2009R1122 — SV — 01.03.2011 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1122/2009

av den 30 november 2009

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaderna”) ( 1 ), särskilt artiklarna 85x och 103za jämförda med artikel 4, och med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003, särskilt artikel 142 b, c, d, e, h, k, l. m, n, o, q och s, och av följande skäl: (1) Genom förordning (EG) nr 73/2009 upphävs och ersätts rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 och det införs ett antal ändringar av systemet med samlat gårdsstöd och av vissa andra system för direktstöd. Genom förordningen upphävs också ett antal system för direktstöd från och med 2010. Vidare fastställs i förordningen ett antal ändringar när det gäller principen om minskning av eller uteslutning från direktstöd för jordbrukare som inte uppfyller vissa villkor avseende folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljön och djurskydd (de så kallade tvärvillkoren). (2) Systemen med direktstöd infördes till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 1992 och har därefter utvecklats i takt med efterföljande reformer. Systemen har förvaltats genom det integrerade systemet för administration och kontroll (nedan kallat det integrerade systemet). Det systemet infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 24 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordningar (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 73/2009 och för tillämpningen av de tvärvillkor som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 479/2008 ( 2 ), och har visat sig fungera effektivt när det gäller genomförandet av systemen för direktstöd. Förordning (EG) nr 73/2009 bygger vidare på det integrerade systemet. (3) Med tanke på de ändringar av direktstöden som införs genom förordning (EG) nr 73/2009 bör förordning (EG) nr 796/2004 upphävas och ersättas, men den nya förordningen bör bygga på de principer som införs genom förordning (EG) nr 796/2004. Dessutom är det, till följd av att vinsektorn har införlivats med rådets förordning (EG) nr 1234/2007, lämpligt att ersätta de hänvisningar till rådets förordning (EG) nr 479/2008 ( 3 ) som görs i förordning (EG) nr 796/2004 med hänvisningar till förordning (EG) nr 1234/2007. Av koherensskäl bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 796/2004 införlivas med kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 ( 4 ), som upphäver och ersätter kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 av den 21 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare ( 5 ). (4) Förordning (EG) nr 73/2009 ger medlemsstaterna möjlighet att själva avgöra om de vill tillämpa vissa stödsystem i förordningen eller inte. I denna förordning bör det därför ingå bestämmelser om hur denna valmöjlighet bör administreras och kontrolleras i medlemsstaterna. De relevanta bestämmelserna i denna förordning bör därför bara gälla om en medlemsstat har valt att utnyttja valmöjligheten. (5) Genom förordning (EG) nr 73/2009 införs, som ett led i tvärvillkoren, vissa skyldigheter för både medlemsstaterna och de enskilda jordbrukarna när det gäller bevarandet av permanent betesmark. Det krävs närmare föreskrifter för fastställandet av vilket förhållandet bör vara mellan andelen permanent betesmark och andelen jordbruksmark som bör bibehållas och det bör fastställas vilka skyldigheter som åligger den enskilde jordbrukaren, om det visar sig att andelen permanent betesmark minskar. (6) För att säkerställa effektiv kontroll och för att undvika att samma stödansökan lämnas in till olika utbetalningsställen inom en och samma medlemsstat, bör medlemsstaterna se till att de har ett enhetligt system för registrering av identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet. (7) Det behövs tillämpningsföreskrifter för det identifieringssystem för jordbruksskiften som medlemsstaterna ska tillämpa enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 73/2009. Enligt samma artikel ska datoriserade geografiska informationssystem (nedan kallade GIS) användas. Det bör klargöras ned till vilken nivå systemet bör fungera och hur detaljerade uppgifterna i de datoriserade geografiska informationssystemen bör vara. (8) För att säkra att systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas på rätt sätt bör medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering enligt vilket stödrättigheterna måste vara spårbara och som bland annat möjliggör dubbelkontroller mellan de arealer som deklarerats för samlat gårdsstöd med de stödrättigheter som alla jordbrukare har tillgång till samt mellan själva stödrättigheterna. (9) För övervakningen av att de olika tvärvillkoren verkligen uppfylls krävs ett kontrollsystem och lämpliga minskningar. Medlemsstaternas olika myndigheter måste därför utbyta information om stödansökningar, stickprov, resultat av kontroller på plats, osv. Det bör införas bestämmelser om de grundläggande inslagen i ett sådant system. (10) Av förenklingsskäl bör medlemsstaterna få besluta att låta ansökan om samlat gårdsstöd omfatta samtliga ansökningar om stöd enligt avdelningarna III och IV i förordning (EG) nr 73/2009. (11) Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att det integrerade systemet fungerar även om mer än ett utbetalningsställe hanterar utbetalningarna till en och samma jordbrukare. (12) För att möjliggöra effektiva kontroller bör samtliga former av arealanvändning och samtliga stödsystem deklareras samtidigt. Det bör därför föreskrivas en samlad stödansökan, vilken bör omfatta alla ansökningar om arealstöd. Blanketten för den samlade ansökan bör dessutom fyllas i av jordbrukare som inte ansöker om något av de stöd som den samlade ansökan avser, men som förfogar över jordbruksmark. Medlemsstaterna bör emellertid kunna befria jordbrukarna från denna skyldighet, om myndigheterna redan förfogar över informationen i fråga. (13) Medlemsstaterna bör fastställa en sista dag för inlämnande av den samlade ansökan, vilken med tanke på den tid som behövs för handläggning och kontroll av ansökan, inte bör läggas senare än den 15 maj. Med tanke på de särskilda klimatförhållandena i Estland, Lettland, Finland och Sverige bör de medlemsstaterna ges möjlighet att fastställa tidsfristen till ett senare datum, dock senast den 15 juni. Det bör dessutom vara möjligt att på samma rättsliga grund bevilja undantag i enskilda fall om detta under ett visst år visar sig nödvändigt på grund av klimatförhållandena. (14) I den samlade ansökan bör jordbrukaren inte bara deklarera vilken areal som denne använder för jordbruksändamål, utan också vilka stödrättigheter som denne förfogar över; vidare bör jordbrukaren i den samlade ansökan ombes att tillhandahålla all annan information som behövs för bedömningen av stödberättigandet. Medlemsstaterna bör emellertid ges möjlighet att bevilja undantag från vissa skyldigheter i de fall då de ännu inte har fastställts vilka stödrättigheter som kommer att beviljas under ett visst år. (15) För att förenkla ansökningsförfarandena bör det i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 73/2009 föreskrivas att medlemsstaterna i görligaste mån bör förse jordbrukarna med förtryckt information. (16) Det bör föreskrivas att det till den samlade ansökan bör bifogas specifik information om produktion av hampa, nötter, stärkelsepotatis, utsäde, bomull, frukt och grönsaker samt om särskilt stöd som omfattas av samlade ansökan, eller, om detta på grund av informationens natur inte är möjligt, att sådan information får lämnas i ett senare skede. Det bör dessutom föreskrivas att även de arealer för vilka det inte ansöks om något stöd bör deklareras i den samlade ansökan. För vissa former av markanvändning behövs detaljerade uppgifter och dessa bör därför deklareras separat, medan andra former av markanvändning kan deklareras under en och samma rubrik. Om en medlemsstat emellertid redan förfogar över de aktuella uppgifterna, bör undantag från denna regel vara tillåtna. (17) För att säkra effektiva kontroller bör varje medlemsstat dessutom bestämma vilken minsta storlek på jordbruksskiftena som en stödansökan får avse. (18) För att ge jordbrukarna största möjliga flexibilitet i sin planering av arealens användning, bör de tillåtas ändra sin samlade ansökan fram till den dag då sådden normalt äger rum, förutsatt att alla särskilda krav i de olika stödsystemen är uppfyllda, och den behöriga myndigheten ännu varken informerat jordbrukaren om eventuella fel i ansökan eller anmält en kontroll på plats vid vilken fel uppdagats i den del som berörs av ändringen. Efter ändringen måste det vara möjligt att ändra de styrkande handlingar eller avtal som måste lämnas in. (19) Det är av avgörande betydelse för en effektiv förvaltning att ansökningarna om ökning av värdet på stödrättigheter och om tilldelning av stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd kommer in i tid. Medlemsstaterna bör därför fastställa en sista dag för ansökan, vilken inte bör läggas senare än den 15 maj. För att förenkla bör medlemsstaterna få besluta att ansökan får lämnas samtidigt som den samlade ansökan. Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige får emellertid fastställa tidsfristen till ett senare datum, dock senast den 15 juni. (20) Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika ordningarna för djurbidrag, bör det fastställas gemensamma bestämmelser om vilka uppgifter som ansökningarna om djurbidrag ska omfatta. (21) Enligt artikel 117 i förordning (EG) nr 73/2009 får bidrag inom stödsystemen för nötkreatur endast betalas ut för djur som har identifieras och registreras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 ( 6 ). De jordbrukare som lämnar in ansökningar inom ramen för dessa ordningar bör därför i god tid ges relevant information. (22) Bestämmelserna om den samlade ansökan omfattar inte stödet till producenter av sockerbetor och sockerrör, det separata sockerstödet och inte heller det separata frukt- och grönsaksstöd då de stöden inte är kopplade till jordbruksareal. Det bör därför fastställas bestämmelser om ett lämpligt ansökningsförfarande. (23) Det bör också fastställas vika ytterligare krav som bör gälla för de ansökningar om särskilt stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 som inte avser arealstöd eller djurbidrag. Med tanke på att det finns många olika sorters särskilt stöd är det särskilt viktigt att jordbrukarna lämnar in alla upplysningar som behövs för bedömningen av stödberättigandet. Av praktiska skäl bör medlemsstaterna ges möjlighet att kräva in de styrkande handlingarna till ett senare datum än sista ansökningsdagen. (24) Vid tillämpning av artikel 68.1 e i förordning (EG) nr 73/2009 är stödmottagarna inte jordbrukarna utan de gemensamma fonder som har gett jordbrukarna ersättning för ekonomiska förluster. Det bör fastställas särskilda villkor för stödet till de gemensamma fonderna och villkoren bör baseras på vilken information som behövs för att avgöra om fonderna är stödberättigade eller inte. (25) Det bör skapas en allmän ram för förenkling av förfarandena för hur jordbrukarna och medlemsstaternas myndigheter kommunicerar med varandra. Denna bör framför allt främja användandet av elektroniska hjälpmedel. Det måste emellertid säkras att de uppgifter som bearbetas på detta sätt verkligen är tillförlitliga och att ingen jordbrukare diskrimineras i samband därmed. För att förenkla administrationen, både för jordbrukarna och för de nationella myndigheterna, bör det dessutom vara möjligt för de nationella myndigheterna att begära in de styrkande handlingar som behövs för bedömningen av stödberättigandet direkt från en informationskälla i stället för från jordbrukaren. (26) Om stödansökningar innehåller uppenbara fel bör de kunna rättas till när som helst. (27) Det bör fastställas regler för vad som gäller i de fall då den sista dagen för inlämnande av ansökningar, underlag eller ändringar är en helgdag, en lördag eller söndag. (28) Det är av yttersta vikt att man följer tidsfristerna för inlämnande av stödansökningar, för ändring av arealstödsansökningar och för inlämnande av eventuella styrkande handlingar, avtal eller intyg, så att de nationella myndigheterna kan planera och därefter utföra effektiva kontroller av att stödansökningarna är korrekta. Det bör därför införas bestämmelser om inom vilka tidsfrister förseningar kan godtas. Dessutom bör en minskning tillämpas för att få jordbrukarna att följa tidsfristerna. (29) Det är av avgörande betydelse att jordbrukarna lämnar in sina ansökningar om stödrättigheter i tid så att medlemsstaterna i sin tur kan fastställa stödrättigheterna i tid. Sena ansökningar bör därför endast godtas inom samma tidsfrister som gäller för andra sena stödansökningar. Det bör också göras ett avdrag i avskräckande syfte, utom i de fall då förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter. (30) Jordbrukarna bör ha rätt att när som helst dra tillbaka sina stödansökningar eller delar av dessa, så länge som den behöriga myndigheten ännu inte informerat jordbrukaren om eventuella fel i stödansökan eller anmält en kontroll på plats där fel uppdagas. (31) Efterlevnaden av bestämmelserna avseende de stödsystem som förvaltas inom ramen för det integrerade systemet bör övervakas på ett effektivt sätt. I detta syfte, och för att uppnå en enhetlig kontrollnivå i alla medlemsstater, är det nödvändigt att fastställa detaljerade kriterier och tekniska förfaranden för genomförandet av de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats, både beträffande stödsystemens stödkriterier och beträffande tvärvillkoren. Kontroller på plats är nödvändiga för övervakningen. Om en jordbrukare ställer hinder i vägen för sådana kontroller bör dennes ansökningar avslås. (32) Förhandsanmälan av kontroller på plats avseende stödberättigande och tvärvillkor bör endast få förekomma i de fall då detta inte innebär någon risk för felaktiga kontrollresultat och det bör fastställas lämpliga tidsfrister. I de fall då det i sektorsspecifika regler avseende de rättsakter och normer som gäller för tvärvillkoren anges att kontrollerna ska ske utan förhandsanmälan ska de reglerna iakttas. (33) Det bör föreskrivas att medlemsstaterna i lämpliga fall bör kombinera de olika kontrollerna. (34) För att säkra att det verkligen upptäcks oegentligheter vid de administrativa kontrollerna bör det antas bestämmelser för detta, särskilt beträffande innehållet i dubbelkontrollerna. Oegentligheter bör följas upp genom ett lämpligt förfarande. (35) Ett fel som ofta konstateras vid dubbelkontrollerna är att den totala jordbruksarealen på ett referensskifte uppges vara något större än den faktiskt är. Om två eller flera jordbrukare som ansöker om stöd enligt samma stödsystem lämnar in en stödansökan för ett referensskifte och den totala anmälda arealen överstiger jordbruksarealen, men skillnaden ligger innanför den fastställda toleransnivån för mätning av jordbruksskiften bör medlemsstaterna för enkelhetens skull ha rätt att besluta om en proportionell minskning av de berörda arealerna. Emellertid bör de berörda jordbrukarna ha rätt att överklaga sådana beslut. (36) När en medlemsstat utnyttjar möjligheten i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 och stöd beviljas för arealer eller djur är det lämpligt att tillämpa samma kontrollfrekvens som för andra arealstöd och djurbidrag. När det gäller andra särskilda stöd bör stödmottagarna ses som en separat population för vilken en särskild lägsta kontrollfrekvens bör gälla. (37) Det bör fastställas hur många jordbrukare som bör komma i fråga för kontroller på plats inom de olika stödsystemen. Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika systemen för djurbidrag, bör man i fråga om de jordbrukare som ansöker om stöd inom ramen för dessa system fastställa ett integrerat gårdsbaserat tillvägagångssätt. (38) Om betydande oegentligheter och överträdelser konstateras bör detta medföra en ökning av antalet kontroller på plats under det innevarande året och under påföljande år så att en godtagbar säkerhetsnivå kan uppnås i fråga om stödansökningarnas riktighet. När det gäller tvärvillkoren bör stickprovet inriktas på relevanta rättsakter och normer. (39) Kontrollerna på plats av jordbrukare som lämnar in stödansökningar behöver inte nödvändigtvis avse varje enskilt djur eller varje enskilt jordbruksskifte. I vissa fall kan kontrollerna genomföras genom stickprov. I sådana fall bör stickprovet vara tillräckligt stort för att garantera en pålitlig och representativ säkerhetsnivå. I vissa fall kan det bli nödvändigt att utöka stickprovet till en fullständig kontroll. Medlemsstaterna bör fastställa kriterier för urvalet av det stickprov som ska kontrolleras. (40) Det stickprov som görs för minimiandelen kontroller på plats bör väljas ut delvis på grundval av en riskanalys och delvis slumpmässigt. Den behöriga myndigheten bör fastställa vilka riskfaktorer som bör beaktas, eftersom myndigheten är bäst skickad att göra detta. För att garantera att riskanalyserna är lämpliga och effektiva bör det varje år göras en utvärdering och en uppdatering av hur effektiva riskanalyserna har varit med hänsyn till hur lämplig varje riskfaktor är, genom att resultaten från det slumpmässiga urvalet jämförs med resultaten från det riskbaserade urvalet och med hänsyn till särskilda förhållanden i medlemsstaten. (41) För att kunna utföra effektiva kontroller på plats är det viktigt att kontrollanterna informeras om varför ett jordbruksföretag ska kontrolleras på plats. Medlemsstaterna bör föra register över sådana uppgifter. (42) I vissa fall är det lämpligt att genomföra kontroller på plats innan alla ansökningar har kommit in och medlemsstaterna bör därför tillåtas att göra ett delurval av stickprovet före ansökningsperiodens utgång. (43) För att de nationella myndigheterna och gemenskapens behöriga myndigheter ska kunna följa upp kontroller på plats bör dessutom detaljuppgifter om kontrollerna anges i en kontrollrapport. Jordbrukaren eller dennes företrädare bör få möjlighet att skriva under rapporten. Vid kontroller på plats genom fjärranalys bör medlemsstaterna dock ha rätt att ge jordbrukaren denna möjlighet endast om det konstateras oegentligheter vid kontrollerna. Oavsett vilken typ av kontroll på plats som utförs bör jordbrukaren få en kopia av rapporten, om oegentligheter har konstaterats. (44) De kontroller på plats som görs avseende arealstöd bör för att säkra effektiv övervakning omfatta samtliga deklarerade jordbruksskiften. Av förenklingsskäl bör det emellertid vara möjligt att minska ner andelen skiften som ska fastställas till ett prov på 50 % av skiftena. Provet bör dock vara tillförlitligt och representativt och om det förekommer avvikelser bör dess omfattning utvidgas. Resultaten för provet bör extrapoleras för övriga skiften. Det bör föreskrivas att medlemsstaterna får använda tekniska hjälpmedel för kontrollerna på plats. (45) Det bör fastställas föreskrifter för hur arealerna ska fastställas och för vilka mätningsmetoder som bör användas så att kvaliteten på mätningarna motsvarar de tekniska normer som fastställs på gemenskapsnivå. (46) Vid fastställandet av arealen för de jordbruksskiften som berättigar till arealstöd, har erfarenheten visat att det är nödvändigt att definiera vilken bredd som är godtagbar för vissa markelement på ägorna, särskilt gärdsgårdar, diken och murar. När det gäller särskilda miljöbehov är det lämpligt att tillåta en viss flexibilitet inom de gränser som beaktas när de regionala avkastningarna fastställs. (47) Det bör fastställas på vilka villkor jordbruksskiften med träd bör få komma i fråga för arealstöd. Det är också lämpligt att fastställa regler för det administrativa förfarande som bör tillämpas avseende areal som brukas gemensamt. (48) Det bör fastställas villkor för användningen av fjärranalys för kontroller på plats och det bör fastställas att fysiska kontroller bör utföras, när fotografierna inte kan tolkas otvetydigt. I de fall då det ska göras ytterligare kontroller på grund av en ökning av kontrollfrekvensen på plats, men väderförhållandena är sådana att det inte är möjligt att göra kontrollerna genom fjärranalys, bör kontrollerna göras på traditionellt sätt. (49) Inom systemet med samlat gårdsstöd kan jordbrukare med särskilda stödrättigheter få stöd om de uppfyller verksamhetskravet. För att det ska vara möjligt att effektivt kontrollera att verksamhetskravet uppfylls bör medlemsstaterna fastställa förfaranden för kontroller på plats avseende jordbrukare med särskilda stödrättigheter. (50) Med tanke på särdragen i stödsystemen för utsäde, bomull, och socker enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitten 5, 6 och 7 i förordning (EG) nr 73/2009 bör särskilda kontrollbestämmelser antas. (51) I artikel 39.1 i förordning (EG) nr 73/2009 anges att direktstöd för produktion av hampa endast kan beviljas om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt som inte överstiger 0,2 %. För genomförandet av denna bestämmelse bör det fastställas vilka system medlemsstaterna bör använda för att kontrollera halterna av tetrahydrokannabinol i hampa. (52) För att möjliggöra föreskrivna kontroller bör hampa som odlas för fiberproduktion inte få skördas förrän en viss tid efter blomningens slut. (53) Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika ordningarna för djurbidrag, bör det för stödansökningar inom ramen för dessa system fastställas vad kontrollerna på plats minst bör omfatta och när sådana kontroller bör utföras. För att det ska vara möjligt att effektivt kontrollera att de uppgifter som anges i stödansökningarna och de som förs in i databasen för nötkreatur är korrekta, är det viktigt att en övervägande del av kontrollerna utförs på plats medan djuren fortfarande hålls på jordbruket i enlighet med hållandekravet. (54) Korrekt identifiering och registrering av nötkreatur är ett villkor för stödberättigande enligt artikel 117 i förordning (EG) nr 73/2009. Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika stödsystemen för nötkreatur, bör det därför säkerställas att gemenskapsstöd endast beviljas för nötkreatur som är identifierade och registrerade på rätt sätt. Kontrollerna bör också omfatta nötkreatur för vilka det ännu inte ansökts om stöd, men som kan bli föremål för en stödansökan i framtiden, eftersom det för sådana djur ofta ansöks om stöd först efter det att djuren har lämnat jordbruksföretaget, vilket är en följd av hur flera av stödsystemen för nötkreatur är utformade. (55) När det gäller får och getter bör kontrollerna på plats huvudsakligen avse huruvida hållandeperioden har iakttagits och huruvida uppgifterna i registret är korrekta. (56) Om en medlemsstat väljer att tillämpa slaktbidrag, bör det fastställas särskilda bestämmelser för kontroll på plats vid slakterierna för att man ska kunna förvissa sig om att djur för vilka stöd har sökts är stödberättigande och att uppgifterna i databasen är korrekta. Medlemsstaterna bör ges rätt att tillämpa två olika grunder för urvalet av slakterier för sådana kontroller. (57) När det gäller slaktbidrag som beviljas efter export av nötkreatur behövs särskilda bestämmelser som kompletterar gemenskapens kontrollbestämmelser beträffande export i allmänhet, eftersom syftena med kontrollerna skiljer sig åt. (58) Det har införts särskilda kontrollbestämmelser i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003 av den 23 juni 2003 om närmare föreskrifter för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras inom ramen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur ( 7 ). Resultaten från kontroller enligt den förordningen bör anges i kontrollrapporten för det integrerade systemet. (59) Det behöver dessutom fastställas bestämmelser om kontrollrapporten för eventuella kontrollbesök på plats i slakthusen eller för de fall då stöd beviljas efter export. Av koherensskäl bör det föreskrivas att det vid överträdelser av bestämmelserna i avdelning I förordning (EG) nr 1760/2000 eller rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG ( 8 ) bör skickas kopior av kontrollrapporterna till de myndigheter som ansvarar för tillämpningen av förordningarna i fråga. (60) I de fall då en medlemsstat utnyttjar den möjlighet att bevilja särskilt stöd som föreskrivs i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 bör de kontrollbestämmelser som fastställs i denna förordning tillämpas i så stor utsträckning som möjligt. Om bestämmelserna inte kan tillämpas bör medlemsstaterna sörja för kontroller på motsvarande nivå. Det bör fastställas särskilda villkor för kontroll av stödansökningar från gemensamma fonder och av ansökningar som rör investeringar. (61) Genom förordning (EG) nr 73/2009 införs tvärvillkor för alla jordbrukare som får stöd inom de stödsystem som förtecknas i bilaga I till den förordningen och det införs ett system med minskningar och uteslutningar för de fall då tvärvillkoren inte iakttas. Detta gäller även för stöd enligt artiklarna 85p, 103q och 103r i förordning (EG) nr 1234/2007. Det krävs närmare föreskrifter för det systemet. (62) Det bör fastställas vilka myndigheter i medlemsstaterna som ska kontrollera att tvärvillkoren är uppfyllda. (63) I vissa fall kan det vara bra om medlemsstaterna utför administrativa kontroller av tvärvillkoren. Detta bör emellertid inte vara obligatoriskt för medlemsstaterna. (64) Det bör fastställas en minimikontrollandel för de kontroller som bör göras avseende tvärvillkoren. Kontrollandelen bör uppgå till 1 % av de jordbrukare under tvärvillkor som omfattas av respektive kontrollmyndighets behörighet, och urvalet bör göras på grundval av en riskanalys. (65) Medlemsstaterna bör tillåtas att uppfylla minimikontrollandelen på den behöriga kontrollmyndighetens nivå, på utbetalningsställets nivå eller på rättsakts- eller normnivå. (66) I de fall då det i den lagstiftning som är tillämplig avseende en rättsakt eller norm fastställs en minimikontrollandel bör medlemsstaterna iaktta den kontrollandelen. Medlemsstaterna bör emellertid ha rätt att tillämpa en enhetlig kontrollandel för kontrollbesök på plats som avser tvärvillkoren. Om en medlemsstat väljer denna möjlighet bör varje fall där en överträdelse avslöjats under kontroller på plats enligt sektorslagstiftningen rapporteras och följas upp inom ramen för kontrollerna av tvärvillkoren. (67) I förordning (EG) nr 73/2009 fastställs regler för de fall då det krävs att den behöriga myndigheten följer upp huruvida jordbrukarna har vidtagit åtgärder eller inte. För att undvika att kontrollsystemet försvagas, framför allt vad gäller stickprovsurvalet av kontroller på plats avseende tvärvillkoren, bör det klargöras att den typen av fall som följs upp inte bör beaktas vid fastställandet av minimikontrollandelen. (68) Stickprovet för kontroll av tvärvillkoren bör antingen väljas ut bland de jordbrukare som ingår i stickproven för kontroll av stödkriterierna på plats eller bland samtliga jordbrukare som söker direktstöd. I det senare fallet bör man tillåta vissa delalternativ. (69) Det stickprov som tas för kontrollerna av tvärvillkoren på plats kan förbättras genom att det tillåts att man för riskanalysen tar hänsyn till jordbrukarnas deltagande i systemet för rådgivning till jordbrukare enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 73/2009 och jordbrukarnas deltagande i relevanta