Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"BRÅDETS DIREKTIV
av den 28 juni 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från
motorer som används i jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul
(77/537/EEG)
(EGT L 220, 29.8.1977, s. 38)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Rådets direktiv 82/890/EEG av den 17 december 1982 L 378 45 31.12.1982
"M2 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG av den 23
september 1997L 277 24 10.10.19971977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 1
RÅDETS DIREKTIV
av den 28 juni 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot
utsläpp av föroreningar från motorer som används i jordbruks- eller
skogsbrukstraktorer med hjul
(77/537/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och
med beaktande av följande:De tekniska krav som traktorer måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning omfattar bland annat utsläpp av föroreningar från diesel-
motorer som används i traktorerna.
Dessa krav skiljer sig mellan olika medlemsstater. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som till-
lägg till eller som ersättning för sina nuvarande regler, särskilt för att
möjliggöra att det förfarande för EEG-typgodkännande som behandlas i
rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av jordbruks- eller
skogsbrukstraktorer med hjul (
3) skall kunna tillämpas för varje traktor-
typ.
Tillnärmningen av den nationella lagstiftningen om traktorer bör
innebära att varje medlemsstat godtar prov som utförts i någon
medlemsstat i enlighet med gemensamma krav.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Med jordbruks- eller skogsbrukstraktor avses ett motordrivet fordon
försett med hjul eller ändlösa band och med minst två axlar, vilket
huvudsakligen är avsett för framdrivning och som är särskilt konstruerat
för att dra, skjuta, bära eller driva vissa verktyg, maskiner eller
släpfordon för användning i jord- eller skogsbruk. Det kan vara utrustat
för att bära gods och passagerare.
2. Detta direktiv skall bara gälla traktorer definierade i punkt 1 som är
utrustade med luftfyllda däck och minst två axlar och är konstruerade för
en högsta hastighet på mellan 6 och "M240 km/tim 3.
Artikel 2
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller
nationellt typgodkännande för en traktor av skäl som hänför sig till
föroreningar som släpps ut från den dieselmotor som driver traktorn, om
traktorn uppfyller de krav som anges i bilaga 1-4 och 6.!B
(1) EGT nr C 125, 8.6.1976, s. 51.
(2) EGT nr C 197, 23.8.1976, s. 16.
(3) EGT nr L 84, 28.3.1974, s. 10.!M1
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 2
Artikel 3
Ingen medlemsstat får vägra registrering av en traktor eller förbjuda att
den saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till
föroreningar som släpps ut från den dieselmotor som driver traktorn, om
traktorn uppfyller de krav som anges i bilaga 1-4 och 6.
Artikel 4
Den medlemsstat som har beviljat ett typgodkännande skall vidta de
åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den underrättas om
varje ändring av en sådan del eller egenskap som avses i 2.2 i bilaga 1.
De behöriga myndigheterna i medlemsstaten skall avgöra om nya prov
skall utföras på det ändrade fordonet och ett nytt protokoll upprättas. Om
proven visar att kraven i detta direktiv inte är uppfyllda skall ändringen
inte godkännas.
Artikel 5
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bestämmelserna i bilaga
1-10 till detta direktiv till tekniska framsteg skall antas i enlighet med
förfarandet i artikel 13 i direktiv 74/150/EEG.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft bestämmelser som innehåller de
regler som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader
efter dagen för anmälan och genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall tillse att texterna till centrala bestämmelser i
nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av
detta direktiv överlämnas till kommissionen.
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 3
BILAGA 1 (1)
DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE,
MÄRKNING SOM ANGER KORRIGERAD
ABSORPTIONSKOEFFICIENT, FÖRESKRIFTER OCH PROV SAMT
PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
(1)
2 DEFINITIONER
I detta direktiv avses med
(2.1)
2.2 traktortyp med avseende på begränsningen av utsläpp av föroreningar
från motorn: traktorer som inte skiljer sig i så väsentliga avseenden som i
fråga om de traktor- och motoregenskaper som anges i bilaga 2,
2.3 dieselmotor: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprinci-
pen,
2.4 köldstartanordning: en anordning som tillfälligt ökar den mängd bränsle
som tillförs motorn och som är avsedd att underlätta start av motorn,
2.5 opacimeter: ett instrument för kontinuerlig mätning av ljusets absorp-
tionskoefficient i de avgaser som släpps ut från traktorer.
