medräknas för vilken jordbruksföre-
taget är berättigat till ekonomiskt stöd under
undersökningens referensår.
Areal som berättigar till ekonomiskt stöd under liknande
program som grundar sig på äldre lagstiftning ingår också
här.
I/9 a) Täckgrödor på vintern
I. Växter som sås enkom för att de potentiellt kan bidra till
att minska näringsläckaget till luft, ytvatten eller grund-
vatten under vintern eller under andra perioder då marken
ligger bar eller på annat sätt riskerar att förlora
näringsämnen. Dessagrödor ha r inget större ekonomiskt
värde och deras huvudsakliga syfte är att skydda marken.
II. Jordbruksmark som inte är bevuxen eller där det endast
finns växtrester på markytan är särskilt utsatt för
näringsläckage. Detta har beaktats av såväl jordbrukarna
som i lagstiftningen och inom förvaltningen. Ett av de
mest effektiva sätten att minska förlusterna, som påverkar
såväl miljön som ekonomin negativt, är att alltid låta
marken vara täckt med växtlighet. I vissa medlemsstater
är det ett lagstadgat krav att en viss andel av jordbruks-
marken skall besås med normala höstgrödor som höstvete
eller täckgrödor såsom de definieras här. Det kan även
vara en del av de program för miljövänligt jordbruk som
jordbrukarna kan delta i.
Dessa grödor bör inte förväxlas med normala vintergröna
grödor, såsom höstvete som skall skördas eller vall, utan
är grödor som sås på hösten uteslutande med avsikten att
minska näringsläckaget. Normalt plöjs de ned under våren
innan en ny gröda sås, och de skördas inte och används
inte till bete.
J. DJURBESÄTTNING (på dagen för undersökningen)
J/1-J/19 Djurbesättning
I. Antal produktionsdjur som på undersökningsdagen direkt
ägs eller sköts av jordbruksföretaget. Djuren är inte
nödvändigtvis jordbruksföretagets egendom. Djuren kan
finnas på jordbruksföretaget (på utnyttjade arealer eller i
byggnader som används av företaget) eller utanför jord-
bruksföretaget (på gemensamt bete eller under vandring
osv.).
II. Husdjur och andra djur, utom hästar, som inte används i
produktionen eller för inkomstbringande verksamhet. dvs.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼M1
som endast används av företagarens familj för fritidsä-
ndamål, ingår inte (med undantag för hästar).
Djur som är på bete på jordbruksföretaget men som tillhör
ett annat företag (som inte sysslar med jordbruk, t.ex. en
foderfabrik eller ett slakteri) ingår.
Vandrande boskapshjordar som inte tillhör jordbruksföretag
som utnyttjar jordbruksarealer betraktas som självständiga
jordbruksföretag.
Följande ingår inte:
— Djur under förflyttning (t.ex. hondjur som tas ut för
betäckning).
— Djur som är på bete på ett annat jordbruksföretag.
J/1 Hästdjur
I. Husdjur tillhörande släktet Equus.
II. Ridhästar, tävlingshästar och hästar som används endast av
företagarens familj för fritidsändamål ingår.
J/2-J/8 Nötkreatur
I. Husdjur av arterna Bos taurus ochBubalus bubalis .
II. Även andra slags bufflar ingår.J/2 Nötkreatur yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt
kvigor
J/3 Tjurar och stutar, minst ett men inte två år gamla
J/4 Kvigor, minst ett men inte två år gamla
II. Nötkreatur, hondjur som redan har kalvat ingår inte (J/7
och J/8).
J/5 Tjurar och stutar, äldre än två år
J/6 Kvigor, äldre än två år
I. Nötkreatur, hondjur äldre än två år som ännu inte har
kalvat.
II. Kvigor äldre än två år och som ännu inte har kalvat
medräknas här även om de är dräktiga på undersöknings-
dagen.
J/7-J/8 Mjölkkor, övriga kor
I. Kor: nötkreatur, hondjur, som redan har kalvat (inklusive
de som är yngre än två år).
J/7 Mjölkkor
I. Kor som på grund av sin härkomst eller särskilda egen-
skaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för att
produceramjölk för konsumtion eller för bea rbetning till
mjölkprodukter. Här ingår mjölkkor som utgallrats för slakt
(oavsett om de götts eller inte mellan sista laktationspe-
rioden och slakten).
J/8 Övriga kor
I. 1. Kor som på grund av sin härkomst eller särskilda egen-
skaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för avel och
vars mjölk inte är avsedd för konsumtion eller för
förädling till mjölkprodukter.
2. Arbetskor.
II. Övriga kor avsedda för slakt (oavsett om de götts före slakt
eller inte) ingår.
J/9 Får (alla åldrar)
I. Husdjur av släktet Ovis.
J/9 a) Får: avelstackor
I. Tackor som har lammat.
II. Inbegripet:
— Tackor och tacklamm som används till avel.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼M1
— Tackor utgallrade till slakt.
J/9 b) Övriga får
I. Alla får utom avelstackor.
J/10 Getter (alla åldrar)
I. Husdjur av släktet Capra.
J/10 a) Getter: avelshonor
I. Hondjur som har lammat.
II. Inbegripet:
— Hongetter och killingar som skall användas till avel.
— Hongetter utgallrade till slakt.
J/10 b) Övriga getter
I. Allagetter utom a velshonor.
J/11-J/13 Svin
I. Husdjur av arten Sus scrofa .
J/11 Smågrisar som väger mindre än 20 kg
J/12 Avelssuggor som väger 50 kg eller mer
I. Hondjur som skall användas till avel, oberoende av om de
har grisat eller ej.
II. Utslagssuggor ingår inte.
J/13 Övriga svin
I. Svin med en levande vikt på mellan 20 och 50 kg, gödsvin
inklusive galtar och suggor som utgallrats till slakt med en
levande vikt på minst 50 kg (oavsett om de göds före slakt
eller inte) och avelsgaltar med en levande vikt på minst
50 kg.
J/14-J/16 Fjäderfä
J/14 Slaktkycklingar
I. Husdjur av arten Gallus domesticus som hålls för köttpro-
duktion.
II. Hönskycklingar, värphöns och utslagsvärphöns ingår inte.
J/15 Värphöns
I. Husdjur av arten Gallus domesticus som hålls för äggpro-
duktion.
II. Hönskycklingar som ännu inte värper samt utslagsvärphöns
medräknas. Alla höns som har börjat värpa omfattas,
oavsett om äggen är avsedda för konsumtion eller
kläckning. Tuppar för avel av värphöns medräknas.
J/16 Övrigt fjäderfä
I. Fjäderfä som inte nämns under rubrikernaJ/14 eller J/15.
J/16 a) Kalkoner
I. Husdjur av släktet Meleagris .
J/16 b) Ankor
I. Husdjur av släktet Anas.
II. Ankor för produktion av anklever ingår.
J/16 c) Gäss
I. Husdjur av arten Anser anser dom .
II. Gäss för produktion av gåslever ingår.
J/16 d) Övrigt fjäderfä som inte nämns någon annanstans
II. Det kan exempelvis röra sig om vaktlar ( Coturnix ), fasaner
(Phasianus ), pärlhöns ( Numida meleagris dom. ), duvor
(Colombinae ) och strutsar ( Struthio camelus ).2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼M1
Djur som uppföds i fångenskap för jaktändamål och inte
för köttproduktion ingår inte.
J/17 Kaniner: avelshonor
I. Hondjur (av släktet Oryctolagus ) vilkaär a vseddaför
uppfödning av kaniner till slakt och vilka har fått ungar.
J/18 Bin
I. Antal bikupor ( Apis mellifera ) för framställning av honung.
II. Varje bisvärm anges som en kupa, oavsett kupans slag och
typ.
J/19 Övriga husdjur, inte omnämnda på annat ställe
I. Husdjur som används för produktion av de jordbrukspro-
dukter som anges i bilaga II, avsnitt A, med undantag för
de produkter som anges i bilaga II, avsnitt B.
K. TRAKTORER, MASKINER OCH UTRUSTNING
Utnyttjad maskinpark
I. Maskiner som använts av jordbruksföretaget under de tolv
månader som föregår undersökningsdagen.
Utrustning vid undersökningstidpunkten: Maskiner som
tillhör jordbruksföretaget
I. Motorfordon, maskiner och anläggningar som uteslutande
tillhör jordbruksföretaget på undersökningsdagen.
II. Motorfordon, maskiner och anläggningar som tillfälligt
lånats ut till andra jordbruksföretag ingår.
Maskiner som används av flera jordbruksföretag
1. Tillhör ett annat jordbruksföretag
I. Motorfordon, maskiner och anläggningar som tillhör ett
annat jordbruksföretag och används av det undersökta jord-
bruksföretaget (t.ex. enligt ett avtal om ömsesidig hjälp
eller inom ramarna för en maskinring).
2. Tillhör ett kooperativ
I. Motorfordon, maskiner och anläggningar som tillhör
kooperativ och används av det undersökta jordbruksföre-
taget.
3. Samägt
I. Motorfordon, maskiner och anläggningar som ägs gemen-
samt av två eller flera jordbruksföretag eller som tillhör
en maskingrupp.
Tillhör en maskinstation
I. Motorfordon, maskiner och anläggningar som tillhör ett
företag för lantbruksmaskiner.
