Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller
olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller
försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med
ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och
Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande
tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Islamiska republiken Iran
(EGT L 31, 5.2.2000, s. 15)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens beslut nr 2009/2000/EKSG av den 22 september 2000 L 240 12 23.9.2000
Rättat genom:
"C1 Rättelse, EGT L 119, 20.5.2000, s. 39 (283/2000/EKSG)2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 1
KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa
valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av
minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller
försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetadeefter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken
Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugo-
slavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande
tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med
ursprung i Islamiska republiken Iran
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DET -
TA BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och
stålgemenskapen,
med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28
november 1996 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen (
1), ändrat genom
kommissionens beslut nr 1000/1999/EKSG (2), särskilt artiklarna 8 och 9 i
detta,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1.Inledande
1. Den 7 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagi-
vande (nedan kallat ”tillkännagivande om inledande av förfarandet”) iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning (
3) att den skulle inleda
ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av
vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd
av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragnaeller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidarebearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Bulgarien, Indien,
Iran, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien.
2. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Eurofer
som ombud för tillverkare i gemenskapen som svarar för en betydande
del, enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i kommissionens beslut nr
2277/96/EKSG (nedan kallat ”grundbeslutet”), av den sammanlagdatillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten. Klagomålet
innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och för
därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs vara tillräcklig för attmotivera att ett förfarande inleddes.
2.Undersökning
3. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i
exportländerna (nedan kallade ”de exporterande tillverkarna”),importörer och intresseorganisationer för dessa som den visste varberörda, företrädare för exportländerna och de klagande tillverkarna i
gemenskapen om att ett förfarande skulle inledas. Kommissionen
sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande
av förfarandet. I enlighet med artikel 6.5 i grundbeslutet gav
kommissionen också de direkt berörda parterna möjlighet attskriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.
4. Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenskapen och
importörer lämnade skriftliga synpunkter.!B
(1) EGT L 308, 29.11.1996, s. 11.
(2) EGT L 122, 12.5.1999, s. 35.
(3) EGT C 4, 7.1.1999, s. 3.2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 2
Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda
tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att beröras avresultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att höra dem,hördes.
5. Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och
överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera
i) införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import från
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien,
ii)
"C1godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande
tillverkare och 3
iii) avslutande av förfarandet rörande import från Iran.
I enlighet med artikel 20 i grundbeslutet beviljades parterna också en
period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnandeav uppgifter.
6. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och i
motiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighet därmed.
7. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den
ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande.
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
—Klagande tillverkare i gemenskapen:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Förenade kungariket
— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien
— Hoogovens Steel BV , Ijmuiden, Nederländerna
— IL V A Spa, Genua, Italien
— Sidmar NV , Gent, Belgien
— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland
— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland
— SOLLAC, Paris, Frankrike
— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Exporterande tillverkare:
a) Bulgarien
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Indien
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta
Steel Authority of India Ltd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
China Steel Corp, Kaohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaohsiung
f) Jugoslavien
Med tanke på den speciella situationen i Jugoslavien gjordes
inget kontrollbesök på plats hos Sartid a.d., den enda
exporterande tillverkare i det landet som givit sig till känna
för kommissionen.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 3
—Icke-närstående importör - användarföretag i gemenskapen:
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående:
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Irasco s.r.l., Genua, ItalienTara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, TysklandUnitech Steel (UK) Ltd, London, Förenade
kungariket
b) Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London, Förena-
de kungariket
Macsteel International Belgium NV , Antwerpen,
Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland
8. Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1
januari 1998 till och med den 31 december 1998 (nedan kallad”undersökningsperioden”). Undersökningen av skada omfattade pe-rioden från och med den 1 januari 1995 till och med utgången av
perioden för undersökning av dumpning (nedan kallad ”skadeunder-
sökningsperioden”).
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
OCH LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
9. Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade platta
produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm,varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med
annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter
varmvalsningen (nedan kallade ”varmvalsade ringar eller rullar”).Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00,
7208 37 10, 7208 37 90 (
1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10
och 7208 39 90.
10. Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk genom
att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efter
betningen eller genomdragsglödningen. Varmvalsade ringar eller rullarär regelbundet upprullade.
I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålprodukter används
varmvalsade ringar eller rullar som insatsmaterial för tillverkning avandra stålprodukter (breda och smala band, alla kallvalsade produkter,rör osv.). Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i olika kvaliteter och
dimensioner. Den absolut största delen av importen från tredje land till
gemenskapen utgörs av ”konstruktionsstål” (t.ex. S235 och S275 enligtEuronorm EN 10025) och ”mjukt kolstål” (t.ex. DD11, DD12, DD13enligt EN 10011 och ”Deutsche Industrienorm” DIN 1614/1). Ring-
arna eller rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och 15 mm
och en bredd på mellan 600 och 2 050 mm. Vart och ett av deKN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp med en
viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns ovan.
11. Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kategorier beroende
på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade
”svarta ringar eller rullar”), som utgör basprodukten, och betade
varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade ”betade ringar ellerrullar”), som efter varmvalsningen genomgår en ytterligare ytbehand-ling som kallas betning. Distinktionen mellan svarta respektive betade
ringar eller rullar avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens!B
(1) Se rättelse i EGT C 27, 2.2.1999, s. 30.2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 4
struktur i det att ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika
KN-nummer.
12. Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs av svarta
ringar och rullar, framgick det av undersökningen att importenomfattar alla KN-nummer och således alla olika ovannämndaprodukter. Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ
av varmvalsade ringar eller rullar, konstaterades det att alla olika typer
har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, använd-ningsområden och tillämpningar. Därför utgör i denna undersökning
alla typer av varmvalsade ringar eller rullar enligt de olika
KN-nummer som nämns i skäl 9 en enda produkt.
2.Likadan produkt
13. I undersökningen visades det att de varmvalsade ringar eller rullar som
importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara med
de produkter som tillverkas i gemenskapen, särskilt vad gäller
tillgängliga kvaliteter och dimensioner.
14. Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som de
tillverkar och säljer inte i sig är utbytbar och jämförbar med denprodukt som tillverkas i gemenskapen. De hävdade att gemenskaps-
tillverkarnas tillverkningsprocess var mer avancerad och t.o.m. att en
annan teknik användes, vilket innebar att produkten hade högrekvalitet. Användarna sades ibland vara tvungna att omvalsa deimporterade produkterna innan de kunde bearbetas vidare. Således
skulle de exporterande tillverkarnas produkter inte vara likadana som
de klagande gemenskapstillverkarnas produkter.
15. Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytdefekter eller
kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknadsvärde. Iundersökningen visades det dock att den gemenskapstillverkade
produkten och den importerade produkten i allmänhet ändå hade
samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden,även om produkter från olika leverantörer och från olika sändningarfrån en och samma leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om
kvaliteten. Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade
ringar eller rullar som importeras från de berörda länderna inte ärlikadana produkter som de som tillverkas av gemenskapsindustrin och
säljs i gemenskapen.
16. I undersökningen visades det också att kvaliteterna och dimensionerna
på den berörda produkt som importeras från de berörda länderna är
identiska eller jämförbara med kvaliteterna och dimensionerna hos deprodukter som säljs på de berörda ländernas inhemska marknader.
17. På grundval av detta dras slutsatsen att de varmvalsade ringar eller
rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på dessa länders
inhemska marknader, de varmvalsade ringar eller rullar som från dessa
länder exporteras till gemenskapen och de varmvalsade ringar ellerrullar som tillverkas och säljs av de klagande gemenskapstillverkarnapå gemenskapens marknad är likadana produkter, i den mening som
avses i artikel 1.4 i grundbeslutet.
C. DUMPNING
1.Normalvärde
18. För fastställande av normalvärde undersöktes det först, för var och en
av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, huruvida densammanlagda inhemska försäljningen av den berörda produkten varrepresentativ enligt artikel 2.2 i grundbeslutet, dvs. om denna
försäljning motsvarade minst 5 % av den volym av produkten i fråga
som exporterades till gemenskapen.
Sedan undersöktes det, för varje exporterande tillverkare, om den
sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttyp motsvarademinst 5 % av den volym av samma typ som exporterades till
gemenskapen.
För de produkttyper som uppfyllde detta krav fastställdes sedan
huruvida tillräcklig försäljning hade ägt rum vid normal handel i den
mening som avses i artikel 2.4 i grundbeslutet.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 5
Om det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp
motsvarade eller översteg den vägda genomsnittliga enhetskostnadenoch den volym som såldes till priser som var minst lika höga somenhetskostnaden utgjorde minst 80 % av den inhemska försäljningen,
fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga
priser som faktiskt betalats för all inhemsk försäljning. I övriga fallfastställdes normalvärdet, för varje produkttyp, på grundval av devägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för den lönsamma
inhemska försäljningen, såvida volymen av lönsamma transaktioner
inte motsvarade mindre än 10 % av försäljningsvolymen.
19. För de produkttyper där den inhemska försäljningsvolymen mot-
svarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, eller därvolymen av lönsamma inhemska försäljningstransaktioner underskred
10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara otillräcklig i den
mening som avses i artikel 2.3 i grundbeslutet och det bortsågs såledesfrån denna försäljning. I dessa fall baserades normalvärdet på de vägdagenomsnittliga priser som andra exporterande tillverkare i det berörda
landet tog ut, i fall de hade representativ inhemsk försäljning av
motsvarande produkttyp vid normal handel enligt artikel 2.1 igrundbeslutet.
20. Om, för en viss produkttyp, den inhemska försäljningen från övriga
exporterande tillverkare i det berörda landet var otillräcklig eller interepresentativ, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda
exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade
produkttypen med tillägg för ett skäligt belopp för att täckaförsäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kost-
nader samt vinst enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundbeslutet. För varje
exporterande tillverkare baserades försäljnings- och administrations-kostnader och andra allmänna kostnader i allmänhet på dessrepresentativa inhemska försäljning, medan vinstmarginalen baserades
på dess representativa inhemska försäljning vid normal handel. I ett
land fanns det dock endast en samarbetsvillig exporterande tillverkaresom inte hade någon representativ inhemsk försäljning. I detta fallanvändes det vägda genomsnittet av försäljnings- och administrations-
kostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för övriga
samarbetsvilliga exporterande tillverkare, i den omfattning som dessatillverkare hade representativ försäljning respektive försäljning vidnormal handel.
2.Exportpris
21. I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende
importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2.8 i grundbeslutetpå grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas avdessa importörer.
22. I de fall exporten gick till importörer i gemenskapen som var den
exporterande tillverkaren närstående konstruerades exportpriserna
enligt artikel 2.9 i grundbeslutet på grundval av de priser till vilka
de importerade produkterna först såldes vidare till oberoende kunder igemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommitmellan import och vidareförsäljning, inklusive ett skäligt tillägg för
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kost-
nader samt vinst.
3.Jämförelse
23. För att få en rättvis jämförelse togs vederbörlig hänsyn i form av
justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundbeslutet som påstods
och demonstrerades påverka prisernas jämförbarhet. På grundval av
detta gjordes justeringar för importavgifter, indirekta skatter, rabatter,avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader ochdärmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkost-
nader, kostnader efter försäljningen och provisioner.
24. Två indiska företag begärde en justering för importavgifter. I enlighet
med artikel 2.10 b i grundbeslutet beviljades detta delvis i den
utsträckning som det bevisades att de material för vilka importtullarnahade betalats fysiskt ingick i den berörda produkt som såldes på deninhemska marknaden och att importtullarna inte hade tagits ut eller
hade återbetalats i fråga om den produkt som exporterades till
gemenskapen.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 6
25. Ett indiskt företag begärde en justering för olika kvantiteter med
hänsyn till att de kvantiteter som såldes per faktura på den inhemskamarknaden var mindre än de kvantiteter som såldes per sändning tillgemenskapens marknad. Försäljningen till gemenskapen hävdades ske
till ett lägre pris på grund av de större kvantiteterna. Eftersom företaget
inte kunde påvisa någon koppling mellan kvantiteter och rabatter elleravdrag, vilket krävs enligt artikel 2.10 c i grundbeslutet, måste dennabegäran avvisas.
26. De två exporterande tillverkarna i Sydafrika gjorde gällande att olika
avdragssystem användes vid den inhemska försäljningen av den
berörda produkten och att normalvärdet borde minskas i enlighet meddetta. Justeringar kunde endast göras i den omfattning som avdragenskoppling till försäljningen i fråga bevisades.
27. Den exporterande tillverkaren i Jugoslavien begärde att värdet på
företagets export skulle beräknas enligt de växelkurser som påstods
råda på marknaderna. Eftersom företagen i räkenskaperna hade använt
de officiella växelkurserna och inte kunde lämna tillräckliga bevis föratt marknadskurserna borde användas i stället, beslöts det dock att deofficiella växelkurserna skulle användas vid beräkning av export-
priserna.
4.Dumpningsmarginaler
a)Allmän metod
28. Dumpningsmarginalerna fastställdes i enlighet med artikel 2.10 och
2.11 i grundbeslutet på grundval av en jämförelse mellan det vägda
genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det vägdagenomsnittliga exportpriset fritt fabrik för samma produkttyp och isamma handelsled.
29. För de av förfarandet berörda exporterande tillverkare som inte
besvarade kommissionens frågeformulär, inte gav sig till känna eller
inte lämnade nödvändiga uppgifter under undersökningen, fastställdes
dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter enligtartikel 18.1 i grundbeslutet.