3 ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 Ansökan om godkännande skall inlämnas av traktortillverkaren eller
dennes representant.
3.2 Ansökan skall åtföljas av de handlingar som anges nedan i tre exemplar
med följande uppgifter:
3.2.1 En beskrivning av motortypen, inklusive alla uppgifter som anges i bilaga
2.
3.2.2 Ritningar av förbränningsrummet och av kolvarnas ovansida.3.3 En motor som är avsedd för det fordon som skall godkännas skall lämnas
till den tekniska tjänst som utför godkännandeprov som avses i 5. Motorn
skall vara utrustad i enlighet med bilaga 2. Om tillverkaren begär det och
den tekniska tjänst som utför provet samtycker, kan prov utföras på ettfordon som är representativt för den fordonstyp som skall godkännas.
3a EEG-TYPGODKÄNNANDE
Ett intyg som överensstämmer med bilaga 10 skall bifogas EEG-
typgodkännandeintyget.
4 MÄRKNING A VSEENDE KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICI-
ENT
(4.1.)
(4.2.)
(4.3.)
4.4 Varje traktor som typgodkänns skall märkas med en rektangel som omger
en siffra, vilken i m
−1anger den korrigerade absorptionskoefficient som
erhållits i samband med godkännandet efter prov vid fri acceleration ochsom bestämts enligt den metod som beskrivs i punkt 3.2 i bilaga 4.Märkningen skall ske på en väl synlig och lätt åtkomlig plats, vilken
anges i bilagan till typgodkännandeintyget enligt bilaga 10.
4.5 Märket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.4.6 I bilaga 9 ges ett exempel på märket.!
B
(1) Texten i bilagorna liknar den i förordning nr 24 från FNs kommission för Europa,
särskilt är uppdelningen i punkter densamma. Därför markeras inom parentes punkter i
förordning nr 24 som saknar motsvarigheter i detta direktiv.1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 4
5 FÖRESKRIFTER OCH PROV
5.1 Allmänt
De komponenter som kan påverka utsläppen av föroreningar skall vara
konstruerade och sammansatta så att traktorn vid normal användninguppfyller bestämmelserna i detta direktiv trots de vibrationer den kanutsättas för.
5.2 Köldstartanordningar
5.2.1 Köldstartanordningen skall vara konstruerad på ett sådant sätt att den inte
kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt.
5.2.2 Bestämmelserna i 5.2.1 gäller inte om något av följande villkor är
uppfyllda:
5.2.2.1 Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som släpps ut av motorn,
uppmätt vid konstant varvtal enligt den metod som beskrivs i bilaga 3 och
med köldstartanordningen inkopplad, ligger inom de gränser somföreskrivs i bilaga 6.
5.2.2.2 Motorn stannar inom en rimlig tid om köldstartanordningen hålls
inkopplad.
5.3 Utsläpp av föroreningar
5.3.1 Utsläppen av föroreningar från den traktor som lämnas för typgodkän-
nande skall mätas enligt de två metoder som beskrivs i bilaga 3 och 4,
vilka avser prov vid konstant varvtal respektive prov vid fri accelera-
tion (
1).
5.3.2 Utsläppen av föroreningar mätt enligt den metod som beskrivs i bilaga 3
får inte överskrida de gränsvärden som anges i bilaga 6.
5.3.3 För motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som
uppmäts vid fri acceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 6 för detnominella flöde som motsvarar den största absorptionskoefficient somuppmäts under provet vid konstant varvtal plus 0,5 m
−1.
5.4 Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett instrument som inte
beskrivs i bilaga 7 används, skall det styrkas att det ger likvärdiga
mätresultat för den aktuella motorn.
(6)7 PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
7.1 Varje traktor i serieproduktion skall överensstämma med den traktor som
typgodkänts i fråga om de komponenter som påverkar utsläppen avföroreningar från motorn.
(7.2.)
7.3 Allmänt gäller att traktorns överensstämmelse med den godkända typen
när det gäller utsläpp av föroreningar från dieselmotorer skall verifieras
på grundval av beskrivningen i bilagan till det EEG-typgodkännandeintygsom visas i bilaga 10. Dessutom gäller följande.
7.3.1 Om en kontroll skall utföras på ett fordon från serieproduktionen, skall
provet ske på följande sätt.