certifieringssystem. Det bör emellertid beaktas att de jordbrukare som deltar i sådana program utgör en mindre risk för bristande efterlevnad än jordbrukare som inte deltar i sådana program. (70) Kontroller på plats avseende tvärvillkoren förutsätter normalt sett flera besök på en och samma gård. För att minska denna börda för både jordbrukarna och förvaltningen kan kontrollerna begränsas till ett enda kontrollbesök. Tidsplaneringen för ett sådant kontrollbesök bör klargöras. Under alla omständigheter bör medlemsstaterna se till att en representativ och effektiv kontroll avseende krav och normer genomförs inom samma kalenderår. (71) För att underlätta kontroller av tvärvillkoren på plats och bättre utnyttja befintlig kontrollkapacitet bör det vara möjligt att ersätta kontroller på gårdsnivå med administrativa kontroller eller kontroller på företagsnivå om dessa kontroller minst är lika effektiva som kontroller på plats. (72) Medlemsstaterna bör dessutom kunna använda specifika objektiva indikatorer för vissa krav och normer när de genomför kontroller på plats avseende tvärvillkoren. Dessa indikatorer bör emellertid direkt kopplas till de krav och normer de berör och täcka alla element som ska kontrolleras. (73) Det bör fastställas regler för hur de detaljerade och specifika rapporterna om kontroller avseende tvärvillkoren bör utformas. De kontrollanter som gör specialiserade kontroller på plats bör redovisa alla kontrollresultat och ange hur allvarliga överträdelserna är, så att utbetalningsstället kan besluta om minskning av eller uteslutning från direktstöd. (74) Jordbrukarna bör upplysas om eventuella överträdelser som upptäcks vid kontroller på plats. Det är lämpligt att sätta vissa tidsfrister inom vilka jordbrukarna bör få denna information. Om dessa tidsfrister överskrids bör det emellertid inte innebära att de berörda jordbrukarna slipper de följder som den uppdagade bristande efterlevnaden normalt medför. (75) Eventuella minskningar och uteslutningar bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen och eventuella fall av force majeure, exceptionella händelser och naturliga omständigheter. När det gäller tvärvillkoren får minskning av och uteslutning från stöd bara tillämpas om jordbrukaren gjort sig skyldig till försumlighet eller uppsåtliga oegentligheter. Besluten om minskning av och uteslutning från stöd bör ta hänsyn till hur allvarlig den begångna oegentligheten är, och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från ett eller flera stödsystem under en viss tid. När det gäller stödkriterier bör besluten fattas med hänsyn till de särskilda inslagen i de olika stödsystemen. (76) För att underlätta medlemsstaternas kontroller, särskilt i fråga om tvärvillkoren, bör jordbrukarna enligt artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 73/2009 deklarera alla arealer de förfogar över, även arealer för vilka de inte söker något stöd. Det bör införas ett system som ser till att jordbrukarna fullgör den skyldigheten. (77) För fastställandet av arealer och beräkningen av minskningarna är det nödvändigt att definiera vilka arealer som omfattas av samma odlingsgrupp. En areal bör räknas flera gånger om det för denna ansöks om stöd från mer än ett system. (78) För att stöd ska kunna betalas ut inom systemet med samlat gårdsstöd krävs att antalet stödrättigheter åtföljs av motsvarande antal stödberättigande hektar. För detta system är det således lämpligt att föreskriva att beräkningen av stödet, i de fall då de deklarerade stödrättigheterna och den deklarerade arealen inte stämmer överens, bör baseras på den mindre arealen. För att motverka att stöd beräknas på grundval av icke-existerande stödrättigheter bör det föreskrivas att det antal stödrättigheter som används för beräkningen inte får vara större än det antal stödrättigheter som jordbrukaren förfogar över. (79) Oegentligheter i arealstödsansökningar avser vanligtvis delar av arealer. För högt deklarerade skiften kan därför räknas av mot för lågt deklarerade skiften inom samma odlingsgrupp. Det bör fastställas att man inom en viss toleransmarginal bara behöver justera arealstödsansökningar med hänsyn till den faktiska arealen, och att stödet bara bör minskas om marginalen överskrids. (80) När det gäller ansökningar om arealstöd är skillnaderna mellan den totala deklarerade arealen i ansökan och den totala fastställda stödberättigade arealen ofta obetydliga. För att undvika ett stort antal mindre justeringar av ansökningarna bör det föreskrivas att en stödansökan endast behöver justeras till den fastställda arealen om skillnaden överstiger en viss nivå. (81) Det krävs särskilda föreskrifter för att man ska kunna ta hänsyn till de särskilda inslagen i stödansökningar inom ramen för stödsystemen för stärkelsepotatis, utsäde och bomull. (82) I de fall då en överdeklaration har gjorts avsiktligt bör särskilda minskningsregler gälla. (83) Det bör fastställas tillämpningsföreskrifter för beräkningen av djurbidrag. (84) Jordbrukarna bör ges rätt att ersätta nötkreatur och får och getter på vissa villkor och inom de begränsningar som anges i relevanta sektorsbestämmelser. (85) Oegentligheter i fråga om ansökningar om djurbidrag leder till att djuren inte längre är stödberättigande. Stödet bör minskas från och med det första djuret för vilket oegentligheter konstateras, men påföljden bör, oberoende av minskningens storlek, bli lindrigare när oegentligheter konstateras för högst tre djur. I alla andra fall bör påföljdens stränghet bero på andelen djur för vilka oegentligheter konstateras. (86) När det gäller får och getter bör det antas specifika bestämmelser mot bakgrund av sektorns särdrag. (87) Om en jordbrukare på grund av naturliga omständigheter inte kan uppfylla de hållandeskyldigheter som anges i sektorsbestämmelserna bör det inte göras några minskningar eller uteslutningar. (88) Med tanke på att slakterierna spelar en viktig roll för att vissa stödsystem för nötkreatur ska fungera tillfredsställande bör det, om en medlemsstat väljer att tillämpa slaktbidrag, fastställas bestämmelser för de fall där slakterier, av grov försumlighet eller avsiktligt, utfärdar oriktiga intyg eller deklarationer. (89) I de fall då särskilt stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 beviljas som arealstöd eller djurbidrag bör de bestämmelser om minskningar och uteslutning som kommer att fastställas för sådana stöd i görligaste mån tillämpas på motsvarande sätt. För övriga åtgärder som kan beviljas särskilt stöd bör medlemsstaterna fastställa motsvarande minskningar och uteslutningar. (90) Uppgifter om resultatet av tvärvillkorskontroller bör göras tillgängliga för samtliga utbetalningsställen som har ansvar för de olika betalningar som omfattas av tvärvillkor, så att lämpliga minskningar kan göras om det motiveras av undersökningsresultaten. (91) När den möjlighet att inte tillämpa någon minskning för mindre överträdelser eller att inte tillämpa nedsättningar som avser högst 100 euro, enligt artiklarna 23.2 eller 24.2 i förordning (EG) nr 73/2009, tillämpas av en medlemsstat, bör regler fastställas för de fall när jordbrukare inte genomför de korrigeringsåtgärder som krävs av dem. (92) Utöver graderad minskning av och uteslutning från stöd i enlighet med proportionalitetsprincipen bör upprepade överträdelser av ett och samma tvärvillkor från och med en viss tidpunkt, och efter det att jordbrukaren har varnats, betraktas som avsiktliga överträdelser. (93) När det gäller stödkriterier bör minskning och uteslutning normalt inte tillämpas, om jordbrukaren lämnat sakligt riktiga uppgifter eller på annat sätt kan visa att han eller hon inte har gjort sig skyldig till något fel. (94) Jordbrukare som underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktigheter i stödansökningarna bör, oavsett när detta sker eller oavsett anledningen till felaktigheten, inte drabbas av minskning eller uteslutning, förutsatt att jordbrukaren inte har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att utföra en kontroll på plats och att myndigheten inte redan har underrättat jordbrukaren om att oegentligheter förekommer i ansökan. (95) Samma sak bör gälla för felaktiga uppgifter i databasen, både när det gäller nötkreatur för vilka bidrag har sökts, där sådana oegentligheter inte bara innebär bristande uppfyllande av ett tvärvillkor utan också av ett stödkriterium, och när det gäller nötkreatur som eventuellt kan omfattas av en stödansökan, där sådana oegentligheter endast har betydelse för tvärvillkoren. (96) I artikel 31 i förordning (EG) nr 73/2009 definieras vilka former av force majeure eller exceptionella omständigheter som bör erkännas av medlemsstaten. Om en jordbrukare inte kan fullgöra sina skyldigheter på grund av sådana omständigheter bör detta inte betyda att jordbrukaren förlorar sin rätt till stöd. Det bör emellertid fastställas en tidsfrist inom vilken jordbrukaren bör anmäla fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. (97) Hanteringen av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Det är därför lämpligt att tillåta att medlemsstaterna inte behöver betala ut belopp som är mindre än ett visst minimibelopp. (98) Det bör antas särskilda och detaljerade bestämmelser för att säkra att de olika minskningar som ska göras avseende en eller flera stödansökningar från en och samma jordbrukare görs på ett rättvist sätt. De minskningar och uteslutningar som föreskrivs i denna förordning bör tillämpas utan förbehåll för andra påföljder som fastställs i andra gemenskapsbestämmelser eller i nationell lagstiftning. (99) Det bör fastställas en ordningsföljd för beräkningen av de olika potentiella minskningarna inom varje stödsystem. För att säkra att de olika budgettaken inom systemen för direktstöd inte överskrids bör det föreskrivas att stöden bör minskas med en viss koefficient i de fall då taken annars skulle komma att överskridas. (100) I artiklarna 7, 10 och 11 i förordning (EG) nr 73/2009 föreskrivs att alla direktstöd som beviljas för ett kalenderår ska minskas och vid behov justeras på grund av modulering respektive finansiell disciplin. Tillämpningsföreskrifterna bör innehålla ett underlag för beräkningen av sådana minskningar och justeringar i samband med beräkningen av de stödbelopp som ska betalas ut till jordbrukarna. (101) För att säkerställa en enhetlig tillämpning av principen om god tro i hela gemenskapen, särskilt i de fall då felaktigt utbetalda belopp krävs tillbaka, bör det fastställas villkor för när principen kan åberopas, utan att detta påverkar utgifternas hantering i samband med att räkenskaperna avslutas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av 21 juni 2005 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken ( 9 ). (102) Det bör fastställas regler för den händelse jordbrukare felaktigt tilldelas ett antal stödrättigheter eller enskilda stödrättigheter har tilldelats ett inkorrekt värde och det inte är fråga om något av de fall som anges i artikel 137 i förordning (EG) nr 73/2009. Emellertid bör medlemsstaterna, i de fall då felaktigt tilldelade stödrättigheter inte påverkar det sammanlagda värdet utan bara påverkar jordbrukarens sammanlagda antal stödrättigheter, göra en korrigering av tilldelningen eller av typen av stödrättigheter utan att minska stödrättigheternas värde. Denna bestämmelse bör endast gälla i de fall då jordbrukaren inte rimligtvis kunde ha upptäckt felet. I vissa fall utgör felaktigt tilldelade stödrättigheter mycket små belopp, och det krävs en stor administrativ insats för att återkräva dessa. I syfte att bidra till förenkling och jämvikt mellan administrativ börda och det belopp som ska återkrävas är det motiverat att införa ett minimibelopp för återkrav. Bestämmelserna bör täcka eventualiteten att stödrättigheterna har överförts eller att stödrättigheterna har överförts utan hänsyn till artikel 46.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 eller i strid med artiklarna 43, 62.1, 62.2 och 68.5 i förordning (EG) nr 73/2009. (103) Det bör antas bestämmelser för vad som ska gälla vid överlåtelse av hela jordbruksföretag, i de fall då dessa omfattas av vissa skyldigheter avseende direktstöd inom ramen för det integrerade systemet. (104) Som en allmän regel bör medlemsstaterna vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar väl. Medlemsstaterna bör vid behov hjälpa varandra. (105) Kommissionen bör vid behov informeras om eventuella åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att göra ändringar i tillämpningen av det integrerade systemet. För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka det integrerade systemet bör medlemsstaterna varje år skicka kontrollstatistik till kommissionen. Medlemsstaterna bör också informera kommissionen om eventuella åtgärder som vidtas beträffande bibehållande av permanent betesmark och om eventuella minskningar i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 73/2009. (106) I artikel 9 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställs regler för de belopp som frigörs till följd av modulering. En del av beloppen bör fördelas i enlighet med en fördelningsnyckel och regler för fördelningen bör fastställas på grundval av de kriterier som anges i den artikeln. (107) Denna förordning gäller från och med den 1 januari 2010. Förordning (EG) nr 796/2004 bör därför upphöra att gälla från och med den dagen. Den bör emellertid fortsätta att tillämpas i fråga om stödansökningar som avser regleringsår eller bidragsperioder som börjar före den 1 januari 2010. (108) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna och från förvaltningskommittén för direktstöd. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







DEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER







AVDELNING I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Tillämpningsområde

Genom denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem (nedan kallat det integrerade systemet) som införs genom avdelning II kapitel 4 i förordning (EG) nr 73/2009, samt för genomförandet av tvärvillkoren enligt artiklarna 85t och 103z i rådets förordning (EG) nr 1234/2007. Den ska inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelser som fastställs i de förordningar som avser de enskilda stödsystemen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 73/2009 gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

(1) jordbruksskifte: ett stycke sammanhängande jordbruksmark som deklareras av en jordbrukare och som inte omfattar mer än en odlingsgrupp. I de fall då det enligt denna förordning krävs en separat deklaration om markanvändningen inom en odlingsgrupp ska den specifika användningen vid behov innebära att jordbruksskiftets avgränsas ytterligare. Medlemsstaterna får fastställa kompletterande kriterier för ytterligare avgränsning av jordbruksskiftet.

(2) permanent betesmark: permanent betesmark enligt artikel 2 c i kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 ( 10 ).

(3) systemet för identifiering och registrering av nötkreatur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som införs genom Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1760/2000.

(4) öronmärke: det öronmärke för individuell identifiering av djur som avses i artikel 3 a och artikel 4 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(5) databas för nötkreatur: den databas som avses i artikel 3 b och artikel 5 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(6) djurpass: det pass för djur som avses i artikel 3 c och artikel 6 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(7) register: det register som förs av djurhållare i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 21/2004 respektive artikel 3 d och artikel 7 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(8) delar av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur: de delar som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(9) identitetskod: den identitetskod som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(10) oegentligheter: varje form av bristande efterlevnad av de bestämmelser som är av betydelse för beviljandet av stödet i fråga.

(11) samlad ansökan: ansökan om direktstöd inom system med samlat gårdsstöd och andra system för arealstöd.

(12) arealstöd: stöd inom systemet med samlat gårdsstöd, arealstöd inom ramen för särskilt stöd, samt alla stödsystem som inrättas enligt avdelningarna IV och V i förordning (EG) nr 73/2009, utom de stödsystem som inrättas genom avsnitten 7, 10 och 11 i avdelning IV i förordningen, det separata sockerstöd som inrättas genom artikel 126 i den förordningen och det separata frukt- och grönsaksstöd som inrättas genom artikel 127 i den förordningen.

(13) ansökan om djurbidrag: stödansökan inom de system för tack- och getbidrag respektive nötköttsbidrag som avses i avdelning IV avsnitt 10 respektive avsnitt 11 i förordning (EG) nr 73/2009, och stöd per djur eller per djurenhet i form av särskilt stöd.

(14) särskilt stöd: stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009.

(15) användning: hur en areal används vad beträffar typ av gröda, marktäcke eller frånvaro av gröda.

(16) stödsystem för nötkreatur: stödsystem enligt artikel 108 i förordning (EG) nr 73/2009.

(17) stödsystem för får och getter: stödsystem enligt artikel 99 i förordning (EG) nr 73/2009.

(18) nötkreatur för vilka bidrag har sökts: nötkreatur som omfattas av en ansökan om djurbidrag enligt stödsystemen för nötkreatur eller om särskilt stöd.

(19) nötkreatur för vilka inget bidrag har sökts: nötkreatur som ännu inte omfattas av någon ansökan om djurbidrag, men som kan komma i fråga för stöd inom stödsystemen för nötkreatur.

(20) potentiellt stödberättigande djur: djur som på förhand potentiellt uppfyller villkoren för stöd under det aktuella ansökningsåret.

(21) Hållandeperiod (djurhållningsperiod i förordning (EG) nr 73/2009): den period under vilken ett djur för vilket bidrag har sökts måste hållas på jordbruksföretaget och som anges i följande bestämmelser i förordning (EG) nr 1121/2009 ( 11 ): a) Artiklarna 53 och 57 när det gäller det särskilda bidraget för handjur av nötkreatur. b) Artikel 61 när det gäller am- och dikobidraget. c) Artikel 80 när det gäller slaktbidraget. d) Artikel 35.3 när det gäller stöd för får och getter.

(22) djurhållare: varje fysisk eller juridisk person som ansvarar för djur, antingen permanent eller tillfälligt, även under transport eller på en marknad.

(23) fastställd areal: en areal för vilken alla villkor för beviljande av stödet är uppfyllda. Inom systemet med samlat gårdsstöd får en deklarerad areal endast betraktas som fastställd om arealen i fråga kopplas till ett motsvarande antal stödrättigheter.

(24) fastställt djur: ett djur för vilket alla villkor för beviljande av stödet är uppfyllda.

(25) bidragsperiod: den period som en stödansökan avser, oavsett när den lämnas in.

(26) geografiskt informationssystem (nedan kallat GIS): de metoder för datoriserade geografiska informationssystem som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 73/2009.

(27) referensskifte: ett geografiskt begränsat område som registrerats med en unik identitet i GIS inom ramen för medlemsstatens identifieringssystem enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 73/2009.

(28) geografiskt material: kartor och andra dokument som används för överföring av GIS-innehållet mellan de sökande och medlemsstaterna.

(29) nationellt referenskoordinatsystem: ett system i enlighet med definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG ( 12 ), som möjliggör standardiserade mätningar och fastställande av unika identiteter för jordbruksskiften i hela den berörda medlemsstaten.

(30) utbetalningsställe: myndigheter och organ enligt artikel 8.1 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005.

(31) tvärvillkor: föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artiklarna 5 och 6 i förordning (EG) nr 73/2009.

(32) tvärvillkorsområden: de olika områden inom vilka föreskrivna verksamhetskrav ska uppfyllas enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 73/2009 liksom de krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som anges i artikel 6 i samma förordning.

(33) rättsakt: de direktiv och förordningar som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 73/2009.

(34) normer: de normer som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 73/2009 och bilaga III till den förordningen, samt skyldigheterna avseende permanent betesmark enligt artikel 4 i denna förordning.

(35) krav: vart och ett av de föreskrivna verksamhetskrav som i samband med tvärvillkoren kan härledas från någon av rättsaktsartiklarna i bilaga II till förordning (EG) nr 73/2009 och som i allt väsentligt skiljer sig från andra krav i den rättsakt där de ingår.

(36) överträdelse: varje avvikelse från krav och normer.

(37) specialiserade kontrollorgan: de nationella behöriga kontrollmyndigheter som avses i artikel 48 i denna förordning och som ska se till att föreskrivna verksamhetskrav och kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden iakttas enligt artikel 22.2 första stycket i förordning (EG) nr 73/2009.

(38) efter betalningen: för tillämpningen av tvärvillkoren enligt artiklarna 85t och 103z i förordning (EG) nr 1234/2007 perioden från och med den 1 januari det år som följer på det kalenderår under vilket den första utbetalningen beviljades.