Graden av samarbetsvilja för respektive exportland i denna under-
sökning fastställdes genom en jämförelse mellan uppgifter från
Eurostat och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas uppgifter
om exportvolym till gemenskapen. För alla länder som omfattades avundersökningen, utom Taiwan, konstaterades att den allmänna gradenav samarbetsvilja var hög. Kommissionen ansåg således det vara
lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de ickesamarbets-
villiga företagen till den högsta individuella dumpningsmarginal somfastställts för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berördalandet, eftersom det inte fanns någon anledning att anta att en
icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat produkterna
i en lägre omfattning än den högsta som konstaterats. Med anledningav att samarbetsviljan var låg i Taiwan - den var avsevärt under 50 % -fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för detta land till den
högsta kvartalsvisa dumpningsmarginal som konstaterats för det
landet.
Detta ansågs också nödvändigt för att undvika att bristande samarbets-
vilja belönades och att möjligheter till kringgående skapades.
b)Dumpningsmarginaler per land
30. Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid
gemenskapens gräns, fastställdes:
31.
Bulgarien
Kremikovtzi Corp 27,1 %
Övriga företag 27,1 %
32. Indien
Essar Steel Ltd 55,8 %
Steel Authority of India Ltd 56,3 %!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 7
Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %
Övriga företag 56,3 %
33. Sydafrika
Iscor Ltd 47,8 %
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %
Övriga företag 47,8 %
34. Taiwan
China Steel Corp "M17,1 %3
Yieh Loong Enterprise Co Ltd 2,1 %
Övriga företag 30,3 %
35. Jugoslavien
Sartid a.d. 56,1 %
Övriga företag 56,1 %
36. Iran
Som det anges i skäl 69 konstaterades det att importen från Iran
underskred den tröskel som fastställs i artikel 5.7 i grundbeslutet,
varför det inte ansågs nödvändigt att fastställa dumpningsmarginaler
för detta land.
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN
1.Fastställande av relevant marknad i gemenskapen
37. För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade lidit
skada och i detta sammanhang fastställa nivåer för förbrukning och
andra ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situa-tion, måste man undersöka om den tillverkning hos denna industri som
var avsedd för användning inom samma företagsgrupp borde undantas
från denna analys eller om skada och förbrukning skulle bedömas pågrundval av gemenskapsindustrins hela tillverkning.
38. Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i
gemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller rullar som
dessa tillverkar säljs för egna behov internt för att bearbetas vidare i enintegrerad process (nedan kallad den företagsinterna marknaden).
Dessa varmvalsade ringar eller rullar överförs internt till bearbet-
ningsanläggningar i senare led i förädlingskedjan, för vilka det inteutfärdas några fakturor eftersom det rör sig om en och samma rättsligaenhet. Den återstående delen av tillverkningen säljs till både
närstående och icke-närstående parter (nedan kallade den fria mark-
naden).
39. Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende borde delas in
i två separata marknader. De varmvalsade ringar eller rullar som var
avsedda för den företagsinterna marknaden konkurrerade enligt den
klagande inte direkt med den dumpade importen. Den import som varföremål för undersökning skulle således inte kunna påverka denna
marknad. Den återstående tillverkningen såldes enligt den klagande på
den fria marknaden, där det råder konkurrens med den dumpadeimporten. De viktigaste kunderna på den fria marknaden är oberoendekallvalsverk såsom rörtillverkare, stålcentraler (”steel service cen-
tres”), stålhandlare och lagerhållare. Klagomålet omfattar endast de
varmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden.
40. Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsade
ringar eller rullar till gemenskapens marknad hävdade att definitionen
av den berörda produkten och den likadana produkten omfattade allavarmvalsade ringar eller rullar. Det skulle således inte finnas någon!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 8
klar åtskillnad mellan den företagsinterna och den fria marknaden och
den klagandes definition av den fria marknaden skulle vara godtycklig.Dessa tillverkare och importörer begärde följaktligen att man vidbedömningen av gemenskapens marknad borde inbegripa både den
företagsinterna marknaden och den fria marknaden.
41. Till stöd för denna begäran hänvisade man till Europeiska gemen-
skapernas domstols dom i Gimelec-målet (
1). I detta avgörande angav
domstolen följande anledningar till varför två separata marknader inteskulle anses föreligga:
— Den berörda produkten såldes på samma marknad och användes
för samma ändamål.
— Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten både till
närstående och icke-närstående kunder och tog ut i stort settsamma pris.
— Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda
produkten inte bara från närstående leverantörer i gemenskapenutan även från importörer eller andra icke-närstående tillverkare.
42. Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkare
gällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de två
marknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapen
skulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att säljaantingen till den fria eller den företagsinterna marknaden, eftersomde två kategorierna av gemenskapstillverkade varmvalsade ringar eller
rullar var likadana produkter. De överföringar som påstods ske mellan
de två marknadssegmenten skulle i rättsligt hänseende hindra att manvid bedömningen av skada undantog en del av tillverkningen igemenskapen, särskilt från förbrukningen i gemenskapen.
43. I detta avseende fastställde kommissionen följande:
a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i allmänhet
och särskilt i tillverkningen av den berörda produkten innebar attgemenskapens tillverkare av den berörda produkten blott fysiskt
överförde de varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda för
den företagsinterna marknaden, utan att fakturera produkterna.Några fakturor utfärdades inte eftersom parterna inte utgjordeseparata rättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser
för överföringar inom den företagsinterna marknaden som var
jämförbara med dem på den fria marknaden.
b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller
rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen till den
företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden. Allaanvändare av varmvalsade ringar eller rullar, inklusive företag
som var integrerade med gemenskapsindustrin, hade nämligen
särskilda tekniska krav för tillverkningen av produkter i senareled. Överföringar av varmvalsade ringar eller rullar mellan de tvåmarknadstyperna förekom således inte alls eller i mycket
begränsad utsträckning.
c) I undersökningen visades det att integrerade tillverkarna i
gemenskapen, när det var fråga om den företagsinterna mark-
naden, inte köpte den berörda produkten från oberoende parterinom eller utanför gemenskapen. Detta innebar att varmvalsaderingar eller rullar avsedda för den företagsinterna marknaden inte
konkurrerade med andra varmvalsade ringar eller rullar som fanns
till försäljning på gemenskapens marknad. Den företagsinternamarknaden kunde således klart särskiljas från den fria marknaden.
44. På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellan den
fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje medbestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemenskapens
institutioner.
45. För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevanta vid
skadeanalysen, t.ex. utveckling av försäljning, lönsamhet osv.,
övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnas försäljning tillnärstående parter som utgjorde separata rättsliga enheter i allmänhetborde betraktas som en del av den fria marknaden. Det konstaterades
att denna försäljning skedde till priser som i stort sett motsvarade de!B
(1) Mål nr C-315/90, 27.11.1991.2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 9
som oberoende parter fick betala. I undersökningen bekräftades det
även, i enlighet med vad som hävdats av vissa exporterande tillverkare,att dessa närstående parter kunde köpa produkterna från bådenärstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför
gemenskapen. Följaktligen drogs slutsatsen att försäljningen från
tillverkarna i gemenskapen till närstående parter med separat rättsligidentitet konkurrerade med försäljningen från oberoende leverantörerbelägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ av
försäljning därför borde betraktas som en del av den fria marknaden.
46. En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljning till
närstående parter borde anses äga rum på den företagsinternamarknaden. Det hävdades att de till närstående parter fakturerade
priserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig från de
som oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dessutom attmoderbolaget inte tillät några närstående parter att köpa varmvalsaderingar eller rullar av oberoende parter på den fria marknaden. De
varmvalsade ringar eller rullar som såldes till närstående parter
konkurrerade således inte direkt med andra företags produkter. Deborde således inte betraktas som en del av den fria marknaden.
47. I undersökningen bekräftades det att denna företagsgrupp inte tillät
sina närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller rullar på den
fria marknaden. Granskningen av försäljningspriserna visade dessutom
att de priser som fakturerats till dessa närstående parter i många fallavsevärt skilde sig från de marknadspriser som oberoende parter fickbetala. All försäljning skedde också till närstående användarföretag
som använde produkterna internt inom företagsgruppen utan att sälja
dem vidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligenslutsatsen att försäljningen av de varmvalsade ringarna eller rullarna i
fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknaden och således inte
borde betraktas som en del av den fria marknaden.
48. Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar som
användes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial för vidarebearbetning i en integrerad process inom en och samma rättsliga enhet
utgöra en del av den företagsinterna marknaden. Detsamma gällde för
försäljningen från den ovan nämnda tillverkare i gemenskapen somkunde visa att företagets försäljning till en närstående kund faktisktägde rum på den företagsinterna marknaden. All annan försäljning från
tillverkarna i gemenskapen ansågs äga rum på den fria marknaden.
Gemenskapsindustrins situation vad gäller utvecklingen av olikaekonomiska indikatorer; t.ex. tillverkning, försäljning, marknadsandeloch lönsamhet, undersöktes således på grundval av försäljningen på
den fria marknaden.
49. Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och fastställande av
marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtas inom ramen förEKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervakning av stålmark-naderna. För dessa uppgifter görs i grunden samma indelning av
användningen av varmvalsade ringar eller rullar.
2.Definition av gemenskapsindustrin
a)Sammanlagd tillverkning i gemenskapen
50. Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillverkare i
gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen igemenskapen på grund av att de hade importerat varmvalsade ringar
eller rullar från de berörda länderna.
51. Kommissionen konstaterade dock att ingen av de undersökta till-
verkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från deberörda länderna under skadeundersökningsperioden. Vissa stålcen-traler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillverkare när-
stående hade dock importerat produkterna i fråga under den perioden.
52. I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskapsmark-
nader enligt skälen 37-49 bekräftades det dock i undersökningen attdessa närstående parter på den fria marknaden hade agerat själv-ständigt gentemot de tillverkare som var dem närstående. Importen i
fråga kunde således inte inverka på statusen hos de företag i fråga som
ansågs vara tillverkare i gemenskapen av den berörda produkten.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 10
53. Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa tillverkare
från definitionen av gemenskapens tillverkning av varmvalsade ringareller rullar. I enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutet anses alla sextontillverkare på gemenskapens marknad svara för den totala tillverk-
ningen i gemenskapen.
b)Gemenskapsindustrin
54. Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående fem tillverkarna
stödde klagomålet.
55. Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från de klagande
gemenskapstillverkarna. En liten tillverkare beslutade att inte gekommissionen något svar.
56. Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommissionens
frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter som begärdesunder undersökningen i ett format som skulle göra det möjligt att
summera dessa data med tillgängliga uppgifter avseende de andra
tillverkarna i gemenskapen.
57. Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtminstone en av de
tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen av gemenskaps-
industrin fick en mera förmånlig behandling än vad som gäller förberörda parter i samband med undersökningar av dumpning. De
hävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hade besvarat kommis-
sionens frågeformulär inom den tidsfrist som gäller för införande avpreliminära tullar. Detta ansågs utgöra diskriminering och överträdelseav artikel 6.2 i grundbeslutet.
58. Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick i
definitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionens fråge-
formulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och således
inom den tidsfrist som gäller för införande av provisoriska åtgärder.Kommissionen anser att alla parter som berörs av detta förfarande ochsom varit i en liknande situation har fått likvärdig behandling.
Följaktligen finns det ingen grund för påståendena om överträdelse av
artikel 6.2 i grundbeslutet och om diskriminerande behandling frånkommissionens sida.
59. De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samarbetsvilliga i
undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande ochsvarade för omkring 65 % av den sammanlagda tillverkningen i
gemenskapen av den berörda produkten.
60. Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskapsindustrin och
kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutet
svarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i
gemenskapen.
E.SKADA
1.Synlig förbrukning
61. Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av de sexton
gemenskapstillverkarnas totala försäljning på den fria marknaden ochden sammanlagda importen av den berörda produkten till gemen-skapen enligt importstatistik från Eurostat och de exporterande
tillverkarnas svar på frågeformulären.
62. Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen
i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till 20,1 miljoner
ton. Under 1995 kännetecknades den fria marknaden av exceptionellthöga försäljningspriser och god efterfrågan, särskilt på varmvalsaderingar eller rullar tillverkade i gemenskapen. Följande år minskade
marknaden dock i volym med 11 %.
63. Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synliga förbruk-
ningen stadigt. Den huvudsakliga ökningen skedde mellan 1996 och
1997 då marknaden växte med 22 %. Mellan 1997 och undersöknings-
perioden var ökningen endast 0,4 %.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 11
2.Import från de berörda länderna
a)Försumbar import
64. På grundval av bestämmelserna i artiklarna 3.4 och 5.7 i grundbeslutet
gjordes bedömningen av huruvida importen var försumbar i förhål-
lande till den synliga förbrukningen av den berörda produkten på
gemenskapens marknad.
65. Med utgångspunkt från Eurostat-uppgifter konstaterades det att
importen med ursprung i tre exportländer, Indien, Iran och Sydafrika,något överskred den tröskel på 1 % som föreskrivs i artikel 5.7 igrundbeslutet.
66. Iran hävdade att det var olämpligt att vid bedömningen av landets
marknadsandel använda Eurostat-uppgifter, eftersom det vid ett
kontrollbesök på plats hos den ende exporterande tillverkaren i landetvisades att exportvolymerna till gemenskapen var betydligt mindreomfattande. Liksom i tidigare förfaranden borde kommissionen
bedöma Irans marknadsandel på grundval av de avgöranden som
träffats vid undersökningen på plats.
67. Indien och Sydafrika ifrågasatte fastställandet av storleken på den
synliga förbrukningen, hävdade att importen från respektive land varförsumbar och att de precis som Iran borde undantas från under-sökningens räckvidd.
68. Som tidigare nämnts konstaterades det på grundval av importstatistik
från Eurostat att Irans marknadsandel på 1,2 % låg obetydligt över
miniminivån. Man konstaterade dock också att dessa uppgifter stredmot de uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kommissionenskontrollbesök på plats hos den ende iranske exporterande tillverkaren.