7.3.1.1 Prov vid fri acceleration utförs i enlighet med bilaga 4 med en traktor
som inte körts in. Fordonet skall anses överensstämma med den godkändatypen, om den uppmätta absorptionskoefficienten inte överstiger det
värde som anges i godkännandemärket med mer än 0,5 m
−1.!B
(1) Ett prov vid fri acceleration behöver utföras särskilt för att erhålla ett referensvärde för
de myndigheter som använder denna metod för att kontrollera fordon i bruk.1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 5
7.3.1.2 Om det värde som bestäms enligt 7.3.1.1 överstiger värdet i
godkännandemärket med mer än 0,5 m−1, skall en traktor av den aktuella
typen eller traktorns motor provas vid konstanta varvtal enligt bilaga 3.
Utsläppen får inte överstiga gränsvärdena i bilaga 6.
(8)(9)!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 6
BILAGA 2
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 7
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 8
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 9
BILAGA 3
PROV VID KONSTANTA V ARVTAL
1 INLEDNING
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för att bestämma utsläppen av
föroreningar vid olika konstanta varvtal vid 80 % belastning.
1.2 Provet får utföras antingen med en motor eller med ett helt fordon.
2 MÄTPRINCIP
2.1 Röktätheten hos motorns avgaser skall mätas när motorn belastas med 80
% av maximal belastning vid konstant varvtal. Sex mätningar skall
utföras vid varvtal som är jämnt fördelade mellan det varvtal sommotsvarar högsta effekt och det högsta av följande två motorvarvtal:
— 55 % av det varvtal som motsvarar högsta effekt och
— 1 000 r/min.
Mätpunkterna skall väljas så att mätning sker vid gränserna för det
angivna intervallet.
2.2 Om dieselmotorn har ett överladdningsaggregat som kan kopplas in vid
behov och som då automatiskt åstadkommer en ökning av den insprutade
bränslemängden, skall mätningen göras både med och utan överladd-ningsaggregatet i funktion.
För varje motorvarvtal skall mätresultatet vara det högre av de två värden
som erhålls.
3 PROVVILLKOR3.1 Traktor eller motor
3.1.1 Den motor eller traktor som lämnas för prov skall vara i gott mekaniskt
skick. Motorn skall vara inkörd.
3.1.2 Motorn skall provas med den utrustning som anges i bilaga 2.3.1.3 Motorns inställningar skall överensstämma med vad som anges av
tillverkaren och i bilaga 2.
3.1.4 Avgassystemet får inte ha någon öppning som kan medföra att motorns
avgaser späds ut.
3.1.5 Motorn skall vara i normalt drifttillstånd enligt tillverkarens anvisningar.
Särskilt skall kylvatten och olja ha den av tillverkaren angivnanormaltemperaturen.
3.2 Bränsle
Referensbränsle enligt specifikation i bilaga 5 skall användas.
3.3 Provlaboratorium
3.3.1 Den absoluta temperaturen T i laboratoriet uttryckt i Kelvin och
atmosfärtrycket H uttryckt i torr skall mätas och faktorn F bestämmas
med hjälp av formeln
F¼750
H/C18/C190;65
/C2T
298/C18/C190;5
3.3.2 För att ett prov skall godtas måste faktorn F vara 0,98 4F41,02.
3.4 Provtagnings- och mätutrustning
Avgasernas ljusabsorptionskoefficient skall mätas med en opacimeter
som uppfyller kraven i bilaga 7 och installeras i enlighet med bilaga 8.
4 GRÄNSVÄRDEN
4.1 För vart och ett av de sex motorvarvtal vid vilka absorptionskoefficienten
mäts i enlighet med 2.1 skall det nominella gasflödet G, uttryckt i liter
per sekund, beräknas med hjälp av följande formler:
— för tvåtaktsmotorer G¼Vn
60!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 10
— för fyrtaktsmotorer G¼Vn
120
där
V är motorns slagvolym i literoch n är motorvarvtalet uttryckt i varv per minut.
4.2 Absorptionskoefficienten får inte för något varvtal överstiga de gräns-
värden som anges i tabellen i bilaga 6. Om värdet för det nominella flödet
inte överensstämmer med värdena i tabellen, erhålls det tillämpliga
gränsvärdet genom linjär interpolering.!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 11
BILAGA 4
PROV VID FRI ACCELERATION
1 PROVVILLKOR
1.1 Provet skall utföras med den traktor eller motor som genomgått prov vid
konstanta varvtal enligt bilaga 3.
