1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1976
om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land av färskt kött av tamsvin
(77/96/EEG)
(EGT L 26, 31.1.1977, s. 67)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets direktiv 81/476/EEG av den 24 juni 1981 L 186 20 8.7.1981
►M2Rådets direktiv 83/91/EEG av den 7 februari 1983 L 59 34 5.3.1983
►M3Kommissionens direktiv 84/319/EEG av den 7 juni 1984 L 167 34 27.6.1984
►M4Rådets förordning (EEG) nr 3768/85 av den 20 december 1985 L 362 8 31.12.1985
►M5Kommissionens direktiv 89/321/EEG av den 27 april 1989 L 133 33 17.5.1989
►M6Kommissionens direktiv 94/59/EG av den 2 december 1994 L 315 18 8.12.1994
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Grekland L 291 17 19.11.1979
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1976
om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land
av färskt kött av tamsvin
(77/96/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen,
med beaktande av rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december
1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vidimport från tredje land av nötkreatur, svin och färskt kött(
1), senast
ändrat genom direktiv 75/379/EEG(2), och särskilt artikel 21 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag, och
med beaktande av följande:
Rådet har i artikel 21 i direktiv 72/462/EEG fastställt att det skall utar-
betas en metod och föreskrivas regler för hur förekomst av trikiner ifärskt griskött skall upptäckas.
Tillämpningen av direktiv 72/462/EEG kommer inte att få önskad
effekt så länge som skillnader existerar mellan medlemsstaterna vad
gäller de garantier som krävs för påvisande av trikiner vid import avfärskt kött från tredje land. Det är därför nödvändigt att utarbeta ettgemensamt system på detta område.
För att skydda konsumenternas hälsa är det nödvändigt att färskt
svinkött systematiskt undersöks med effektiva metoder så att det kött
som innehåller trikiner kan avlägsnas.
När undersökningen utförs i det exporterande tredje landet, måste det
ske i slakterier som uppfyller vissa krav och som har laboratorier med
lämplig utrustning för analyser.
För att skilja det kött som har undersökts från det som inte har
undersökts är det nödvändigt att förse det kött som har undersöktsmed negativt resultat med en särskild stämpel.
Det bör fastställas ett förfarande för nära och effektivt samarbete
mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att utvärdera omdet är ändamålsenligt att tillåta anläggningar i tredje land att utföradenna undersökning eller att förarbeta det undersökta köttet. Det bör
också finnas ett förfarande för att i takt med den tekniska utvecklingen
och vunna erfarenheter anpassa de tekniska föreskrifterna särskilt vadgäller undersökningsmetoder, krav på laboratorier som genomförundersökningar, samt bestämmelser för stämpling av undersökt kött.
Medlemsstaterna bör tillåtas att medge införsel av färskt kött som inte
har underkastats en trikinkontroll i det exporterande tredje landet, underförutsättning att detta kött, antingen i det exporterande tredje landeteller i den medlemsstat som köttet är avsett för, genomgår frysbehand-ling som säkerställer att eventuella trikiner oskadliggörs. Dennabehandling måste dockutföras enligt vissa väl definierade föresk rifter
och i anläggningar som uppfyller vissa krav.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Vid tillämpningen av detta direktiv skall de definitioner som fastställs i
direktiv 72/462/EEG tillämpas.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 2
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28.
(2) EGT nr L 172, 3.7.1975, s. 17.
▼B
Härutöver avses med
a)färskt kött : färskt kött av tamsvin,
b)undersökning : en undersökning för att upptäcka förekomst av
trikiner i färskt kött
Artikel 2
1. För att få tillträde till handeln inom gemenskapen skall färskt kött
som kommer från tredje land och som innehåller skelettmuskulatur
(tvärstrimmiga muskler) undersökas under en officiell veterinärs
överinseende och ansvar.
2. Undersökningen skall ske av hela slaktkroppen eller i annat fall
på alla halva slaktkroppar, kvartskroppar eller styckningsdelar somskall importeras till gemenskapen och skall utföras i enlighet med enav de metoder som föreskrivs i bilaga 1.
3. Undersökningen skall utföras i ett slakteri som är godkänt i
enlighet med artikel 4 i direktiv 72/462/EEG i det exporterande landet
och som har tillåtelse att utföra denna undersökning i enlighet med
artikel 4 i det här direktivet.
4. Undersökningen skall utföras innan kontrollmärkning enligt
kapitel X i bilaga B till direktiv 72/462/EEG sker.
5. Om det inte är möjligt att utföra undersökningen i det exporte-
rande landet, kan den medlemsstat för vilket det färska köttet äravsett, tillåta import av köttet under förutsättning att undersökningenutförs på dess eget territorium på samma gång som sundhetskontroll
enligt artikel 24.2 i direktiv 72/462/EEG utförs på ett kontrollställe
enligt innebörden i artikel 27.1 b i det direktivet.
6. a) Om resultatet av undersökningen är negativt, skall det färska
köttet omedelbart efter undersökningen märkas enligt föreskrif-terna i bilaga 3.
b) Om märkningen sker med färg, skall ett färgämne enligt defini-
tionen i artikel 17.3 i direktiv 72/462/EEG användas.
Artikel 3
1. Utan hinder av bestämmelserna i artikel 2, får den medlemsstat
för vilken köttet är avsett medge undantag från bestämmelserna om
undersökning av färskt kött från vissa tredje länder eller delar av
sådana länder, under förutsättning att köttet är fryst i enlighet medföreskrifterna i bilaga 4.
2. Denna frysbehandling skall utföras i en anläggning enligt artikel
4.1 som är belägen i det exporterande tredje landet.
Frysbehandling i det exporterande tredje landet skall attesteras av den
officiella veterinären på det sundhetsintyg som medföljer köttet ochsom utfärdas i enlighet med artikel 22.3 i direktiv 72/462/EEG.
3. Om behandlingen inte har utförts i det exporterande tredje landet,
skall den utföras vid ett kontrollställe enligt artikel 2.5.
Frysbehandling i en medlemsstat skall attesteras av den officiella vete-
rinären på de intyg som skall medfölja köttet i enlighet med artikel 25 i
direktiv 72/462/EEG.
Artikel 4
1. Tillstånd till ett slakteri att utföra undersökning och till en styck-
ningsanläggning att stycka eller bena ur kött som har underkastatssådan undersökning, eller tillstånd till en anläggning att utföra den frys-behandling som avses i artikel 3, skall beviljas i enlighet med detförfarande som fastställs i artikel 9. I tillägg till kraven i artikel 4 idirektiv 72/462/EEG, skall hänsyn tas till de garantier som givits med1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 3
▼B
hänsyn till efterlevnad av föreskrifterna i detta direktiv och, när det
gäller slakterier, till följande:
a) Tillgång till lokaler och nödvändig apparatur som behövs för att
utföra undersökningar.
b) Kvalifikationerna hos den personal som är ansvarig för att utföra
undersökningarna.
Tillstånd skall beviljas ett slakteri eller en styckningsanläggning endast
om den behöriga myndigheten i det berörda tredje landet officiellt hargodkänt att slakteriet eller styckningsanläggningen kan uppfylla kraveni artikel 5 och i bilaga 3, när det gäller slakteriet dessutom att det har
ett laboratorium vilket uppfyller kraven i bilaga 2, kapitel I och som
kan uppfylla kraven i de övriga kapitlen i bilaga 2 och i bilaga 1.
En anläggning kan endast erhålla tillstånd att utföra frysbehandling om
den behöriga myndigheten i det berörda tredje landet officiellt har
godkänt att anläggningen kan uppfylla kraven i bilaga 4.
2. I den eller de förteckningar enligt artikel 4.4 i direktiv 72/462/
EEG skall de anläggningar som har beviljats tillstånd enligt punkt 1
särskilt anges.
