2011R0582 — SV — 05.03.2014 — 003.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 582/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (Text av betydelse för EES) (EGT L 167, 25.6.2011, p.1)

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 582/2011

av den 25 maj 2011

om tillämpning och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om ändring av bilagorna I och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

(Text av betydelse för EES)







EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG ( 1 ), särskilt artiklarna 4.3, 5.4, 6.2 och 12, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) ( 2 ), särskilt artikel 39.7, och av följande skäl: (1) Förordning (EG) nr 595/2009 är en av särrättsakterna inom det typgodkännandeförfarande som fastställs genom direktiv 2007/46/EG. (2) Enligt förordning (EG) nr 595/2009 ska nya tunga fordon och motorer uppfylla nya utsläppsgränser. Dessutom införs tilläggskrav beträffande tillgång till information. De tekniska kraven kommer att gälla från den 31 december 2012 för nya fordonstyper och från den 31 december 2013 för alla nya fordon. De särskilda tekniska bestämmelser som krävs för att tillämpa förordning (EG) nr 595/2009 bör antas. Syftet med den här förordningen är därför att ange kraven för typgodkännande av fordon och motorer enligt Euro 6. (3) Enligt artikel 5.4 i förordning (EG) nr 595/2009 ska kommissionen anta tillämpningslagstiftning där särskilda tekniska krav beträffande begränsningar av utsläpp från fordon fastställs. Därför bör dessa krav antas. (4) Efter antagandet av de huvudsakliga kraven för typgodkännande av tunga fordon och motorer genom förordning (EG) nr 595/2009 är det nödvändigt att fastställa administrativa bestämmelser för det EG-typgodkännandet. Dessa administrativa bestämmelser bör omfatta bestämmelser om produktionsöverensstämmelse och överensstämmelse i drift för att se till att serietillverkade fordon och motorer fortsätter att uppvisa goda egenskaper. (5) I enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 595/2009 är det också nödvändigt att fastställa krav för att se till att information om omborddiagnos (OBD) samt reparations- och underhållsinformation för fordon är lätt tillgänglig, så att även oberoende aktörer har tillgång till denna information. (6) I överensstämmelse med förordning (EG) nr 595/2009 bör åtgärderna i den här förordningen beträffande tillgång till information om underhåll och reparation av fordon, information för diagnosverktyg och ersättningsdelars kompatibilitet med fordonets OBD-system inte vara begränsade till utsläppsrelaterade komponenter och system utan omfatta alla aspekter av ett fordon som är föremål för typgodkännande inom den här förordningens räckvidd. (7) Kommissionen bör i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 595/2009 anta åtgärder för att införa PEMS-mätsystem (Portable Emissions Measurement Systems) för att kontrollera de faktiska utsläppen under körning samt kontroll och begränsning av utsläpp utanför cyklerna. Det är följaktligen nödvändigt att inom en lämplig tidsram fastställa bestämmelser om utsläpp utanför cyklerna vid typgodkännandet samt för att kontrollera och begränsa utsläppen utanför cyklerna vid faktisk användning av fordonen. När det gäller överensstämmelse för fordon i drift bör ett förfarande för användning av PEMS-mätsystem införas. De PEMS-förfaranden som införs genom denna förordning bör omfattas av en bedömning, på grundval av vilken kommissionen bör ges befogenhet att ändra bestämmelserna om fordon i drift. (8) I enlighet med artikel 5.4 d i förordning (EG) nr 595/2009 är det nödvändigt att fastställa krav för typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar för att se till att dessa fungerar korrekt. (9) I enlighet med artikel 5.4 d i förordning (EG) nr 595/2009 är det nödvändigt att fastställa krav för att bestämma vilka försämringsfaktorer som ska användas för att kontrollera hållbarheten hos motorsystem. Med hänsyn till resultat från forskning och utveckling avseende åldringsprov av motorsystem i bänk bör kommissionen dessutom ges befogenhet att ändra bestämmelserna om fastställande av försämringsfaktorer. (10) I enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 595/2009 bör nya gränsvärden och en mätmetod för antal utsläppta partiklar införas. Mätmetoden bör bygga på arbetet inom det program för partikelmätning (PMP) som utförs av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE). (11) I enlighet med artikel 12.2 i förordning (EG) nr 595/2009 införs gränsvärden för den internationella harmoniserade transienta körcykeln (nedan kallad WHTC) och den internationella harmoniserade stationära körcykeln (nedan kallad WHSC), enligt vad som anges i bilaga 4B till FN/ECE:s föreskrifter nr 49 – Enhetliga bestämmelser om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller motorgas (LPG) vilka används i fordon ( 3 ). (12) Kommissionen bör bedöma behovet av särskilda åtgärder när det gäller motorer med flera inställningsmöjligheter och ges befogenhet att ändra bestämmelserna i enlighet med resultatet av den bedömningen. (13) Förordning (EG) nr 595/2009 och direktiv 2007/46/EG bör därför ändras i enlighet med detta. (14) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs bestämmelser för tillämpning av artiklarna 4, 5, 6 och 12 i förordning (EG) nr 595/2009.