1.1.1 Om motorn provas i bänk skall provet utföras så snart som möjligt efter
provet avseende röktätheten vid konstanta varvtal. Kylvattnet och oljan
skall ha de normala temperaturer som tillverkaren anger.
1.1.2 Om provet utförs på en stillastående traktor, skall motorn först ha uppnått
normalt drifttillstånd genom körning på väg. Provet skall utföras så snart
som möjligt sedan körningen avslutats.
1.2 Förbränningsrummet får inte vara nerkylt eller sotigt efter en längre
period av tomgångskörning före provet.
1.3 Provvillkoren i 3.1-3.3 i bilaga 3 skall vara uppfyllda.
1.4 De villkor beträffande provtagnings- och mätutrustning och som anges i
3.4 i bilaga 3 skall vara uppfyllda.
2 PROVMETODER
2.1 Om provet utförs i bänk skall motorn kopplas bort från broms-
anordningen och denna ersättas antingen av de roterande delar som drivsnär en växel inte är ilagd eller av en tröghetsmassa som är likvärdig medde roterande delarna.
2.2 Om provet utförs på en traktor skall växelreglaget vara i neutralläge och
kopplingen uppsläppt.
2.3 Med motorn på tomgång skall gasreglaget manövreras snabbt men inte
våldsamt, så att insprutningspumpen levererar maximal bränslemängd.
Detta läge skall behållas tills motorn når maximalt varvtal och regulatorn
träder i funktion. Så snart detta varvtal uppnås skall gasreglaget släppastills motorn återgår till sitt tomgångsvarvtal och opacimetern ger ettutslag som motsvarar detta.
2.4 Förfarandet enligt 2.3 upprepas minst sex gånger, för att rensa
avgassystemet och möjliggöra justering av utrustningen. De högsta
röktäthetsvärden som uppmäts vid varje acceleration skall noteras, tills
stabila värden erhålls. De värden som avläses under tomgångskörningenefter varje acceleration skall inte beaktas. Värdena skall betraktas somstabila när fyra på varandra följande värden ligger inom 0,25 m
−1och inte
bildar en avtagande serie. Den absorptionskoefficient X Msom registreras
skall vara det aritmetiska medelvärdet av dessa fyra värden.
2.5 För motorer med överladdningsaggregat skall i tillämpliga fall följande
särskilda krav gälla.
2.5.1 För motorer med överladdningsaggregat som är kopplade till eller drivs
mekaniskt av motorn och som kan kopplas bort, skall två komplettamätcykler utföras, med resp. utan överladdningsaggregatet inkopplat. Detstörre av de två erhållna mätvärdena skall användas.
2.5.2 För motorer försedda med överladdningsaggregat som kan förbikopplas
av föraren, skall provet utföras med och utan denna förbikoppling. Det
större av de erhållna mätvärdena skall användas.
3 BESTÄMNING A V DET KORRIGERADE VÄRDET FÖR ABSORP-
TIONSKOEF-FICIENTEN
3.1 Beteckningar
X
M= värdet för absorptionskoefficienten vid fri acceleration mätt enligt
2.4 i denna bilaga.
XL= korrigerat värde för absorptionskoefficienten vid fri acceleration.
SM= det värde för absorptionskoefficienten uppmätt vid konstant
motorvarvtal (2.1 i bilaga 3) som ligger närmast det angivna
gränsvärde som motsvarar samma nominella flöde.!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 12
SL= det värde för absorptionskoefficienten (4.2 i bilaga 3) för det
nominella flöde som motsvarar den mätpunkt som gav värdet S M.
L = den effektiva längden hos ljusstrålen i opacimetern.