Artikel 5
1. I de slakterier som har erhållit tillstånd i enlighet med artikel 4
skall de svin vars kött är avsett för gemenskapen slaktas i särskildalokaler, eller om sådan möjlighet inte ges, vid andra tidpunkter, än dedå svin slaktas vars kött inte är avsett för gemenskapen, om inte köttetav sådana svin är undersökt enligt samma förfarande.
2. Styckning och urbening av kött som har undersökts med negativt
resultat och som är avsett för gemenskapen måste utföras i stycknings-anläggningar i enlighet med artikel 4.
I dessa styckningsanläggningar skall styckning och urbening av sådant
kött utföras i särskilda lokaler, eller om sådan möjlighet inte ges, vidandra tidpunkter än de då kött styckas eller benas ur som inte är avsettför gemenskapen, om inte köttet är undersökt enligt samma förfarande.
Artikel 6
Vid de kontroller som skall utföras i tredje land enligt artikel 5 i
direktiv 72/462/EEG skall man samtidigt kontrollera om föreskrifterna
i detta direktiv tillämpas.
Artikel 7
Medlemsstaterna skall utarbeta och till kommissionen överlämna en
förteckning över de kontrollställen som avses i artikel 2.5 och därföljande åtgärder kan vidtas:
— Undersökning.
— Frysbehandling enligt artikel 3.
Medlemsstaterna skall säkerställa att dessa kontrollställen har tillgång
till nödvändig utrustning för att utföra ovannämnda åtgärder.
Artikel 8
Beslut får fattas i enlighet med förfarandet i artikel 9 om att anpassa
eller utöka bilagorna till det här direktivet mot bakgrund av dentekniska utvecklingen. Sådana beslut måste säkerställa att hälsogaranti-erna bibehålls på nuvarande nivå.
Artikel 9
1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden
utan dröjsmål, antingen på eget initativ eller på begäran av någonmedlemsstat, hänskjuta ärendet till den Ständiga veterinärkommittén (i1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 4
▼M2
▼B
▼B
det följande benämnd ”kommittén”) som bildats genom rådets beslut
den 15 oktober 1968.
2. Inom kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt
fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.
3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.Kommittén skall fatta sitt beslut med en majoritet av►
M4femtiofyra ◄röster.
4. Kommissionen skall själv anta förslaget och genomföra det
omedelbart om det inte strider mot kommitténs yttrande. Om förslaget
inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande
avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärdersom skall vidtas.
Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget har kommit det till handa skall kommissionen själv beslutaatt vidta de föreslagna åtgärderna och skall tillämpa dem omedelbart,
såvida inte rådet med enkel majoritet har avvisat förslaget.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall senast den 1 januari 1979 sätta i kraft de lagar
och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.De skall genast underrätta kommissionen om detta.
Artikel 12
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
BILAGA 1
UNDERSÖKNINGSMETODER FÖR PÅVISANDE AV TRIKINER
1. TRIKINOSKOPISK UNDERSÖKNING
a)Apparatur
Ett glödlampstrikiniskop med 50 gångers och 80 till 100 gångers
förstoring.
Ett kompressorium bestående av två glasplattor - varav en är uppdelad i
lika stora fält - en liten krökt sax, en liten pincett, en kniv för uttagning
av prover, små numrerade behållare för separat lagring av prov, en
pipett, ett glas med ättiksyra och ett glas med kaliumhydroxidlösning
för klarning av eventuella förkalkningar eller för att mjuka upp torkat
kött.
b)Provtagning
När det gäller hela slaktkroppar, skall minst ett prov av en hasselnöts
storlektas från diafragmas två huvudmusk ler vid övergången till den
seniga delen.
Om bara en av diafragmas huvudmuskler finns, skall ett prov av en
hasselnöts storlek tas. I frånvaro av båda huvudmusklerna skall två
prov av ungefär en hasselnöts storlektas från diafragmas revbens- eller
bröstbensparti eller, beroende på omständigheterna, från tung-, käk-
eller bukmuskulaturen.
När det gäller styckningsdelar av kött, tas tre prov som innehåller så lite
fett som möjligt, om möjligt av en hasselnöts storlek, från skelettmus-
kulaturen och dessa prov skall tas från olika ställen så nära ben eller
senor som möjligt.
c)Metod
När det gäller hela slaktkroppar då båda huvudmusklerna i diafragma
finns, skall den person som företar trikinkontrollen skära ut 7 bitar ur
vart och ett av ovannämnda prov, dvs. 14 bitar sammanlagt, eller om
det bara finns en huvudmuskel i diafragma 14 bitar av en havrekärnas
storlekfrån olik a ställen och företrädesvis i övergången från den
muskulära till den seniga delen, och därefter pressa samman dem
mellan glasplattorna så att vanlig tryckt skrift kan läsas genom prepa-
ratet. Om de köttprover som skall undersökas är torra och gamla skall
de mjukas upp i en blandning bestående av en del kaliumhydroxidlös-
ning och två delar vatten i 10 till 20 minuter innan de pressas.
Om, när det gäller hela slaktkroppar, prov måste tas från diafragmas
revbens- eller bröstbensdel, eller från tung-, käk- eller bukmuskulaturen,
så skall 14 bitar av en havrekärnas storlek skäras ut från varje prov,
dvs. sammanlagt 28 bitar.
Den person som företar undersökningen skall skära fyra bitar av en
havrekärnas storlek från varje prov som har tagits från styckningsdelar
av kött, dvs. sammanlagt 12 bitar.
Den trikiniskopiska undersökningen måste utföras på ett sånt sätt att
varje preparat studeras långsamt och noggrant. Om den trikinoskopiskaundersökningen avslöjar misstänkta områden vars natur inte bestämt
kan fastslås ens genom trikinoskopets kraftigaste förstoring, skall dessa
områden undersökas i mikroskop.
Den mikroskopiska undersökningen skall utföras så att varje preparat
studeras långsamt och noggrant i 30-40 gångers förstoring.
Om det föreligger tvivel om resultatet skall undersökningen fortsättas
med ytterligare prover och preparat, om nödvändigt med hjälp av kraf-
tigare förstoring, tills fullständig information har erhållits. Den
trikinoskopiska undersökningen måste utföras i minst tre minuter.
Den trikinoskopiska undersökningen måste utföras i minst sex minuter
om det gäller ersättningsprover som har tagits från diafragmas revbens-
eller bröstbensdel, tung-, käk- eller bukmuskulaturen.
Den minimitid som föreskrivs för undersökningen inkluderar inte den
tid som går åt för provtagning och för framställning av preparaten.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 6
▼B
Som regel bör den person som utför den trikiniskopiska undersökningen
inte kontrollera mer än 840 bitar om dagen, undantagsvis kan han dock
kontrollera upp till 1050 bitar per dag.
II. DIGESTIONSMETODEN
a)Apparatur och materiel
— kniv för provtagning,
— små numrerade behållare med lockför att lagra prov, om
nödvändigt tills förnyad undersökning sker,
— inkubatorskåp,
— en 2-3 liters glastratt med stativ, en förbindelseslang av gummi och
klämmor för att sätta fast förbindelseslangen,
— en plastsil (cirka 18 cm i diameter och med cirka 1 mm stora
maskor),
— gasväv,— ett litet spetsigt rör med stängd spets,
— en petriskål,
— en köttkvarn,
— ett stereomikroskop (15 till 40 gångers förstoring) med lämplig
ljuskälla,
— digestionsvätska bestående av: 10 g pepsin (80 µ/g FIP: Fédération
internationale de pharmacie) 5 ml HCl (lägst 37 %) som blandas
med vattenledningsvatten så att det blir 1 liter totalt.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov om minst 20 g tas från
en av diafragmas huvudmuskler vid övergången till den seniga
delen. Om huvudmusklerna saknas skall ett prov om minst 20 g tas
från diafragmas revbens- eller bröstbensdel eller från tung-, käk-
eller bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött, skall ett prov om minst 20 g
av skelettmuskulaturen som innehåller minst möjligt fett tas så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
För undersökning av ett samlingsprov från 10 svin, skall ett 10 g-prov
prepareras från vart och ett av 20 g-proven. De återstående 10 g skall
sparas för ytterligare undersökningar om detta skulle visa signödvändigt.