Dessutom ändras förordning (EG) nr 595/2009 och direktiv 2007/46/EG.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1. motorsystem : motorn, avgasreningssystemet och kommunikationsgränssnittet (hårdvara och meddelanden) mellan motorns elektroniska styrenhet(er) (nedan kallad ECU) och andra eventuella styrdon för drivaggregat och fordonssystem.

2. driftsackumuleringsplan : åldringscykel och driftsackumuleringsintervall för att fastställa försämringsfaktorerna för en familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem.

3. motorfamilj : en tillverkares sammanföring av motorer, vilka genom sin konstruktion, enligt definitionen i avsnitt 6 i bilaga I, har liknande avgasutsläppsvärden. Alla motorer i motorfamiljen måste hålla sig inom gränsvärdena för utsläpp.

4. motortyp : en kategori motorer som inte skiljer sig åt i fråga om de väsentliga motoregenskaperna enligt i tillägg 4 till bilaga I.

5. fordonstyp med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation : en grupp av fordon som inte skiljer sig åt i fråga om de väsentliga motor- och fordonsegenskaperna egenskaperna enligt i tillägg 4 till bilaga I.

6. deNO x-system : system för selektiv katalytisk reduktion (nedan kallat SCR-system), NOx-adsorbator, passiv och aktiv mager NOx-katalysator, eller annat system för efterbehandling av avgaser som syftar till att minska kväveoxidutsläppen (NOx).

7. system för efterbehandling av avgaser : katalysator (oxidationskatalysator, trevägskatalysator eller annan katalysator), partikelfilter, deNOx-system, kombinerat system med deNOx-katalysator och partikelfilter eller någon annan form av utsläppsbegränsande anordning som är monterad nedströms motorn.

8. omborddiagnossystem (nedan kallat OBD-system ) : ett system ombord på ett fordon eller en motor som kan a) upptäcka felfunktioner som påverkar motorsystemets utsläppsprestanda, b) indikera deras förekomst med hjälp av ett varningssystem, och c) identifiera felfunktionernas sannolika läge med hjälp av information lagrad i ett dataminne och överföra den informationen utanför fordonet/motorn.

▼M4

9. kvalificerad försämrad komponent eller kvalificerat försämrat system : en komponent eller ett system som avsiktligt har försämrats, t.ex. genom påskyndat åldrande eller genom manipulering på ett kontrollerat sätt, och som har godkänts av godkännandemyndigheten enligt bestämmelserna i bilaga 9B till Uneces föreskrifter nr 49 för användning vid demonstration av OBD-prestanda hos motorsystemet.

▼B

10. ECU : ett motorsystems elektroniska styrenhet.

11. diagnosfelkod : en numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelar en felfunktion.

12. bärbart system för utsläppsmätning (nedan kallat PEMS-mätsystem) : ett PEMS-mätsystem som uppfyller kraven i tillägg 2 till bilaga II.