II. En maskinstation är företag som enligt avtal utför arbete,
hyr ut motorfordon osv. till jordbruksföretag. Det kan vara
företagets huvudsakliga eller sekundära verksamhet (t.ex.
ett företag vars huvudsakliga verksamhet är att sälja eller
reparera lantbruksmaskiner, saluföra eller bearbeta jord-
bruksprodukter, drivajordbruk eller är ett loka lt
naturvårdande organ).
K/1 Traktorer med fyra hjul, bandtraktorer och redskaps-
bärare
I. Alla traktorer med minst två axlar som används av jord-
bruksföretaget och alla andra motorfordon som används
som lantbrukstraktorer. Denna rubrik innefattar special-
fordon som jeepar, ”unimogs” osv. som används som
lantbrukstraktorer.
Motorfordon som har använts uteslutande för skogsbruk,
fiske, grävning av diken och vägar samt andra markarbeten
under de tolv månaderna före undersökningen ingår dock
inte.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼M1
K/2 Kultivatorer, hackor, rotorkultivatorer och slåtterma-
skiner
I. Motorfordon som används inom jordbruk, trädgårdsodling
och vinodling och är förseddamed en hjula xel eller
liknande fordon utan axel.
II. Maskiner som används uteslutande för parker och
gräsmattor medräknas inte.
K/3 Skördetröskor
I. Maskiner som antingen är självgående, dragna av eller
monterade på traktor, för skörd och tröskning av spannmål
(inklusive ris och majs), baljväxter och oljefröväxter,
grönsaksfrö, höfrö osv.
II. Maskiner som är specialiserade för skörd av ärter
medräknas inte.
K/9 Övriga helautomatiserade skördemaskiner
I. Maskiner, utom skördetröskor (K/3), som är självgående,
dragna av eller monterade på traktor, för kontinuerlig
skörd av sockerbetor, potatis eller fodergrödor.
II. Skörd av en gröda kan genomföras i ett eller flera steg
(t.ex. när olikama skiner med olikafunktion a nvänds i en
kontinuerlig följd, i vilket fall de olika maskinerna räknas
som en endama skin).
K/10 Bevattningsutrustning
I. All slags utrustning som används för bevattningsändamål,
oavsett om vattnet sprutas på grödorna eller tillförs via
diken eller rör på marken.
II. Utrustning som uteslutande används i handelsträdgårdar
eller växthus ingår inte, men utrustning som används för
att odla grönsaker på friland ingår.
K/10 a) Flyttbar bevattningsutrustning
I. All utrustning som används för bevattningsändamål och
som kan flyttas från en åker till en annan under samma
växtperiod.
K/10 b) Fast bevattningsutrustning
I. All utrustning som används för bevattningsändamål och
som är stationär eller inte kan flyttas under växtperioden.
L. ARBETSKRAFT I JORDBRUKET
De statistiska uppgifterna om arbetskraften på jordbruks-
företaget samlas in på ett sätt som gör det möjligt att
sammanställa tabeller där uppgifterna (om t.ex. ålder och
arbetstid) från de olika kategorierna och klasserna av
arbetskraft kan korstabuleras med varandra och/eller andra
variabler i undersökningen. Detta innebär att varje person
som utför jordbruksarbete på jordbruksföretagen skall klas-
sificeras i enlighet med alla de klasser som krävs för
kategorin.
Uppgifter samlas in endast en gång för varje person, vilket
innebär att om en person har flera uppgifter på jordbruks-
företaget, t.ex. om företagarens make/maka samtidigt är
driftsledare, skall uppgifterna om denna person inte räknas
dubbelt. Uppgifterna skall samlas in i samma ordning som
kategorierna, dvs. först rollen som företagare, sedan drifts-
ledare, sedan make/maka och sedan som övrig
familjemedlem.
Jordbruksgruppföretag (se B/1 b) anses inte ha familjear-
betskraft. Följaktligen redovisas för jordbruksgruppföretag
uppgifterna för ”make/maka” (normalt L/2) och ”övriga
medlemmar av företagarens familj” (normalt L/3 a och L/
3 b) under rubriken L/4.
I fall där företagaren är en juridisk person skall rubrikerna
”företagare” (L/1), ”make/maka” (L/2) och ”övriga familje-
medlemmar” (L/3 a och L/3 b) inte fyllas i. Driftsledaren
redovisas under L/1 a och anses vara arbetskraft som inte2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼M1
är familjemedlem. Om driftsledarens make/maka eller
hans/hennes övriga familjemedlemmar arbetar regelbundet
vid jordbruksföretaget redovisas de under L/4, och om de
arbetar oregelbundet under L/5 + 6.
L/1-L/6 Arbetskraft på jordbruksföretaget
I. Allapersoner som fullgjort sin obliga toriskautbildning
(som har gått ut skolan) och som utfört jordbruksarbete på
det undersökta jordbruksföretaget under de tolv månader
som närmast föregår undersökningsdagen.
Följande skall redovisas i undersökningen, men medräknas
inte i den ”totala arbetskraften i jordbruket”:
— Ensamma företagare som inte utför jordbruksarbete på
jordbruksföretaget.
— Ensamföretagarens make/maka som inte utför jord-
bruksarbete på jordbruksföretaget.
Delägare i jordbruksgruppföretag som inte deltar i jord-
bruksarbete på jordbruksföretaget medräknas inte i
undersökningen.
Observationsperioden får vara kortare än tolv månader om
uppgifterna som lämnas baserar sig på en tolvmånaderspe-
riod.
Alla personer i pensionsålder som fortsätter att arbeta på
jordbruksföretaget räknas in i arbetskraften.
Den ålder vid vilken den obligatoriska skolutbildningen
upphör i respektive medlemsstat:
Belgien 18 år
Danmark 16 årTyskland 15 eller 16 årGrekland 15 år
Spanien 16 år
Frankrike 16 årIrland 15 år
Italien 16 år
Luxemburg 15 årNederländerna16 år
Österrike 15 år
Portugal 15 årFinland 16 årSverige 16 år
Förenade kungariket 16 år
Tjeckien 15 år
Estland 17 årCypern 15 årLettland 18 år
Litauen 16 år
Ungern 16 årMalta 16 år
Polen 18 år
Slovenien 15 årSlovakien 16 år
Belgien, Tyskland och Nederländerna har ett system med
obligatorisk undervisning på heltid upp till en viss ålder
och därefter obligatorisk undervisning på deltid (vanligtvis
som lärlingsutbildning) i ytterligare två eller tre år. Tysk-
land har olika regler i olika delstater.
Observera: att dessa åldrar inte får tolkas för strikt,
eftersom fleramedlemssta ter inte föreskriver en direkt
utgångsålder utan ett antal års skolgång som man måste
ha fullgjort. Därför kan någon som började skolan vid en
okonventionell ålder också avsluta den vid en okonventio-
nell ålder.
Arbetskraft som arbetar vid jordbruksföretaget men är
anställd av en tredje part eller enligt avtal om ömsesidig2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼A1
▼M1
▼M1
hjälp (t.ex. arbetskraft från jordbruksentreprenadföretag
eller kooperativ) ingår inte.
L/1-L/6 Jordbruksarbete
I. Varje typ av arbete på det undersökta jordbruksföretaget
som bidrar till produktionen av de produkter som
förtecknas i bilaga II och till upprätthållandet av kapaci-
teten att producera dessa produkter eller till verksamhet
som direkt följer av denna produktionsverksamhet.
II. ”Arbete som bidrar till produktionen” inbegriper bland
annat följande uppgifter:
— Organisation och ledning (inköp och försäljning, redo-
visning osv.).
— Arbete på fältet (plöjning, höslåtter, skörd osv.).— Djuruppfödning (framställning av foder och utfodring,
mjölkning, djurskötsel osv.).
— Allt arbete som utförs på jordbruksföretaget i fråga om
lagring, bearbetning eller förberedelse för saluföring av
primärajordbruksprodukter (ensilering, pa ketering
osv.).
— Underhållsarbete (på byggnader, maskiner, anlägg-
ningar osv.).
— Eget transportarbete på företaget, i den omfattning det
utförs av jordbruksföretagets egen arbetskraft.
— All icke särskiljbar sekundär verksamhet som inte är
jordbruksarbete. Detta är verksamhet som är nära
knuten till jordbruksproduktionen och som inte kan
särskiljas från den huvudsakliga jordbruksverksamheten
(t.ex. smörframställning).
I ”jordbruksarbete vid jordbruksföretaget” ingår däremot
inte:
— Arbete i företagarens/företagarnas eller driftsledarens
hushåll eller arbete för deras familjer.
— Skogsbruk, jakt, fiske eller fiskodling (oavsett om den
utförs på jordbruksföretaget eller inte); arbete av den
typen som utförs av en jordbruksarbetare får dock i
begränsad omfattning medräknas om det inte är möjligt
att mäta denna arbetsvolym separat.
— Särskiljbar sekundär verksamhet som inte är jordbruks-
relaterad (t.ex. förädling av jordbruksprodukter vid
jordbruksföretaget).
— Arbete avseende varje annan verksamhet som företagen
bedriver utanför jordbruket.
— All annan inkomstbringande verksamhet (se L/7-L/9
”annan inkomstbringande verksamhet” och avsnitt M/
1) som utförs av företagaren och/eller arbetskraften.
L/1 - L/6 Arbetad tid på jordbruksföretaget
I. Den arbetstid som faktiskt ägnats åt jordbruksarbete för
jordbruksföretaget, utom arbete i företagarens eller driftsle-
darens hushåll.