10 prov om vardera 10 g läggs ihop till ett samlingsprov. Proven skall
malas i en köttkvarn (med 2 mm hål i plattan) och skall spridas ut löst i
en sil som är täckt med ett lager av gasväv. Silen placeras därefter över
en tratt som genom en gummislang är förbunden med ett litet spetsigt
rör med försluten spets. Tratten skall fyllas från kanten med diges-
tionsvätska tills provmaterialet är helt täckt. Förhållandet mellan
provmaterial och vätska skall vara ungefär 1:20 till 1:30.
Efter inkubation vid 37-39º i 18-20 timmar skall det spetsiga röret
frigöras och tas bort. Efter försiktig uppsugning av supernatantvätskan,
skall sedimentet i spetsen av röret tvättas försiktigt i en blockskål.
Därefter skall sedimentet undersökas för närvaro av trikiner med hjälp
av ett stereomikroskop med 20-40 gångers förstoring.
Om resultatet av ett samlingsprov är positivt eller osäkert, skall de
resterande enskilda proven undersökas vart och ett efter tillägg av ytter-
ligare 20 g från vart svin, eller när det gäller styckningsdelar av kött,
efter tillägg av 20 g som tagits från varje stycke enligt b ovan.
III. DIGESTIONSMETODEN TILLÄMPAD PÅ SAMLINGSPROV
a)Apparatur och reagenser
— kniv och pincett för insamling av prover,
— köttkvarn med 2 till 3 mm diameter stora hål i plattan,— en 3 liter Erlenmeyerkolv med en gummi- eller bomullspropp,
— en konisk separationstratt som rymmer 2 000 ml,1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 7
▼M3
▼B
▼M3
▼M3
— ett vanligt A-stativ som är cirka 28 cm långt och med 80 cm stång,
— en ring, cirka 10-11 cm i diameter, som kan fästas vid stativet,
— en klämma med en flat skruv (23 × 40 mm) som kan sättas på
stativet med en dubbelkoppling,
— en sil (masktäthet 177 micron) med en yttre diameter på 11 cm och
försedd med ett nät av mässing eller rostfritt stål,
— en tratt med en inre diameter som inte är mindre än 12 cm,— 100 ml mätglas,— ett stereomikroskop (15 till 40 gångers förstoring) med lämplig
ljuskälla, eller ett trikinoskop med horisontalt bord till kompresso-
riet och med lämplig ljuskälla,
— i de fall ett trikinoskop används: en skål för räkning av larver som
kan beskrivas enligt följande:
Larvräkningsskålen skall bestå av 3 mm tjocka akrylplattor enligt
följande:
i) botten av skålen skall vara 180 × 40 mm och skall vara indelad
i fält,
ii) långsidorna skall vara 230 × 20 mm,
iii) kortsidorna skall vara 40 × 20 mm.
Bottenplattan och kortsidorna skall skjutas in mellan sidorna så att
det blir en skål med två små handtag i båda sidor. Bottenplattans
översida skall ligga 7 till 9 mm över den nedersta kanten av den
ram som bildas av kort- och långsidorna. Plattorna skall limmas
ihop med hjälp av lim som är avsett för materialet.
— ett antal petriskålar som är 9 cm i diameter, (om ett stereomikroskop
används), vilka på undersidan är försedda med 10 × 10 mm stora
undersökningsfält som är inristade med ett spetsigt instrument,
— ett antal 10 liters kar som kan användas till sanering, exempelvis
genom formolbehandling, av utrustningen och till den resterande
vätskan om positivt resultat erhålls,
— koncentrerad (37 %) saltsyra,
— pepsin, styrka: 1:10000 NF (US National Formulary)
motsvarande 1:12 500 BP (British Pharmacopoea)motsvarande 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— ett antal brickor som rymmer 50 prov på cirka 2 g kött,— en våg med en exakthet på 0,1 g.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov på cirka 2 g tas av en
av diafragmans huvudmuskler vid övergången till den seniga delen.
Om huvudmusklerna i diafragman saknas skall ett prov av samma
storlektas från diafragmas revbenseller bröstbensparti eller av tung-
käk- eller bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött skall ett prov på cirka 2 g
skelettmuskulatur som innehåller så lite fett som möjligt tas så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
1. i)Kompletta samlingsprov (bestående av 100 prov)
Ungefär 1 g skall tas från vart och ett av de 100 enskilda proven.
Samlingsprovet mals i köttkvarnen en gång.
Det malda köttet skall placeras i 3-liters Erlenmeyerkolven till-
sammans med 7 g pepsin, ungefär 2 liter vattenledningsvatten
som är uppvärmt till 40-41 ºC, och 25 ml koncentrerad saltsyra.
Blandningen skakas så att pepsinet löses upp.
Lösningens pH-värde kommer att bli 1.5-2.
— Erlenmeyerkolven placeras i inkubationsskåp vid 40-41 ºC i
cirka 4 timmar. Kolven skakas regelbundet under inkuba-
tionen, åtminstone två gånger i timmen.
— Lösningen filtreras genom silen ner i den koniska skiljetratten
och lämnas får stå i minst en timme.
— En samlad mängd om ungefär 45 ml tappas från tratten i ett
mätglas och fördelas i tre petriskålar med 15 ml i varje skål,
vars bottnar har delats upp i fyrkanter.
— Varje petriskål skall undersökas mycket noggrant under stere-
omikroskop så att förekomst av trikinlarver upptäcks.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 8
▼M3
— Om larvräkningsskålar används, skall 45 ml fördelas mellan
två larvräkningsskålar som undersöks under trikinoskopet.
Larverna visar sig som identifierbara organismer i sedimentet,
och om vattnet är ljummet kan man ofta se dem röra sig i
spiralform.
— Proven skall undersökas så snart de är färdiga. Undersök-
ningen får under inga omständigheter skjutas upp till
påföljande dag.
Om sedimentet är grumligt, eller om proven inte undersöks
inom 30 minuter, skall de behandlas på följande sätt. Det
sista provet om 45 ml hälls i ett mätglas och får stå i 10
minuter. Därefter sugs 30 ml av supernatantvätskan upp och
till de återstående 15 ml tillsätts så mycket vattenlednings-
vatten att totalt 45 ml erhålls. Efter ytterligare 10 minuter
sugs 30 ml supernatantvätska upp och de återstående 15 ml
hälls i en petriskål eller larvräkningsskål för undersökning.
Mätglaset skall sköljas med 10 ml vattenledningsvatten och
detta sköljvatten tillförs provet i petriskålen eller larvräk-
ningsskålen för undersökning.
ii)Samlingsprover som består av färre än 100 prov
Upp till 15 enkelprov kan tillföras ett samlingsprov som består av
100 prov och kan undersökas tillsammans med dessa prov. Om
fler än 15 prov och färre än 100 prov undersöks skall mängden
digestionsvätska reduceras motsvarande.
2. Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är positivt
eller osäkert, skall ett ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i
enlighet med b ovan. Proverna från 5 svin samlas och undersöks
enligt metoden ovan. På detta sätt undersöks prover från 20 grupper
om fem svin. Om trikiner upptäcks i ett samlingsprov från 5 svin,
skall ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i den gruppen och
varje prov undersöks separat enligt metoden ovan.