AVDELNING II

BIBEHÅLLANDE AV PERMANENT BETESMARK

Artikel 3

Bibehållande av permanent betesmark på medlemsstatsnivå

1. Utan att det påverkar tillämpningen av de undantag som anges i artikel 6.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska medlemsstaterna, i enlighet med artikel 6.2 första stycket i den förordningen, se till att den permanenta betesmarkens andel av den totala jordbruksarealen bibehålls. Denna skyldighet ska gälla på nationell eller regional nivå.

Om mängden permanent betesmark i absoluta tal enligt punkterna 4 a, 5 a, 6 a och 7 a i denna artikel bibehålls ska skyldigheten enligt artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 73/2009 anses fullgjord.

2. Vid tillämpningen av artikel 6.2 andra stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska medlemsstaterna se till att den andel permanent betesmark som avses i punkt 1 i denna artikel inte minskar med mer än 10 % i förhållande till det referensår som avses i artikel 6.2 första stycket i den förordningen (nedan kallad referensandelen).

3. Den andel som avses i punkt 1 ska fastställas varje år på grundval av de arealer som deklareras av jordbrukarna för det berörda året.

4. När det gäller andra medlemsstater än de nya medlemsstaterna ska referensandelen fastställas enligt följande:

a) Permanent betesmark ska vara den permanenta betesmark som deklarerades av jordbrukarna 2003 plus den permanenta betesmark som deklarerades 2005 i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 796/2004 och som inte deklarerades för någon annan användning än vall- och betesmark 2003, såvida inte jordbrukarna kan påvisa att marken inte var permanent betesmark under 2003. Arealer som deklarerades som permanent betesmark 2005 och som 2003 berättigade till arealersättning för jordbruksgrödor enligt artikel 1.3 i rådets förordning (EG) nr 1251/1999 ( 13 ) ska räknas bort. Mark som var permanent betesmark 2003 och som har beskogats i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen ska utgöras av den totala jordbruksareal som deklarerades av jordbrukarna 2005.

5. För de nya medlemsstater som under 2004 inte tillämpade systemet för enhetlig arealersättning enligt artikel 143 b i förordning (EG) nr 1782/2003 ska referensandelen fastställas enligt följande:

a) Permanent betesmark ska vara den permanenta betesmark som deklarerades av jordbrukarna 2004 plus den permanenta betesmark som deklarerades 2005 i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 796/2004 och som inte deklarerades för någon annan användning än vall- och betesmark 2004, såvida inte jordbrukarna kan påvisa att marken inte var permanent betesmark under 2004. Arealer som deklarerades som permanent betesmark 2005 och som 2004 var stödberättigande för arealersättning för jordbruksgrödor enligt artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1251/1999 ska räknas bort. Mark som var permanent betesmark 2004 och som har beskogats i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen ska utgöras av den totala jordbruksareal som deklarerades av jordbrukarna 2005.

6. För de nya medlemsstater som under 2004 tillämpade systemet för enhetlig arealersättning enligt artikel 143 b i förordning (EG) nr 1782/2003 ska referensandelen fastställas enligt följande:

a) Permanent betesmark ska vara den permanenta betesmark som deklarerades av jordbrukarna 2005 i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 796/2004. Mark som var permanent betesmark 2005 och som har beskogats i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen ska utgöras av den totala jordbruksareal som deklarerades av jordbrukarna 2005.

7. För Bulgarien och Rumänien ska referensandelen fastställas på följande sätt:

a) Permanent betesmark ska vara den permanenta betesmark som deklarerades av jordbrukarna 2007 i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 796/2004. Mark som var permanent betesmark 2005 och som har beskogats i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen ska utgöras av den totala jordbruksareal som deklarerades av jordbrukarna 2007.

8. Om det finns objektiva faktorer som tyder på att referensandelens utveckling inte motsvarar den faktiska utvecklingen när det gäller permanent betesmark ska medlemsstaterna anpassa referensandelen. Om så är fallet ska kommissionen utan dröjsmål informeras om vilken anpassning som har gjorts och om skälen för denna.

Artikel 4

Bibehållande av permanent betesmark på individuell nivå

1. Om det konstateras att den andel som avses i artikel 3.1 i denna förordning minskar ska den berörda medlemsstaten på nationell eller regional nivå införa en skyldighet för jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de system för direktstöd som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 73/2009 att inte ställa om permanent betesmark utan förhandsgodkännande.

Om förhandsgodkännandet enligt första stycket bara ges på villkor att mark avsätts till permanent betesmark ska den marken utan hinder av definitionen i artikel 2.2 betraktas som permanent betesmark från och med den första omställningsdagen. Marken ska användas för odling av gräs och annat örtartat foder under fem år från omställningsdagen.

2. Om det konstateras att den skyldighet som avses i artikel 3.2 i denna förordning inte kan uppfyllas ska den berörda medlemsstaten, utöver de åtgärder som ska vidtas i enlighet med punkt 1, på nationell eller regional nivå införa en skyldighet för jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de system för direktstöd som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 73/2009 och som förfogar över mark som har ställts om från permanent betesmark till annan användning att återställa marken till permanent betesmark.

Denna skyldighet ska gälla mark som ställts om till annan användning efter inledningen av den period på 24 månader som föregår den sista dagen för inlämnande av samlade ansökningar i den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i denna förordning.

I dessa fall ska jordbrukarna återställa en procentandel av arealen i fråga till permanent betesmark eller anlägga motsvarande areal permanent betesmark. Procentandelen ska beräknas på grundval av den areal som jordbrukaren har ställt om och den areal som krävs för att återställa balansen.

Om marken har överförts efter det att den omställdes till mark för annan användning, ska denna skyldighet endast gälla om överföringen skedde efter det att förordning (EG) nr 796/2004 trädde i kraft.

Genom undantag från artikel 2.2 ska arealer som återställts till eller anlagts som permanent betesmark, från och med den första omställningsdagen eller anläggandet betraktas som permanent betesmark. Arealerna ska användas för odling av gräs och annat örtartat foder under fem år från omställningsdagen.

3. Den skyldighet för jordbrukarna som anges i punkterna 1 och 2 ska inte gälla i de fall då jordbrukare anlägger permanent betesmark inom ramen för de program som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2078/92 ( 14 ), rådets förordning (EG) nr 1257/1999 ( 15 ) och rådets förordning (EG) nr 1698/2005 ( 16 ).







DEL II

DET INTEGRERADE ADMINISTRATIONS- OCH KONTROLLSYSTEMET







AVDELNING I

SYSTEMKRAV OCH TVÄRVILLKOR







KAPITEL I

Identifierings- och registreringssystem

Artikel 5

Identifiering av jordbrukare

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19.3 i förordning (EG) nr 73/2009 ska det enhetliga system för registrering av varje jordbrukare som lämnar in en stödansökan som avses i artikel 15.1 f i den förordningen säkerställa en unik identifiering av alla stödansökningar som lämnas in av en och samma jordbrukare.

Artikel 6

Identifiering av jordbruksskiften

1. Det system för identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 17 i förordning (EG) nr 73/2009 ska bygga på referensskiften motsvarande fastighetsskiften eller odlingsenheter, vilket ska säkerställa att varje referensskifte ges en unik identitet.

För varje referensskifte ska det fastställas vilken maximal stödberättigande areal som ska gälla inom systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning. De datoriserade geografiska informationssystemen ska utformas på grundval av nationella referenskoordinatsystem. Om flera koordinatsystem används ska dessa vara kompatibla inom var och en av medlemsstaterna.

Medlemsstaterna ska också säkerställa att jordbruksskiftena identifieras på ett tillförlitligt sätt och särskilt kräva att samlade ansökningar förses med de uppgifter eller åtföljs av de handlingar som den behöriga myndigheten fastställer och som gör det möjligt att lokalisera och mäta upp varje enskilt jordbruksskifte.

▼M1

2. Varje år ska medlemsstaterna bedöma kvaliteten på systemet för att identifiera jordbruksskiften. Denna bedömning ska omfatta följande aspekter:

a) En korrekt kvantifiering av maximal stödberättigande areal.

b) Andelen och fördelningen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal.

c) Kategorisering av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal.

d) Förekomsten av referensskiften med kritiska brister.

e) Förhållandet mellan deklarerad areal och maximal stödberättigande areal inom referensskiftena.

f) Procentandelen referensskiften som har varit föremål för ändringar, ackumulerat under åren.

g) Det antal oegentligheter som fastställts under kontrollerna på plats.

Vid bedömningen enligt första stycket ska medlemsstaterna

a) använda uppgifter som avser den gällande situationen på fältet,

b) välja ut ett lämpligt slumpmässigt stickprov av alla referensskiften.

En rapport om bedömningen och, i tillämpliga fall, om korrigeringsåtgärder och en tidtabell för deras genomförande ska skickas till kommissionen senast den 31 januari efter det berörda kalenderåret. För kalenderåret 2010 ska dock dessa uppgifter skickas till kommissionen senast den 28 februari 2011.

▼B

Artikel 7

Identifiering och registrering av stödrättigheter

1. Det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som föreskrivs i artikel 18 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara ett elektroniskt register på medlemsstatsnivå och ska, särskilt i samband med de dubbelkontroller som avses i artikel 28 i denna förordning, säkerställa en effektiv spårbarhet för stödrättigheter, särskilt avseende följande faktorer:

a) Innehavare.

b) Värde.

c) Datum för fastställande.

d) Datum för senaste aktivering.

e) Ursprung, särskilt när det gäller tilldelning, ursprunglig eller nationell reserv, förvärv, arrende och arv.

▼M1

f) Typ av stödrättighet, framför allt när det gäller särskilda stödrättigheter enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 73/2009, stödrättigheter som tilldelas enligt artikel 68.1 c i förordning (EG) nr 73/2009 och stödrättigheter som omfattas av ett undantag enligt artikel 64.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

▼B

g) Eventuella regionala begränsningar.

2. De medlemsstater som har mer än ett utbetalningsställe får besluta att det elektroniska registret ska föras vid utbetalningsställena. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten se till att de olika registren är kompatibla.







KAPITEL II

Tvärvillkor

Artikel 8

Kontrollsystem för tvärvillkor

1. Medlemsstaterna ska inrätta ett system som säkerställer effektiv kontroll av efterlevnaden av tvärvillkoren. Systemet ska i överensstämmelse med avdelning III kapitel III i denna förordning särskilt omfatta följande:

a) I de fall den behöriga kontrollmyndigheten inte är utbetalningsstället, överföring av nödvändig information om de jordbrukare som ansöker om direktstöd, från utbetalningsstället till de specialiserade kontrollorganen eller, i tillämpliga fall, via den samordnande myndighet som avses i artikel 20.3 i förordning (EG) nr 73/2009.

b) De metoder som ska användas för urvalet av stickprov.

c) Uppgifter om vilken typ av kontroller som ska genomföras och om deras omfattning.

d) Kontrollrapporter med uppgifter om upptäckta överträdelser och om överträdelsernas allvar, omfattning och varaktighet samt om huruvida de är återkommande.

e) I de fall den behöriga kontrollmyndigheten inte är utbetalningsstället, överföring av kontrollrapporter från de specialiserade kontrollorganen, antingen till utbetalningsstället eller till den samordnande myndighet som avses i artikel 20.3 i förordning (EG) nr 73/2009, eller till båda,

f) Uppgifter om utbetalningsställets tillämpning av systemet för minskning och uteslutning.

2. Medlemsstaterna får också föreskriva ett förfarande enligt vilket jordbrukaren till utbetalningsstället lämnar de uppgifter som fordras för att fastställa vilka krav och normer som jordbrukaren omfattas av.