Uppgifterna från Eurostat ansågs således inte vara tillräckligt
noggranna för att bedömningen av landets marknadsandel skullekunna göras enbart på deras grundval. Uppgifterna jämfördes ävenmed tillgängliga uppgifter från av förfarandet berörda parter, särskilt
den ende exporterande tillverkaren i Iran och hans närstående
importörer som var belägna i gemenskapen. Denna jämförelse varmöjlig och särskilt relevant i detta fall eftersom endast en tillverkare
var verksam i Iran. Denne tillverkare och hans närstående företag i
gemenskapen var fullt samarbetsvilliga i undersökningen, varför detvar möjligt att kontrollera hans påstående genom en enkel jämförelsemellan de kontrollerade exporttransaktionerna och uppgifterna från
Eurostat. Vid denna kontroll och jämförelse fastställdes det att
exportnivåerna från Iran betydligt underskred miniminivån, ochslutsatsen drogs att;skillnaden mellan företagets uppgifter och Euro-stats inte var en följd av export från Iran till gemenskapen via tredje
land.
69. Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att använda
vederbörligen kontrollerade uppgifter vid fastställandet av Irans
marknadsandel. Följaktligen dras slutsatsen att exporten från Iranunderskrider miniminivån, att den skada som vållats av importen med
ursprung i Iran endast kan vara försumbar och att förfarandet bör
avslutas i fråga om import från Iran.
70. När det gäller de indiska och sydafrikanska exporterande tillverkarnas
begäran innehöll den bevisning som lämnats inget som kunde stödjapåståendet att importen till gemenskapen från dessa respektive länderskulle vara försumbar, i synnerhet mot bakgrund av den metod som
använts för att fastställa relevant marknad i gemenskapen enligt skälen
37-49. I motsats till vad som gällde för Irans del visade Euro-stat-uppgifterna och svaren på kommissionens frågeformulär inte attimporten skulle underskrida miniminivån. Därför ansågs importen från
Indien respektive Sydafrika överstiga miniminivån i den mening som
avses i artiklarna 3.4 och 5.7 i grundbeslutet.
b)Sammanslagen bedömning av importen
71. Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar eller
rullar med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och
Jugoslavien borde slås samman vid bedömningen enligt artikel 3.4 igrundbeslutet.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 12
72. Det undersöktes således om alla kriterier för sammanslagning var
uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat:
— Varje lands dumpningsmarginal var, som visats ovan, högre än
miniminivån.
— Importvolymen från varje land var inte försumbar i förhållande till
förbrukningen i gemenskapen.
— Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika importerade
varmvalsade ringar eller rullar och mellan importerade varmval-
sade ringar eller rullar och den likadana gemenskapsproduktenvisade att importen från de berörda länderna borde slås sammanvid bedömningen. De berörda exporterande länderna sålde på den
fria gemenskapsmarknaden varmvalsade ringar eller rullar i
huvudsak direkt till icke-närstående kunder som kallvalsverk,rörtillverkare, stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringareller rullar importerades även via närstående säljbolag, vilka sedan
sålde produkten vidare till samma typ av kunder. I undersökningen
visades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produktengenom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier.
Slutligen konstaterades att en liknande prissättning tillämpades för
all försäljning.
73. Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillverkares
påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för att vid
bedömningen slå samman importen från de ovannämnda länderna äruppfyllda.
c)Den berörda importens volym
74. Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till gemen-
skapen från de berörda länderna mellan 1995 och undersöknings-
perioden steg med 229 %, dvs. från 0,65 miljoner ton till 2,14 miljoner
ton. Importökningen mellan 1995 och 1996 var mycket begränsad (+0,1 miljoner ton). Den huvudsakliga ökningen ägde rum mellan 1997
och undersökningsperioden (+1,26 miljoner ton).
75. En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visade att
importen från alla berörda länder i huvudsak skedde under det första
halvåret (1,3 miljoner ton); under det andra halvåret sjönk den med
42 %, även om den jämfört med andra halvåret 1997 låg på enbetydligt högre nivå.
76. Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna av varmvalsade
ringar eller rullar klassificeras i två distinkta kategorier: svarta ringareller rullar och betade ringar eller rullar. Av undersökningen framgick
det att svarta ringar eller rullar svarade för cirka 90 % av alla
varmvalsade ringar eller rullar som importerades från de berördaländerna.
d)Importens marknadsandel
77. De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995 och
undersökningsperioden från 3,5 % till 10,7 %. Den faktiska
importvolymsökningen medförde således att de berörda länderna
erövrade 7,2 procentenheter av gemenskapens marknad.
78. Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan 1997
och undersökningsperioden, då de berörda länderna erövrade 6,3procentenheter.
e)Prisunderskridande
79. I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande jämfördes, i
den utsträckning det var möjligt, priser på jämförbara typer av
varmvalsade ringar eller rullar under liknande försäljningsvillkor på
gemenskapens marknad, i samma medlemsstat och till samma kunder.De exporterande tillverkarnas priser fritt gemenskapens gräns jäm-fördes med gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov
justerades exportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemen-
skapens gräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessapriser justerades även för att jämförelsen med gemenskapsindustrinspriser skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar baserades på
uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under under-
sökningen.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 13
80. Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare att de
varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och sålde pågemenskapens marknad i kvalitetshänseende inte var jämförbara medgemenskapsindustrins produkter. En exporterande tillverkare hävdade
att företagets produkter till skillnad från gemenskapsindustrins inte
tillverkades med hjälp av stränggjutning, och att de därför fickkemiska defekter och ytdefekter som minskade utbytet vid vidarebe-arbetningen av ringarna eller rullarna. Dessutom hade företaget ingen
automatisk ”upprullningsmaskin”, vilket ledde till variationer i
tjocklek och bredd och således till lägre kvalitet. Tillverkarna ladefram stödjande bevisning och begärde en prisjustering på grund av
kvalitetsskillnader i samband med de prisjämförelser som låg till grund
för fastställandet av prisunderskridande.
81. Kommissionen konstaterade att en prisjustering för kvalitetsskillnader
generellt sett inte var motiverad, i synnerhet eftersom sådana skillnaderinte var uppenbara för användarna och det visades i undersökningen atteventuella kvalitetsskillnader inte nödvändigtvis inverkade på använd-
ningen av produkten i fråga. För en exporterande tillverkare tydde
dock bevisningen på att den begärda kvalitetsjusteringen till viss delvar motiverad. Även om en detaljerad granskning visade att den
begärda justeringens nivå var överskattad, kunde en justering på 50 %
av det belopp som begärts beviljas mot bakgrund av tillgängligbevisning.
82. På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer på
prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins
priser:
— Bulgarien: 6,8 %
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %,— Tata: 6,1 % och— SAIL: 19,1 %
— Sydafrika: 5,3 %
— Iscor: 4,9 % och
— Highveld Steel: 27 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 % och— CSC: 7,5 %
— Jugoslavien: 12,4 %
3.Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersök-
ningsperioden
a)Tillverkning
83. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins tillverkningsvolym
1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Under återstoden av
skadeundersökningsperioden låg tillverkningen på en stabil nivå på
omkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång i förbrukningen 1996.Denna tillverkning såldes antingen på den fria marknaden ellerexporterades till tredje land.
84. Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet används
för varmvalsade ringar eller rullar avsedda för både den fria
marknaden och den företagsinterna marknaden, ansågs det också
nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningen för den senaremarknadstypen, för att det skulle kunna fastställas att en nedgång i
tillverkningen för den fria marknaden inte var en följd av en ökad
efterfrågan på den företagsinterna marknaden.
85. Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och under-
sökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljoner ton.Detta innebar att tillverkningen för den företagsinterna marknaden var
relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkning mellan 1997 och
undersökningsperioden liknade den som observerats för tillverkningenför den fria marknaden.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 14
86. Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde således
inte på att behovet av tillverkning för den företagsinterna marknadenhade ökat.
b)Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
87. Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och den
företagsinterna marknaden samt för andra produkter som inte berörs avdetta förfarande (t.ex. andra stålkvaliteter och stålprodukter). Kapaci-
tetsutnyttjandet avseende den berörda produkten fastställdes således på
grundval av de kapaciteter som officiellt deklarerats för kommissioneninom ramen för EKSG-fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligtspecifika parametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten eller
den nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominella
kapaciteten är den högsta möjliga kapacitet som kan uppnås utanbeaktande av tillgång på personal, semesterperioder, installationstider,
underhåll osv.
88. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 % mellan
1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997 då gemen-skapsindustrins tillverkning var som allra störst och utnyttjandet nådde93 %. Under denna period noterades höga värden för förbrukningen av
varmvalsade ringar eller rullar både på den fria marknaden och den
företagsinterna marknaden.
89. Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt med hänsyn till
att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, är nödvändigt attuppnå ett högt utnyttjande för att minska de höga fasta tillverknings-
kostnadernas betydelse.
c)Orderingång och försäljningsvolym
i ) Orderingång
90. För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man även
utvecklingen av orderingången för gemenskapsindustrin. För detta
ändamål lämnade gemenskapsindustrin uppgifter som också är
tillgängliga inom ramen för övervakningen av gemenskapens stål-marknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessa uppgifter inte exaktavspeglade situationen för den berörda produkten utan omfattade en
något bredare produktkategori, konstaterades det att dessa uppgifter
kunde anses vara representativa för den berörda produktens situation.Uppgifterna visade att orderingången var stor 1997 jämfört med
situationen under undersökningsperioden. I motsats till den stabila
utveckling av den synliga förbrukningen mellan 1997 och under-sökningsperioden som angivits ovan, sjönk gemenskapsindustrinsorderingång med 17 % under samma period.
91. Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet var mera
regelbunden och jämnare under 1997 då orderingången i högre grad
utvecklades jämsides med försäljningsvolymen. Eftersom det finns enviss tidsförskjutning mellan order och leverans tydde den sjunkandeorderingången på en minskad ekonomisk aktivitet, vilket undersöks
nedan.
i i ) Försäljning
92. Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen något
från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebär en uppgång på
1% .
93. Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utvecklingen av
förbrukningen. Mellan 1997 och undersökningsperioden sjönk dock
gemenskapsindustrins försäljning med 12 %, samtidigt som förbruk-
ningen steg något.
94. Gemenskapsindustrin påpekade att skadeindikatorn avseende försälj-
ning enligt ovan fastställdes på grundval av de transaktioner somlevererats och fakturerats under nämnda perioder. Gemenskaps-
industrins tillverkningsprocess är dock organiserad så att en använda-
res order levereras och faktureras inom en period på minst tre månaderfrån orderdatum. För att försäljningsutvecklingen under en viss period
skall kunna bedömas på ett meningsfullt sätt måste således inte endast
den faktiska försäljningen utan även orderingången under sammaperiod analyseras. En viss utveckling av orderingången visar sig!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 15
oundvikligen i motsvarande försäljningsutveckling vid en senare
tidpunkt.
iii) O l i k a t y p e r a v f ö r s ä l j n i n g
95. Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den
faktiska skada som den vållats borde analysera försäljningsutveck-lingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar,
närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört med betade ringar
eller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullar utgjorde en stor andel avden sammanlagda dumpade importen skulle utvecklingen av gemen-skapsindustrins försäljningsvolym och försäljningspriser för denna
produkttyp visa att särskilt stor skada vållats.
96. En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljning av
svarta ringar eller rullar på den fria marknaden mellan 1995 och
undersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %, samtidigtsom försäljningen av betade ringar eller rullar i volym ökade med
34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång på cirka 1 miljon ton
svarta ringar eller rullar och en uppgång på omkring 0,5 miljoner ton iförsäljningen av betade ringar eller rullar.
97. Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade en mera
balanserad fördelning i sin försäljning mellan svarta respektive betaderingar eller rullar än vad de exporterande tillverkarna hade. Mellan
1995 och 1997 utgjorde svarta ringar eller rullar 70 % av försälj-
ningsvolymen, medan betade ringar eller rullar hade en andel på 30 %.Under undersökningsperioden hade svarta ringar eller rullar 60 %medan betade ringar eller rullar noterade 40 %. Denna försäljnings-
utveckling visar tydligt att en övergång från svarta till betade ringar
eller rullar ägde rum under undersökningsperioden, dvs. från enproduktkategori där importen var mera framträdande till en kategoridär den var mindre markant.
d)Prisutveckling
98. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins
vägda genomsnittliga försäljningspriser med 10 %. Under 1995 hade
försäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. De sjönk fram till1997 (- 17 % respektive - 3 % jämfört med 1995 respektive 1996) men
återhämtade sig mellan 1997 och slutet av undersökningsperioden (+
9 %).
e)Marknadsandel
99. Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskaps-
industrins marknadsandel med 3,7 procentenheter, i det att den sjönkfrån 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden.
100. Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel
med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 steg den med 1,8
procentenheter.
101. Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertid gemen-
skapsindustrin alla vunna marknadsandelar och nådde en lägre nivå än
under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procentenheter. En ytterligareanalys visar att marknadsandelar förlorades på grund av minskandeförsäljning både till närstående och icke-närstående kunder på
gemenskapens fria marknad.
f)Lönsamhet
102. Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningen av
produkten i fråga minskade med 39 % mellan 1995 och under-sökningsperioden. De höga vinsterna (20,7 %) under 1995 var ettresultat av de dåvarande höga marknadspriserna. Trots en nedgång på
marknaden och sjunkande försäljningspriser (-15 %) visade gemen-
skapsindustrin fortsatt lönsamhet 1996. Återhämtningen av försälj-ningsvolymen under 1997 medgav dock inte att industrin kunde höja
sin vinstmarginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med
3% .
103. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamheten något
jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriser under
undersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjliggjorde för!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 16
gemenskapsindustrin att uppnå en vinstmarginal på 12,9 %. Gemen-
skapsindustrin ansåg att denna vinstnivå var skälig.
104. Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsindustrin upp-
nådde en extremt hög lönsamhet under undersökningsperioden och attutvecklingen av denna indikator i sig borde ha motiverat att manomedelbart avslutade förfarandet. Denna vinstnivå skulle vara avsevärt
högre än de nivåer som kommissionen ansett vara skäliga i tidigare
antidumpningsärenden rörande stålprodukter.
105. Det bör i detta sammanhang noteras att det i de relevanta
bestämmelserna i grundbeslutet och i antidumpningsavtalet inomramen för WTO anges att fastställandet av skada skall baseras påfaktiska bevis för a) volymen dumpad import och dennas inverkan på
priserna i gemenskapen för likadana produkter och b) denna imports
därav följande inverkan på gemenskapsindustrin. Hänsyn skall vidaretas till huruvida det skett en betydande uppgång i volymen dumpadimport, antingen i absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen i
gemenskapen. Hänsyn skall också tas till huruvida priserna för den
dumpade importen i betydande grad har underskridit gemenskapenspriser eller om importen i fråga har medfört att priserna avsevärtminskat eller att prishöjningar förhindrats. Varken en enskild faktor
eller flera av dessa faktorer behöver nödvändigtvis vara avgörande. I
bestämmelserna föreskrivs även att en undersökning av den dumpadeimportens inverkan på den inhemska industrin skall inbegripa en
bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden
som har betydelse för industrins situation, inklusive storleken pådumpningsmarginalerna, faktisk eller potentiell nedgång i fråga omförsäljning, vinst, produktion, marknadsandel, produktivitet och
kapacitetsutnyttjande, faktorer som rör priser, osv. I grundbeslutet
anges att denna uppräkning inte är uttömmande och att varken enenskild faktor eller flera av dessa faktorer nödvändigtvis behöver varaavgörande.
106. I föreliggande fall visade undersökningen att den dumpade importen
ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal. De låga priserna för den
dumpade importen konstaterades också avsevärt underskrida gemen-
skapsindustrins priser. Alla ovannämnda villkor var således uppfylldaoch kommissionen fortsatte med att bedöma den potentiella ochfaktiska utvecklingen avseende ett antal ekonomiska faktorer innan
den drog sina slutgiltiga slutsatser. Några exporterande tillverkares
argument att lönsamhetsnivån i sig borde ha motiverat förfarandetsavslutande strider således klart mot bestämmelserna i grundbeslutet.
107. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersöknings-
perioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet, måste också sesmot bakgrund av marknadsstrukturen för varmvalsade ringar eller
rullar och utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation
under undersökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan.
108. Slutligen anses att det i samband med antidumpningsförfaranden inte
är relevant att jämföra gemenskapsindustrins situation och den globalasituationen i fråga om en viss ekonomisk indikator.
g)Investeringar och sysselsättning
109. I undersökningen visades att investeringarna i övervägande grad avsåg
ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivån under under-
sökningsperioden liknade den som noterades för 1995. Investeringarna
ökade med 32 % jämfört med 1995, i linje med den höga efterfråganunder 1997.
110. Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anläggning
och med samma maskiner, särskilt varmvalsade ringar eller rullar.Undersökningen visade att det antal anställda som direkt sysslade med
tillverkningen av den berörda produkten under skadeundersöknings-
perioden sjönk med 4 %.
h)Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan 1995
och undersökningsperioden
111. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att ett fastställande av
skada under undersökningsperioden inte kunde göras på grundval av
en jämförelse mellan gemenskapsindustrins situation 1995 och 1997.
De ansåg i synnerhet att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 17
nivåer på tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och
marknadsandel under 1997 inte var representativa för hur förhål-landena skulle vara under rättvisa konkurrensvillkor. På grundval av deövriga avgörandena för hela skadeundersökningsperioden hävdade de
att man inte rimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsindustrin
hade lidit väsentlig skada.
112. I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inte angav i
vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995 och 1997 intekunde anses vara representativa. De uppgav blott att priser och
lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitets-
utnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte varrepresentativa. Med andra ord begärde de att en betydande del av de
uppgifter som fastställts i kommissionens undersökning inte skulle
beaktas i detta förfarande, utan att framlägga några bevis ellerförklaringar för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala1995 och 1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till
stöd för påståendet att normal konkurrens inte rådde på gemenskapens
marknad under 1995 och 1997, varför det inte anses finnas någongrund för att bortse från dessa uppgifter.
113. Kommissionen granskade således utvecklingen av gemenskapsindust-
rins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden och, på
årsbasis, dess allmänna ekonomiska läge mellan 1995 och under-
sökningsperioden.
114. I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan 1997 och
undersökningsperioden, samtidigt som den synliga förbrukningenökade något, kunde höja sina försäljningspriser med 9 % men inte
lyckades behålla sin försäljningsvolym, som minskade med 12 %.
Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin 14 % av sina marknads-andelar, motsvarande 6,6 procentenheter. Gemenkapsindustrins till-verkning minskade också med 9 %, vilket även ledde till ett lägre
kapacitetsutnyttjande. Trots denna negativa utveckling steg lönsamhe-
ten från 6,3 % till 12,9 %.
115. I undersökningen visades det också att importen från de berörda
länderna mellan 1997 och undersökningsperioden ökade avsevärt ivolym (+143 %), vilket ledde till att denna imports marknadsandel
fördubblades (+6,3 procentenheter). Även om försäljningspriserna för
importen från de berörda länderna ökade med 7 %, underskred de ändågemenskapsindustrins priser med i genomsnitt 8 % under under-
sökningsperioden.
4.Analys av gemenskapsindustrins situation under undersök-
ningsperioden
a)Inledande anmärkningar
116. Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet låg
kvar på en hög nivå under första hälften av undersökningsperioden på
grund av att den synliga förbrukningen och därmed efterfrågan var
exceptionellt hög, även om den inte motsvarades av en proportionerligfaktisk förbrukning. Under det första halvåret medförde detta för storalager, vilka till stor del ökade till följd av den berörda importen, och
under det andra halvåret till avsevärt minskande lagernivåer.
117. Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle vara
nödvändigt med en noggrannare analys av försäljningen för deprodukttyper och via de försäljningskanaler där det förekommer hårdkonkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, för att man
skulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Detta innebär att man
vid analysen gör en åtskillnad mellan försäljningen av svartarespektive betade ringar eller rullar och mellan de försäljningskanalerdär långfristiga kontrakt sluts och övrig försäljning.
118. Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljerad analys
av undersökningsperiodens fyra olika kvartal var nödvändig med tanke
på tidsförskjutningen mellan kundernas placering av order ochleverans till kunderna. Denna tidsförskjutning skulle innebära att denberörda importens negativa inverkan fördröjdes. Gemenskapsindustrin
ansåg således att man ytterligare måste undersöka utvecklingen av
orderingången under undersökningsperioden.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 18
119. Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affärerna huvud-
sakligen genomförs på kvartalsbasis. Tillverkningen organiseras pågrundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser, och såväl order somleveranser förhandlas i enlighet med detta. Således fanns det inte
någon grund för vissa exporterande tillverkares åsikt att en uppdelning
av undersökningsperioden, t.ex. i kvartal, inte skulle medföra enobjektiv bedömning av den möjliga skadan för gemenskapsindustrin.Gemenskapsindustrins ovannämnda begäran har således tillmötesgåtts
och denna kvartalsanalys följer nedan.
120. För att kommissionen skulle kunna få en överblick över den cykliska
karaktären hos gemenskapsindustrins verksamhet och dubbelkontrol-
lera utvecklingen av dess ekonomiska situation kvartalsvis, inhämtademan kvartalsuppgifter för perioden mellan 1996 och det andra
kvartalet 1999.
b)Stålindustrins cykliska karaktär
121. Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på stålmark-
naden, i det att de två första kvartalen varje kalenderår normalt ärbättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvariationer kanhuvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt under det
tredje kvartalet påverkas av semesterperioden i användarindustrierna
men brukar återhämta sig under det fjärde kvartalet. Med hänsyn tillatt vissa av gemenskapsindustrins påståenden förutsatte en kvartals-analys, var det viktigt att se till att den observerade utvecklingen inte
blott återspeglade normala kvartalsfluktuationer. Denna analys var
särskilt relevant eftersom den klagande gjorde gällande att de trendersom observerats under undersökningsperioden gick långt utöver de
normala cykliska variationerna.
122. Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verksamheten för
varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionen följande
tillverknings- och försäljningstrender för gemenskapsindustrin från
1996 fram till undersökningsperioden:
(%)
1:a kvartalet 2:a kvartalet 3:e kvartalet 4:e kvartalet
Tillverkning
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97—Undersökningsperioden (1998) 100 94 77 70
Försäljningsvolym
— 1996 87 90 91 100— 1997 97 100 97 97—Undersökningsperioden (1998) 100 87 68 61
Försäljningsvärde
— 1996 100 96 89 94— 1997 95 100 99 98
—Undersökningsperioden (1998) 100 88 63 51
123. När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksamhets-
nivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredje kvartalet. Under1996 och 1997 konstaterades den största skillnaden uppgå till 7 %
mellan det första och fjärde kvartalet 1996 och under dessa år
utvecklades tillverkningen linjärt. Under undersökningsperioden vardock tillverkningen under det tredje och det fjärde kvartalet avsevärtlägre än under det första kvartalet, vilket tydde på att variationerna
under denna period var mycket större än de normala säsongsmässiga
fluktuationerna.
124. När det gäller försäljningsvolym var nedgången under undersöknings-
periodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare. Försäljningen under!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 19
det andra halvåret var exceptionellt låg och nedgången gick långt
utöver de normala säsongsmässiga fluktuationerna.
125. Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersökningsperioden
visade att de trender som observerats under den sistnämnda perioden
gick långt utöver de normala cykliska variationerna i verksamheten för
varmvalsade ringar eller rullar.
c)Synlig förbrukning och för stora lager
126. Som det anges i skäl 61 utvecklades den synliga förbrukningen på
årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och undersöknings-
perioden. Den synliga förbrukningen återspeglar dock per definitioninte den faktiska användningen, dvs. den faktiska förbrukningen avprodukten i fråga hos användarna. Skillnaden mellan den synliga
förbrukningen och den faktiska förbrukningen utgörs huvudsakligen av
de lager som hålls i olika led i distributionskedjan, dvs. i detta fall avimportörer, handlare, stålcentraler och användare.
127. Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligt högre
under de två första kvartalen i undersökningsperioden än under de två
sista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling av synligförbrukning som noterades under 1997 fortsatte inte heller under
undersökningsperioden. Skillnaden i trender framstod som särskilt
markant vid jämförelsen mellan slutet av 1997 och början avundersökningsperioden, i det att den synliga förbrukningen stegavsevärt mellan dessa två perioder. Detta tyder på att en lagerökning
ägde rum, medan det motsatta gäller vid jämförelsen mellan det fjärde
kvartalet 1997 och det fjärde kvartalet i undersökningsperioden, vilkettyder på att en betydande lagerminskning skedde under undersök-ningsperiodens två sista kvartal.
128. Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktig roll
för marknadsutvecklingen under undersökningsperioden ansågs detnödvändigt att fastställa nivåerna på den synliga förbrukningen
kvartalsvis även för 1997 och inte bara för undersökningsperioden.
129. För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde man även
ha fastställt utvecklingen av den faktiska förbrukningen. Dettahindrades dock av att samarbetet från de olika berörda parterna i
distributionskedjan och i användarledet inte var fullständigt. Kommis-
sionen kunde dock fastställa handlarnas lagernivåer på grundval avEurostat-uppgifter som inhämtats inom ramen för EKSG-fördraget.
130. I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbrukning visade
dessa uppgifter att det förekom en betydande lageruppbyggnad hoshandlarna mellan slutet av 1997 och början av undersökningsperioden.Man observerade en uppgång på 29 % mellan det fjärde kvartalet 1997
och undersökningsperiodens första kvartal samt en ytterligare ökning
på 11 % mellan undersökningsperiodens första och andra kvartal.
131. Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren minskade avsevärt
mot slutet av undersökningsperioden (- 22 %). Lageranvändningen
framgick av jämförelsen mellan lagernivåerna vid utgången av
respektive hälfter av undersökningsperioden. En jämförelse av denkvartalsvisa lagerutvecklingen 1997 med kvartalsutvecklingen under
undersökningsperioden bekräftar det som sägs ovan.
132. Denna trend med för stora lager under undersökningsperiodens två
första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande tillverkaresom var föremål för undersökning och av uppgifter från en större
användare av produkten i gemenskapen. Denne användares lager vid
mitten av undersökningsperioden var mer än dubbelt så stort somlagret vid början av perioden, samtidigt som det inte fanns några
tecken på att denne användares verksamhet hade förändrats avsevärt
mellan början och slutet av undersökningsperioden.
133. I undersökningen bekräftades således gemenskapsindustrins påstående
att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av undersökningsperioden.
Under undersökningsperiodens två första kvartal var den synliga
förbrukningen avsevärt högre än den faktiska förbrukningen, medandet motsatta förhållandet rådde under undersökningsperiodens två sistakvartal.
134. Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den första
hälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg den synliga!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 20
förbrukningen under det första halvåret 1997 med cirka 1,5 miljoner
ton.
135. Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin till stor
del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den första hälften av
undersökningsperioden. I detta avseende kan det dock noteras enligtnedan att gemenskapsindustrins försäljning började minska redan frånbörjan av undersökningsperioden. Detta tyder på att gemenskaps-
industrin inte hade någon viktig roll i lageruppbyggnaden.
d)Tillverkning och kapacitetsutnyttjande
136. På kvartalsbasis minskade tillverkningen under undersökningsperioden
med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % under det fjärde
kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
137. I linje med produktionsnedgången sjönk också kapacitetsutnyttjandet
med 12 % under undersökningsperiodens tredje kvartal och med 17 %
under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
138. På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsutnytt-
jande minskade i jämförelse med respektive kvartalsvärden för 1997.Under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal minskadetillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapacitetsutnyttjandet
med 12 % respektive 18 % i jämförelse med motsvarande kvartal 1997.
e)Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
i ) Försäljningsvolym
139. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under
undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under det fjärde
kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
140. Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskaps-
industrin att en noggrannare och mera differentierad analys av dess
olika typer av försäljning och försäljningskanaler borde göras,eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkurrerade direkt
med den berörda importen påverkades i högre grad än den övriga
försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svarta och betade ringareller rullar uppgav gemenskapsindustrin att en del av dess försäljningutgjorde långfristiga leverans- och försäljningskontrakt som exempel-
vis ingicks med bilindustrin. Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en
period på upp till ett år, under vilken leveransvolymer och priser liggerfast. På det hela taget säljer de berörda exporterande tillverkarna inteenligt sådana kontrakt.
141. För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys delades
försäljningen upp i ”långfristig” försäljning och ”övrig” försäljning.Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhet för svarta respektive
betade ringar eller rullar under undersökningsperioden granskades
också.
142. Den långfristiga försäljningens volym var under undersöknings-
periodens olika kvartal mycket mera stabil än den övriga försäljningen.Den långfristiga försäljningen minskade med 20 % under det tredjekvartalet och med 22 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det
första kvartalet. Nedgången i den övriga försäljningen var mycket
mera påtaglig, i det att den sjönk med 35 % respektive 43 % under dettredje och fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
143. Detsamma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört med
betade ringar eller rullar. Försäljningsvolymen för betade ringar ellerrullar utvecklades under undersökningsperioden mindre dramatiskt änförsäljningen av svarta ringar eller rullar. Försäljningen av svarta
ringar eller rullar minskade med så mycket som 39 % under det tredje
kvartalet och med 44 % under det fjärde kvartalet, jämfört med detförsta kvartalet, medan nedgången för betade ringar eller rullar endast
uppgick till 21 % respektive 29 %.
i i ) Försäljningspriser
144. Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljnings-
priserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, i det att
de uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Under det tredjekvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärde kvartalet till 254!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 21
ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en prisnedgång på 17 % under
undersökningsperioden.
145. Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att priserna
för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade under under-
sökningsperiodens tre första kvartal och endåst sjönk från 320 ecu/tontill 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %. Mellan undersökningsperiodensförsta och sista kvartal sjönk dessa priser med endast 10 %. I motsats
till detta föll priserna för övrig försäljning med 10 redan mellan det
första och tredje kvartalet, och nedgången mellan första och sistakvartalet var 21 %.
146. Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betade
ringar eller rullar visade att priserna för de svarta produkternaminskade mycket mer än priserna för de betade produkterna. Dettamedförde att priserna för olika produktkategorier skilde sig åt i
avsevärt högre utsträckning vid slutet av undersökningsperioden än i
början av undersökningsperioden. Priserna för betade ringar eller rullarsjönk från 328 ecu/ton till 316 ecu/ton, en nedgång på endast 4 %.Prisnedgången mellan det första och fjärde kvartalet var blott 12 %. I
motsats därtill sjönk priserna för svarta ringar eller rullar med 10 %
redan mellan det första och tredje kvartalet och med 22 % mellan detförsta och fjärde kvartalet.
iii) L ö n s a m h e t
147. På kvartalsbasis visade det sig att lönsamheten var mycket god under
undersökningsperiodens första halvår. På grund av de starka pris-nedgångarna under de följande kvartalen sjönk dock lönsamhetenkontinuerligt, från 16,8 under undersökningsperiodens första kvartal
till - 2,6 % under det fjärde kvartalet.
148. Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsamheten redan
från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i fråga om
försäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gäller den övriga
försäljningen.
149. I undersökningen visades att lönsamheten för den långfristiga försälj-
ningen var mycket god under undersökningsperiodens första halvår
(cirka 21 %) och förblev positiv under hela undersökningsperioden, idet att den uppgick till 8 % under det fjärde kvartalet. Den övrigaförsäljningen var också lönsam (omkring 16 %) under det första
halvåret. I överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan på
varmvalsade ringar eller rullar minskade den avsevärt under följandekvartal och blev negativ (-7 %) under det fjärde kvartalet.
150. Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar var god
under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamheten för betaderingar eller rullar var positiv under hela undersökningsperioden (4,5 %under det fjärde kvartalet), medan lönsamheten för svarta ringar eller
rullar sjönk avsevärt under det tredje kvartalet och en förlust på hela
16,5 % noterades under det fjärde kvartalet.
151. Sammanfattningsvis sjönk den totala försäljningen, priserna och
lönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend var mycket
mindre markant i fråga om försäljningen i de marknadssegment därden dumpade importen inte var så omfattande. När det gäller priser ochlönsamhet var gemenskapsindustrins situation relativt stabil så länge
som den synliga förbrukningen steg kraftigt. Av undersökningen
framgick det också att gemenskapsindustrins försäljningsvolym inteökade i takt med den synliga förbrukningen. Priserna och lönsamheten
låg dock på höga nivåer under de perioder då efterfrågan var stark och
stigande.
152. I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigare
kostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersöknings-
perioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 %
och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1970 års nivå.Råmaterialkostnaderna sjönk således, vilket särskilt under under-
sökningsperioden begränsade förlustnivåerna.
153. Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
kompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilken visadeatt dessa ekonomiska indikatorer även hade försämrats i jämförelse
med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet i
undersökningsperioden och det tredje och fjärde kvartalet 1997!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 22
minskade försäljningsvolymen med 24 % respektive 27 % och
försäljningspriserna med 6 % respektive 19 %. Lönsamheten befannsha minskat med 15 procentenheter mellan det fjärde kvartalet iundersökningsperioden och det fjärde kvartalet 1997.
154. Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vid bedömningen
av utvecklingen av försäljningsvolym, priser och lönsamhet tänka påatt det finns en tidsförskjutning mellan prisförhandlingar med kunder
och fakturering och leverans från gemenskapsindustrin. Vid bedöm-
ningen av i synnerhet den övriga försäljningen måste man såledesbeakta att priserna under undersökningsperiodens första kvartal haröverenskommits i förhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv.
f)Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och
marknadsutvecklingen
155. Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemenskapsindustrin
att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhet borde ta hänsyn
till tidsförskjutningen mellan prisförhandlingarna med kunderna ochförsäljningen av varorna. Gemenskapsindustrin uppgav att förhand-lingarna i praktiken ägde rum minst ett kvartal före försäljningen.
156. I undersökningen visades att en jämn produktionsplanering i syfte att
uppnå ett effektivt kapacitetsutnyttjande ledde till en tidsförskjutningmellan order och försäljning. Denna period konstaterades mycket
riktigt uppgå till ungefär ett kvartal. Försäljningen under under-
sökningsperiodens första kvartal är således ett resultat av förhandlingaroch ingångna kontrakt under det fjärde kvartalet 1997.
157. Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindustrins order-
ingång visade att en betydande nedgång skedde under undersöknings-perioden. I överensstämmelse med gemenskapsindustrins påstående är
denna negativa trend redan från undersökningsperiodens första kvartal
mera markant än trenderna för försäljningsvolym och tillverkning.Orderingången under undersökningsperiodens andra kvartal var sett tillvolym 17 % lägre än under det första kvartalet. Orderingången var
vidare relativt hög under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sin
motsvarighet i de leveranser och den försäljning som ägde rum underundersökningsperiodens första kvartal.
158. Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindustrins påstående
att den relativt positiva ekonomiska situationen under undersöknings-periodens första halvår bara återspeglar den starka orderingångenunder det sista kvartalet 1997 och undersökningsperiodens första
kvartal, då efterfrågan alltjämt var hög.
g)Slutsats om gemenskapsindustrins situation under undersök-
ningsperioden
159. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situa-
tion försämrades avsevärt under undersökningsperioden, särskilt underdet andra halvåret. Denna försämring gick långt utöver de säsongs-mässiga variationer som observerats tidigare år på kvartalsbasis.
160. I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer under under-
sökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i jämförelsemed den genomsnittliga nivån under undersökningsperioden: tillverk-
ningen minskade med 10 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försälj-
ningsvolymen med 14 %, försäljningspriserna med 2,4 % ochlönsamheten med 2,1 procentenheter.
161. Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade att
gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades ytterli-gare: i förhållande till de genomsnittliga nivåerna under under-
sökningsperioden minskade tillverkningen med 18 %, kapacitets-
utnyttjandet med 10 %, försäljningsvolymen med 22 %, priserna med13 % och lönsamheten blev negativ (- 2,6 % av nettoomsättningen) ochsjönk med 15,5 procentenheter.
5.Utvecklingen efter undersökningsperioden
162. Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under undersöknings-
periodens första halvår till en relativt ljus marknadssituation som
avspeglades i den höga prisnivån i gemenskapen under denna period. I
enlighet med detta var gemenskapsindustrins lönsamhet fortfarandegod. Med tanke dock på att denna situation inte baserades på en positiv!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 23
utveckling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få
negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigt att fådetta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingen efterundersökningsperioden.
163. Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstaterades det
att en viss återhämtning ägde rum vad gäller gemenskapsindustrinstillverknings- och försäljningsvolym i början av 1999. Dessa volymer
var dock betydligt lägre än motsvarande nivåer i början av under-
sökningsperioden och under 1997. I undersökningen visades attgemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsatte att försämrasefter undersökningsperioden, vilket särskilt framgår av sjunkande
försäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret 1999.
164. Genom denna utveckling bekräftades de negativa konsekvenserna av
den massiva lageruppbyggnaden i början av undersökningsperioden
och av den lagertömning som inleddes under undersökningsperiodens
tredje kvartal och som, trots importnedgången, fortsatte under detförsta halvåret 1999. Fördröjningen av den negativa utvecklingen förgemenskapsindustrin berodde emellertid inte bara på lageruppbygg-
naden utan också på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärer
med sina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen förskadeindikatorer såsom tillverkning, försäljning, priser och lönsamhet,utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrins orderingång.
165. Några parter gjorde gällande att ett införande av antidumpnings-
åtgärder i detta förfarande var onödigt eftersom den berörda importenupphörde efter undersökningsperioden.
166. På grundval av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter
framgick det att importen, särskilt från vissa av länderna i dettaförfarande, har minskat sedan början av undersökningsperioden. Detta
är dock inget ovanligt i antidumpningsundersökningar eftersom
marknadsaktörerna, i synnerhet importörerna, tar hänsyn till attundersökningarna nödvändiggör en försiktig marknadsbedömning idet att de kan leda till antidumpningsåtgärder. Marknadsaktörernas
reaktioner kan vara mer eller mindre påtagliga. Att låta en import-
nedgång, som kan vara begränsad i tiden, utgöra ett skäl för att inteinföra antidumpningsåtgärder skulle under alla omständigheter göra
det möjligt för de exporterande tillverkarna att växelvis upphöra med
sin export i syfte att uppnå fördelar. Detta skulle leda till storastörningar på gemenskapens marknad när det gäller alla produkter ochkan därför inte under dessa omständigheter motivera att antidump-
ningsåtgärder inte införs.
167. Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noterats under
undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen. Sedan dess
skulle marknadspriserna i gemenskapen ha nått nivåer som garanterar
en snabb återhämtning av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
168. Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemenskaps-
industrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låga nivåer
under första halvåret 1999. Denna prisnedgång medförde betydande
förluster, som gemenskapsindustrin drabbades av under en lång period.
6.Slutsats om skada
169. Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från 1995 och
fram till och med undersökningsperioden visade att utvecklingen varit
negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysen visade att gemenskaps-industrins ekonomiska situation försämrades avsevärt under hela
undersökningsperioden. I motsats till vissa exporterande tillverkares
påståenden och med hänsyn till gemenskapsmarknadens särskildakaraktär i fråga om utbudsöverskott och tidsförskjutning mellan orderoch leverans, är denna utveckling representativ för gemenskaps-
industrins ekonomiska situation under hela undersökningsperioden.
170. Av undersökningen framgick det också att denna negativa utveckling
fortsatte och till och med förvärrades efter undersökningsperioden,
vilket är särskilt relevant med tanke på gemenskapsmarknadens
karaktär och situation. Det fastställdes att denna försämring gick långtutöver de säsongsfluktuationer som observerats tidigare år påkvartalsbasis.
171. Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindikatorer under
undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utvecklades negativt!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 24
jämfört med de genomsnittliga nivåerna under undersökningsperioden:
tillverkningen minskade med 11 % respektive 18 %, kapacitetsutnytt-jandet med 6 % respektive 10 % och försäljningsvolymen med 14 %respektive 22 %, försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar till
nivåer som var 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga priserna
i undersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respektive15,5 procentenheter.
172. Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indikatorer också
försämrades jämfört med respektive kvartalsnivåer 1997. Mellan dettredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens tredje och
fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 %,
kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % och försäljnings-priserna med 6 % respektive 19 %, medan lönsamheten var positivbåde under 1997 och under undersökningsperioden, även om den
under undersökningsperiodens fjärde kvartal var 15 procentenheter
lägre än under fjärde kvartalet 1997. Alla dessa trender bekräftades avde nivåer som observerades för de två kvartalen efter undersöknings-perioden.
173. Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trender skulle ha
varit ännu mera negativa om gemenskapsindustrin inte hade haftförsäljning enligt långfristiga kontrakt eller av betade ringar eller
rullar, som i mindre utsträckning påverkas av importen i fråga.