3.2 Om absorptionskoefficienterna uttrycks i m−1och den effektiva längden
hos ljusstrålen i meter erhålls det korrigerade värdet X Lsom det mindre
av följande två uttryck:
X0
L¼SL
SM/C1XMellerX00
L¼XMþ0;5!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 13
BILAGA 5
SPECIFIKATION FÖR DET REFERENSBRÄNSLE SOM SKALL ANVÄNDAS VID GODKÄNNANDEPROV
OCH KONTROLL A V PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
Gränsvärden och enheter Metod
Densitet 15/4 °C 0,830 ± 0,005 ASTM D 1298-67
Destillering ASTM D 86-67
50 % min 245 °C
90 % 330 ± 10 °C
Slutkokpunkt max 370 °C
Cetanindex 54 ± 3 ASTM D 976-66
Kinematisk viskositet vid 100 °F 3 ± 0,5 cst ASTM D 445-65
Svavelhalt 0,4 ± 0,1 viktprocent ASTM D 129-64
Flampunkt min 55 °C ASTM D 93-71
Grumlingspunkt max −7 °C ASTM D 2500-66
Anilinpunkt 69 ± 5 °C ASTM D 611-64
Kokshalt när 10 % återstår max 0,2 viktprocent ASTM D 524-64
Askhalt max 0,01 viktprocent ASTM D 482-63
Vattenhalt max 0,05 viktprocent ASTM D 95-70
Korrosionsprov vid 100 °C max 1 ASTM D 130-68
Värmevärde, netto
 ASTM D 2-68
(Bilaga 6)
Starksyretal 0 mg KOH/g ASTM D 974-64
Observera: Bränslet måste vara baserat på avsvavlade eller icke avsvavlade direkt framställda destillat. Det får inte
innehålla några additiv.!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 14
BILAGA 6
GRÄNSVÄRDEN SOM SKALL TILLÄMP AS VID PROV MED
KONSTANTA V ARVTAL
Nominellt flöde G
liter/sekundAbsorptionskoefficient k
m−1
442 2,26
45 2,19
50 2,08
55 1,985
60 1,90
65 1,84
70 1,775
75 1,72
80 1,665
85 1,62
90 1,575
95 1,535
100 1,495
105 1,465
110 1,425
115 1,395
120 1,37
125 1,345
130 1,32
135 1,30
140 1,27
145 1,25
150 1,225
155 1,205
160 1,19
165 1,17
170 1,155
175 1,14
180 1,125
185 1,11
190 1,095
195 1,08
5200 1,065
Observera: Ovanstående värden har avrundats till närmaste 0,01 eller 0,005, men
det innebär inte att mätningarna behöver göras med denna nog-grannhet.!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 15
BILAGA 7
OPACIMETRARS EGENSKAPER
1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga innehåller krav för de opacimetrar som används i proven
enligt bilaga 3 och 4.
2 GRUNDKRA V PÅ OPACIMETRAR
2.1 Den gas som mäts skall inneslutas i en kammare med icke-reflekterande
inre ytor.
2.2 När ljusstrålens effektiva längd genom gasen bestäms skall hänsyn tas till
inverkan från skyddsanordningar för ljuskällan och den fotoelektriskacellen. Denna effektiva längd skall anges på instrumentet.
2.3 Opacimetern skall ha två mätskalor, en som visar absoluta ljus-
absorptionsenheter från 0 till ?(m
−1) och den andra linjärt indelad
från 0 till 100. Båda skalorna skall visa 0 vid fullt ljusflöde och fulltutslag när allt ljus spärras.
3 KONSTRUKTIONSKRA V
3.1 Allmänt
Rökkammaren skall vara så konstruerad att den fylls med rök av jämn
täthet vid körning med konstant varvtal.
3.2 Rökkammare och opacimeterhus
3.2.1 Störningar från ströljus som träffar den fotoelektriska cellen och som
beror på inre reflektion eller diffusionseffekter skall begränsas till ettminimum (t.ex. genom att inre ytor målas mattsvarta och genom en
allmänt lämplig utformning).
3.2.2 De optiska egenskaperna skall vara sådana att den samlade inverkan från
diffusion och reflektion inte överstiger en enhet på den linjära skalan närrökkammaren är fylld med rök som har en absorptionskoefficient på c:a
1,7 m
−1.
3.3 Ljuskälla
Ljuskällan skall vara en glödlampa med en färgtemperatur mellan 2 800
och 3 250 K.
3.4 Mottagare
3.4.1 Mottagaren skall bestå av en fotoelektrisk cell vars spektrala känslighet
liknar ljuskänslighetskurvan för människoögat (maximal respons inomområdet 550/570 nm och mindre än 4 % av detta maximala värde under
430 nm och över 680 nm).