IV. DEN MEKANISKA DIGESTIONSMETODEN SOM TILLÄMPAS FÖR
UNDERSÖKNING AV SAMLINGSPROVER GENOM SEDIMENTER-
INGSTEKNIK
a)Apparatur och reagenser
— kniv eller sax för uttagning av prover,
— brickor som är märkta med 50 fält var och som kan rymma 2 g kött,— en Stomacher Lab-blandare, model 3 500 Thermo,— plastpåsar som passar till Stomacher Lab-blandaren,— 2 liters koniska separationstrattar, helst med säkerhetspropp av
teflon,
— stativ, ringar och klämmor,— silar, med en masktäthet på 177 micron och utvändig diameter på
11 cm med nät av rostfritt stål,
— trattar med invändig diameter på minst 12 cm, för att användas
under silarna,
— 100 ml mätglas,— en 25 ml behållare— 3 liters bägare— sked eller glasstav för att röra om vätskan i bägaren,
— en plastspruta och slang för uppsugning,
— en 6 g mätsked,— en termometer med en exakthet av ± 0,5 ºC, med omfång 1 till
100 ºC,
— en vibrator, t ex en elektrisk rakapparat med ”huvudet” borttaget,— ett relä som slår av och på med en minuts tidsintervall,— ett trikinoskop med horisontellt bord eller ett stereo-mikroskop med
lämplig ljuskälla,
— larvräkningsskål (om ett trikinoskop används): larvräkningsskålen
ska bestå av 3 mm tjocka akrylplattor enligt följande:
i) botten av skålen skall vara 180 × 40 mm och skall vara indelad
i kvadratiska fält.
ii) långssidorna skall vara 230 × 20 mm,
iii) kortsidorna skall vara 40 × 20 mm.
Bottenplattan och kortsidorna skall skjutas in mellan långsidorna så
att det blir en skål med små handtag i båda sidor. Bottenplattans1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 9
▼M3
översida skall ligga 7 till 9 mm över den nedersta kanten av den
ram som bildas av kort- och långsidorna. Plattorna skall limmas
ihop med hjälp av ett lim som är avsett för materialet.
— ett antal 9 cm petriskålar (om ett stereomikroskop används), vilka
på undersidan är försedda med 10 × 10 mm stora undersökningsfält
som är inristade med ett spetsigt instrument,
— 17,5-procentig saltsyra,— pepsin, styrka 1:10 000 NF (US National Formulary)
motsvarande 1:12 500 BP (British Pharmacopoea)
motsvarande 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— ett antal 10 liters kar som kan användas till sanering, exempelvis
genom formolbehandling, av utrustningen och till den resterande
vätskan om positivt resultat erhålls,
— en våg med en exakthet på 0,1 g.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov på cirka 2 g tas av en
av diafragmas huvudmuskler vid övergången till den seniga delen.
Om huvudmusklerna i diafragma saknas skall ett prov av samma
storlektas från diafragmas revbens- eller bröstbensparti eller av
tung- käk- eller bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött skall ett prov på cirka 2 g
skelettmuskulatur som innehåller så lite fett som möjligt tas så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
1.Utförande
i)Kompletta samlingsprov (bestående av 100 prov)
— En dubbel plastpåse monteras i Stomacher Lab-blandaren och
temperaturen ställs in på 40 till 41 ºC.
— 1,5 liter vatten som värmts upp till 32-35 ºC hälls i den inre
plastpåsen och vatten värms upp till 40-41 ºC.
— 25 ml 17,5-procentig saltsyra tillsätts till vattnet i blandaren.
— Därefter tillsätts 100 prov på ungefär 1 g vardera (köttets
temperatur skall vara cirka 25-30 ºC) som har tagits från varje
individuellt prov i enlighet med b.
— Slutligen tillsätts 6 g pepsin. Alla moment skall utföras i den
ordning som beskrivs ovan så att man undviker att pepsinet
bryts ner.
— Påsens innehåll behandlas i blandaren i 25 minuter.
— Plastpåsen tas bort från blandaren och vätskan filtreras genom
silen ner i en 3 liters bägare.
— Plastpåsen sköljs ur med cirka 100 ml vatten, som därefter
används för att skölja silen och som slutligen tillförs filtratet
i bägaren.
Upp till 15 enskilda prov kan tillföras ett samlingsprov
bestående av 100 prov och undersökas tillsammans med
dessa.
ii)Samlingsprov som består av färre än 100 enskilda
prov
— En dubbel plastpåse monteras i Stomacher Lab-blandaren
3 500 och temperaturen ställs in på 40-41 ºC.
— Digestionsvätskan framställs genom att 1,5 liter vatten
blandas med 25 ml 17,5-procentig saltsyra. 6 g pepsin tillförs
och det hela blandas vid en temperatur på 40-41 ºC. Denna
ordningsföljd skall noga följas så att man undviker nedbryt-
ning av pepsinet.
— Av provet mäts en mängd vätska upp som motsvarar 15 ml
per gram prov (t ex för 30 prov krävs volymen 30 × 15 ml
eller 450 ml) och den således uppmätta vätskemängden hälls
i den inre av de två plastpåsarna tillsammans med köttprovenpå cirka 1 g (köttets temperatur skall vara cirka 25-30 ºC)
som har tagits från vart och ett av de enskilda proven i
enlighet med b.
— Varmt vatten (cirka 41 ºC) hälls i den yttre plastpåsen så att
den samlade vätskemängden i de två påsarna uppgår till 1,5 l.
— Påsens innehåll behandlas i blandaren i 25 minuter.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 10
▼M3
— Plastpåsen tas bort från blandaren och vätskan filtreras genom
silen ner i en 3-liters bägare.
— Plastpåsen sköljs ur med ungefär 100 ml vatten, som därefter
används till att skölja ur silen och som slutligen tillförs filt-
ratet i bägaren.
2.Påvisning av larver genom sedimentation
— Till provet tillsätts 300 till 400 g is i findelad form så att den
totala mängden blir cirka 2 liter. Vätskan omrörs tills isen har
smält. När det gäller mindre samlingsprov (se 1 ii) skall den
mängd is som tillsätts minskas i motsvarande förhållande.
— Den nedkylda vätskan hälls i en 2 liters separationstratt som är
utrustad med en vibrator i en extra klämma.
— Sedimentation får ske under 30 minuter, och under denna tid
vibreras tratten med jämna mellanrum, t ex vibration i 1 minut
följt av paus i 1 minut etc.
— Efter 30 minuter hälls ett avlagringsprov på 60 ml snabbt ner i
ett 100 ml mätglas. (Tratten sköljs med rengöringsmedel efter
användandet).
— Provet på 60 ml får stå orört i minst 10 minuter, varefter super-
natantvätskan sugs upp tills det återstår 15 ml att undersöka för
att upptäcka förekomst av larver.
— Till uppsugning kan en engångsspruta utrustad med ett plaströr
användas.
Röret skall vara så långt att det återstår 15 ml i mätglaset när
sprutans kanter vilar mot mätglasets överkant.
— De återstående 15 ml hälls i en larvräkningsskål eller i två
petriskålar och undersöks med hjälp av ett trikinoskop respektive
ett stereomikroskop.
— Proven skall undersökas så snart de är färdiga. Undersökningen
får under inga omständigheter skjutas upp till påföljande dag.
Om sedimentet är grumligt, eller om proven inte undersöks inom
30 minuter, skall de behandlas på följande sätt. Det sista provet
på 60 ml hälls i ett mätglas och får stå i 10 minuter. Därefter
sugs 45 ml av supernatantvätskan upp och till de återstående
15 ml tillsätts så mycket vattenledningsvatten att totalt 45 ml
erhålls. Efter ytterligare 10 minuter sugs 30 ml av superna-
tantvätskan upp och de återstående 15 ml hälls i en petriskål
eller i en larvräkningsskål för undersökning. Mätglaset skall
sköljas med 10 ml vattenledningsvatten och detta sköljvatten
tillförs provet i petriskålen eller larvräkningsskålen för undersök-
ning.
3. Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är positivt
eller osäkert, skall ett ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i
enlighet med b ovan. Proverna från 5 svin samlas och undersöks
enligt metoden ovan. På detta sätt undersöks prover från 20 grupper
om fem svin. Om trikiner upptäcks i ett samlingsprov från fem svin,
skall ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i den gruppen och
varje prov undersöks separat enligt metoden ovan.
V. DEN MEKANISKA DIGESTIONSMETODEN SOM TILLÄMPAS FÖR
UNDERSÖKNING AV SAMLINGSPROVER GENOM FILTRERINGS-
TEKNIK
a)Apparatur och reagenser
Samma utrustning som den som omnämns för metod IV under a samt
följande:
— En 1-liters Gelmantratt, komplett med filterhållare (diameter
45 mm).
— Filterskivor. Ett filter består av:
ett cirkelrunt nät av rostfritt stål med en masktäthet på 35 mikroner
(filtrets diameter skall vara 45 mm),
två gummiringar som är gjorda av 1 mm tjockt gummi (yttre
diameter skall vara 45 mm och inre diameter 38 mm),
Det cirkelrunda nätet placeras mellan de två gummiringarna och det
hela limmas ihop med hjälp av ett två-komponentslim som är avsett
för de två materialen,
— En 3-liters Erlenmeyerkolv som är utrustad med ett sidorör för
uppsugning.
— En vakumpump.— Plastpåsar som rymmer minst 80 ml.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 11
▼M3
— Utrustning för att försegla plastpåsarna.
— Rennilase, styrka 1:150 000 soxhlet-enheter per gram.
b)Insamling av prov
Se punkt b, metod IV.
c)Metod
1.Utförande
i)Kompletta samlingsprov (bestående av 100 enskilda prov)
Se punkt c 1 i, metod IV.
ii)Mindre samlingsprov (bestående av färre än 100 enskilda prov)
Se punkt c 1 ii, metod IV.
2.Påvisning av larver genom filtrering
— Is (300-400 g findelad is) tillsätts till vätskan så att den totala
mängden blir ungefär 2 liter. Till mindre samlingsprover tillsätts
motsvarande mindre mängd is.
— Vätskan rörs om tills isen har smält. Den kylda vätskan får stå i
minst tre minuter så att larverna kan rulla upp sig i sprialer.
— Gelmantratten med ett filter i filterhållaren sätts på Erlenmeyer-
kolven som förbinds med en vakumpump.
— Vätskan hälls i Gelmantratten och filtreras. Mot filtreringens slut
kan vätskans passage genom filtret underlättas genom försiktig
sugning med vakumpumpen. Sugningen avslutas innan filtret
blir torrt, d v s när det är 2-5 ml vätska kvar i tratten.
— När all vätska har filtrerats, tas filtret bort och placeras i en
plastpåse (80 ml) tillsammans med 15-20 ml rennilaselösning.
Lösningen erhålles genom att 2 g rennilase löses upp i 100 ml
vattenledningsvatten.
— Plastpåsen förseglas två gånger och placeras i blandaren mellan
den inre och den yttre påsen.
— Blandaren skall arbeta i tre minuter, både när det rör sig om ett
komplett och ett mindre samlingsprov.
— Efter tre minuter tas plastpåsen tillsammans med filterskiva och
rennilaselösning bort från blandaren och öppnas med sax.
Innehållet i påsen hälls i en larvräkningsskål eller i en petriskål
för undersökning med stereomikroskop.
— Vätskan skall undersökas så snart den är klar. Undersökningen
får under inga omständigheter skjutas upp till nästa dag.
AnmärkningEndast helt rena filterskivor får användas. Smutsiga skivor får aldrig
tillåtas att torka.
Filterskivorna kan rengöras genom att läggas i rennilaselösning över
natten. Före användande skall de med hjälp av blandaren sköljas i ny
rennilaselösning.
3. Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är positivt
eller osäkert, skall ett ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i
enlighet med b ovan. Proverna från 5 svin samlas och undersöks
enligt metoden ovan. På detta sätt undersöks prover från 20 grupper
om fem svin. Om trikiner upptäcks i ett samlingsprov från 5 svin,
skall ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i den gruppen och
varje prov undersöks därefter separat enligt metoden ovan.
VI. MAGNETOMRÖRNINGSMETODEN FÖR UNDERSÖKNING AV
SAMLINGSPROV
a)Apparatur och reagenser
— kniv och pincett för insamling av prover,
— brickor som är indelade i 50 fält var, där varje fält rymmer 2 g kött,— en Moulinettekvarn,— magnetomrörare med termostatstyrd värmeplatta och teflonklädda
magnetstavar som är cirka 5 cm långa,
— 2-liters koniska separationstrattar,— stativ, ringar och klämmor,— silar med en masktäthet på 177 micron, utvändig diameter 11 cm
och med ett nät av rostfritt stål,1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 12
▼M3
— trattar med en intern diameter som inte är mindre än 12 cm (trat-
tarna skall kunna rymma silarna),
— 3-liters bägarglas,
— 50-ml mätglas, eller centrifugglas,
— ett trikinoskop med horisontellt bord eller ett stereomikroskop med
lämplig ljuskälla,
— larvräkningsskål (om ett trikinoskop används): larvräkningsskålen
skall vara gjord av 3 mm tjocka akrylplattor enligt följande:
i) botten av skålen skall vara 180 × 40 mm och skall vara indelad
i kvadratiska fält,
ii) långssidorna skall vara 230 × 20 mm,
iii) kortsidorna skall vara 40 × 20 mm.
Bottenplattan och kortsidorna skall skjutas in mellan långsidorna så
att det blir två små handtag i båda sidor. Bottenplattans översida
skall ligga 7-9 mm över den nedersta kanten av den ram som bildas
av kort- och långsidorna.
Plattorna skall limmas ihop med hjälp av lim som är avsett för
materialet,
— ett antal petriskålar som är 9 cm i diameter (om ett stereomikroskop
används) vilka på undersidan är försedda med 10 × 10 mm stora
undersökningsfält som är inristade med ett spetsigt instrument,
— aluminiumfolie,
— 25-procentig saltsyra,
— pepsin, styrka: 1:10000 NF (US National Formulary)
motsvarande 1: 12500 BP (British Pharmacopoea)motsvarande 2 000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),
— vattenledningsvatten som är uppvärmt till 46-48 ºC,
— ett antal 10-liters kar som kan användas till sanering, ex vis genom
formolbehandling, av utrustningen och till den resterande vätskan
om positivt resultat erhålls,
— en våg med en exakthet på 0,1 g.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov på cirka 2 g tas från en
av diafragmas huvudmuskler vid övergången till den seniga delen.
Om huvudmusklerna i diafragma saknas skall ett prov av samma
storlektas från diafragmas revbens- eller bröstbensparti eller från
tung-, käkeller bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött skall ett prov på cirka 2 g
skelettmuskulatur som innehåller så lite fett som möjligt tas så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
1. i)Kompletta samlingsprov (bestående av 100 prov)
— Ungefär 1 g skall tas från vart och ett av de 100 enskilda
proven i enlighet med b och dessa mals i Moulinettekvarnen.
Kvarnen körs 3-4 gånger i cirka 1 sekund.
— Det malda köttet överförs till en 3-liters glasbägare och 10 g
pepsin stänks över köttet. 2 liter vattenledningsvatten som är
uppvärmt till 46-48 ºC hälls i bägaren tillsammans med 16 ml
saltsyra.