Artikel 9

Utbetalning av stöd i samband med kontroller av tvärvillkor

När de kontroller av tvärvillkoren som avses i denna del avdelning III kapitel III inte kan avslutas före utbetalning ska eventuella felaktiga utbetalningar återkrävas enligt artikel 80.







AVDELNING II

STÖDANSÖKNINGAR







KAPITEL I

Den samlade ansökan

Artikel 10

Allmänna bestämmelser om den samlade ansökan

1. Medlemsstaterna får besluta att alla ansökningar om stöd enligt avdelningarna III och IV i förordning (EG) nr 73/2009 ska omfattas av en samlad ansökan. I det fallet ska kapitlen II till V i denna avdelning gälla i tillämpliga delar för de särskilda krav som gäller för ansökan om stöd enligt dessa system.

2. Om mer än ett utbetalningsställe ansvarar för förvaltningen av de stödsystem som berörs av en jordbrukares samlade ansökan ska medlemsstaten i fråga vidta lämpliga åtgärder för att säkra att de uppgifter som lämnas i den samlade ansökan görs tillgängliga för samtliga berörda utbetalningsställen.

Artikel 11

Datum för inlämnande av den samlade ansökan

1. En jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av systemen för arealstöd får endast lämna in en samlad ansökan per år.

Den jordbrukare som inte ansöker om något stöd inom systemen för arealstöd utan ansöker om stöd inom något av de system som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 73/2009 eller stöd enligt artiklarna 85p, 103q och 103r i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, om han eller hon eller hon förfogar över jordbruksmark, lämna in en samlad ansökan i vilken de aktuella arealerna anges i enlighet med artikel 13 i denna förordning.

En jordbrukare som endast omfattas av tvärvillkor enligt artiklarna 85t och 103z i förordning (EG) nr 1234/2007 ska lämna in en samlad ansökan för varje kalenderår som tvärvillkoren gäller.

Medlemsstaterna får dock undanta jordbrukare från de skyldigheter som föreskrivs i andra och tredje stycket om de behöriga myndigheterna har tillgång till denna information inom ramen för andra administrations- och kontrollsystem som är förenliga med det integrerade systemet i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 73/2009.

2. Den samlade ansökan ska lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj. Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige får emellertid fastställa ett senare datum, dock senast den 15 juni.

När datumet fastställs ska medlemsstaten ta hänsyn till den tid som behövs för att få fram alla de uppgifter som behövs för handläggningen och den ekonomiska förvaltningen och se till det planeras in effektiva kontroller.

Enligt det förfarande som avses i artikel 141.2 i förordning (EG) nr 73/2009 kan det tillåtas att de datum som anges i första stycket i denna punkt senareläggs i vissa zoner där de normala datumen inte kan tillämpas på grund av exceptionella klimatförhållanden.

Artikel 12

Den samlade ansökans innehåll

1. Den samlade ansökan ska innehålla alla uppgifter som behövs för att fastställa stödberättigandet, särskilt följande:

a) Jordbrukarens identitet.

b) Stödsystemet eller stödsystemen i fråga.

c) Uppgift om identifiering av stödrättigheterna i enlighet med det identifierings- och registreringssystem som föreskrivs i artikel 7 för systemet med samlat gårdsstöd.

d) Uppgifter som gör det möjligt att identifiera jordbruksföretagets samtliga jordbruksskiften, deras areal uttryckt i hektar med två decimaler, läge samt, i tillämpliga fall, användning och huruvida de är konstbevattnade,

e) En försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödsystemen i fråga.

2. För den identifiering av stödrättigheter som avses i punkt 1 c ska det i de förtryckta formulär som jordbrukaren tillhandahålls i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 73/2009 anges stödrättigheternas identifiering enligt det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som anges i artikel 7 i denna förordning.

3. För den identifiering av jordbruksföretagets samtliga jordbruksskiften som avses i punkt 1 d ska i de förtryckta formulär som jordbrukaren tillhandahålls i enlighet med artikel 19.2 i förordning (EG) nr 73/2009 anges maximal stödberättigande areal per referensskifte enligt systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning. I det geografiska material som tillhandahålls jordbrukaren enligt den bestämmelsen ska referensskiftenas gränslinjer samt deras unika identifiering anges, och jordbrukaren ska ange läget för varje jordbruksskifte.

4. När ansökan lämnas in ska jordbrukaren ha korrigerat det förtryckta formulär som nämns i punkterna 2 och 3 om ändringar har skett (framför allt överföringar av stödrättigheter i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 73/2009) eller om uppgifterna i de förtryckta formulären är felaktiga.

Om referensskiftesområdet är felaktigt angivet ska jordbrukaren för varje jordbruksskifte deklarera den aktuella arealen och vid behov ange referensskiftets nya gränslinjer.

5. Under det första årets tillämpning av systemet med samlat gårdsstöd får medlemsstaterna göra undantag från denna artikel och artikel 13 i denna förordning om stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställda vid sista datum för inlämnande av den samlade ansökan.

De undantag som föreskrivs i första stycket ska också gälla under det första året när nya sektorer införs i systemet med samlat gårdsstöd och stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställda för de berörda jordbrukarna.

Artikel 13

Särskilda krav för den samlade ansökan och deklarationer i samband med vissa markanvändningar

1. Om en jordbrukare avser att producera hampa i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den samlade ansökan innehålla följande:

a) Alla uppgifter som behövs för att identifiera de skiften som besås med hampa och uppgift om vilka typer av utsäde som används.

b) Uppgift om vilka kvantiteter utsäde som används (kg per hektar).

c) De officiella märken som återfinns på utsädesförpackningen i enlighet med rådets direktiv 2002/57/EG ( 17 ), särskilt artikel 12 eller i enlighet med en annan handling som betraktas som likvärdig av medlemsstaten.

Genom undantag från första stycket led c ska märkena lämnas in senast den 30 juni, i de fall då sådden äger rum efter den sista dagen för inlämnande av den samlade ansökan. Om märkena också ska lämnas till andra nationella myndigheter får myndigheterna föreskriva att märkena ska återlämnas till jordbrukaren så snart de har lämnats in i enlighet med den punkten. De återlämnade märkena ska märkas med uppgift om att de använts för en ansökan.

2. Vid ansökan om arealstöd för nötter enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 4 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den samlade ansökan innehålla uppgift om antalet nötträd, uppdelade efter art.

3. Vid ansökan om stöd för stärkelsepotatis enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den samlade ansökan innehålla en kopia av odlingsavtalet, men medlemsstaterna får föreskriva att kopian ska lämnas in till ett senare datum, dock senast den 30 juni.

4. Vid ansökan om stöd för utsäde enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 5 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den samlade ansökan innehålla följande:

a) En kopia av odlingsavtalet eller odlingsdeklarationen, men medlemsstaterna får föreskriva att kopian ska lämnas in till ett senare datum, dock senast den 15 september.

b) Uppgift om vilka typer av utsäde som såtts på varje skifte.

c) De kvantiteter certifikatutsäde som producerats, uttryckt i enheter à 100 kg med en decimal, men medlemsstaterna får besluta att dessa uppgifter ska lämnas in till ett senare datum, dock senast den 15 juni året efter skörden.

d) En kopia av styrkande handlingar som visar att de aktuella kvantiteterna utsäde har certifierats officiellt, men medlemsstaterna får besluta att dessa uppgifter ska lämnas in till ett senare datum, dock senast den 15 juni året efter skörden.

5. Vid ansökan om grödspecifikt stöd för bomull enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 6 i förordning (EG) nr 73/2009 ska den samlade ansökan innehålla följande:

a) Uppgift om namnet på den sort av bomullsfrö som använts.

b) Namn och adress för den eventuella godkända branschorganisation som jordbrukaren är medlem av.

6. Vid ansökan om övergångsstöd för frukt och grönsaker enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 8 i förordning (EG) nr 73/2009 eller om övergångsstöd för bär enligt avsnitt 9 i kapitel 1 ska den samlade ansökan innehålla en kopia av avtalet om bearbetning eller leveransåtagandet enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1121/2009

Medlemsstaterna får besluta att uppgifterna i första stycket ska lämnas in till ett senare datum, dock senast den 1 december det år då ansökan görs.

7. Vid ansökan om arealstöd inom ramen för särskilt stöd ska den samlade ansökan innehålla de handlingar som fastställs av medlemsstaten.

8. De former av markanvändning som avses i artikel 6.2 och artikel 38 i förordning (EG) nr 73/2009 samt i bilaga VI till den förordningen och de areraler som deklarerats för särskilt stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 ska, i de fall då arealerna i fråga inte behöver deklareras i enlighet med denna artikel, deklareras under en separat rubrik i den samlade ansökan.

Former av markanvändning som varken omfattas av de stödsystem som anges i avdelningarna III, IV och V i förordning (EG) nr 73/2009 eller förtecknas i bilaga VI till den förordningen ska deklareras under en eller flera rubriker för ”annan markanvändning”.

Medlemsstaterna får besluta att första och andra stycket inte ska tillämpas om de behöriga myndigheterna har tillgång till den aktuella informationen inom ramen för andra administrations- och kontrollsystem som är förenliga med det integrerade systemet i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 73/2009.

9. Varje medlemsstat ska fastställa vilken minsta areal som ett jordbruksskifte ska omfatta för att kunna komma i fråga för en ansökan. Den minsta arealstorleken får dock inte överstiga 0,3 ha.

Artikel 14

Ändringar av den samlade ansökan

1. Efter det att tidsfristen för inlämnande av den samlade ansökan har löpt ut får enskilda jordbruksskiften eller enskilda stödrättigheter läggas till i den samlade ansökan, på villkor att kraven för de berörda stödsystemen iakttas.

Ändringar av markanvändning eller stödsystem för enskilda jordbruksskiften eller stödrätter som redan har deklarerats i den samlade ansökan får göras på samma villkor.

Om de ändringar som avses i första och andra stycket har betydelse för de styrkande handlingar eller avtal som ska lämnas in ska motsvarande ändringar av dessa handlingar eller avtal också tillåtas.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av de datum som Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige fastställer för inlämnande av den samlade ansökan i enlighet med artikel 11.2 första stycket ska ändringar som görs i enlighet med punkt 1 i denna artikel anmälas skriftligt till den behöriga myndigheten senast den 31 maj det aktuella kalenderåret, utom för Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige i fråga om vilka ändringar ska anmälas skriftligt senast den 15 juni, det aktuella kalenderåret.

3. Om den behöriga myndigheten redan har informerat jordbrukaren om oegentligheter i den samlade ansökan eller om den har informerat jordbrukaren om sin avsikt att genomföra en kontroll på plats och om oegentligheter uppdagas vid kontrollen, får inga ändringar i enlighet med punkt 1 tillåtas när det gäller de jordbruksskiften som berörs av oegentligheterna.







KAPITEL II

Ansökan om stödrättigheter

Artikel 15

Tilldelning och ökning av stödrättigheter

1. Ansökningar om tilldelning eller ökning av stödrättigheter inom systemet med samlat gårdsstöd ska lämnas in till det datum som fastställs av medlemsstaterna, dock senast den 15 maj under det första år då systemet med samlat gårdsstöd tillämpas, då kopplade stöd integreras, då artiklarna 46–48 i förordning (EG) nr 73/2009 tillämpas eller de år då artiklarna 41, 57 och 68.1 c i samma förordning tillämpas. Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige får emellertid fastställa ett senare datum, dock senast den 15 juni.

2. Medlemsstaterna får besluta att ansökan om stödrättigheter ska lämnas in samtidigt med ansökan om utbetalning inom systemet med samlat gårdsstöd.