II. ”Heltid” avser det minsta antal timmar som krävs enligt de
nationella bestämmelserna om anställningsavtal. Om dessa
inte anger antalet årstimmar bör 1 800 timmar tas som
lägsta tal (225 arbetsdagar och 8 timmar per dag).
L/1 och L/1 a) Företagare och driftsledare - definieras under B/1 och B/2
II. Alla erforderliga uppgifter samlas in för den fysiska person
som verkar som företagare (L/1) eller driftsledare (L/1 a).
Om jordbruksföretaget är ett jordbruksgruppföretag skall
uppgifterna redovisas för den person som betraktas som
företagare (se B/1 b). Endast uppgifter om fysiska personer
skall samlas in. Detta innebär att om företagaren är en juri-
disk person skall uppgifter endast samlas in om
driftsledaren.
L/2 Företagarens make/maka
II. Ensamföretagares make/maka redovisas oberoende av om
denne/denna arbetar på jordbruksföretaget eller ej. Om
maken/makan är delägare i ett jordbruksföretag skall han/2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼M1
hon redovisas under L/4. Om maken/makan är driftsledare
skall han eller hon redovisas under L/1 a.
L/3 Övriga medlemmar av företagarens familj
I. Andra av en ensamföretagares familjemedlemmar än
företagarens make/maka som arbetar på jordbruksföretaget
men inte nödvändigtvis bor på jordbruksföretaget.
II. ”Företagarens familjemedlemmar” omfattar i allmänhet
maken/makan, släktingar i upp- eller nedstigande släktled
(inklusive släktingar genom äktenskap och adoption) ochföretagarens och hans/hennes makas/makes syskon (se B/2
a). Huruvida dessa personer erhåller lön eller arbetar regel-
bundet är oväsentligt för undersökningen.
När en medlem av företagarens familj är driftsledare bör
han eller hon redovisas under L/1 a. Är han eller hon
delägare i jordbruksföretaget bör han/hon däremot redo-
visas under L/4.
L/4 - L/6 Annan arbetskraft
I. Alla personer som utför jordbruksarbete åt och betalas av
jordbruksföretaget utom företagaren och medlemmar av
hans/hennes familj.
II. Andra delägare i ett jordbruksgruppföretag än den som
betraktas som företagare (se B/1 b), samt make/maka och
andra familjemedlemmar till delägare i jordbruksgrupp-
företag som utför jordbruksarbete på jordbruksföretaget
ingår här. De betraktas som arbetskraft som inte är familje-
medlemmar, men det är oväsentligt huruvida de erhåller
lön.
L/4 Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt
I. Stadigvarande sysselsatta: Personer som arbetade på jord-
bruksföretaget varje vecka under de tolv månaderna som
föregick undersökningen, oavsett veckoarbetstiden.
Här ingår även personer som arbetade regelbundet under en
del av den perioden men som inte kunde arbeta hela peri-
oden av något av följande skäl:
1. Speciellaproduktionsvillkor på jordbruksföreta get.
2. Frånvaro p.g.a. semester, militärtjänst, sjukdom, olycks-
händelse eller dödsfall.
3. Anställning på jordbruksföretaget påbörjades eller avslu-
tades.
4. Fullständigt upphörande av arbetet på jordbruksföretaget
p.g.a. oförutsedda händelser (översvämning, brand osv.).
II. Jordbruksföretag med speciella produktionsvillkor (se
punkt 1) omfattar exempelvis jordbruksföretag som specia-
liserat sig på olivodling, vinodling eller odling av frukt och
grönsaker på friland eller på uppfödning av djurbesättning
på bete och som endast behöver arbetskraft under ett
begränsat antal månader.
Punkt 3 omfattar också arbetare som slutar arbeta på en
gård och börjar arbeta på en annan gård under de tolv
månaderna före undersökningsdagen.
Korttidsanställda, t.ex. arbetskraft som engageras endast för
att plocka frukt eller grönsaker, medräknas inte här utan
under L/5 och L/6, där antalet arbetade dagar anges.
L/5 och L/6 Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt
I. Tillfälligt anställda: dvs. arbetare som inte arbetade varje
vecka på jordbruksföretaget under de tolv månaderna före
undersökningsdagen av något annat skäl än de som angesunder L/4.
L/5 och L/6 Antal arbetsdagar utförda av annan arbetskraft, tillfäl-
ligt sysselsatt
I. En dag av sådan längd att arbetstagaren får lön utbetald för
en hel dags arbete, under vilken arbete av det slag som
normalt utförs av en heltidsarbetande jordbruksarbetare2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼M1
utförs. Lediga eller sjuklediga dagar räknas inte som
arbetsdagar.
II. En hel arbetsdag är den normala arbetsdagen för fast
anställda heltidsarbetande arbetstagare. Arbetstiden för de
tillfälligt anställda skall räknas om till hela arbetsdagar,
även om det i anställningskontraktet anges att arbetsda-
garna är längre eller kortare än för fast anställda.
L/7-L/9 Annan inkomstbringande verksamhet
I. Varje annan verksamhet än verksamhet som hänför sig till
jordbruksarbete enligt definitionen under L som utförs mot
ersättning (lön eller annan betalning, inklusive lön in
natura, beroende på tjänsten som utförs).
II. Detta omfattar annan inkomstbringande verksamhet än
jordbruk som utförs på själva jordbruksföretaget (camping,
inhysning av turister osv.) eller på ett annat jordbruks-
företag, liksom verksamhet i företag utanför jordbruket.
Jordbruksarbete som utförs på ett annat jordbruksföretag
ingår.
Icke särskiljbar sekundär inkomstbringande verksamhet
som inte är jordbruksverksamhet ingår inte.
L/7: Uppgifter skall ges för de företagare som också är
driftsledare.
L/8: Uppgifter för make/maka (oavsett om de deltar i jord-
bruksarbetet på jordbruksföretaget eller ej) samlas endast in
för de jordbruksföretag där företagaren är ensam företa-
gare.
L/9: Uppgifter samlas in endast för jordbruksföretag där
företagaren är ensam företagare.
Om företagaren är en juridisk person behöver inga
uppgifter lämnas för driftsledaren.
Huvudsyssla
I. Verksamhet som av den tillfrågade anses vara hans huvud-
sakliga sysselsättning.
II. Normalt en verksamhet som upptar mer tid än den som rör
det jordbruksarbete som utförs för det undersökta jord-
bruksföretaget. Om den tillfrågade i själva verket inte
arbetar på jordbruksföretaget är varje annan inkomstbring-
ande verksamhet enligt beskrivningen ovan att betrakta
som huvudsyssla.
Bisyssla
I. Varje annan verksamhet när den tillfrågade anser att jord-
bruksarbetet för jordbruksföretaget utgör hans huvudsyssla.
II. Normalt en verksamhet som ägnas kortare tid än den som
rör det jordbruksarbete som utförs för det undersökta jord-
bruksföretaget.
L/10 Den totala arbetsvolymen, omräknad till hela arbets-
dagar, som utförts på jordbruksföretaget av andra
personer än de som avses i L/1-L/6, (t.ex. av personer
anställda av entreprenadföretag)
I. Alla typer av jordbruksarbete (se anmärkningarna under L/
1-L/6 ”Jordbruksarbete”) som utförs på jordbruksföretaget
för jordbruksföretagets räkning av personer som inte är
anställda av jordbruksföretaget utan som är egna företagare
eller anställda av ett annat företag, t.ex. en maskinstation
eller ett kooperativ. Antalet arbetade timmar måste
omräknas till motsvarande antal dagar eller veckor på
heltid.
II. Arbetsdagar för personer som arbetar på jordbruksföretaget
på uppdrag av en annan person medräknas. Arbete som
utförs av redovisningsbyråer inom jordbruket och obetalda
ömsesidigatjänster medräkna s inte.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼M1
M. LANDSBYGDSUTVECKLING
Uppgifter samlas in om huruvida företagaren och/eller
dennes maka/make eller annan familjemedlem eller en eller
flera delägare i ett jordbruksföretag bedriver inkomstbring-
ande verksamhet som inte omfattar något jordbruksarbete
enligt definitionen i punkternaL/1-L/6 men som ha r ettdirekt samband med jordbruksföretaget och har ekono-
miskakonsekvenser för detta .
Olika slag av dylik verksamhet kan bedrivas på samma
jordbruksföretag. Alla dessa skall redovisas.
Icke särskiljbar inkomstbringande verksamhet på jordbruks-
företaget ingår inte.
Verksamhet i skogen ingår inte heller.
M/1 Direkt relaterad till jordbruksföretaget
I. Verksamhet där antingen jordbruksföretagets resurser
(mark, byggnader, maskiner osv.) eller dess produkter
används.
II. Om endast arbetskraft som inte är familjemedlemmar
används, och inga andra av jordbruksföretagets resurser,
anses den anställde arbeta för två olika arbetsgivare, varför
verksamheten inte ses som direkt relaterad till jordbruks-
företaget.
Verksamhet där ingen direkt relation finns, till exempel en
butik där inga egna produkter säljs, skall inte redovisas här.
M/1 a) Turism, uthyrning och andra fritidsaktiviteter
I. All verksamhet inom turism, logitjänster, visning av gården
för turister eller andra grupper, sport och rekreationsverk-
samhet osv. där jordbruksföretagets mark, byggnader eller
andra resurser används.