3.4.2 De elektriska kretsarna och visaranordningen skall utformas så att den
utgående strömmen från den fotoelektriska cellen är en linjär funktion avintensiteten hos det ljus som träffar den fotoelektriska cellen inom dennas
drifttemperaturomåde.
3.5 Mätskalor
3.5.1 Ljusabsorptionskoefficienten k skall beräknas med formeln
Φ¼Φo/C1e/C0kL,där L är den effektiva längden hos ljusstrålen genom
den gas som skall mätas, Φodet ingående ljusflödet och Φdet utgående
ljusflödet. Om den effektiva längden L för en opacimetertyp inte kan
bestämmas direkt från dess geometri, skall den effektiva längden
bestämmas
— antingen med den metod som beskrivs under 4 i denna bilaga, eller
— genom korrelation med en annan opacimetertyp, vars effektiva längd
är känd.
3.5.2 Förhållandet mellan den linjära skalan (0 till 100) och ljusabsorptions-
koefficienten k erhålls genom formeln
k¼/C01
Lloge1/C0N
100/C18/C19!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 16
där N är avläst värde på den linjära skalan och k motsvarande värdet för
ljusabsorptionskoefficienten.
3.5.3 Opacimeterns visaranordning skall tillåta att en absorptionskoefficient av
1,7 m−1avläses med en noggrannhet av 0,025 m−1.
3.6 Inställning och provning av mätutrustningen
3.6.1 Den fotoelektriska cellens och visaranordningens elektriska kretsar skall
kunna justeras så att visaren kan nollställas när ljusflödet passerar genom
rökkammaren då denna är fylld med ren luft eller genom en kammare
med identiska egenskaper.
3.6.2 Med lampan avstängd och den elektriska mätkretsen öppen eller
kortsluten skall utslaget på skalan för absorptionskoefficienten vara ?,
och det skall förbli ?när mätkretsen kopplas in.
3.6.3 En kontroll skall utföras genom att ett filter placeras i rökkammaren
vilket motsvarar en gas, vars kända ljusabsorptionskoefficient k uppmättenligt 3.5.1 ligger mellan 1,6 m
−1och 1,8 m−1. Värdet för k skall vara känt
med en noggrannhet av 0,025 m−1. Kontrollen skall bekräfta att detta
värde inte avviker med mer än 0,05 m−1från avläsningen på
opacimeterns visaranordning när filtret införs mellan ljuskällan och denfotoelektriska cellen.
3.7 Opacimeterns reaktionstid
3.7.1 Reaktionstiden hos den elektriska mätkretsen, dvs. den tid som krävs för
att mätaren skall nå 90 % av fullt utslag på skalan då ett filter som heltförmörkar den fotoelektriska cellen införs, skall vara 0,9 till 1,1 sekunder.
3.7.2 Dämpningen hos den elektriska mätkretsen skall vara sådan att det första
utslaget förbi det slutliga stabila värdet efter varje momentan variation idet ingående ljusflödet (t.ex. införandet av kalibreringsfiltret) inteöverstiger 4 % av detta värde i linjära skalenheter.
3.7.3 Den reaktionstid hos opacimetern som beror på fysiska fenomen i
rökkammaren utgörs av tiden från det att en gas införs i mätutrustningen
till dess att rökkammaren är helt fylld. Denna reaktionstid skall inte
överstiga 0,4 sekunder.
3.7.4 Dessa bestämmelser skall enbart tillämpas på opacimetrar som används
för att mäta röktätheten vid fri acceleration.
3.8 Provgasens och spolningsluftens tryck
3.8.1 Avgasernas tryck i rökkammaren skall inte avvika med mer än 735 Pa
från atmosfärtrycket.
3.8.2 Tryckvariationer hos provgasen och spolningsluften skall inte förorsaka
att absorptionskoefficienten varierar med mer än 0,05 m
−1för en gas med
absorptionskoefficienten 1,7 m−1.
3.8.3 Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta
trycket i rökkammaren.
3.8.4 Gränsvärdena för tryckvariationerna hos gasen och spolningsluften i
tryckammaren skall anges av utrustningens tillverkare.