— Kvarnens kötthackardel sköljs upprepade gånger i vätskan i
bägaren så att eventuellt återstående köttrester avlägsnas.
— Magnetstaven placeras i bägarglaset som därefter täcks över
med aluminiumfolie.
— Glasbägaren placeras på magnetomrörarens värmeplatta som
skall vara förvärmd och omrörningen påbörjas. Magnetomrö-
raren skall vara inställd i förväg så att den håller en konstant
temperatur på 44-47 ºC under hela processen. Under omrör-
ningen skall vätskan rotera så fort att en djup virvel utan
stänksk apas.
— Vätskan omrörs under 30 minuter, varefter omröraren stängs
av och vätskan hälls genom silen ner i skiljetratten.
— Vätskan skall vara kvar i tratten i 30 minuter.— Efter 30 minuter hälls ett vätskeprov på 40 ml snabbt ner i ett
mätglas eller i ett centrifugglas.
— Vätskeprovet på 40 ml får stå orört i 10 minuter, varefter
30 ml av supernatantvätskan sugs upp så att det återstår 10 ml.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 13
▼M3
— Det återstående sedimentprovet på 10 ml hälls i en larvräk-
ningsskål eller i en petriskål.
— Mätglaset eller centrifugglaset sköljs med cirka 10 ml vatten-
ledningsvatten som därefter hälls ner i larvräkningsskålen
eller petriskålen. Därefter undersöks provet i ett trikinoskop
eller i ett stereomikroskop.
— Proven skall undersökas så snart de är klara. Under inga
omständigheter får en undersökning skjutas upp till nästa dag.
Om proven inte undersöks inom 30 minuter, skall de
behandlas på följande sätt. Det sista provet på cirka 40 ml
hälls i ett mätglas och får stå i ungefär 10 minuter, varefter
30 ml av supernatantvätskan sugs upp så att 10 ml återstår.
Vattenledningsvatten tillförs så att totalt 40 ml erhålls. Efter
ytterligare 10 minuter, sugs 30 ml supernatantvätska upp så
att 10 ml återstår som undersöks i en petriskål eller i en
larvräkningsskål. Mätglaset sköljs ur med 10 ml vattenled-
ningsvatten och denna vätska tillsätts provet i petriskålen
eller i larvräkningsskålen för undersökning.
Om ett prov är grumligt vid undersökningen, skall provet
hällas i ett mätglas och så mycket vattenledningsvatten till-
föras att totalt 40 ml erhålls och därefter följs ovanstående
förfaringssätt.
ii)Mindre samlingsprov (färre än 100 enskilda prov)
Om det är nödvändigt kan upp till 15 prov på 1 g vardera till-
föras ett samlingsprov som består av 100 prov och kanundersökas tillsammans med dessa prov enligt c 1 i. För
samlingsprov som består av upp till 50 enskilda prov skall diges-
tionsvätskan minskas till 1 liter.
2. Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är positivt
eller osäkert, skall ett ytterligare prov på 20 g tas från varje svin
enligt b ovan. Proverna från 5 svin samlas och undersöks enligt
metoden ovan. På detta sätt undersöks prover från 20 grupper om
fem svin. Om trikiner upptäcks i ett samlingsprov från 5 svin, skall
ytterligare prov på 20 g tas från varje svin i den gruppen och varje
prov undersöks därefter separat enligt metoden ovan.
VII. DEN AUTOMATISKA DIGESTIONSMETODEN FÖR SAMLINGS-
PROVER PÅ UPP TILL 35 GRAM
a)Apparatur och reagenser
— Kniv eller sax för provtagning.
— Brickor med 50 rutor som var och en kan rymma prover på ca 2
gram kött.
— En Trichomatic 35 - blandare med filtreringsinsats.— Saltsyrelösning 8,5 % ± 0,5 % (vikt).— Genomskinliga polykarbonatmembranfilter med en diameter på
50 mm och en porstorlekpå 14 µ.
— Pepsin, styrka 1: 10000 NF (US National Formulary)
motsvarande 1: 12500 BP (British Pharmacopoea)motsvarade 2 000 FIP (Fédération Internationale de Pharmacie).
— En våg med en precision på 0,1 gram.
— En pincett med platt spets.— Ett antal objektglas med en långsida på minst 5 cm eller ett antal
petriskålar med en diameter på minst 6 cm, som på undersidan är
indelade i 10 × 10 mm stora fält markerade med ett spetsigt instru-
ment.
— Ett (stereo-)mikroskop med genomlysning (förstoring 15 till 60
gånger) eller ett trikinoskop med horisontalt bord.
— En behållare för uppsamling av avfallsvätska.
— Ett antal 10-litersbehållare som kan användas vid dekontaminering,
som t.ex. formalinbehandling, av apparatur och den resterande
digestionsvätskan vid positivt resultat.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov på ca 2 gram tas från
en av diafragmas huvudmuskler vid övergången till den seniga
delen. Om huvudmusklerna saknas skall ett prov av samma storlek1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 14
▼M5
▼M5
tas från diafragmas revbens- eller bröstbensdel eller från käk- eller
bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött skall ett prov på ca 2 gram
med så lite fett som möjligt tas från skelettmuskulaturen så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
1.Digestionsprocessen
— Ställ upp blandaren med filtreringsinsatsen, anslut avfallsslangen
och för den till avfallsbehållaren.
— När blandaren sätts på startar uppvärmningen.
— Före start bör bottenventilen under reaktionskammaren öppnas
och stängas.
— Därefter tillsätts upp till 35 prover på ca 1 gram styck(vid 25 till
30 ºC) tagna från samtliga enskilda prover i enlighet med punkt
b. Se till att större stycken av senor avlägsnas eftersom dessa kan
täppa igen membranfiltret.
— Häll vatten upp till kanten av en vätskekammare som är kopplad
till blandaren (ca 400 ml).
— Häll ca 30 ml saltsyra (8,5 %) till kanten av den mindre tillkopp-
lade vätskekammaren.
— Placera ett membranfilter under grovfiltret i filterhållaren i filt-
reringsinsatsen.
— Tillsätt slutligen ►M67g◄pepsin. Den ordning i vilken till-
satserna görs skall följas strikt för att undvika nedbrytning av
pepsinet.
— Stäng locken på reaktions- och vätskekamrarna.— Välj digestionstid. Kort digestionstid (fem minuter) för slakt-
mogna grisar och förlängd digestionstid (åtta minuter) för övriga
prover.
— Den automatiska doseringen startar när startknappen på blan-
daren trycks in och digestionen med efterföljande filtreringfortgår automatiskt.
— Efter 10-13 minuter är processen avslutad och upphör automa-
tiskt.
— Locket på reaktionskammaren öppnas så snart det kontrollerats
att kammaren är tömd. Upprepa proceduren i enlighet med punkt
4 om det finns skum eller rester av digestionsvätska i kammaren.
2.Påvisande av larver
— Ta ut filterhållaren och för över membranfiltret till ett objektglas
eller en petriskål.
— Undersök membranfiltret i mikroskop eller trikinoskop.
3.Rengöring av utrustningen
— Vid positivt resultat fyll reaktionskammaren i blandaren till 2/3
med kokande vatten. Vanligt vattenledningsvatten hälls ner i
den tillkopplade vätskekammaren tills den lägsta nivåmätaren är
täckt. Det automatiska rengöringsprogrammet genomförs då.
Dekontaminera filterhållaren och den övriga utrustningen, t. ex.
genom formalinbehandling.
— Fyll vid arbetsdagens slut vätskekammaren i blandaren med
vatten och genomför ett standardprogram.
4.Användning av membranfilter
Ett polykarbonatmembranfilter får användas högst fem gånger.
Filtret skall vändas efter varje användningstillfälle. Därutöver bör
filtret efter varje användning kontrolleras för att om skador har
uppstått som gör det olämpligt för vidare användning.