Gemenskapsindustrins orderingång för leverans under undersöknings-periodens fjärde kvartal var 31 % lägre än orderingången för leverans
under undersökningsperiodens första kvartal.
174. Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genomsnittliga
vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersökningsperioden, då
vinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser var stabila
under undersökningsperiodens första två kvartal.
175. Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synas strida mot
avgörandet om skada, men i undersökningen visades det att de
överensstämde med den höga synliga förbrukningen under under-sökningsperiodens första halvår som dock, vilket bekräftades avundersökningen, inte motsvarades av faktisk förbrukning. Som en följd
av detta var gemenskapsindustrins (vars försäljning inte utvecklades i
linje med lageruppbyggnaden) priser och vinster stabila men kundeinte undvika att därefter försämras eftersom den höga synliga
förbrukningen inte motsvarades av faktisk förbrukning. Under under-
sökningsperiodens andra hälft föll den synliga förbrukningen stort allteftersom de stora lagren tömdes, vilket i sin tur medförde betydandepris- och vinstnedgångar.
176. En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under de två
första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trender inte varbegränsade till undersökningsperioden utan var ett direkt resultat av
utvecklingen under undersökningsperioden. Även om tillverknings-
och försäljningsvolymen förbättrades något jämfört med undersök-ningsperiodens andra hälft, fortsatte försäljningspriserna och lön-samheten att försämras. Det bör noteras att i enlighet med grund-
beslutet, vilket bekräftats i domstolarnas praxis, får uppgifter som
avser tiden efter undersökningsperioden beaktas, i synnerhet om detgäller att fastställa om de trender som observerats under under-
sökningsperioden fortsätter att utvecklas i samma riktning efter den
perioden.
177. På grundval av denna utveckling av gemenskapsindustrins situation
mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt under under-
sökningsperioden, drar kommissionen slutsatsen att gemenskaps-industrin har lidit skada under undersökningsperioden. I strid motpåståendet att de ekonomiska indikatorer som påvisar skada till stor
del uppvägs av andra indikatorer som inte påvisar skada visade den
detaljerade undersökning som beskrivs ovan att alla ekonomiskaindikatorer visade en negativ utveckling, i synnerhet vinster ochförsäljningspriser efter en tidsförskjutning på några månader. Skadans
omfattning motiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som
avses i artikel 3.6 i grundbeslutet.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 25
F.ORSAKSSAMBAND
1.Inledning
178. I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är
mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, marknaden för
denna produkt av vissa särskilda egenskaper, nämligen de långsiktiga
förbindelserna mellan gemenskapsindustrin och vissa användare, denfördröjning mellan beställning och leverans som krävs för att förbereda
och planera produktionen samt det förhållande att gemenskaps-
industrin är mer verksam inom vissa marknadssegment än de berördaexporterande tillverkarna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dockinte det faktum att de produkter som tillverkas och säljs av
gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda länderna
är likadana produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaleroch vissa produkttyper är mer utsatta för konkurrens från deimporterade produkterna än andra.
179. För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada som vållats
gemenskapsindustrin undersökte kommissionen verkan av den dum-
pade importen från de berörda länderna. Samtidigt granskades också
verkan av andra kända faktorer och deras möjliga effekter på industrinssituation. På så sätt försäkrade sig kommissionen om att eventuellskada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen
identifierades och inte tillskrevs denna import.
180. De andra faktorer som också undersöktes var utvecklingen av
förbrukningen, utbudsöverskottet på gemenskapens marknad, verkan
av varmvalsade ringar eller rullar som importerades från andra tredjeländer till gemenskapen, beteendet hos de andra tillverkare i gemen-skapen som inte inkluderades i gemenskapsindustrin, gemenskaps-
industrins exportresultat och den globala situationen för stålsektorn.
2.V erkan av den dumpade importen
a)Den dumpade importens volym; lagerhållning
181. I undersökningen visades att den berörda importen steg kraftigt,
särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Under 1995 impor-terades till gemenskapen blott 0,65 miljoner ton varmvalsade ringar
eller rullar från de berörda länderna, vilket motsvarade 17 % av den
totala importen, medan importen 1997 hade ökat något till 0,88miljoner ton. Mellan 1995 och 1997 ökade volymen importeradevarmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna således endast
med 0,2 miljoner ton. Under undersökningsperioden uppnådde den
dumpade importen en volym på 2,1 miljoner ton och hade en andel på45 % av den sammanlagda importen, vilket innebär en ökning på229 % under skadeundersökningsperioden.
182. Den största ökningen av importen inträffade följaktligen mellan 1997
och undersökningsperioden och i synnerhet under undersöknings-
periodens två första kvartal. Under denna sexmånadersperiod levere-
rades över 1,3 miljoner ton till gemenskapens marknad. Dettamotsvarar mer än tre gånger importvolymen under andra halvåret1997. Mellan 1997 och undersökningsperioden steg importen i fråga
med 143 % och de berörda ländernas marknadsandel mer än
fördubblades, i det att den ökade med 6,3 procentenheter.
183. Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i
gemenskapen med 9 %, medan gemenskapsindustrins försäljnings-volym ökade med endast 1 % och gemenskapsindustrin såledesförlorade 3,7 procentenheter av sin marknadsandel.
184. Försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanföll med den
stora ökningen av importen (mellan 1997 och undersökningsperioden).
Tillverkningen sjönk med 9 % och försäljningsvolymen med 12 %.
Förlusten av marknadsandel uppgick till 6,6 procentenheter ochorderingången minskade med 17 %.
185. Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening med den
utveckling av den synliga förbrukningen som påvisats ovan, på att dendumpade importen främst bidrog till ökningen av lagerhållningen ochföljaktligen till ökningen av den synliga förbrukningen under under-
sökningsperiodens två första kvartal, medan gemenskapsindustrins
försäljning minskade redan från undersökningsperiodens början.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 26
186. Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrin, till skillnad
från de berörda exporterande tillverkarna, inte sålde till handlare inågon större utsträckning. Vissa större aktörer beställde få eller ingavarmvalsade rullar och ringar från gemenskapsindustrin under under-
sökningsperiodens tredje och fjärde kvartal. Detta ledde till en
betydande minskning av försäljningen i undersökningsperiodens tredjeoch fjärde kvartal (en minskning på 28 % respektive 12 %). Detta fickbetydande negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser och
lönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal.
187. För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling bör
man beakta att utvecklingen av gemenskapsindustrins läge var särskilt
negativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler i vilka de
exporterande tillverkarna främst är aktiva och för de produkttypersom de främst handlar med. Dessa tillverkare är inte särskilt aktiva i deförsäljningskanaler i vilka långsiktiga avtal ingås. Gemenskaps-
industrin har klarat sig relativt sett bättre i dessa försäljningskanaler
än i andra, i vilka konkurrensen från importen är mer uttalad. Det harockså visats ovan att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar
eller rullar, som utgör cirka 90 % av den berörda importen, har
utvecklats mycket negativt under hela undersökningsperioden.
b)Importens prisnivå och stålmarknadens funktionssätt
188. Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrins situation
förblev stabil vad gäller priser och, följaktligen, den allmänna
lönsamheten under undersökningsperiodens två första kvartal, ävenom priserna på importen från de berörda länderna sjönk kontinuerligtunder undersökningsperioden. På denna punkt har undersökningen
visat att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser och vinster
berodde, å ena sidan, på marknadens allmänna struktur och villkor vadgäller den tid som förflyter mellan kundernas order och leveransensamt, å andra sidan, på utvecklingen av lagerhållningen och
följaktligen av den synliga förbrukningen under undersöknings-
perioden.
189. Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har det, med hänsyn till
den tid som går mellan order och leverans (minst ett kvartal),
konstaterats att gemenskapsindustrins situation under undersöknings-periodens första kvartal i stort återspeglade orderläget vad gäller deorder som gjordes under det fjärde kvartalet 1997, då importen började
öka.
190. Vad gäller situationen på gemenskapens marknad i allmänhet och i
synnerhet för gemenskapsindustrin har det konstaterats att en
spektakulär ökning av lagerhållningen, och följaktligen av den synliga
förbrukningen, inträffade under det första kvartalet i undersöknings-perioden. Detta innebar att priserna och vinsterna kunde förbli högatrots att importen samtidigt ökade. Den dumpade importen fick därför
sin största inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation när
det blev klart att ökningen av lagren, och följaktligen av den synligaförbrukningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiska
förbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 % på
grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmvalsade ringareller rullar vid undersökningsperiodens slut, och gemenskapsindustrinslönsamhet blev negativ.
191. Den klagande hävdade att de exporterande tillverkarna vid slutet av
1997 och under hela undersökningsperioden tillämpade en systematiskprissänkningspolitik och hela tiden underskred gemenskapsindustrins
priser. Detta framkallade och påskyndade försäljningsprisernas fall på
gemenskapens marknad under den perioden.
192. I undersökningen visades det att de exporterande tillverkarna verkligen
sänkte sina priser under sista kvartalet 1997 medan gemenskaps-
industrin försökte bibehålla sin prisnivå fram till juni 1998. Först i juli
1998 sänkte gemenskapsindustrin sina försäljningspriser. Gemenskaps-industrins försäljningspriser, som låg på över 300 ecu/ton i januari
1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998.
193. Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de exporterande
tillverkarna fortsatte att underskrida gemenskapsindustrins priserunder hela undersökningsperioden. Prisunderskridandet var ganska
lågt i början av undersökningsperioden men ökade under hela
undersökningsperioden. För att hålla sig kvar på marknaden var!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 27
gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, i synnerhet från
mitten av undersökningsperioden.
194. I denna analys bör det beaktas att stål är en viktig stapelvara och att det
vägledande baspriset på varmvalsade ringar eller rullar dagligenoffentliggörs i specialiserade tidningar och att alla aktörer påmarknaden väl känner till detta pris. De produkter som tillverkas
och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från de
berörda länderna är i hög grad känsliga för prisrörelser, vilka snabbtsprider sig på hela marknaden.
Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresultaten generellt på
att den berörda importen varit orsak till den negativa utvecklingen avgemenskapsindustrins ekonomiska situation.
c)Slutsats om verkan av den dumpade importen
195. Det anses att de höga volymer av dumpad import som ackumulerades
på gemenskapens marknad under en mycket kort period sänkte
priserna och medförde minskade marknadsandelar för gemenskaps-industrin. Importvolymerna gjorde att vissa större användare igemenskapen kunde bygga upp lager, med negativa återverkningar
för prisförhandlingarna med gemenskapsindustrin så tidigt som under
undersökningsperiodens andra kvartal, och förlängde den period undervilken denna import pressade ner priserna. På grund av marknadens
allmänna öppenhet blev användare och uppköpare på gemenskapens
marknad snabbt medvetna om de exporterande tillverkarnas lågpris-politik. Detta framkallade och påskyndade nedgången av försäljnings-priserna på marknaden och fick negativa effekter på gemenskaps-
industrins marknadsandel och lönsamhet.
196. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av dumpad
lågprisimport spelade en viktig roll för försämringen av gemenskaps-
industrins situation och således för den väsentliga skada som industrinlidit under undersökningsperioden.
3.V erkan av andra faktorer
a)Utveckling av förbrukningen
197. Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen
på gemenskapens marknad kontinuerligt med 9 %. Mellan 1997 och
undersökningsperioden steg den synliga förbrukningen med 0,4 %.
198. Med hänsyn till den kontinuerligt positiva utvecklingen av förbruk-
ningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att den inte kan kopplassamman med den skada som gemenskapsindustrin lidit under under-sökningsperioden.
b)Utbudsöverskott på gemenskapens marknad
199. Några exporterande tillverkare hävdade att det rådde ett utbuds-
överskott på gemenskapens marknad i början av undersöknings-
perioden. Enligt dessa var det gemenskapsindustrin som kontinuerligtökade sina leveranser till marknaden och således var huvudorsaken till
utbudsöverskottet. Det höga kapacitetsutnyttjande som tillverkarna i
gemenskapen uppnådde till följd av de stora leveranserna bordesåledes utesluta att någon skada skulle kunna hänföras till importenfrån de berörda länderna.
200. Den utförliga undersökningen av den synliga förbrukningens utveck-
ling under 1997 jämfört med undersökningsperioden visade att den
synliga förbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal
var 1,4 miljoner ton högre än förbrukningen under de motsvarandekvartalen 1997. Denna jämförelse bör ses mot bakgrund av att 1,3miljoner ton dumpade varmvalsade ringar eller rullar importerades
från de berörda länderna under undersökningsperiodens första två
kvartal medan cirka 0,3 miljoner importerades under samma period1997. Detta innebär en ökning med 1 miljon ton under undersöknings-
periodens första hälft.
201. Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sina lager
under den första hälften av undersökningsperioden och på så sätt
bidrog till utbudsöverskottet på gemenskapens marknad. Undersök-
ningen visade att gemenskapsindustrin inte var särskilt aktiv i!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 28
handlarnas försäljningskanaler medan de exporterande tillverkarna
sålde stora mängder genom handlare. Gemenskapsindustrin bidrogalltså inte till handlarnas uppbyggande av lager under undersöknings-perioden.
202. Sammanfattningsvis visades det i undersökningen att ökningen av den
dumpade importen var betydande (importens marknadsandel mer än
fördubblades) under undersökningsperioden samtidigt som gemen-skapsindustrin förlorade försäljnings- och tillverkningsvolym, vilket
ledde till en minskad marknadsandel. Stegringen av den dumpade
lågprisimporten bidrog således i hög grad till utbudsöverskottet.
c)Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land
203. Förutom de länder som berörs av denna undersökning exporterade
även andra länder varmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen. Dehuvudsakliga exportörerna under undersökningsperioden var Ryssland,Slovakien, Rumänien, Ungern, Sydkorea och Indonesien.
204. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för
oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan nämnda
tredje länderna som inte omfattades av undersökningen.
205. Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovan nämnda
tredje länder och att kommissionen följaktligen inte mottagit någon
bevisning om dumpning och skada som kunde motivera inledandet av
en antidumpningsundersökning. För övrigt har undersökningen integivit vid handen några bevis för skadlig dumpning av export från dessatredje länder varför påståendet om diskriminering måste anses
ogrundat.
206. Under skadeundersökningsperioden visade annat tredje lands andel av
den totala importen av den berörda produkten till gemenskapensmarknad en vikande trend, även om den fortfarande var betydande.
Importvolymen minskade från 3,1 miljoner ton 1995 till 2,6 miljoner
ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en nedgång i volympå 17 %. Dessa länders andel av den totala importen var 83 % 1995,men endast 55 % under undersökningsperioden. Annat tredje lands
andel av gemenskapens marknad sjönk således under skadeunder-
sökningsperioden med 22 %.
207. Importpriset på varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land
följde den allmänna nedåtgående trenden på gemenskapens marknad
och minskade med 9 %.
208. På grundval av dessa omständigheter och överväganden konstaterades
det att import från annat tredje land fortfarande var betydande ochförekom kontinuerligt på gemenskapens marknad under hela skadeun-dersökningsperioden. Det framgick dock också att medan gemen-
skapsindustrins situation försämrades kraftigt mellan 1997 och under-
sökningsperioden, dvs. när den dumpade importen ökade markant, varökningen av importen från annat tredje land starkt begränsad.
209. Därför kan påståendet från vissa exporterande tillverkare att importen
av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land var orsak till
den skada som vållats gemenskapsindustrin inte beaktas.
d)Andra tillverkare i gemenskapen
210. Under undersökningsperioden svarade de tillverkare i gemenskapen
som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin för 35 % av dentotala tillverkningen i gemenskapen.
211. Enligt tillgängliga uppgifter var under skadeundersökningsperioden
den ekonomiska situationen för de övriga tillverkarna av varmvalsade
ringar eller rullar i gemenskapen lik gemenskapsindustrins. Derasförsäljningsvolym ökade under undersökningsperioden med 5 %, enökning som är lägre än uppgången i förbrukningen. Deras marknads-
andel minskade således med 4 % i volym. Dessa tillverkare drabbades
också av prisdepression, vilket framgår av minskningen av försälj-ningsvärdet på 6 %, och deras försäljningspriser låg i linje medgemenskapsindustrins.
212. De andra tillverkarna i gemenskapen hade följaktligen endast en
begränsad inverkan på gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska
situation.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 29
e)Gemenskapsindustrins export
213. Vissa exporterande t illverkare anförde att gemenskapsindustrins
situation försämrades på grund av den minskade exportverksamhetenunder skadeundersökningsperioden.
214. I undersökningen visades det att försäljningsvolymen för export till
tredje land sjönk med 536 000 ton mellan 1995 och undersöknings-perioden och med 299 000 ton mellan 1997 och undersöknings-
perioden. Detta motsvarar en nedgång på 4,8 % respektive 2,9 % av
gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning. På denna grund kankommissionen inte utesluta att denna exportnedgång inverkade på
gemenskapsindustrins allmänna ekonomiska situation. Det bör dock
erinras om att denna undersökning endast omfattar gemenskaps-industrins ekonomiska situation i fråga om gemenskapens friamarknad. Skadan för gemenskapsindustrin har följaktligen påvisats
på grundval av indikatorer för gemenskapens marknad. Exportpriser
och exportinkomster var således irrelevanta och uteslöts från analysenav skada.
f)Gemenskapsindustrins prioritering av leveranser till den före-
tagsinterna marknaden
215. Ett antal användare av den berörda produkten på gemenskapens
marknad hävdade att gemenskapsindustrin försökt uppnå en högregrad av integration i sin verksamhet under skadeundersöknings-perioden. I slutet av 1997 skulle gemenskapsindustrin ha prioriterat
leveranser till närstående parter på den företagsinterna marknaden
framför leveranser till oberoende parter på den fria marknaden, medresultatet att användarna tvangs söka leveranser utanför gemenskapen.Skadan kunde därför inte ha vållats av den berörda importen.
216. Kommissionen konstaterade att utvecklingen i volym av försäljningen
till såväl närstående som icke-närstående kunder var nedåtgående
mellan 1997 och undersökningsperioden. Utbudet till den företags-
interna marknaden utvecklades på liknande sätt, vilket visar att detfanns outnyttjad produktionskapacitet. Denna nedgång i försäljnings-
volymen visade att det inte rådde någon brist i utbudet av den berörda
produkten som kunde ha lett till en minskning av volymen avförsäljningen till icke-närstående parter.
g)Den globala situationen för stålsektorn
217. Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation, särskilt under undersökningsperiodens andra hälft, till stor
del berodde på försämringen världen över av stålsektorns situation.
218. Tillgängliga uppgifter visade att en global nedgång ägde rum under
undersökningsperioden. Försäljningspriserna föll i USA, Japan ochSydkorea. Försäljningspriserna i dessa länder var dock vid slutet avundersökningsperioden 15 %, 24 % respektive 7 % högre än priserna i
gemenskapen.
219. Den globala situationen för stålindustrin och särskilt situationen i
Sydostasien kan följaktligen inte förklara gemenskapsindustrins
försämrade ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden.
4.Slutsats om orsakssamband
220. Denna analys visar att andra faktorer än den dumpade importen från de
berörda länderna kan ha bidragit till gemenskapsindustrins prekära
situation under undersökningsperioden. I undersökningen har det dock
visats att den plötsliga ökningen av importen, prisdepressionen och deberörda exporterande tillverkarnas prisunderskridande fick väsentliganegativa verkningar för gemenskapsindustrins situation. Därför dras
slutsatsen att denna import, beaktad separat, har vållat gemenskaps-
industrin väsentlig skada.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inledande anmärkningar
221. Syftet med antidumpningsåtgärder är att motverka illojal handel som
har en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och att återupprätta en!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 30
situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på gemenskapens
marknad. Förutom undersökningen av dumpning, skada och orsaks-samband undersökte kommissionen huruvida det fanns några tving-ande skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens
intresse att införa åtgärder. I detta syfte och på grundval av tillgängliga
uppgifter granskades i enlighet med artikel 21.1 i grundbesluteteventuella åtgärders verkningar för alla av förfarandet berörda partersamt konsekvenserna av att vidta respektive inte vidta åtgärder.
2.Gemenskapsindustrins intresse
222. När det förekommer skadevållande dumpning orsakad av dumpad
lågprisimport ligger det i en gemenskapsindustris intresse att effektiv
konkurrens återställs.
223. I undersökningen visades att det på gemenskapens marknad för
varmvalsade ringar eller rullar förekom produkter med ursprung i deberörda länderna som såldes till priser som underskred gemenskaps-industrins priser. Den därav följande skadliga situationen kunde
behärskas så länge som importvolymen var begränsad. Den stora
volymen dumpad import, som plötsligt översvämmade gemenskapensmarknad under en mycket kort tid under undersökningsperioden,
medförde dock en prisdepression som fick betydande inverkan på
gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Som ett resultat av dettaär gemenskapsindustrins ställning kraftigt försvagad och dennaindustri har ett intresse av att situationen korrigeras.
224. Under skadeundersökningsperioden genomförde gemenskapsindustrin
och andra i gemenskapen belägna tillverkare stora rationaliserings- och
omstruktureringsprojekt vilka ännu pågår. Fullbordandet av dessa
projekt är viktigt med hänsyn till globaliseringen av stålmarknaden.Dessa ansträngningar av gemenskapsindustrin visar att den haranpassningsförmåga, konkurrenskraft och överlevnadsförmåga på
global nivå.
225. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle sysselsättningen, som steg
under skadeundersökningsperioden, kunna bibehållas och möjligen
ökas, beroende på förbrukningens utveckling. Undersökningsresultatenvisar att gemenskapsindustrin har förlorat avsevärda försäljnings-volymer och fått vidkännas sjunkande priser, särskilt mot slutet av
undersökningsperioden. De föreslagna antidumpningstullarna, vilka
som ett vägt genomsnitt uppgår till omkring 8 % för de samarbets-villiga exporterande tillverkarna, borde göra det möjligt för gemen-skapsindustrin att återhämta sig från sin skadliga situation genom att
antingen höja sina priser eller öka sina försäljningsvolymer.
226. Med tanke på den otillräckliga lönsamheten under 1996 och 1997 och
den väsentliga skadan under undersökningsperioden är det i högsta
grad sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation iavsaknad av åtgärder för att motverka den dumpade importensnegativa verkningar kommer att förvärras ytterligare. Detta kan i sista
hand medföra produktionsminskningar och nedläggningar av verk-
samheter, vilket skulle hota sysselsättningen i gemenskapen.
3.Användares och i gemenskapen närstående verksamheters
intresse
227. För att kommissionen skulle kunna utvärdera verkningarna för
användare av att åtgärder vidtas eller inte vidtas sände den
frågeformulär till kända användare på gemenskapens marknad. En
undersökning på plats utfördes hos en större användare i syfte att manskulle kunna kontrollera inlämnade uppgifter. Följande slutsatser
baseras på de svar som användare lämnat.
228. Användarna konstaterades själva ha stått för 40 % av den totala
importen av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna
och sysselsatte 4 000 personer i gemenskapen
229. Användarna hävdade att om antidumpningsåtgärder infördes skulle de
inte längre kunna välja mellan olika försörjningskällor och de fruktade
att de skulle bli helt beroende av gemenskapstillverkarnas goda vilja.Dessa tillverkare skulle ha en stor företagsintern marknad att försörjaoch de hade redan en andel på 75 % av gemenskapens fria marknad.
De anförde att dessa tillverkares försäljning på den företagsinterna
marknaden och en stor del av deras försäljning på den fria marknaden!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 31
gick till närstående företag, vilkas produkter i senare led i förädlings-
kedjan direkt konkurrerade med användarnas produkter. Användarna ifråga uppgav även att gemenskapsindustrin levererade till oberoendeanvändare först efter det att deras närstående företags behov helt var
tillfredsställda. De närstående användarföretagen skulle dessutom
redan kunna köpa produkten i fråga till priser som låg undermarknadsnivån. Under dessa omständigheter ansåg användarna att ettinförande av antidumpningsåtgärder skulle ge gemenskapsindustrin en
avgörande och oberättigad konkurrensfördel i senare led i förädlings-
kedjan. Detta skulle inte kunna ligga i gemenskapens intresse.
230. Dessa användare gjorde slutligen gällande att antidumpningstullar
troligen skulle vålla försörjningsbrist för oberoende kunder, vilket
rådde på gemenskapens marknad vid slutet av 1997. En sådan situation
skulle klart strida mot EKSG-fördraget.
231. Syftet med antidumpningsåtgärder är inte att hindra användare från att
importera varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna,
utan att se till att denna import sker till icke-skadevållande priser.
Även om antidumpningsåtgärder införs kommer dessa produkter alltidatt förekomma på gemenskapens marknad och innebära att användar-företag kan välja bland olika försörjningskällor.
232. Kommissionen uppskattade att en vägd genomsnittlig antidumpnings-
tull på 8 % på import av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda
länderna skulle kunna leda till en höjning på högst cirka 1,6 % av detotala råmaterialkostnaderna för användarföretagen. Denna ytterligarekostnad uppskattas medföra att de totala tillverkningskostnaderna ökar
med ungefär 1,1 %, med hänsyn till sammansättningen av olika
inköpskällor och det genomsnittliga förädlingsvärdet i produkter isenare led i förädlingskedjan.
233. Denna uppskattade ytterligare tillverkningskostnad för användarföre-
tagen, antingen den övervältras på företagens kunder eller ej, hotar inte
dessa företags lönsamhet. Denna kostnad bör dessutom beaktas motbakgrund av en förväntad positiv utveckling för varmvalsade ringareller rullar under förhållanden som kännetecknas av rättvisa handels-
villkor.
234. När det gäller försäljningspriserna på den fria marknaden erinras det
om att inga betydande skillnader konstaterades förekomma mellangemenskapsindustrins priser till närstående respektive icke-närstående
kunder. Påståendet om att gemenskapsindustrin inte hade levererat
eller hade tillämpat en prioritetsordning för leveranserna av varmval-sade ringar eller rullar beroende på dess anknytning till kundernaunder skadeundersökningsperioden kan inte beaktas, eftersom inga
bevis i detta avseende har lagts fram. Tvärtom konstaterades det att
vissa försäljningskontrakt som ingåtts med gemenskapsindustrin hadeannullerats.
235. Mot bakgrund av detta anses det att eventuella negativa verkningar för
användarna av att det vidtas åtgärder mot den dumpade importen från
de berörda länderna inte kan uppväga de positiva verkningarna för allaandra aktörer som verkar på gemenskapens marknad.
4.Konsekvenser för konkurrensen på gemenskapens marknad
236. Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärder skulle minska
konkurrensen på gemenskapens marknad och uppmuntra bildandetav stora stålföretagsgrupper. De anförde att större stålföretag, t.ex.
British Steel och Sollac, under senare tid hade ökat i storlek genom att
fusionera med eller köpa upp andra stålföretag. Dessa företagsgrupperkonkurrerar även i fråga om produkter i senare led i förädlingskedjan
med oberoende användare, vilka för det mesta utgörs av små eller
medelstora företag. En sådan koncentration kan medföra att mångasådana oberoende användare upphör med sin verksamhet, vilket skulleminska sysselsättningen i gemenskapen.