3.9 Provgasens temperatur
3.9.1 I varje punkt i rökkammaren skall gastemperaturen i mätögonblicket vara
mellan 70 °C och en maximal temperatur, som anges av opacimetertill-verkaren, så att avläsningarna inom detta temperaturområde inte varierar
med mer än 0,1 m
−1när kammaren är fylld med en gas med
absorptionskoefficienten 1,7 m−1.
3.9.2 Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta
temperaturen i rökkammaren.
4 OPACIMETERNS EFFEKTIV A LÄNGD (L)
4.1 Allmänt
4.1.1 För vissa opacimetertyper är gasens opacitet inte konstant mellan
ljuskällan och den fotoelektriska cellen eller mellan de transparenta delarsom skyddar ljuskällan och den fotoelektriska cellen. I sådana fall skall
den effektiva längden L vara längden hos en gaspelare med jämn opacitet,
vilken ger samma ljusabsorption som när gasen införs på normalt sätt iopacimetern.
4.1.2 Ljusstrålens effektiva längd erhålls genom att jämföra avläsningen N, när
opacimetern arbetar normalt, med avläsningen N
o, som erhålls när!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 17
opacimetern modifieras så att provgasen fyller den väldefinierade
längden L o.
4.1.3 Det är nödvändigt att göra jämförande avläsningar i snabb följd för att
bestämma korrektionen för ändringar i nollpunkten.
4.2 Metod för bestämning av L
4.2.1 Provgasen skall utgöras av avgaser med konstant opacitet eller en
ljusabsorberande gas vars gravimetriska densitet liknar avgasernas.
4.2.2 En pelare med längden L obestäms noggrant för opacimetern. Pelaren
skall kunna fyllas jämnt med provgaserna och dess ändar skall i huvudsakligga i rät vinkel mot ljusets väg. Längden L
oskall inte avvika väsentligt
från en antagen effektiv längd hos opacimetern.
4.2.3 Genomsnittstemperaturen hos provgasen i rökkammaren skall mätas.
4.2.4 Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig
kapacitet för att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen,
så nära provtagningssonden som möjligt. En kylanordning kan också
byggas in. Expansionstanken och kylaren får inte på ett olämpligt sättpåverka sammansättningen hos avgaserna.
4.2.5 Den effektiva längden bestäms genom att en mängd provgas omväxlande
leds genom opacimetern då den arbetar normalt och genom sammautrustning sedan den modifierats i enlighet med 4.1.2.
4.2.5.1 Opacimeteravläsningarna skall registreras kontinuerligt under provet med
en registreringsutrustning, vars reaktionstid motsvarar eller understiger
reaktionstiden för opacimetern.
4.2.5.2 När opacimetern arbetar normalt visas på den linjära skalan röktätheten
N. Gasens medeltemperatur uttryckt i Kelvin är T.
4.2.5.3 Med den kända längden L
ofylld med samma provgas visas på den linjära
skalan röktätheten N o. Gasens medeltemperatur uttryckt i Kelvin är T o.
4.2.6 Den effektiva längden blir
L¼LoT
Tolog 1 /C0N
100/C16/C17
log 1 /C0No
100/C16/C17
4.2.7 Provet skall upprepas med åtminstone fyra provgaser som ger jämnt
fördelade avläsningar mellan 20 och 80 på den linjära skalan.
4.2.8 Den effektiva längden L hos opacimetern utgörs av det aritmetiska
medelvärdet av de effektiva längder som erhålls i enlighet med 4.2.6 förvarje gas.!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 18
BILAGA 8
INSTALLATION OCH ANVÄNDNING A V OPACIMETERN
1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga innehåller föreskrifter för installationen och användningen
av opacimetern för prov enligt bilaga 3 och 4.
2 DELPROVSOP ACIMETER
2.1 Installation för prov vid konstanta varvtal
2.1.1 Förhållandet mellan tvärsnittsytan hos provtagningssonden och avgas-
röret skall inte understiga 0,05. Mottrycket i avgasledningen vid inloppettill sonden skall inte överstiga 735 Pa.
2.1.2 Provtagningssonden skall vara ett rör med en öppen ände riktad framåt i
avgasrörets längdriktning, eller i förlängningsröret om ett sådant
erfordras. Sonden skall vara belägen i ett avsnitt där rökfördelningen ärungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långtnedströms i avgasröret eller förlängningen som möjligt. Om avgasrörets
diameter vid utloppet är D, skall sondens ände befinna sig i ett rakt
avsnitt som är åtminstone 6 D uppströms och åtminstone 3 D nedströmsprovtagningspunkten. Om en förlängning används får ingen luft tränga ini skarven.