M/1 b) Hantverk
I. Hantverk som tillverkas på jordbruksföretaget av antingen
företagaren eller dennes familjemedlemmar, eller av arbets-
kraft som inte är familjemedlemmar, under förutsättning att
de också utför jordbruksarbete, oavsett hur produkterna
säljs.
M/1 c) Förädling av gårdsprodukter
I. All bearbetning av en primär jordbruksprodukt till en
förädlad sekundär produkt på jordbruksföretaget oavsett
om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps
in utifrån.
II. Detta omfattar bland annat bearbetning av kött, osttillverk-
ning, vinframställning osv.
All bearbetning av jordbruksprodukter redovisas under
denna rubrik, oavsett om den anses som en del av jord-
bruket (exempelvis anses vinframställningen i vissa
regioner vara en del av vinodlingsprocessen, medan den
på andra håll anses vara en särskild process).
Försäljning av jordbruksprodukterna direkt till kund faller
under denna rubrik, utom då produkten inte bearbetas alls
på jordbruksföretaget (t.ex. omfattas inte mjölk som säljs
direkt till grannarna, eftersom ingen förädling krävs).
Produktion av jordbruksprodukter enbart för eget bruk eller
försäljning av ett eventuellt överskott av sådana produkter
ingår inte.
M/1 d) Förädling av trä (t.ex. sågning)
I. Förädling av obehandlat trä från jordbruksföretaget för
marknaden (sågning av timmer osv.).
II. Ytterligare bearbetning, såsom tillverkning av möbler av
timret, redovisas normalt under M/1 b.
M/1 e) Vattenbruk
I. Produktion av fisk, kräftor osv. som odlas på jordbruks-
företaget.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼M1
II. Verksamhet som endast berör fiske ingår inte.
M/1 f) Produktion av förnyelsebar energi (vindenergi, förbränning
av halm osv.)
I. Produktion av förnyelsebar energi för marknaden, bland
annat vindkraftverk eller elproduktion ur biogas,
försäljning av jordbruksprodukter, halm eller ved till kraft-
verk osv.
II. Förnyelsebar energi som produceras endast för jordbruks-
företagets egenförbrukning redovisas inte här.
M/1 g) Entreprenadarbete (med jordbruksföretagets utrustning)
I. Entreprenadarbete, vanligtvis med hjälp av jordbruksföreta-
gets utrustning, inom eller utom jordbruksbranschen, t.ex.
snöröjning, transporter, landskapsvård, jordbruks- och
miljötjänster osv.
M/1 h) Övrigt
I. Övrig inkomstbringande verksamhet som inte redovisas på
annat håll, bland annat uppfödning av pälsdjur.
N. MILJÖASPEKTER
N/1 Vattenkällor för bevattning
I. Den vattentäkt där jordbruksföretaget hämtar allt eller den
största delen av sitt bevattningsvatten.
II. Ett jordbruksföretag kan använda en eller flera vattentäkter
för bevattning beroende på väderleksförhållanden och pris-
nivåer. De uppgifter som redovisas här gäller för den källa
som används under ett normalt eller torrt år. Om det under
det år som föregår undersökningen varit onormalt regnigt
skall uppgifterna gälla ett annat år.
N/1 a) Grundvatten
I. Vattentäkter som är belägna på eller i närheten av jord-
bruksföretaget och vars vatten pumpas upp från borrade
eller grävda brunnar eller från grundvattenkällor eller
dylikt.
II. Dessa källor behöver inte användas enbart för bevattning,
utan kan även utnyttjas för andra ändamål på jordbruks-
företaget.
N/1 b) Ytvatten på jordbruksföretaget (olika slags dammar)
I. Små naturliga vattensamlingar eller konstgjorda dammar
som helt eller delvis är belägnapå jordbruksföreta get eller
som endast används av ett jordbruksföretag.
II. Den ursprungliga vattenkällan kan vara antingen regnvatten
eller grundvatten som samlats upp i reservoarer. Om grund-
vattnet samlas i dammen endast under bevattningssäsongen
skall den redovisas under N/1 a.
N/1 c) Ytvatten från sjöar, floder och vattendrag utanför jord-
bruksföretaget
I. Färskvatten i form av ytvatten (sjöar, floder och andra
vattendrag), som inte konstruerats för bevattningsändamål.
II. Konstgjorda dammar, kanaler eller floder skall redovisas
under N/1 d, även om de inte konstruerats särskilt för
bevattningsändamål.
Hit räknas små dammar (mindre än 1 000 m3) som är
byggda enbart för att pumparna i mindre vattendrag skall
fungerakorrekt.
N/1 d) Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från
källor utanför jordbruksföretaget
I. Vatten från andra källor utanför jordbruksföretaget än de
som nämndes under N/1 c, tillgängligaför minst två jord-
bruksföretag. I regel måste jordbruksföretagen betala en
avgift för att få tillgång till dessa källor.
II. Vattenförsörjningen kan skötas i offentlig eller privat regi.
Varifrån vattnet kommer har ingen betydelse. Vatten som2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼M1
transporteras till jordbruksföretaget i behållare skall
normalt sett redovisas här, såvida det inte är uppenbart att
det rör sig om ytvatten enligt beskrivningen under N/1 c.
N/1 e/i) Avsaltat eller bräckt vatten
I. Vatten som härrör från källor med hög salthalt, t.ex.
Atlanten eller Medelhavet, i vilket fall det behandlas för
att få en lägre salthalt (avsaltas) innan det används, eller
från bräckt (med låg salthalt) vatten, t.ex. Östersjön och
vissa floder, vilket innebär att det kan användas direkt
utan att först behandlas.
N/1 e/ii) Återanvänt vatten
I. Vatten som har genomgått avloppsvattenrening och leve-
reras till användaren i form av återvunnet avloppsvatten.
N/2 Tillämpade bevattningsmetoder
II. De bevattningsmetoder som används för grödor under glas
eller högt skydd eller i köksträdgårdar ingår inte under
dennarubrik.
N/2 a) Ytbevattning (översvämning, fåror)
I. När vattnet leds längs marken med tyngdkraftens hjälp,
antingen genom att man lägger hela området under vatten
eller genom att man leder vattnet längs smala fåror mellan
odlingsraderna.
N/2 b) Bevattning med sprinklers
I. Bevattning av växterna genom att vattnet under högt tryck
sprids i form av regn över jordlotterna.
N/2 c) Droppbevattning
I. Bevattning av växterna genom att de på låg höjd tillförs
vatten droppe för droppe, med droppspridare eller genom
vattenånga.
N/3 Obrukade åkerrenar eller delar av fält, som jordbru-
karen behåller av miljöskäl och för vilka
gemenskapsstöd utgår
I. Areal av obrukade åkerrenar eller andra delar av fält som
jordbrukaren upprätthåller för miljöskyddsändamål inom
ramen för de särskilda åtaganden att bedriva ett miljövän-
ligt jordbruk som godkänts i det nationella eller regionala
programplaneringsdokumentet för utveckling av lands-
bygden och för vilka företagaren får stöd i enlighet med
bestämmelsernai förordning (EG) nr 1257/1999. Dessa
arealers omfattning skall sträcka sig utöver normal tillämp-
ning av god jordbrukarsed och kraven i den tillämpliga
lagstiftningen. Dessa arealer kan ingå i H/1 eller I/8,
beroende på hur bestämmelserna för åtagandena utformats.
II. De nämnda stödordningarna syftar i regel till att förbättra
den biologiska mångfalden på jordbruksföretaget eller till
att skydda grundvattnet eller ytvattnet. Hit hör i synnerhet
arealer som under lång tid (minst tio år) inte används för
jordbruksproduktion samt arealer där åtgärder vidtas för
att skydda biotoper.
Bestämmelserna för hur dessa arealer får utnyttjas och
skötas skiljer sig mellan olika nationella och regionala
program, men det kan vara tillåtet att utnyttja dem för
mycket extensivt bete eller att slå gräset. Det är i regel
inte tillåtet att använda bekämpningsmedel eller gödnings-
medel.
Normala vändtegar för såmaskiner och annan markbered-
ningsutrustning och de tämligen smala åkerrenarna som
anses ingå i normal tillämpning av god jordbrukarsed och
således krävs för att få stöd i enlighet med rådets förord-
ning (EG) nr 1251/99 betraktas som en del av den gröda
som odlas på fältet och omfattas följaktligen inte här.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼B
BILAGA II
A.FÖRTECKNING ÖVER JORDBRUKSPRODUKTER (1)
01.1 Växtodlings- och trädgårdsprodukter
01.11 Jordbruksväxter
01.11 1 Spannmål
11 Durumvete
11.1 Höstvete
11.2 Vårvete
12 Vete
12.1 Höstvete
12.2 Vårvete
13 Majs
14 Ris med skal
15 Korn
15.1 Höstkorn15.2 Vårkorn
16 Råg och havre
16.1 Råg
16.11 Höstråg
16.12 Vårråg
16.2 Havre
17 Andraspa nnmål
17.1 Spannmålsdurra
17.2 Bovete17.3 Hirs17.4 Kanariefrö
17.5 Spält
17.6 Blandsäd17.7 Triticale
17.8 Spannmål som inte redovisas på annat håll.
01.11 2 Andra jordbruksväxter
21 Potatis
21.1 Nypotatis
21.2 Övrig potatis
22 Torkade baljväxter
22.1 Torkade ärter och foderärter
22.11 Torkade ärter (utom till foder)
22.12 Foderärter
22.2 Kikärter22.3 Torkade skärbönor (utom till foder)22.4 Linser
22.5 Bondbönor2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 35
(1) Denna förteckning är baserad på bilaga 1-A Lista över aktiviteter som är karakteristiska för jordbruk i den
engelskaversionen a v Manual till räkenskaper för jordbruket och skogsbruket, rev.1 (1997).