237. När det gäller påståendet om begränsningen av konkurrensen bör det
erinras om att det finns ett flertal alternativa försörjningskällor, bl.a.
Ryssland, Indonesien, Ungern, Rumänien, Sydkorea, Slovakien ochBrasilien, som exporterar varmvalsade ringar eller rullar till gemen-
skapen. Det finns också hundratals stålcentraler, lagerhållare och
handlare som säljer produkten i fråga i huvudsak till små ochmedelstora användare. Slutligen finns det förutom gemenskaps-!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 32
industrin flera andra ståltillverkare i gemenskapen, vilka är belägna i
Finland, Frankrike, Österrike och Grekland.
238. Med hänsyn till att nivån på de föreslagna åtgärderna ur ekonomisk
synvinkel inte är sådan att gemenskapens marknad stängs för de
berörda länderna verkar det inte finnas någon risk för att konkurrensenpå marknaden skulle begränsas.
5.Utbudsunderskott på gemenskapens marknad
239. Några exporterande tillverkare från de berörda länderna och användare
i gemenskapen gjorde gällande att ett införande av antidumpnings-åtgärder skulle medföra ett utbudsunderskott, i synnerhet för
oberoende användarindustrier. Detta påstående grundades på att
gemenskapsindustrin själv inte kunde försörja gemenskapens hela friamarknad, i synnerhet på grund av dess för närvarande högakapacitetsutnyttjande.
240. Andra berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte har
kapacitet för att försörja sina egna närstående företag på den fria
marknaden och således inte kan kompensera för en eventuell
minskning av importen till följd av antidumpningsåtgärder.
241. I detta sammanhang bör det noteras att eftersom tillverkarna i
gemenskapen inte kan försörja hela den fria marknaden i gemenskapen
kommer import från tredje land alltid att behövas, och gemenskapensmarknad kommer alltid att vara öppen för sådan import, förutsatt attden sker i enlighet med grundbeslutet.
242. Under alla omständigheter kommer gemenskapsindustrin, övriga
tillverkare i gemenskapen och exporterande tillverkare från ländersom inte berörs av detta förfarande att kunna fortsätta att försörja
gemenskapens marknad. Även de exporterande tillverkarna från de
berörda länderna kommer att kunna fortsätta att försörja gemen-skapens marknad, eftersom de föreslagna åtgärderna inte innebär att
marknaden stängs för dem.
243. På grundval av dessa omständigheter och överväganden anses det att
påståendet om att ett införande av antidumpningsåtgärder kommer att
medföra ett utbudsunderskott inte är berättigat.
6.Slutsats om gemenskapens intresse
244. Kommissionen anser att ett införande av antidumpningstullar är av
nöden för att förhindra ytterligare dumpad lågprisimport och för att
undvika att gemenskapsindustrins situation förvärras ytterligare. Ettinförande av åtgärder i detta fall kommer dessutom att återställaeffektiva konkurrensvillkor för alla aktörer i gemenskapen. En
granskning av de olika intressen som berörs av detta förfarande visar
att det inte finns några tvingande skäl mot att införa slutgiltigaantidumpningsåtgärder. Ett införande av slutgiltiga antidumpnings-åtgärder bedöms därför inte strida mot gemenskapens intresse.
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
245. Efter fastställandet av att den dumpade importen med ursprung i
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien har vållat
gemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns någratvingande skäl för att inte vidta åtgärder, anses det att slutgiltigaantidumpningsåtgärder bör införas.
1.Nivå för undanröjande av skada
246. Vid fastställandet av tullarnas nivå beaktades de konstaterade dump-
ningsmarginalerna och det tullbelopp som är nödvändigt för att
undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskaps-
industrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på grundval av enjämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, som detfastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-
skadevållande priset för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar
som säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad.
247. Det tullbelopp som krävs för att undanröja verkan av den skadevål-
lande dumpningen bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin atttäcka sina tillverkningskostnader och uppnå en skälig vinst på sin!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 33
försäljning. I detta sammanhang ansågs att den vinstmarginal före skatt
på 12,9 % av omsättningen som angivits av gemenskapsindustrinutgjorde en rimlig grund, med beaktande av behovet av långsiktigainvesteringar och den avkastning som gemenskapsindustrin rimligen
kunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning.
248. I enlighet med detta och med hänsyn till den vinstnivå som
gemenskapsindustrin uppnådde under undersökningsperioden, fast-
ställdes nivåer för undanröjande av skada typ för typ som skillnadenmellan gemenskapsindustrins faktiska nettoförsäljningspris och det
faktiska nettoförsäljningspriset för jämförbara importmodeller. Skill-
naden uttrycktes sedan i procent av importpriset cif vid gemenskapensgräns före tull.
2.De slutgiltiga tullarnas nivå
249. Mot bakgrund av detta anses det att slutgiltiga antidumpningstullar bör
införas på en nivå som motsvarar de konstaterade dumpnings-
marginalerna, men att tullarna enligt artikel 9.4 i grundbeslutet aldrig
får överskrida de skademarginaler som fastställts enligt ovan.
250. Vad gäller det parallella antisubventionsförfarandet rörande import
från Indien, Sydafrika och Taiwan bör utjämningstullsatsen enligtartikel 12.1 i kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG (
1) motsvara
subventionsmarginalen, såvida skademarginalen inte är lägre.
251. I enlighet med artikel 24.1 i beslut nr 1889/98/EKSG och artikel 14.1 i
grundbeslutet får ingen produkt beläggas med både antidumpningstull
och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation somuppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersomantidumpningstullar bör införas mot importen av produkten i fråga
måste det fastställas huruvida, och i vilken utsträckning, subventions-
och dumpningsmarginalen uppstått från en och samma situation.
252. I det berörda fallet befanns alla undersökta system i Indien utgöra
exportsubventioner enligt artikel 3.4 a i beslut nr 1889/98/EKSG.Subventionerna kan inverka på de indiska exporterande tillverkarnas
exportpriser, vilket medför ökade dumpningsmarginaler. De dump-
ningsmarginaler som fastställts är således helt eller delvis orsakade avexportsubventionerna. Under dessa omständigheter bör man inte införabåde utjämnings- och antidumpningstullar som motsvarar hela
omfattningen av de berörda subventions- och dumpningsmarginaler
som fastställts. När det gäller Indien bör därför antidumpningstullarnajusteras så att de återspeglar de faktiska dumpningsmarginaler somåterstår efter införandet av de utjämningstullar som skall motverka
exportsubventionerna.
253. I fråga om Taiwan befanns de undersökta systemen inte utgöra
exportsubventioner. Tullar kan således införas som motsvarar helaomfattningen av de dumpnings- och subventionsmarginaler somfastställts, så länge som skademarginalerna inte överskrids.
254. När det gäller Sydafrika befanns graden av subventionering under-
skrida miniminivån, varför inga utjämningstullar införs i detta skede.
Under dessa omständigheter kan antidumpningstullar som motsvarar
hela omfattningen av skademarginalerna införas, eftersom dessamarginaler är lägre än dumpningsmarginalerna.
255. Följande tullsatser bör, med beaktande av resultaten av antisubven-
tionsförfarandet, tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull:
Land/FöretagDumpnings-
marginal i %Skademargi-
nal i %Exportsub-
ventionsmar-
ginal i %Föreslagen
utjämnings-
tull i %Föreslagen
antidump-
ningstull i %
Bulgarien 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Indien 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5!B
(1) EGT L 245, 4.9.1998, s. 3.!M1
!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 34
Land/FöretagDumpnings-
marginal i %Skademargi-
nal i %Exportsub-
ventionsmar-
ginal i %Föreslagen
utjämnings-
tull i %Föreslagen
antidump-
ningstull i %
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5
TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0Sydafrika 47,8 38,3 0 0 37,8
Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2
Highveld & Vanadium 37,8 38,3 0 0 37,8Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7
Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavien 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
256. De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i
detta beslut har fastställts på grundval av avgörandena i den
innevarande undersökningen. De återspeglar följaktligen den situationsom konstaterats föreligga avseende dessa företag under den under-sökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats
som är tillämplig på alla andra företag) bör således endast tillämpas på
import av produkter med ursprung i berört land som tillverkats avföretagen i fråga, dvs. av de specifika rättsliga enheter som nämns.
Import av produkter som tillverkats av ett annat företag som inte
uttryckligen nämns med namn och adress i artikeltexten i dennaförordning, inbegripet enheter som är de uttryckligen nämndaenheterna närstående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör
omfattas av den tullsats som tillämpas på alla andra företag.
257. En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifika anti-
dumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn
eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) börutan dröjsmål sändas till kommissionen (
1) tillsammans med alla
relevanta uppgifter, särskilt vad gäller eventuella förändringar av
företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning
eller export som hänger samman med namnändringen eller ändringenav tillverknings- eller försäljningsenheter. I förekommande fallkommer kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén att
ändra detta beslut därmed genom att uppdatera förteckningen över de
företag som omfattas av individuella tullsatser.
3.Åtaganden
258. Exporterande tillverkare från Bulgarien, Indien och Sydafrika gjorde
prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundbeslutet.
259. En exporterande tillverkare i Jugoslavien förklarade sig villig att göra
ett prisåtagande. Med hänsyn till ett flertal problem med produkt-rapporteringsnumret och till det faktum att merparten av försäljningen
till Europeiska unionen gick via närstående bolag, ansågs det dock att
kommissionen inte skulle kunna övervaka åtagandet. Exportörenserbjudande avvisades därför och företaget underrättades om detta, ienlighet med artikel 8.3 i grundbeslutet.
260. Kommissionen anser att åtagandena från de exporterande tillverkarna i
Bulgarien, Indien och Sydafrika kan godtas. Detta förutsätter att
företagen vid import för medlemsstaternas tullförvaltning visar upp en
giltig åtagandefaktura i vilken tillverkaren klart identifieras och som!B
(1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat C DM 24 -
8/38, rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bryssel, Belgien
.!M1
!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 35
innehåller de uppgifter som anges i bilagan. Om en sådan faktura inte
uppvisas bör den tillämpliga antidumpningstullsatsen betalas.
261. Det bör noteras att i fall ett åtagande överträds eller återtas får i
enlighet med artiklarna 8.9 och 10 i grundbeslutet en antidumpnings-tull införas.
I.A VSLUTANDE A V FÖRFARANDET
262. Med hänsyn till avgörandena om omfattningen av importen med
ursprung i Iran bör förfarandet avseende detta land avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa valsade
platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm,
varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annatöverdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen,
enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00,
7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10och 7208 39 90, med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan ellerJugoslavien.
2. Följande tullsatser skall tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före
tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Land FöretagAntidumpningstull-
sats
(i %)Taric-tilläggsnum-
mer
Bulgarien Alla företag 7,5 A999
Indien Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: Gujarat1,5 A076
"M1The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta - 700 071 311,5 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road,
"
C1Calcutta-700 071 30 A078
Alla andra företag "M110,73 A999
Sydafrika Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, och Saldanha
Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 73955,2 A079
Alla andra företag 37,8 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233,"M12,73 A080
"C1Yieh Loong Enterprise Co., Ltd 3, 317 Yu Liao Road,
Chiao Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien2,1 A081
Alla andra företag 24,9 A999
Jugoslavien Alla företag 15,4 —
3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på
import av produkter som övergått till fri omsättning i enlighet med artikel 2.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 36
Artikel 2
1. De åtaganden som nedanstående företag gjort i samband med detta
antidumpningsförfarande skall godtas.
Företag LandTaric-tilläggsnum-
mer
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
"M1The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta - 700 071 3Indien A084
Highveld Steel & Vanadium Corporation Limited, PO Box 111,
Witbank 1035Sydafrika A085
2. Import som sker i enlighet med dessa åtaganden och deklareras enligt
tillämpligt Taric-tilläggsnummer skall vid övergång till fri omsättning befriasfrån den antidumpningstull som anges i artikel 1.2 när produkterna i frågatillverkats av något av de företag som anges i tabellen i punkt 1 och direkt
exporteras till och faktureras ett importföretag i gemenskapen.
Befrielse från tull skall förutsätta att det för den berörda medlemsstatens
tullförvaltning visas upp en giltig åtagandefaktura som utställts av det
exporterande företaget och som innehåller de viktigaste uppgifter som anges ibilagan.
Artikel 3
I enlighet med artikel 14.6 i beslut nr 2277/96/EKSG skall medlemsstaterna i
sina rapporter till kommissionen för varje övergång till fri omsättning ange
uppgift om importår, importmånad, KN- och Taric-nummer, Taric-till-
läggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvantitet, värde, antidumpnings-tull, importerande medlemsstat och, i förekommande fall, tillverknings-intygets serienummer.
Artikel 4
Antidumpningsförfarandet rörande import av vissa valsade platta produkter av
järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på
annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar ellerrullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Iran, skallavslutas.
Artikel 5
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla
medlemsstater.!B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 37
BILAGA
Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2
1. Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt den berörda exporterande till-
verkarens åtagande), inbegripet produkttyp och KN-nummer.
2. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:
— Fakturanummer.
— Fakturadag.— Det av företaget använda produktnumret (CPC).
— Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan
deklareras vid gemenskapens gräns (enligt beslutet).
— Kvantitet (i kg).
— Tillämpligt minimipris.
3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per kg.
— Betalningsvillkor.
— Leveransvillkor.— Sammanlagda rabatter och avdrag.
4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan.5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt
följande undertecknade försäkran:
”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska
gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker
enligt villkoren i det åtagande som gjorts av … (företaget) och som godtagits av
Europeiska kommissionen genom beslut nr 283/2000/EKSG. Jag försäkrar attuppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta.”!
B2000S0283 — SV — 23.09.2000 — 001.001 — 38