13. felfunktionsindikator : en indikator som är en del av varningssystemet och som tydligt underrättar fordonets förare om en felfunktion.

14. åldringscykel : den fordons- eller motordrift (hastighet, belastning, effekt) som ska utföras under driftsackumuleringsintervallet.

15. kritiska utsläppsrelaterade komponenter : följande komponenter som är konstruerade främst för utsläppsbegränsning: alla system för efterbehandling av avgaser, motorns ECU med tillhörande sensorer och ställdon samt systemet för avgasåterföring (nedan kallat EGR-system) med alla tillhörande filter, kylare, reglerventiler och rördelar.

16. kritiskt utsläppsrelaterat underhåll : underhåll som ska utföras på kritiska utsläppsrelaterade komponenter.

17. utsläppsrelaterat underhåll : underhåll som väsentligen påverkar utsläpp eller som troligen påverkar utsläppsförsämringen hos fordonet eller motorn under normal användning i drift.

18. familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem : motorer som en tillverkare sammanfört i en grupp av motorer som uppfyller definitionen av en motorfamilj och som dessutom har sammanförts i en undergrupp av motorer med samma slags system för efterbehandling av avgaser.

▼M4

19. Wobbetal (undre Wobbetal Wl eller övre Wobbetal Wu ) : förhållandet mellan värmevärdet per volymenhet för en gas och kvadratroten av dess relativa densitet under samma referensförhållanden: Som också kan uttryckas som

20. λ-skiftfaktor (nedan kallad Sλ) : ett uttryck som anges i avsnitt A.5.5.1. i tillägg 5 till bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49 och som beskriver den förmåga som motorn måste ha att anpassa sig till en ändring av luftöverskottsförhållande λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan.

▼B

21. icke-utsläppsrelaterat underhåll : underhåll som inte väsentligen påverkar utsläpp och som inte har någon varaktig inverkan på utsläppsförsämringen hos fordonet eller motorn under normal användning i drift när underhållet har utförts.

22. OBD-motorfamilj : en tillverkares sammanföring av motorsystem som har gemensamma metoder för övervakning och diagnos av utsläppsrelaterade felfunktioner.

23. avsökningsverktyg : en extern provningsutrustning som används för standardiserad kommunikation från utanför fordonet med OBD-systemet enligt kraven i denna förordning.

24. hjälpstrategi för avgasrening : en avgasreningsstrategi som aktiveras eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett särskilt syfte och under särskilda miljö- och/eller driftsförhållanden, och som bara är i funktion så länge som dessa förehållanden föreligger.

25. grundstrategi för avgasrening : en avgasreningsstrategi som är aktiv under motorns hela arbetsvarvtals- och arbetsbelastningsområde såvida inte en hjälpstrategi är aktiverad.

26. prestandakvot i drift : förhållandet mellan det antal gånger som de förhållanden vid vilka en övervakare eller grupp av övervakare bör ha upptäckt en felfunktion och antalet relevanta körcykler för den övervakaren eller gruppen av övervakare.

27. motorstart : en motorstart består av tändning-på, igångdragning och start av förbränning och är slutförd när motorvarvtalet uppnår 150 min-1 lägre än normal tomgång för varm motor.

28. driftssekvens : en sekvens bestående av en motorstart, en driftsperiod (av motorn), en motor avstängning och tiden till nästa start, då OBD-kontroll sker och eventuella funktionsfel kan upptäckas.

29. övervakning av utsläppsgränsvärden : övervakning av felfunktion som leder till att OBD-gränsvärdena överskrids, och som består av antingen det ena eller båda av följande: a) direkt mätning av utsläpp med utsläppssensor(er) i avgasröret och en modell för att korrelera de direkta utsläppen med den tillämpliga provningscykelns specifika utsläpp, b) indikering av ökade utsläpp genom korrelation av datorns insignaler och utsignaler med provningscykelspecifika utsläpp.

30. prestandaövervakning : övervakning av felfunktioner som består av funktionskontroller och övervakning av parametrar som inte är direkt korrelerade till utsläppsgränsvärden och som görs av komponenter eller system för att kontrollera att de drivs inom korrekt intervall.