▼B
22.6 Hästbönor
22.7 Andra torkade baljväxter
22.71 Vicker
22.72 Lupiner
22.73 Torkade baljväxter som inte redovisas på annat håll, samt
torkade baljväxtblandningar och blandningar av spannmål och
torkade baljväxter
23 Rotfrukter och knölar som innehåller stärkelse eller inulin
23.1 Maniok
23.2 Sötpotatis
23.3 Jordärtskocka23.4 Salep23.5 Övrigarotfrukter och knöla r
01.11 3 Oljefröväxter
31 Sojabönor32 Jordnötter33 Icke-tropiskaoljefrön
33.1 Raps- eller rybsfrön
33.2 Solrosfrön
33.3 Sesamfrön
33.4 Senapsfrön33.5 Safflorfrön
34 Bomullsfrön
35 Tropiskaoljefrön och oljeha ltigafrukter
35.1 Kopra
35.2 Linsfrö
35.3 Palmnötter och palmkärnor35.4 Ricinusfrö35.5 Andratropiskaoljefrön
35.51 Vallmofrön
35.52 Smörträdsnötter
35.53 Andra
01.11 4 Råtobak
41 Tobak, ej bladad/strippad42 Tobak, delvis eller helt bladad/strippad
01.11 5 Sockergrödor
51 Sockerbetor52 Sockerrör
01.11 6 Fodergrödor
61 Halm och agnar från spannmål, oberedda (
1)
62 Övrigt
62.1 Kålrot62.2 Foderbeta
62.3 Foderrotfrukter
62.4 Hö62.5 Luzern (alfalfa)62.6 Klöver
62.7 Spansk klöver
62.8 Foderkål2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼B
62.9 Lupiner
62.10 Vicker och andra foderprodukter (inbegripet majs skördad grön till
foder)
01.11 7 Fiberväxter
71 Bomull, ej kardad eller kammad72 Jute och andra bastfibrer73 Lin, hampa och andra fiberväxter
73.1 Lin, rå eller rötad73.2 Hampa, rå eller rötad
73.3 Rå koksnöt (coir)
73.4 Rå manillahampa73.5 Andraråafiberväxter
01.11 8 Rått naturgummi
81 Rå gummilatex
82 Naturgummi i andra former
01.11 9 Övriga industrigrödor
91 Aromatiska eller medicinska växter
91.1 Lakritsrot91.2 Ginsengrot
91.3 Andra aromatiska eller medicinska växter
92 Frön till betor och foderväxter
92.1 Frön till sockerbetor92.2 Frön till andra foderväxter än betor
92.21 Alfalfafrön
92.22 Klöverfrön92.23 Svingelfrön
92.24 Frön till Kentucky blue grass
92.25 Rajgräsfrön92.26 Timotejfrön
92.27 Övrigafrön
93 Industrigrödor som inte redovisas på annat håll.
93.1 Färskahumlekotta r93.2 Andraindustrigrödor
01.12 Odling av köks-, prydnads- och plantskoleväxter
01.12 1 Grönsaker
11 Rotfrukter och knölgrönsaker
11.1 Lök11.2 Schalottenlök11.3 Vitlök
11.4 Purjolök
11.5 Övrigalökväxter11.6 Morötter
11.7 Rovor
11.8 Rödbetor11.9 Haverrot11.10 Rotselleri
11.11 Rädisor
11.12 Andralikna nde ätligarotfrukter2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼B
12 Fruktlikagrönsa ker
12.1 Tomater
12.2 Gurka
12.3 Baljväxter
12.31 Ärter
12.32 Bönor12.33 Övrigaba ljväxter
12.4 Meloner (inbegripet vattenmeloner)
13 Andrafärskagrönsa ker
13.1 Kål, blomkål och övrigalikna nde ätligakålväxter
13.11 Blomkål och broccoli
13.12 Brysselkål13.13 Övrigt (kålrabbi, vitkål, rödkål, Savoykål osv.)
13.2 Sallat och cikoria
13.21 Sallat
13.211 Kålsallat (sallatshuvud)
13.212 Övrig sallat
13.22 Cikoria
13.221 Endiver
13.222 Övrig cikoria
13.3 Övrigagrönsa ker
13.31 Kronärtskocka
13.32 Sparris
13.33 Aubergine, squash, courgette och pumpor13.34 Selleri utom rotselleri13.35 Svamp och tryffel
13.351 Svamp
13.352 Tryffel
13.36 Peppar (av släktet Capsicum eller Pimenta)
13.37 Spenat, Nya Zealand-spenat och målla13.38 Övrigt (persilja, krasse, rabarber, vårsallat, kardon, ätlig tistel
osv.)
01.12 2 Plantor och blommor
21 Plantskoleväxter, gröna eller blommande växter
21.1 Lökar, stam- och rotknölar, stånd och rotstockar, vilande, växande eller
i blommning
21.2 Övriga levande växter (inbegripet deras rötter), sticklingar och ympk-
vistar
21.21 Ej rotade sticklingar och ympkvistar
21.22 Träd och buskar21.23 Rhododendron och azaleor
21.24 Rosor
21.25 Övriga
22 Snittblommor23 Frön till blommor eller frukter
24 Sticklingar och frön för prydnad
01.13 Druvor, frukt, bär, nötter, kryddväxter
01.13 1 Druvor
11 Bordsdruvor
11.1 Färskadruvor2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼B
11.2 Russin
12 Druvor för vinframställning
01.13 2 Frukter och nötter
21 Diverse tropiskafrukter
21.1 Kokosnötter21.2 Brazil nuts
21.3 Cashewnötter
21.4 Bananer21.5 Dadlar21.6 Fikon
21.7 Ananas
21.8 Avocado21.9 Guava, mango och mangostan
21.10 Övrigatropiskafrukter
22 Citrusfrukter
22.1 Apelsiner22.2 Mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), clementiner, wilkinger22.3 Citroner och lime
22.4 Grapefrukt
22.5 Andracitrusfrukter
23 Diverse frukter från tempererade klimat
23.1 Papaya
23.2 Äpplen
23.3 Päron23.4 Kvitten23.5 Aprikoser
23.6 Körsbär
23.7 Persikor (inbegripet nektariner)23.8 Plommon23.9 Slånbär
23.10 Annan färsk frukt
23.101 Jordgubbar
23.102 Hallon, björnbär och loganbär
23.103 Svarta, vita eller röda vinbär och krusbär23.104 Tranbär, blåbär och andra frukter av släktet Vaccinium
23.105 Övrigt
23.11 Johannesbröd, inbegripet frön
24 Nötter och oliver
24.1 Oliver24.2 Mandlar
24.3 Hasselnötter
24.4 Valnötter24.5 Kastanjer
24.6 Pistaschnötter
24.7 Övrigt
01.13 3 Obehandlat kaffe, te och kakao
31 Kaffe (ej rostat, ej befriat från koffein)32 Te (grönt och svart)33 Maté34 Kakaobönor2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼B
01.13 4 Kryddgrödor
41 Peppar, vanilj, kanel, kryddnejlika, muskot42 Frön av anis, stjärnanis, fänkål, koriander, kummin samt enbär
43 Ingefära, saffran, timjan, lagerblad
44 Övrigt
01.13 5 Vin från egenproducerade druvor (
1)
51 Druvmust
52.1 Kvalitetsvin
52.2 Bordsvin52.3 Övrigt
01.13 6 Olivolja från egenproducerade oliver (
1)
61 Olivolja, rå62 Olivolja, ej raffinerad
01.2 Djur, mjölk, sperma
01.21 Nötkreatur, mjölkproduktion
01.21 1 Nötkreatur
11 Vuxnanötkrea tur
11.1 Renrasiga avelsdjur11.2 Övriga
12 Kalvar
01.21 2 Obearbetad komjölk
01.21 3 Nötsperma
01.22 Får, getter, hästar och åsnor
01.22 1 Får, getter, hästar och åsnor
12 Får
13 Getter14 Hästar, åsnor, mulor och mulåsnor
14.1 Hästar
14.11 Renrasiga avelsdjur
14.12 Övriga
14.2 Åsnor, mulor och mulåsnor
01.22 2 Obearbetad mjölkfrån får och getter
21 Fårmjölk
22 Getmjölk
01.22 3 Ull och djurhår
31 Obearbetad ull (klippull)
32 Diverse typer av djurhår och tagel (hästtagel, avfall, fint och grovt hår)
01.23 Svin
01.23 1 Svin
11 Renrasiga avelsdjur
12 Övriga2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼B
12.1 Övrigamed en vikt om mindre än 50 kg
12.2 Övrigamed en vikt om 50 kg eller mer
01.24 Fjäderfä
01.24 1 Fjäderfä
11 Fjäderfä av arten Gallus domesticus, ankor, gäss, kalkoner och pärlhöns
12 Övriga
01.24 2 Ägg
01.25 Andra djur
01.25 1 Andra levande djur
01.25 2 Diverse produkter av animaliskt ursprung
21 Naturlig honung
22 Grodor och sniglar (utom havssniglar) (1)
23 Ätliga produkter av animaliskt ursprung (1)
24 Silkesmaskkokonger (1)
25 Diverse djursekret (1)
01.25 3 Hudar, skinn och pälsar (1)
31 Skinn från uppfödda eller infångade djur (mink, bäver, myskråtta, räv, etc.)
32 Kanin- och lammskinn33 Diverse övrigadjurskinn
01.4 Service till jordbrukutom veterinärverk samhet (
1)
Endast jordbruksarbete på entreprenad, dvs. arbete som normalt utförs av jordbruksföre-
tagen själva. Detta inbegriper plöjning, slåtter, tröskning, tobakstorkning, fårklippning,
djurskötsel och upprättande av nyodlingar oavsett om det utförs av entreprenör eller av
ägaren själv.