►
M65.◄Metoder som skall användas om digestionen är
ofullständig och filtrering därför inte kan genomföras
När den automatiska processen i blandaren genomförts i enlighet
med punkt 1, öppna locket till reaktionskammaren och kontrollera
om det finns skum eller vätska kvar i kammaren. Om så är fallet,
gör på följande sätt:
— Stäng bottenventilen under reaktionskammaren,1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 15
▼M6
▼M5
▼M5
— Ta ut filterhållaren och för över membranfiltret till ett objektglas
eller en petriskål.
— Sätt in ett nytt membranfilter i filterhållaren och montera filt-
erhållaren.
— Fyll blandarens vätskekammare med vatten tills den lägsta
nivåmätaren är täckt.
— Genomför det automatiska rengöringsprogrammet.— Öppna locket till reaktionskammaren efter avslutat rengörings-
program och kontrollera om det finns någon vätska kvar.
— Om kammaren är tom ta ut filterhållaren och för över membran-
filtret med en pincett till ett objektglas eller en petriskål.
— Undersökde två membranfiltren i enlighet med punk t 2. Om
filtren inte kan undersökas upprepa hela digestionsprocessen
med förlängd digestionstid i enlighet med punkt 1.
►
M66.◄Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är
positivt eller osäkert bör ytterligare prover på 20 gram per svin tas i
enlighet med punkt b ovan. Dessa prover skall undersökas vart och
ett för sig i enlighet med den metod som nämns ovan.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 16
▼B
BILAGA 2
KAPITEL 1
VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE SOM TRIKINKONTROLLSLABORA-
TORIUM (TRICHINELLA SPIRALIS)
1. Laboratorier som skall undersöka förekomst av trikiner skall befinna sig i
omedelbar närhet till de slakterilokaler där svin slaktas, och om inrättningen
inte redan förfogar över faciliteter som uppfyller de övriga kraven i direktivet
om tredje länder, skall inrättningen åtminstone ha följande:
a) En låsbar lokal med lämplig utrustning för behandling av prover. Släta
väggar med ljus tvättbar yta eller målade upp till 2 m. Ett laboratorium
skall finnas för varje undersökningsmetod som används.
b) En låsbar undersökningslokal med lämplig utrustning, vilken kan
mörkläggas när trikinoskopundersökning sker.
c) Tillfredsställande ventilationsanläggning och, om nödvändigt, luftkondi-
tionerinsanläggning som gör det möjligt att hålla en rumstemperatur
som inte överstiger +25º.
d) Tillräckligt dagsljus eller artificiell belysning med god färgåtergivning,
direkt solljus skall undvikas.
e) Lämplig utrustning för rengöring och desinfektion av händer i den lokal
där proverna undersöks.
►M3f)◄Eventuellt ett kylrum för förvaring av köttprover.
g) Ett tvättrum för rengöring och desinfektion av undersökningsutrustning (t
ex provbehållare, kompressorier, knivar och saxar) med:
— vattentäta golv som inte ruttnar och som är lätta att rengöra och
desinfektera,
— släta väggar med ljus, tvättbar yta eller målade upp till en höjd på
minst 2 m.
Denna bestämmelse behöver inte tillämpas när de metoder som anges
i punkterna II, III, IV, V, VI i bilaga 1 används under förutsättning att
laboratorierna är utrustade med en stor korrekt monterad vask.
►M3h)◄Omklädningsrum, tvättställ och vattentoaletter.
►M3i)◄Tvättställ med rinnande varmt och kallt vatten, rengörings- och
desinfektionsmedel för händer samt engångshanddukar.
►M3j)◄Vattentäta, korrosionsbeständiga behållare med lock och lås
som inte kan öppnas av obehöriga. Dessa behållare skall användas för
insamling av provrester efter undersökningen.
►M3k)◄Tillräcklig tillgång till varmt och kallt dricksvatten.
►M3l)◄Ett avloppssystem som uppfyller de krav som gäller för
godkännande av slakterier.
►M3m)◄Lämpliga anordningar till skydd för skadedjur, såsom exem-
pelvis insekter, gnagare etc.
KAPITEL II
KRAV SOM STÄLLS PÅ PERSONAL, LOKALER, UTRUSTNING OCH
REDSKAP I LABORATORIER DÄR TRIKINKONTROLLER UTFÖRS
2. Största möjliga renlighet skall krävas av personalen samt beträffande lokaler,
utrustning och redskap.
a) Personalen skall bära rena arbetskläder och skall tvätta händerna flera
gånger varje arbetsdag och efter varje arbetspaus.
b) Inga djur får vistas i laboratoriet.
c) Utrustning och redskap som används måste hållas rena och i gott skick.
De skall noggrant rengöras och desinfekteras flera gånger under arbets-
dagen, samt vid arbetsdagens slut.
3. Vatten av dricksvattenkvalitet skall användas för alla ändamål.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 17
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
4. Vad gäller hälsotillståndet skall den personal som arbetar med att ta
köttprover för undersökning uppfylla kraven i kapitel IV, punkterna 11 och
12, i bilaga B till direktiv 72/462/EEG.
5. De köttprov som behövs för undersökning skall tas omedelbart efter slakt och
undersökas utan dröjsmål i slakteriets trikinlaboratorium.
Denna undersökning får inte utföras utanför det slakteri där djuren slaktades.
6. För att förebygga trötthet och följderna därav, skall kontrollpersonalen få ta
korta pauser i arbetet.
KAPITEL III
BESTÄMMELSER BETRÄFFANDE TRIKINOSKOP
Trikinoskopens konstruktion och typ skall uppfylla följande minimikriterier:
1. Enkla att arbeta med.
2. Hög ljusintensitet:
— exakta resultat måste erhållas även om lokalerna inte är helt mörklagda,
— ljuskällan skall vara en glödlampa på 100 W (12 V).
3. Tillräcklig förstoringsgrad:
— förstoring vid normalt arbete: 50 gånger,
— 80-100 gångers förstoring för mer exakt bedömning av föremål som inte
är klart urskiljbara med normal förstoringsgrad.
4. Upplösning:
— alla förstoringar skall ge en klar, skarp bild i tydlig färg.
5. Omkopplingsmekanik:
— varje ändring av förstoringsgrad skall åtföljas av automatisk justering av
bildens ljusstyrka.
6. Kontrastökning:
— linsen skall vara försedd med en irisbländare som gör det möjligt att öka
kontrasten för närmare undersökning i svåra fall,
— irisbländaren skall vara enkel att manövrera (t.ex. med en styrarm som
sitter på trikinoskopbordet).
7. Lätt fokusering:
— snabb fokusering med hjälp av en fokuseringsring,
— exakt fokusering med hjälp av en styrarm.
8. Voltregulator:
— som gör det möjligt att anpassa ljusstyrkan.
9. Förflyttning av kompressoriet i en enda riktning:
— ett system med automatisk blockering så att kompressoriet bara kan
flyttas i en riktning för att förhindra att kompressoriet förskjuts oavsikt-
ligt.
10. Fri överblick över projektionsduken.
11. Projektionsduk:
— diameter på minst 54 cm,
— hög reflektionsförmåga,— hållbar,— möjlig att ta bort,
— lätt att rengöra.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 18
▼B
BILAGA 3
MÄRKNING AV DET KÖTT SOM HAR UNDERKASTATS TRIKIN-
KONTROLL
1. Stämpling av köttet skall utföras under den officiella veterinärens ansvar. För
detta ändamål skall han ansvara för och bevara
— den utrustning som är avsedd för märkning av kött och som han endast
får överlämna till biträdena när märkning skall utföras och för den tidspe-
riod som behövs för detta,
— de etiketter som nämns i punkt 5. Dessa etiketter skall överlämnas till
biträdena när de skall användas och i det antal som behövs.