KAPITEL III

Ansökan om djurbidrag

Artikel 16

Villkor för ansökan om djurbidrag

1. En ansökan om djurbidrag ska innehålla alla uppgifter som behövs för att fastställa stödberättigandet, särskilt följande:

a) Jordbrukarens identitet.

b) En hänvisning till den samlade ansökan, om den redan har lämnats in.

c) Antalet djur av varje typ för vilka stöd söks och, när det gäller nötkreatur, djurens identitetskod.

d) I tillämpliga fall, ett åtagande av jordbrukaren om att de djur som avses i c på sitt kommer att hållas på jordbruksföretaget under hållandeperioden och uppgifter om var djuren kommer att hållas, inklusive den eller de aktuella perioderna,

e) I tillämpliga fall, den individuella gränsen eller det individuella taket för de berörda djuren.

f) I tillämpliga fall, jordbrukarens individuella referenskvantitet för mjölk per den 31 mars eller, om den berörda medlemsstaten beslutar att tillämpa det undantag som föreskrivs i artikel 85 i förordning (EG) nr 1121/2009, den 1 april under det berörda kalenderåret. Om kvantiteten är okänd när ansökan lämnas in, ska uppgift om denna meddelas den behöriga myndigheten snarast möjligt.

g) En försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödet i fråga.

Om ett djur flyttas till en annan plats under hållandeperioden ska jordbrukaren underrätta den behöriga myndigheten om detta skriftligen och i förväg, utom om medlemsstaten i fråga beslutar att informationen inte behöver skickas på villkor att databasen för nötkreatur ger den säkerhet och fungerar på det sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen och att informationen i databasen är tillräcklig för att det ska vara möjligt att identifiera var djuret hålls.

2. Medlemsstaterna ska garantera att samtliga djurhållare, utan begränsningar, med rimliga mellanrum och utan onödigt dröjsmål, från de behöriga myndigheterna får information om de uppgifter i databasen för nötkreatur som berör dem eller de djur som de håller. När stödansökan lämnas in ska jordbrukaren intyga att uppgifterna är korrekta och fullständiga eller, i förekommande fall, ändra felaktigheter eller komplettera ofullständiga uppgifter.

3. Medlemsstaterna får besluta att vissa av de uppgifter som avses i punkt 1 inte behöver tas med i stödansökan, om uppgifterna redan har meddelats till den behöriga myndigheten.

Medlemsstaterna får särskilt införa förfaranden enligt vilka uppgifter i databasen för nötkreatur kan användas för stödansökan, förutsatt att databasen för nötkreatur ger den säkerhet och fungerar på det sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen. Dessa förfaranden kan bestå i ett system där jordbrukaren får ansöka om stöd för alla djur som, vid ett datum som fastställs av medlemsstaten, berättigar till stöd på grundval av de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur. I detta fall ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

a) i enlighet med de bestämmelser som gäller för stödsystemet i fråga, de datum då de aktuella hållandeperioderna börjar och slutar är klart fastställda och kända av jordbrukaren,

b) jordbrukaren är medveten om att potentiellt stödberättigande djur som inte är korrekt identifierade och registrerade i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur ska räknas som djur för vilka oegentligheter konstaterats enligt artikel 65 i denna förordning.

4. Medlemsstaterna får föreskriva att vissa av de uppgifter som avses i punkt 1 kan eller ska skickas via ett eller flera av medlemsstaterna godkända organ. Jordbrukaren ska dock fortfarande vara ansvarig för de uppgifter som lämnas.







KAPITEL IV

Stöd till producenter av sockerbetor och sockerrör, separat sockerstöd och separat frukt- och grönsaksstöd

Artikel 17

Villkor för ansökan om stöd till producenter av sockerbetor och sockerrör, separat sockerstöd och separat frukt- och grönsaksstöd

1. Jordbrukare som ansöker om det stöd till producenter av sockerbetor och sockerrör som avses i avdelning IV kapitel 1 avsnitt 7 i förordning (EG) nr 73/2009, det separata sockerstöd som avses i artikel 126 i den förordningen eller det separata frukt- och grönsaksstöd som avses i artikel 127 i den förordningen ska lämna in en ansökan om stöd som innehåller alla de uppgifter som krävs för att fastställa stödberättigandet och särskilt följande:

a) Jordbrukarens identitet.

b) En försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödet i fråga.

Ansökan om stöd till producenter av sockerbetor och sockerrör ska också innehålla en kopia av det leveransavtal som avses i artikel 94 i förordning (EG) nr 73/2009.

2. Stödansökningar enligt punkt 1 ska lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj eller, när det gäller Estland, Lettland och Litauen, senast den 15 juni.

Medlemsstaterna får föreskriva att en kopia av det leveransavtal som avses i punkt 1 andra stycket får lämnas in separat vid en senare tidpunkt, dock senast den 1 december det år då ansökan görs.







KAPITEL V

Ansökan om annat särskilt stöd än arealstöd och djurbidrag

Artikel 18

Villkor för ansökan om annat särskilt stöd än arealstöd och djurbidrag

1. Jordbrukare som ansöker om särskilt stöd som inte omfattas av de ansökningar som aves i kapitlen I, II och III i denna avdelning ska lämna in ansökningar som ska innehålla alla de uppgifter som krävs för att fastställa stödberättigandet och särskilt följande:

a) Jordbrukarens identitet.

b) En försäkran från jordbrukaren om att han eller hon känner till villkoren för stödet i fråga.

c) De eventuella styrkande handlingar som krävs för att fastställa stödberättigandet inom den aktuella åtgärden.

Stödansökningarna ska skickas in senast till det datum som medlemsstaterna fastställer. Datumet ska fastställas på ett sådant sätt att det finns tid att kontrollera om stödvillkoren uppfylls i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 innan stödet betalas ut.

2. För tillämpningen av punkt 1 c ska ansökan, i de fall då en jordbrukare ansöker om särskilt stöd i samband med en investering, innehålla kopior av samtliga relevanta styrkande handlingar, som fakturor och betalningsbevis. Om inga sådana kopior eller styrkande handlingar kan lämnas in ska de betalningar som jordbrukaren har gjort styrkas med andra handlingar med likvärdigt bevisvärde.

3. För tillämpningen av punkt 1 c ska ansökan, i de fall då en jordbrukare ansöker om särskilt stöd i enlighet med artikel 68.1 a v i förordning (EG) nr 73/2009 och det enskilda stödet baseras på faktiska kostnader eller faktiskt inkomstbortfall, innehålla kopior av samtliga relevanta styrkande handlingar som visar de faktiska extrakostnaderna eller det faktiska inkomstbortfallet i enlighet med artikel 68.2 a i i den förordningen.

4. För tillämpningen av punkt 1 c ska ansökan, i de fall då en jordbrukare ansöker om särskilt stöd i enlighet med artikel 68.1 d i förordning (EG) nr 73/2009, innehålla en kopia av det försäkringsavtal som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 1121/2009 och bevis för att försäkringspremien har betalats.

5. Medlemsstaterna får föreskriva att de kopior och handlingar som avses i punkterna 2, 3 och 4 får lämnas in separat till ett senare datum. Datumet ska fastställas på ett sådant sätt att det finns tid att kontrollera om stödvillkoren uppfylls i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 innan stödet betalas ut.

Artikel 19

Ansökningar från gemensamma fonder

1. En gemensam fond som ansöker om särskilt stöd ska lämna in en stödansökan som ska innehålla alla de uppgifter som krävs för att fastställa stödberättigandet och särskilt följande:

a) Den gemensamma fondens identitet.

b) Dokumentation om den händelse som gav upphov till utbetalningen av ersättning till de anslutna jordbrukarna.

c) Datum då ersättningen till de anslutna jordbrukarna betalades ut.

d) Identitetsuppgifter för de jordbrukare som fått ersättning från fonden.

e) Totalt belopp som har betalats ut som ersättning.

f) En försäkran från den gemensamma fonden om att fonden känner till villkoren för stödet i fråga.

2. Medlemsstaterna ska fastställa ett sista datum för inlämnande av de gemensamma fondernas ansökningar om särskilt stöd. Datumet ska fastställas på ett sådant sätt att det finns tid att kontrollera om stödvillkoren uppfylls i enlighet med artikel 29.3 i förordning (EG) nr 73/2009 innan stödet betalas ut.







KAPITEL VI

Gemensamma bestämmelser

Artikel 20

Förenklade förfaranden

1. Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i denna förordning eller i förordning (EG) nr 73/2009 får medlemsstaterna tillåta eller kräva att alla meddelanden enligt denna förordning, både från jordbrukarna till myndigheterna och omvänt, ska lämnas elektroniskt. I sådana fall ska lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa särskilt följande:

a) Jordbrukaren har identifierats otvetydigt.

b) Jordbrukaren uppfyller alla krav inom det berörda stödsystemet.

c) Överförda uppgifter är tillförlitliga med avseende på en korrekt förvaltning av det berörda stödsystemet. Om de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur används ska databasen ge den säkerhet och fungera på det sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen.

d) Om kompletterande handlingar inte kan översändas elektroniskt ska sådana handlingar översändas till de behöriga myndigheterna inom de tidsfrister som gäller för ansökningar som inte överförs elektroniskt.

e) Det får inte göras någon åtskillnad mellan jordbrukare som inte lämnar in ansökningar elektroniskt och jordbrukare som väljer elektronisk överföring,

2. Medlemsstaterna får på de villkor som anges i punkt 1 föreskriva förenklade förfaranden för inlämnande av stödansökningar om uppgifter redan finns tillgängliga för myndigheterna, särskilt om situationen inte har ändrats sedan ansökan om stöd enligt det berörda stödsystemet senast lämnades in.

3. Om det är möjligt får den behöriga myndigheten vända sig direkt till en informationskälla för att begära in de styrkande handlingar som ska lämnas in tillsammans med stödansökan.

Artikel 21

Korrigeringar av uppenbara fel

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 11–20 får en stödansökan ändras när som helst efter inlämnandet, om den innehåller uppenbara fel som den behöriga myndigheten godkänner.

Artikel 22

Avvikelse från sista dagen för inlämnande

Om sista dagen för inlämnande av stödansökningar, styrkande handlingar, avtal och deklarationer enligt denna avdelning, eller sista dagen för ändringar av en samlad ansökan, är en helgdag, lördag eller söndag ska, genom undantag från artikel 5.1 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71, sista dagen anses infalla påföljande arbetsdag ( 18 ).

Första stycket ska också gälla för jordbrukarnas ansökningar inom systemet med samlat gårdsstöd enligt artikel 56 i förordning (EG) nr 73/2009 och för jordbrukarnas ansökningar om stödrättigheter enligt artikel 15 i denna förordning,

Artikel 23

Försenad inlämning

1. Utom vid force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 75 ska inlämnande av en stödansökan enligt denna förordning efter utgången av den tillämpliga tidsfristen medföra att det stödbelopp som jordbrukaren skulle ha haft rätt till om ansökan lämnats inom tidsfristen, minskas med 1 % per arbetsdag.

Utan att det påverkar särskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna när det gäller kravet på att styrkande handlingar ska lämnas in i god tid för att möjliggöra planering och genomförande av effektiva kontroller, ska första stycket också gälla dokument, avtal och deklarationer som ska lämnas in till den behöriga myndigheten enligt artiklarna 12 och 13 i de fall sådana handlingar ligger till grund för berättigandet till stödet i fråga. I sådana fall ska minskningen göras på det stödbelopp som ska betalas ut.