01.5 Jakt och viltvård samt service i anslutning härtill (1)
02.01 41 Prydnadsföremål av vegetabiliskt ursprung (1)
02.01 42 Diverse obearbetade vegetabiliska material (vegetabiliska material främst
avsedda för flätning)
42.1 Bambu42.2 Rotting
42.3 Övrigt (säv, vass, vide, rafia, kapock, spansk mossa, kvastdurra, etc.)
(1) Se del B.
B.FÖRTECKNING ÖVER UTESLUTNA PRODUKTER
I samband med att undersökningens område avgränsas undantas följande rubriker från den standardför-
teckning över jordbruksprodukter som anges ovan:
01.11 61 Strå och agnar från spannmål, oberedda (1)
01.13 5 Vin från egenproducerade druvor (2)
51 Druvmust
52.1 Kvalitetsvin
52.2 Bordsvin
52.3 Övrigt2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
01.13 6 Olivolja från egenproducerade oliver (2)
61 Olivolja, rå
62 Olivolja, ej raffinerad
01.25 2 Diverse produkter av animaliskt ursprung
22 Grodor och sniglar (utom havssniglar)23 Ätliga produkter av animaliskt ursprung
24 Silkesmaskkokonger
25 Diverse djursekret
01.25 3 Hudar, skinn och päls
31 Skinn från uppfödda eller infångade djur (mink, bäver, myskråtta, räv, etc.)
32 Kanin- och lammskinn (
1)
33 Diverse övrigadjurskinn
01.4 Service till jordbrukutom veterinärverk samhet
01.5 Jakt och viltvård samt service i anslutning härtill
Alla produkter som samlas in i vilt tillstånd (3)
(1) Eftersom huvudprodukten är inräknad.
(2) Eftersom det förstaproduktionsledet är medräkna t.
(3) Eftersom de normalt inte samlas/skördas av jordbruksföretaget, inte växer på jordbruksmark och inte kan
bedömas statistiskt.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼M1
BILAGA III
FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA UNDANTAG FRÅN DEFINI-
TIONSFÖRTECKNINGEN
a) Belgien
L/8 Övrig inkomstbringande verksamhet redovisas
inte för företagarens make/maka om denne eller
denna inte arbetar på jordbruksföretaget.
b) Danmark
J/15 Avelstuppar till värphöns ingår inte under
rubriken ”Värphöns”.
c) Tyskland
G/6 Julgransodlingar och poppelplanteringar utanför
skog omfattas av rubriken ”Övriga fleråriga
odlingar” (G/6) och ingår således i den utnytt-
jade jordbruksarealen.
J/14 Kategorin ”Slaktkycklingar” omfattar även
avelstuppar för värphöns, vilka inte ingår under
rubriken ”Värphöns” (J/15).
L/3 Övriga medlemmar av företagarens familj som
deltar i jordbruksarbetet på jordbruksföretaget
men inte bor där behandlas som ”Annan arbets-
kraft” (L/4-L/6).
d) Spanien
J/14 Kategorin ”Slaktkycklingar” omfattar avels-
tuppar för värphöns, vilka inte ingår under
”Värphöns” (J/15).
N/2 Tillämpade bevattningsmetoder omfattar även
metoder som används i växthus och
köksträdgårdar.
e) Frankrike
J/14 Avelstuppar för slaktkycklingar medräknas.
f) Irland
J/9 a Tackor utgallrade till slakt ingår ej.
g) Italien
J/16 b och c Gässen ingår i J/16 b.
h) Nederländerna
D/23, D/24, D/31, D/32, D/33 Kategorierna under dessa rubriker omfattar även
utsäde.
E Arealen av variabeln ”Köksträdgårdar” skall
hänföras till rubriken ”Annan mark” (H).
J/15 Avelstuppar till värphöns ingår inte under
rubriken ”Värphöns”.
L/3 De barn till företagaren som deltar i jordbruksar-
betet på jordbruksföretaget behandlas alltid som
arbetskraft som är familjemedlemmar. Övriga
medlemmar av företagarens familj som inte bor
på jordbruksföretaget men arbetar där behandlas
som ”Annan arbetskraft” (L/4-L/6).
i) Portugal
J/14 Tuppar för avel av slaktkycklingar medräknas.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼M1
j) Österrike
L/3 Övriga medlemmar av företagarens familj som
inte bor på jordbruksföretaget men arbetar där
behandlas som ”Annan arbetskraft” (L/4-L/6).
k) Finland
H/2 Icke produktiv skogsmark och arealer täckta av
skogsbuskar medräknas inte.
l) Sverige
H/2 Icke produktiv skogsmark och arealer täckta av
skogsbuskar medräknas inte.
m) Förenade kungariket
E Arealen av variabeln ”Köksträdgårdar” skall
hänföras till rubriken ”Annan mark” (H).2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼B
BILAGA IV
Förteckning över de regioner och undersökningsområden som skall användas vid undersök-
ningen av jordbruksstrukturer
NUTS-koden grundas på NUTS-klassifikationen från 1998.
BELGIQUE — BELGIË
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Vlaams Gewest en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE2 + BE1 Antwerpen BE21
Limburg (B) BE22
Oost-Vlaanderen BE23
Vlaams Brabant en Brussels
Hoofdstedelijk Gewest/Région
Bruxelles-capitaleBE24 + BE1
West-Vlaanderen BE25
Région Wallonne BE3 Brabant Wallon BE31
Hainaut BE32Liège BE33Luxembourg (B) BE34Namur BE35
ČESKÁ REPUBLIKA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Praha CZ01 H1. m. Praha CZ01
Střední Čechy CZ02 St ředočeský kraj CZ020
Jihozápad CZ03 Jiho český kraj CZ031
Plzeňský kraj CZ032
Severozápad CZ04 Karlovarský kraj CZ041
Ústecký kraj CZ042
Severovýchod CZ05 Liberecký kraj CZ051
Královéhradecký kraj CZ052Pardubický kraj CZ053
Jihovýchod CZ06 Vyso činaCZ061
Jihomoravský kraj CZ062
Střední Morava CZ07 Olomoucký kraj CZ071
Zlínský kraj CZ072
Moravskoslezsko CZ08 Moravskoslezský kraj CZ080
DANMARK
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Danmark DK København, Frederiksborg,
RoskildeDK001 +
DK002 +
DK003 +2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼A1
▼B
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
DK004
Vestsjællands amt DK005Storstrøms amt DK006Bornholms amt DK007Fyns amt DK008Sønderjyllands amt DK009Ribe amt DK00AVejle amt DK00B
Ringkøbing amt DK00C
Århus amt DK00DViborg amt DK00ENordjyllands amt DK00F
DEUTSCHLAND
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Baden-Württemberg DE1 Stuttgart DE11
Karlsruhe DE12Freiburg DE13Tübingen DE14
Bayern DE2 Oberbayern DE21
Niederbayern DE22Oberpfalz DE23
Oberfranken DE24
Mittelfranken DE25Unterfranken DE26Schwaben DE27
Hamburg, Bremen, Berlin DE3 +
DE5 + DE6Hamburg, Bremen, Berlin DE3 + DE5 +
DE6
Brandenburg DE4 Brandenburg DE4Hessen DE7 Darmstadt DE71
Gießen DE72Kassel DE73
Mecklenburg-Vorpommern DE8 Mecklenburg-Vorpommern DE8Niedersachsen DE9 Braunschweig DE91
Hannover DE92Lüneburg DE93Weser-Ems DE94
Nordrhein-Westfalen DEA Düsseldorf DEA1
Köln DEA2Münster DEA3Detmold DEA4Arnsberg DEA5
Rheinland-Pfalz DEB Koblenz DEB1
Trier DEB2Rheinhessen-Pfalz DEB3
Saarland DEC Saarland DEC2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Sachsen DED Chemnitz DED1
Dresden DED2Leipzig DED3
Sachsen-Anhalt DEE Dessau DEE1
Halle DEE2Magdeburg DEE3
Schleswig-Holstein DEF Schleswig-Holstein DEFThüringen DEG Thüringen DEG
EESTI
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Eesti EE Põhja-Eesti EE001
Lääne-Eesti EE004Kesk-Eesti EE006
Kirde-Eesti EE007
Lõuna-Eesti EE008
ELLADA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Anatoliki Makedonia, Thraki GR11 Evros GR111
Xanthi GR112Rodopi GR113Drama GR114Kavala GR115
Kentriki Makedonia GR12 Imathia GR121
Thessaloniki GR122Kilkis GR123PellaGR124PieriaGR125
Serres GR126
Chalkidiki GR127
Dytiki Makedonia GR13 Grevena GR131
Kastoria GR132
Kozani GR133FlorinaGR134
Thessalia GR14 Karditsa GR141
Larissa GR142Magnisia GR143Trikala GR144
Ipeiros GR21 ArtaGR211
ThesprotiaGR212Ioannina GR213PrevezaGR2142000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼A1