2.1.3 Trycket i avgasröret och tryckfallet i provtagningsledningen skall vara
sådana att sonden uppsamlar ett prov som i huvudsak är likvärdigt medvad som erhålls vid isokinetisk provtagning.
2.1.4 Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig
kapacitet för att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen,så nära provtagningssonden som möjligt. En kylanordning kan ocksåbyggas in. Expansionstanken och kylaren får inte på ett olämpligt sätt
påverka sammansättningen hos avgaserna.
2.1.5 Ett roterande spjäll eller annan anordning för att öka provtagningstrycket
får placeras i avgasröret minst 3 D nedströms provtagningssonden.
2.1.6 Ledningarna mellan provtagningssonden, kylanordningen, expansions-
tanken (i förekommande fall) och opacimetern skall vara så korta sommöjligt och uppfylla kraven på tryck och temperatur enligt 3.8 och 3.9 i
bilaga 7. Ledningen från provtagningssonden till opacimetern skall luta
uppåt och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. Enförbikopplingsventil skall installeras uppströms om en sådan inte finnsinbyggd i opacimetern.
2.1.7 En kontroll skall göras under provet för att säkerställa att kraven i 3.8 i
bilaga 7 avseende tryck och kraven i 3.9 i bilaga 7 avseende temperatureni mätkammaren iakttas.
2.2 Installation för prov vid fri acceleration
2.2.1 Förhållandet mellan tvärsnittsytan hos provtagningssonden och avgas-
röret skall inte understiga 0,05. Mottrycket i avgasröret vid inloppet till
sonden skall inte överstiga 735 Pa.
2.2.2 Provtagningssonden skall vara ett rör med en öppen ände riktad framåt i
avgasrörets längdriktning, eller i förlängningsröret om ett sådanterfordras. Sonden skall vara belägen i ett avsnitt där rökfördelningen är
ungefär jämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt
nedströms i avgasröret eller förlängningen som möjligt. Om avgasröretsdiameter vid utloppet är D, skall sondens ände befinna sig i ett raktavsnitt som är åtminstone 6 D uppströms och åtminstone 3 D nedströms
provtagningspunkten. Om en förlängning används får ingen luft tränga in
i skarven.
2.2.3 Provtagningssystemet skall vara utformat så att trycket i opacimetern vid
alla varvtal ligger inom de gränser som anges i 3.8.2 i bilaga 7. Detta kan
kontrolleras genom att provtagningstrycket noteras vid tomgång och vidmaximalt varvtal i obelastat tillstånd. Beroende på opacimeternsegenskaper kan styrningen av provtagningstrycket åstadkommas med
en fast strypning eller ett roterande spjäll i avgasröret eller i förläng-
ningen. Oavsett vilken metod som används får mottrycket inte överstiga735 Pa mätt i avgasröret vid inloppet till provtagningssonden.
2.2.4 Ledningarna till opacimetern skall vara så korta som möjligt. Lednings-
systemet skall luta uppåt från provtagningssonden till opacimetern ochskarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. En förbikopplingsventil!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 19
får installeras uppströms opacimetern för att isolera den från avgasflödet
när mätningar inte utförs.
3 FULLFLÖDESOP ACIMETER
De enda allmänna försiktighetsåtgärder som måste iakttas vid prov vid
konstanta varvtal och vid fri acceleration är följande:
3.1 Luft får inte tränga in genom skarvar i anslutningsledningarna mellan
avgasrör och opacimeter.
3.2 Ledningarna till opacimetern skall vara så korta som möjligt, liksom för
delprovsopacimetrarna. Ledningsystemet skall luta uppåt från avgas-systemet till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall
undvikas. En förbikopplingsventil får installeras uppströms opacimetern
för att leda förbi avgasflödet när mätningar inte utförs.
3.3 Ett kylsystem uppströms opacimetern kan också erfordras.!
B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 20
BILAGA 9
EXEMPEL PÅ MÄRKE FÖR KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICIENT
Märket anger att den korrigerade absorptionskoefficienten är 1,30 m−1.!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 21
BILAGA 10
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 22
!B1977L0537 — SV — 30.10.1997 — 002.001 — 23