Om förseningen överstiger 25 kalenderdagar, ska ansökan inte godtas.

2. Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 75 ska det faktum att en anmälan av en ändring av den samlade ansökan lämnas in efter den sista dag som anges i artikel 14.2 leda till att de belopp som avser den faktiska användningen av de berörda jordbruksskiftena ska minskas med 1 % per arbetsdag.

Ändringar av en samlad ansökan ska godtas endast till och med den sista dag för att lämna in en försenad samlad ansökan som anges i punkt 1 tredje stycket. Om den dagen infaller före eller samtidigt med den sista dagen enligt artikel 14.2, ska ändringar av en samlad ansökan inte godtas efter den dag som avses i artikel 14.2.

Artikel 24

Försenad inlämning av en ansökan om stödrättigheter

Utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 75 ska det faktum att en ansökan om stödrättigheter eller om ökning av stödrättigheterna lämnas in efter den sista dag som fastställs i enlighet med i artikel 15 i denna förordning eller i enlighet med artikel 56.1 i förordning (EG) nr 73/2009 leda till en minskning med 3 % per arbetsdag av de belopp som under året ska betalas ut till jordbrukaren för de stödrättigheter som denne tilldelas.

Om förseningen är på mer än 25 dagar ska ansökan inte tas emot och jordbrukaren ska inte tilldelas några stödrättigheter.

Artikel 25

Återkallande av stödansökningar

1. En stödansökan får när som helst skriftligen återkallas helt eller delvis.

Om en medlemsstat utnyttjar de möjligheter som anges i artikel 16.3 andra stycket får medlemsstaten föreskriva att anmälan till databasen för nötkreatur om ett djur som har lämnat jordbruksföretaget får ersätta en skriftlig återkallelse.

2. Om den behöriga myndigheten redan har informerat jordbrukaren om oegentligheter i stödansökan eller om den har underrättat jordbrukaren om sin avsikt att genomföra en kontroll på plats och om oegentligheter uppdagas vid kontrollen, får de delar av stödansökan som berörs av oegentligheterna emellertid inte återkallas.

3. Efter en återkallelse enligt punkt 1 ska den sökande befinna sig i samma situation som han eller hon befann sig i innan stödansökan eller en del av denna lämnades in.







AVDELNING III

KONTROLLER







KAPITEL I

Gemensamma regler

Artikel 26

Allmänna principer

1. De administrativa kontroller och kontroller på plats som föreskrivs i denna förordning ska genomföras på ett sådant sätt att det är möjligt att effektivt kontrollera att villkoren för beviljande av stöd samt de krav och normer som omfattas av tvärvillkoren är uppfyllda.

2. Om jordbrukaren eller dennes företrädare sätter hinder i vägen för kontrollerna på plats ska stödansökan avslås.

Artikel 27

Förhandsanmälan av kontroller på plats

1. Förutsatt att detta inte strider mot kontrollens syfte kan kontroller på plats förhandsanmälas. Förhandsanmälan ska göras så sent som möjligt och får inte göras mer än 14 dagar i förväg. För kontroller på plats som avser ansökningar om djurbidrag får förhandsanmälan inte göras tidigare än 48 timmar i förväg, utom i väl motiverade fall. I de fall där den lagstiftning som gäller för rättsakter och normer avseende tvärvillkor kräver att kontrollerna på plats ska vara oanmälda ska dessa bestämmelser dessutom även gälla för kontroller på plats som avser tvärvillkor.

2. Där så är lämpligt ska kontroller på plats enligt denna förordning genomföras samtidigt med andra kontroller enligt gemenskapslagstiftningen.







KAPITEL II

Kontroller av stödkriterier







Avsnitt I

Administrativa kontroller

Artikel 28

Dubbelkontroller

1. De administrativa kontroller som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 73/2009 ska göra det möjligt att upptäcka oegentligheter, särskilt genom automatiska sökningar med elektroniska hjälpmedel, inbegripet dubbelkontroller, enligt följande:

a) Kontroller avseende deklarerade stödrättigheter och jordbruksskiften, för att förhindra att ett och samma stöd felaktigt beviljas flera gånger under ett och samma kalenderår eller regleringsår och för att förhindra orättmätig kumulering av stöd inom de system för arealstöd som förtecknas i ►M1 bilagorna I och VI ◄ till förordning (EG) nr 73/2009.

b) Kontroller av stödrättigheterna för att verifiera deras existens och stödberättigandet.

c) Kontroller som innebär att de jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan jämförs med de referensskiften som ingår i identifieringssystemet för jordbruksskiften, för att verifiera att arealerna är stödberättigande.

d) Kontroller som innebär att stödrättigheterna jämförs med den fastställda arealen, för att verifiera att stödrättigheterna åtföljs av motsvarande antal stödberättigande hektar enligt definitionen i artikel 34.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

e) Kontroller som görs med hjälp av databasen för nötkreatur, för att verifiera stödberättigandet och för att förhindra att ett och samma stöd felaktigt beviljas flera gånger under ett och samma kalenderår,

f) Kontroller som innebär att de jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan jämförs med de skiften som har varit föremål för officiell undersökning och befunnits uppfylla kraven i artikel 87.1 i förordning (EG) nr 73/2009.

g) Kontroller som innebär att de jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan jämförs med de skiften som av medlemsstaten har godkänts för bomullsproduktion i enlighet med artikel 89 i förordning (EG) nr 73/2009.

h) Kontroller som innebär att man jämför de uppgifter jordbrukarna lämnar i den samlade ansökan om att de är medlemmar i en godkänd branschorganisation med de uppgifter som lämnas enligt artikel 13.5 b i denna förordning och med de uppgifter som överlämnas av de godkända branschorganisationerna i fråga, för att verifiera att jordbrukarna är berättigade till den kontrolleras om de är berättigade till det tillägg till stödet som föreskrivs i artikel 92.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

i) Kontroller som innebär att de uppgifter som anges i det leveransavtal som avses i artikel 94 i förordning (EG) nr 73/2009 jämförs med de leveransuppgifter som lämnas av sockerproducenten.

2. Eventuella indikationer på oegentligheter som framkommer till följd av en dubbelkontroll ska följas upp med lämpliga administrativa förfaranden och, vid behov, kontroller på plats.

3. Om två eller flera jordbrukare ansöker om stöd enligt samma stödsystem för ett och samma referensskifte och den totala deklarerade arealen överstiger jordbruksarealen, men skillnaden ligger innanför den toleransgräns som fastställs enligt artikel 34.1, får medlemsstaterna besluta om en proportionell minskning av de berörda arealerna. De berörda jordbrukarna får i detta fall överklaga beslutet om minskning av arealen och därvid ange som skäl att en av de andra aktuella jordbrukarna på deras bekostnad har deklarerat arealer som går utöver denna toleransgräns.

Artikel 29

Administrativa kontroller beträffande särskilt stöd

1. När det gäller de åtgärder som ingår i det särskilda stödet och för vilka det är tekniskt möjligt att göra administrativa kontroller ska samtliga ansökningar kontrolleras. Kontrollerna ska särskilt avse följande aspekter:

a) Villkoren för berättigande till särskilt stöd är uppfyllda.

b) Det förekommer ingen dubbelfinansiering via andra gemenskapsordningar.

c) Det förekommer ingen överkompensation till jordbrukarna när det gäller det stöd som föreskrivs i artikel 70.3 och 71.7 i förordning (EG) nr 73/2009.

d) De eventuella styrkande handlingar som krävs har lämnats in och bevisar stödberättigandet.

2. I lämpliga fall får medlemsstaterna använda sig av styrkande dokument och underlag från andra instanser, organ eller organisationer för kontrollerna av stödberättigandet. Medlemsstaterna bör dock försäkra sig om att de aktuella instanserna, organen eller organisationerna fungerar på ett sätt som ger garantier för att det går att kontrollera att stödkriterierna iakttagits.







Avsnitt II

Kontroller på plats







Underavsnitt I

Gemensamma bestämmelser

Artikel 30

Kontrollandel

1. Det sammanlagda antalet kontroller på plats som genomförs per år ska omfatta minst 5 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd inom systemet med samlat gårdsstöd, systemet för samlad arealersättning eller om arealstöd inom ramen för särskilt stöd. Medlemsstaterna ska se till att kontrollerna på plats omfattar minst 3 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de andra system för arealstöd som anges i avdelningarna III, IV och V i förordning (EG) nr 73/2009.

2. Det totala antalet kontroller på plats som genomförs varje år ska minst omfatta följande:

a) Den minimiandel kontroller på 30 % eller 20 % av de arealer som deklareras för produktion av hampa som anges i artikel 39 i förordning (EG) nr 73/2009. Om en medlemsstat redan har infört ett system för förhandsgodkännande av sådan odling och har underrättat kommissionen om sina föreskrifter och villkor för systemet innan förordning (EG) nr 796/2004 trädde ikraft ska alla ändringar av föreskrifterna och villkoren anmälas till kommissionen utan dröjsmål.

b) 5 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd inom stödsystemen för nötkreatur, stöd per djur för nötkreatur eller per djurenhet för nötkreatur i form av särskilt stöd eller om särskilt stöd som baseras på den individuella mjölkkvot som fastställs i enlighet med artikel 65 i förordning (EG) nr 1234/2007 eller om särskilt stöd som baseras på den faktiska mjölkproduktionen. Om databasen för nötkreatur inte ger den säkerhet eller fungerar på det sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen ska procentsatsen dock ökas till 10 %. Kontrollerna på plats ska per stödsystem även omfatta minst 5 % av alla djur för vilka stöd söks.

c) 5 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd inom stödsystemet för får och getter och stöd per djur eller per djurenhet i form av särskilt stöd. Kontrollerna på plats ska omfatta minst 5 % av alla djur för vilka det ansöks om stöd. Om databasen för får och getter enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 21/2004 inte ger den säkerhet eller fungerar på det sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen ska procentsatsen dock ökas till 10 % av jordbrukarna.

d) 10 % av alla jordbrukare som ansöker om annat särskilt stöd än det som avses i punkt 1 och leden b och c i denna punkt, med undantag för den åtgärd som avses i artikel 68.1 d i förordning (EG) nr 73/2009.

e) 10 % av de övriga instanser, organ eller organisationer som lämnar in bevis för att stödkriterierna har iakttagits i enlighet med artikel 29.2.

f) 100 % av de gemensamma fonder som ansöker om stöd enligt artikel 68.1 e i förordning (EG) nr 73/2009.

g) 20 % av de branschorganisationer som har godkänts i enlighet med artikel 91 i förordning (EG) nr 73/2009 och som jordbrukarna, i sina samlade ansökningar om det grödspecifika stödet för bomull i enlighet med avdelning IV kapitel 1 avsnitt 6 i förordning (EG) nr 73/2009, har angivit att de är medlemmar av.

h) När det gäller ansökningar om det stöd till producenter av sockerbetor och sockerrör enligt avdelning IV kapitel 1 avsnitt 7 i förordning (EG) nr 73/2009, ska de kontroller som görs vid sockertillverkarens anläggning av den kvantitet kvotsocker som framställts ur sockerbetor och sockerrör och levererats enligt artikel 94 i den förordningen avse minst 5 % av de sökande som levererar till den berörde tillverkaren.

3. Om det vid kontroller på plats konstateras betydande oegentligheter inom ett stödsystem, en region eller del av region, ska den behöriga myndigheten i lämplig utsträckning öka antalet kontroller på plats under det aktuella året och den andel jordbrukare som ska kontrolleras på plats under påföljande år.

4. Om det föreskrivs att vissa delar av ko