▼B
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
IoniaNissia GR22 Za kynthos GR221
KerkyraGR222Kefallinia GR223Lefkada GR224
Dytiki Ellada GR23 Aitoloakarnania GR231
Achaïa GR232IleiaGR233
StereaElla da GR24 Voiotia GR241
EvvoiaGR242Evrytania GR243FthiotidaGR244FokidaGR245
Peloponnissos GR25 ArgolidaGR251
Arkadia GR252KorinthiaGR253
Lakonia GR254
MessiniaGR255
Attiki GR3 Attiki GR3
Voreio Aigaio GR41 Lesvos GR411
Samos GR412Chios GR413
Notio Aigaio GR42 Dodekanisos GR421
Kyklades GR422
Kriti GR43 Irakleio GR431
Lasithi GR432Rethymno GR433Chania GR434
ESPAÑA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Galicia ES11 La Coruña ES111
Lugo ES112
Ourense ES113
PontevedraES114
Principado de Asturias ES12 Asturias ES12
Cantabria ES13 Cantabria ES13País Vasco ES21 Álava ES211
GuipúzcoaES212Vizcaya ES213
Comunidad Foral de Navarra ES22 Navarra ES22LaRioja ES23 LaRioja ES23Aragón ES24 Huesca ES241
Teruel ES2422000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Zaragoza ES243
Comunidad de Madrid ES3 Madrid ES3
Castilla y León ES41 Ávila ES411
Burgos ES412León ES413Palencia ES414
Salamanca ES415
SegoviaES416SoriaES417Valladolid ES418Zamora ES419
Castilla-La Mancha ES42 Albacete ES421
Ciudad Real ES422CuencaES423Guadalajara ES424Toledo ES425
Extremadura ES43 Badajoz ES431
Cáceres ES432
Cataluña ES51 Barcelona ES511
GironaES512LleidaES513Tarragona ES514
Comunidad Valenciana ES52 Alicante ES521
Castellón de la Plana ES522Valencia ES523
Islas Baleares ES53 Islas Baleares ES53Andalucía ES61 Almería ES611
Cádiz (incluido Ceuta) ES612 +
ES631
CórdobaES613Granada ES614
HuelvaES615
Jaén ES616Málaga (incluido Melilla) ES617 +
ES632
SevillaES618
Región de MurciaES62 Murcia ES62Canarias ES7 Las Palmas ES701
Santa Cruz de Tenerife ES702
FRANCE
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Île-de-France FR1 Paris FR101
Seine-et-Marne FR102Yvelines FR103Essonne FR104Hauts-de-Seine FR1052000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Seine-Saint-Denis FR106
Val-de-Marne FR107
Val-d'Oise FR108
Champagne-Ardenne FR21 Ardennes FR211
Aube FR212
Marne FR213
Haute-Marne FR214
Picardie FR22 Aisne FR221
Oise FR222
Somme FR223
Haute-Normandie FR23 Eure FR231
Seine-Maritime FR232
Centre FR24 Cher FR241
Eure-et-Loir FR242Indre FR243
Indre-et-Loire FR244
Loir-et-Cher FR245
Loiret FR246
Basse-Normandie FR25 Calvados FR251
Manche FR252
Orne FR253
Bourgogne FR26 Côte-d'Or FR261
Nièvre FR262
Saône-et-Loire FR263
Yonne FR264
Nord-Pas-de-Calais FR3 Nord FR301
Pas-de-Calais FR302
Lorraine FR41 Meurthe-et-Moselle FR411
Meuse FR412
Moselle FR413
Vosges FR414
Alsace FR42 Bas-Rhin FR421
Haut-Rhin FR422
Franche-Comté FR43 Doubs FR431
JuraFR432
Haute-Saône FR433
Territoire de Belfort FR434
Pays-de-la-Loire FR51 Loire-Atlantique FR511
Maine-et-Loire FR512
Mayenne FR513
Sarthe FR514
Vendée FR515
Bretagne FR52 Côte-d'Armor FR521
Finistère FR522
Ille-et-Vilaine FR523
Morbihan FR524
Poitou-Charentes FR53 Charente FR5312000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Charente-Maritime FR532
Deux-Sèvres FR533Vienne FR534
Aquitaine FR61 Dordogne FR611
Gironde FR612Landes FR613
Lot-et-Garonne FR614
Pyrénées-Atlantiques FR615
Midi-Pyrénées FR62 Ariège FR621
Aveyron FR622
Haute-Garonne FR623Gers FR624Lot FR625Hautes-Pyrénées FR626Tarn FR627Tarn-et-Garonne FR628
Limousin FR63 Corrèze FR631
Creuse FR632Haute-Vienne FR633
Rhône-Alpes FR71 Ain FR711
Ardèche FR712Drôme FR713Isère FR714Loire FR715Rhône FR716Savoie FR717Haute-Savoie FR718
Auvergne FR72 Allier FR721
Cantal FR722Haute-Loire FR723
Puy-de-Dôme FR724
Languedoc-Roussillon FR81 Aude FR811
Gard FR812
Hérault FR813
Lozère FR814Pyrénées-Orientales FR815
Provence-Alpes-Côte d'Azur FR82 Alpes-de-Haute-Provence FR821
Hautes-Alpes FR822Alpes-Maritimes FR823Bouches-du-Rhône FR824Var FR825Vaucluse FR826
Corse FR83 Corse-du-Sud FR831
Haute-Corse FR832
IRELAND
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Border, midland, and western IE01 Cavan IE011012000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Donegal IE01102
Leitrim IE01103Louth IE01104
Monaghan IE01105
Sligo IE01106Laoighis IE01201Longford IE01202Offaly IE01203Westmeath IE01204Galway County Borough and
GalwayIE01301 +
IE01302
Mayo IE01303Roscommon IE01304
Southern and eastern IE02 Dublin IE021
Kildare IE02201Meath IE02202Wicklow IE02203Clare IE02301Limerick County Borough and
LimerickIE02302 +
IE02303
Tipperary North Riding IE02304Carlow IE02401Kilkenny IE02402Tipperary South Riding IE02403Waterford County Borough and
WaterfordIE02404 +
IE02405
Wexford IE02406
Cork County Borough and Cork IE02501 +
IE02502
Kerry IE02503
ITALIA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Piemonte IT11 Torino IT111
Vercelli IT112BiellaIT113Verbano-Cusio-Ossola IT114
Novara IT115
Cuneo IT116Asti IT117Alessandria IT118
Valle d'Aosta IT12 Aosta IT12
LiguriaIT13 Imperia IT131
Savona IT132
GenovaIT133LaSpezia IT134
Lombardia IT2 Varese IT201
Como IT202Lecco IT203Sondrio IT204Milano IT2052000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼M1
▼M1
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Bergamo IT206
BresciaIT207
Pavia IT208
Lodi IT209CremonaIT20AMantova IT20B
Bolzano-Bozen IT311 Bolzano-Bozen IT311
Trento IT312 Trento IT312Veneto IT32 VeronaIT321
VicenzaIT322
Belluno IT323Treviso IT324VeneziaIT325Padova IT326Rovigo IT327
Friuli-VeneziaGiulia IT33 Pordenone IT331
Udine IT332GoriziaIT333Trieste IT334
Emilia Romagna IT4 Piacenza IT401
Parma IT402Reggio nell'EmiliaIT403ModenaIT404
BolognaIT405
Ferrara IT406Ravenna IT407Forlì-CesenaIT408Rimini IT409
Toscana IT51 Massa-Carrara IT511
LuccaIT512PistoiaIT513Firenze IT514Prato IT515
Livorno IT516
PisaIT517Arezzo IT518SienaIT519Grosseto IT51A
UmbriaIT52 Perugia IT521
Terni IT522
Marche IT53 Pesaro e Urbino IT531
AnconaIT532
Macerata IT533
Ascoli Piceno IT534
Lazio IT6 Viterbo IT601
Rieti IT602
RomaIT603
Latina IT604Frosinone IT6052000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼M1
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Abruzzi IT71 L'AquilaIT711
Teramo IT712Pescara IT713Chieti IT714
Molise IT72 IserniaIT721
Campobasso IT722
Campania IT8 Caserta IT801
Benevento IT802Napoli IT803Avellino IT804Salerno IT805
PugliaIT91 Foggia IT911
Bari IT912Taranto IT913Brindisi IT914
Lecce IT915
Basilicata IT92 Potenza IT921
Matera IT922
Calabria IT93 Cosenza IT931
Crotone IT932Catanzaro IT933
Vibo Valentia IT934
Reggio di Calabria IT935
Sicilia ITA Trapani ITA01
Palermo ITA02
MessinaITA03Agrigento ITA04Caltanissetta ITA05EnnaITA06Catania ITA07Ragusa ITA08Siracusa ITA09
Sardegna ITB Sassari ITB01
Nuoro ITB02Oristano ITB03Cagliari ITB04
ΚΥΠΡΟΣ
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Κύπρος CY Κύπρος CY
LATVIJA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Latvija LV R īgaLV0012000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼A1
▼A1
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Vidzeme LV002
Kurzeme LV003Zemgale LV004
Latgale LV005
LIETUVA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
LietuvaLT Alyta us LT001
Kauno LT002Klaip ėdos LT003
Marijampol ės LT004
Panev ėžio LT005