2. Stämpeln skall vara rund med en diameter på 2,5 cm och innehålla följande
uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— i mitten ett stort ”T” som är 1 cm långt och 0,2 cm brett,
— under ovannämnda ”T” en av följande förkortningar: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1eller EOK ◄. Bokstäverna skall vara 0,4 cm höga.
3. Slaktkroppar skall märkas med färg- eller brännstämpel på insidan av låret, i
enlighet med punkt 2.
4. Huvuden skall märkas med färg- eller brännstämpel som uppfyller kraven i
punkt 2.
Med undantag för styckningsdetaljer som är undantagna från märkning i
enlighet med kapitel X.43 i bilaga B till rådets direktiv 72/462/EEG, skall
de styckningsdetaljer som erhålls i styckningsanläggningar från slaktkroppar
som är märkta enligt föreskrifterna, och som inte har någon stämpel, märkas
enligt punkt 2 innan de kontrollmärks.
Den etikett som avses i ovannämnda punkt 43, andra strecksatsen skall
uppfylla kraven i punkt 6 ovan.
5. Märkningen kan också företas med hjälp av en rund etikett. Denna etikett
som skall fästas på varje stycke eller varje slaktkropp skall vara av sådan
beskaffenhet att den inte kan återanvändas, den skall vara av motståndskraf-
tigt material och skall uppfylla alla hygienkrav. Etiketten skall innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I mitten ett stort ”T”.
— Under bokstaven ”T” en av förkortningarna: CEE, EEG, EWG, EØF,
EEC►A1eller EOK ◄. Bokstäverna skall vara 0,2 cm höga.
6. På den etikett som är nämnd i kapitel X.44 i bilaga B i direktiv 72/462/EEG,
skall det utöver kontrollmärket finnas ett fullt läsligt märke som motsvarar
det märke som avses i punkt 2.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 19
▼B
BILAGA 4
FRYSNING AV KÖTT
I.Metod 1
1. Det kött som förs in i fryst tillstånd måste bevaras i detta tillstånd.
2. Frysrummets tekniska installationer och energiförsörjning skall vara
sådan att man säkerställer att den temperatur som anges i punkt 6 kan
uppnås på kortast möjliga tid och kan bibehållas i hela frysrummet och
i alla delar av köttet.
3. Före nedfrysning skall allt isolerande emballage avlägsnas från köttet,
med undantag för det kött som redan när det förs in i kylrummet i alla
delar är nedfryst till den temperatur som anges i punkt 6.
4. Olika partier skall förvaras separat och under lås i frysrummet.5. Datum och tid skall noteras i en journal för varje parti som förs in frys-
rummet.
6. Temperaturen i frysrummet skall vara −25º eller därunder. Temperaturen
skall mätas med kalibrerad elektrisk termometerutrustning och skall regi-
streras kontinuerligt. Temperaturen får inte mätas i den kalla
luftströmmen. Utrustningen skall förvaras under lås. På temperaturdiag-
rammen skall anteckningar göras med uppgifter om relevant
journalnummer vad gäller importbesiktning samt datum och tid då
nedfrysningen påbörjats och avslutats och dessa diagram skall bevaras i
minst ett år.
7. Kött med en diameter eller tjocklek på upp till 25 cm måste frysas i
minst 240 timmar utan avbrott, och kött med en diameter eller tjocklek
på mellan 25 och 50 cm skall frysas i minst 480 timmar utan avbrott.
Denna frysmetod får inte användas för kött som har en större diameter
eller som är tjockare. Frystiden skall beräknas från den tidpunkt när den
temperatur som avses i punkt 6 har uppnåtts i frysrummet.
II.Metod 2
De allmänna bestämmelserna i punkt 1-5 i metod 1 skall följas och följande
kombinationer av tid-temperatur tillämpas:
1. Kött med en diameter eller tjocklek på upp till 15 cm måste frysas enligt
en av följande kombinationer tid-temperatur:
— 20 dagar vid − 15 ºC.
— 10 dagar vid − 23 ºC.— 6 dagar vid − 29 ºC.
2. Kött med en diameter eller tjocklek på 15-50 cm måste frysas enligt en
av följande kombinationer tid-temperatur:
— 30 dagar vid − 15 ºC.
— 20 dagar vid − 25 ºC.— 12 dagar vid − 29 ºC.
Temperaturen i frysrummet får inte vara högre än nivån på den utvalda
desaktiverings-temperaturen. Den bör mätas med ett kalibrerat termoelek-
triskt instrument och noteras kontinuerligt. Den får inte mätas direkt i det
kalla luftflödet. Instrumenten måste förvaras inlåsta. Diagrammen skall
innehålla de relevanta numren från undersökningsprotokollet vid importen
av köttet samt dag och tid för början och avslutning av frysningen och skall
sparas i ett år efter sammanställningen.
III.Metod 3
Kontroll av styckningsdelarnas kärntemperatur.1. Följande kombinationer tid-temperatur skall tillämpas om styckningsde-
larnas kärntemperatur kontrolleras och villkoren i punkt 2-6 skall
uppfyllas:
— 106 timmar vid − 18 ºC.
— 82 timmar vid − 21 ºC.— 63 timmar vid − 23,5 ºC.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 20
▼M6
▼B
▼M6
▼M6
— 48 timmar vid − 26 ºC.
— 35 timmar vid − 29 ºC.
— 22 timmar vid − 32 ºC.
— 8 timmar vid − 35 ºC.— ½ timme vid − 37 ºC.
2. Kött som redan är fryst när det förs in skall bevaras fryst.3. Försändelser i frysrummet skall förvaras separat och inlåst.
4. Dag och tid när varje försändelse förs in i frysrummet skall noteras.
5. Frysrummets tekniska utrustning och energiförsörjning skall säkerställa
att den temperatur som avses i punkt 1 nås mycket snabbt och bibehålls
i köttets alla delar.
6. Temperaturen bör mätas med kalibrerade termoelektriska instrument och
noteras kontinuerligt. Termometerns sond skall anbringas i kärnan av ett
kalibrerat köttstycke som inte är mindre än den tjockaste styckningsdel
som skall frysas. Detta kalibrerade köttstycke bör placeras i frys-
rummets sämst ägnade del, inte nära frysutrustningen eller mitt i det
kalla luftflödet. Instrumenten skall förvaras inlåsta. Diagrammen skall
innehålla de relevanta numren från undersökningsprotokollet vid
importen av köttet samt dag och tid för början och avslutning av frys-
ningen och sparas i ett år efter sammanställningen.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 21
▼M6
BILAGA 5
UNDERSÖKNING OCH INFRYSNING AV HÄSTKÖTT
1.Undersökning
Undersökning av hästkött skall genomföras i enlighet med en av de diges-
tionsmetoder som anges i bilaga 1 med följande ändringar:
— Prover på minst 10 g tas från tung- eller käkmuskeln. Om tung- eller
käkmuskel saknas skall ett prov av samma storlek tas från diafragmape-
laren vid övergången till den seniga delen. Muskeln skall vara fri från
vävnad och fett.
— Ett prov på 5 g digesteras för undersökningen, om digestionsmetoden för
undersökning av samlingsprover enligt bilaga 1 III-VII tillämpas. För
varje digestion får den totala vikten på den muskel som undersöks inte
överskrida 100 g i fråga om metoderna III, IV, V och VI i bilaga 1 eller
35 g för metod VII i bilaga 1.
— Vid positivt resultat skall ytterligare ett prov på 10 g tas för en efterföl-
jande obereoende undersökning.
2.Infrysning av hästkött
För att döda trikiner genom frysning måste hästkött genomgå frysbehandling
i enlighet med en av de metoder som beskrivs i bilaga IV.1977L0096 — SV — 12.12.1994 — 007.001 — 22