Šiauli ų LT006
Taurag ės LT007
Telši ų LT008
Utenos LT009Vilniaus LT00A
LUXEMBOURG
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Luxembourg LU Luxembourg LU
MAGYARORSZÁG
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Közép-Magyarország HU01 Budapest HU011
Pest HU012
Közép-Dunántúl HU02 Fejér HU021
Komárom-Esztergom HU022Veszprém HU023
Nyugat-Dunántúl HU03 Gy őr-Moson-Sopron HU031
Vas HU032Zala HU033
Dél-Dunántúl HU04 Baranya HU041
Somogy HU042TolnaHU043
Észak-Magyarország HU05 Borsod-Abaúj-Zemplén HU051
Heves HU052Nógrád HU053
Észak-Alföld HU06 Hajdú-Bihar HU061
Jász-Nagykun-Szolnok HU062Szabolcs-Szatmár-Bereg HU063
Dél-Alföld HU07 Bács-Kiskun HU0712000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼B
▼A1
▼A1
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Békés HU072
Csongrád HU073
MALTA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Malta MT Malta
Gozo och CominoMT001
MT002
NEDERLAND
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Noord-Nederland NL1 Groningen NL11
Friesland NL12Drenthe NL13
Oost-Nederland NL2 Overijssel NL21
Gelderland NL22Flevoland NL23
West-Nederland NL3 Utrecht NL31
Noord-Holland NL32Zuid-Holland NL33Zeeland NL34
Zuid-Nederland NL4 Noord-Brabant NL41
Limburg NL42
ÖSTERREICH
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Ostösterreich AT1 Burgenland AT11
Niederösterreich AT12Wien AT13
Südösterreich AT2 Kärnten AT21
Steiermark AT22
Westösterreich AT3 Oberösterreich AT31
Salzburg AT32Tirol AT33Vorarlberg AT34
POLSKA
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Dolno śląskie PL01 Jeleniogórsko-wałbrzyski PL011
Legnicki PL012Wrocławski PL013M. Wrocław PL014
Kujawsko-pomorskie PL02 Bydgoski PL021
Toru ńsko-włocławski PL0222000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼B
▼A1
▼A1
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Lubelskie PL03 Bialskopodlaski PL031
Chełmsko-zamojski PL032Lubelski PL033
Lubuskie PL04 Gorzowski PL041
Zielonogórski PL042
Łódzkie PL05 Łódzki PL051
Piotrkowsko-skierniewicki PL052M. Łód ź PL053
Małopolskie PL06 Krakowsko-tarnowski PL061
Nowos ądecki PL062
M. Kraków PL063
Mazowieckie PL07 Ciechanowsko-płocki PL071
Ostroł ęcko-siedlecki PL072
Radomski PL074Warszawski PL076M. Warszawa PL077
Opolskie PL08 Opolski PL080Podkarpackie PL09 Rzeszowsko-tarnobrzeski PL091
Krośnieńsko-przemyski PL092
Podlaskie PL0A Białostocko-suwalski PL0A1
Łom żyński PL0A2
Pomorskie PL0B Słupski PL0B1
Gdański PL0B2
Gdańsk-Gdynia-Sopot PL0B3
Śląskie PL0C Cz ęstochowski PL0C4
Bielsko-bialski PL0C5Centralny śląski PL0C6
Rybnicko-jastrz ębski PL0C7
Świętokrzyskie PL0D Świętokrzyski PL0D0
Warmi ńsko-mazurskie PL0E Elbl ąski PL0E1
Olszty ński PL0E2
Ełcki PL0E3
Wielkopolskie PL0F Pilski PL0F1
Pozna ński PL0F2
Kaliski PL0F3Koni ński PL0F4
M. Pozna ń PL0F5
Zachodniopomorskie PL0G Szczeci ński PL0G1
Koszali ński PL0G2
PORTUGAL
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Norte PT11 Minho-LimaPT1112000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼B
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Cávado PT112
Ave PT113Grande Porto PT114
TâmegaPT115
Entre Douro e VougaPT116Douro PT117Alto Trás-os-Montes PT118
Centro PT12 Baixo Vouga PT121
Baixo Mondego PT122Pinhal Litoral PT123Pinhal Interior Norte PT124Dão-Lafões PT125Pinhal Interior Sul PT126SerradaEstrela PT127BeiraInterior Norte PT128BeiraInterior Sul PT129CovadaBeira PT12A
Lisboae Va le do Tejo PT13 Oeste PT131
Grande Lisboa PT132Penínsulade Setúba l PT133Médio Tejo PT134
Lezíriado Tejo PT135
Alentejo PT14 Alentejo Litoral PT141
Alto Alentejo PT142
Alentejo Central PT143
Baixo Alentejo PT144
Algarve PT15 Algarve PT15
Açores PT2 Açores PT2Madeira PT3 Madeira PT3
SLOVENIJA (
1)
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
SlovenijaSI Pomurska SI001
Podravška SI002KoroškaSI003
Savinjska SI004
Zasavska SI005Spodnjeposavska SI006GorenjskaSI009Notranjsko-kraška SI00AGoriškaSI00BObalno-kraška SI00CJugovzhodnaSlovenija SI00DOsrednjeslovenskaSI00E
(1) Grundat på preliminär NUTS-klassificering.2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼A1
▼A1
SLOVENSKO
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Bratislavský kraj SK01 Bratislavský kraj SK010
Západné Slovensko SK02 Trnavský kraj SK021
Tren čiansky kraj SK022
Nitriansky kraj SK023
Stredné Slovensko SK03 Žilinský kraj SK031
Banskobystrický kraj SK032
Východné Slovensko SK04 Prešovský kraj SK041
Košický kraj SK042
SUOMI — FINLAND
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Uusimaa — Etelä-Suomi FI16 +
FI17 + FI2Uusimaa + Itä-Uusimaa FI161 + FI162
Varsinais-Suomi FI171
Satakunta FI172
Häme FI173Pirkanmaa FI174Päijät-Häme FI175Kymenlaakso FI176Etelä-Karjala FI177Åland FI2
Itä-Suomi FI13 Etelä-Savo FI131
Pohjois-Savo FI132Pohjois-Karjala FI133Kainuu FI134
Väli-Suomi FI14 Keski-Suomi FI141
Etelä-Pohjanmaa FI142Vaasan rannikkoseutu FI143Keski-Pohjanmaa FI144
Pohjois-Suomi FI15 Pohjois-Pohjanmaa FI151
Lappi FI152
SVERIGE
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Stockholm SE01 Stockholms län SE011
Östra Mellansverige SE02 Uppsala län SE021
Södermanlands län SE022
Östergötlands län SE023Örebro län SE024Västmanlands län SE025
Småland med öarna SE09 Jönköpings län SE091
Kronobergs län SE092Kalmar län SE093Gotlands län SE0942000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼B
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Sydsverige SE04 Blekinge län SE041
Skåne län SE044
Västsverige SE0A Hallands län SE0A1
Västra Götalands län SE0A2
Norra Mellansverige SE06 Värmlands län SE061
Dalarnas län SE062Gävleborgs län SE063
Mellersta Norrland SE07 Västernorrlands län SE071
Jämtlands län SE072
Övre Norrland SE08 Västerbottens län SE081
Norrbottens län SE082
UNITED KINGDOM
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
North-east UKC Tees-Valley and Durham and
Northumberland and Tyne and
WearUKC1 +
UKC2
North-west UKD CumbriaUKD1
Cheshire UKD2Greater Manchester and
Lancashire and MerseysideUKD3 +
UKD4 +
UKD5
Yorkshire and the Humber UKE East Riding and North
LincolnshireUKE1
North Yorkshire UKE2
South Yorkshire and West
YorkshireUKE3 +
UKE4
East Midlands UKF Derbyshire and Nottinghamshire UKF1
Leicestershire, Rutland and
NorthamptonshireUKF2
Lincolnshire UKF3
West Midlands UKG Herefordshire, Worcestershire
and Warwickshire and West
MidlandsUKG1 +
UKG3
Shropshire and Staffordshire UKG2
Eastern UKH East Anglia UKH1
Bedfordshire and Hertfordshire UKH2Essex UKH3
London and South-east UKI + UKJ Inner London and Outer London
and Berkshire, Buckinghamshire
and OxfordshireUKI1 +
UKI2 + UKJ1
Surrey, East and West Sussex UKJ2
Hampshire and Isle of Wight UKJ3Kent UKJ4
South-west UKK Gloucestershire, Wiltshire and
North SomersetUKK1
Dorset and Somerset UKK2
Cornwall and Isles of Scilly UKK3Devon UKK42000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼B
Region NUTS-kod Undersökningsområde NUTS-kod
Wales UKL West Wales and the Valleys UKL1
East Wales UKL2
Scotland UKM North Eastern Scotland UKM1
Eastern Scotland UKM2South Western Scotland UKM3Highlands and Islands UKM4
Northern Ireland UKN Northern Ireland UKN2000D0115 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 61