31. rationalitetsfel : en felfunktion där signalen från en enskild givare eller komponent skiljer sig från vad som förväntas i förhållande till signaler från andra givare eller komponenter i kontrollsystemet, inbegripet fall där alla enskilda utgående signaler och uppgifter från komponenter som uppmäts ligger inom det intervall som förknippas med normal drift hos den tillhörande givaren eller komponenten och där ingen av de enskilda givarna eller komponenterna indikerar något fel.

32. övervakning av totalt funktionsfel : övervakning för att upptäcka en felfunktion som leder till total förlust av ett systems önskade funktion.

33. felfunktion : ett fel i eller en försämring av ett motorsystem, inbegripet OBD-systemet, som rimligen kan förväntas leda till en ökning av någon av de reglerade föroreningar som motorsystemet avger eller en minskning av OBD-systemets effektivitet.

34. allmän nämnare : en räknare som visar antalet gånger ett fordon har körts, med hänsyn till allmänna förhållanden.

35. tändningscykelräknare : en räknare som visar antalet tändningscykler som fordonet har genomgått.

36. körcykel : en sekvens bestående av en motorstart, en driftsperiod (av fordonet), en motoravstängning och tiden till nästa motorstart.

37. grupp av övervakare : vid bedömning av prestanda i drift hos en OBD-motorfamilj, en uppsättning OBD-övervakare som används för att fastställa korrekt drift av avgasreningssystemet.

38. nettoeffekt : den effekt som erhålls på en provbänk i slutet av vevaxeln eller dess motsvarighet vid motsvarande motorvarvtal med de hjälpaggregat som anges i bilaga XIV och under de omgivningsförhållanden som gäller för referensändamål.

39. högsta nettoeffekt : nettoeffektens högsta värde mätt vid full motorbelastning.

40. väggflödesdieselpartikelfilter : ett dieselpartikelfilter (nedan kallat DPF) där alla avgaser tvingas att flöda genom en vägg som filtrerar bort fasta emissioner.

41. kontinuerlig regenerering : den regenereringsprocess i ett system för efterbehandling av avgaser som sker kontinuerligt eller åtminstone en gång per WHTC-varmstartsprovning.

▼M1

42. kundanpassning : alla ändringar av ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som görs på kundens uttryckliga begäran och som måste godkännas.

43. information om OBD : information knuten till ett system för omborddiagnos rörande alla elektroniska system i fordonet.

44. system för överföring : ett system enligt definitionen i artikel 3.23 i direktiv 2007/46/EG som förts över från en gammal typ av fordon till en ny typ av fordon.

▼M4

45. dieselläge : en dubbelbränslemotors normala driftsläge under vilket motorn inte använder något gasformigt bränsle för något driftstillstånd hos motorn.

46. dubbelbränslemotor : motorsystem som utformats för att samtidigt drivas med dieselbränsle och ett gasformigt bränsle, där båda bränslena mäts separat och den använda mängden av det ena bränslet jämfört med det andra varierar beroende på drift.

47. dubbelbränsleläge : en dubbelbränslemotors normala driftsläge under vilket motorn samtidigt använder dieselbränsle och ett gasformigt bränsle vid vissa driftstillstånd hos motorn.

48. dubbelbränslefordon : fordon som drivs av en dubbelbränslemotor och där bränslena som används av motorn tillhandahålls via separata lagringssystem ombord.

49. serviceläge : ett särskilt driftsläge hos en dubbelbränslemotor som aktiveras i syfte att reparera fordonet eller att ta fordonet från trafiken när drift i dubbelbränsleläge inte är möjligt.

50. gasenergiandel (GER) : i en dubbelbränslemotor, energiinnehållet i det gasformiga bränslet dividerat med energiinnehållet i bägge bränslena (diesel och gasformigt), uttryckt i procent, där bränslenas energiinnehåll definieras som det lägre värmevärdet.

51. genomsnittlig gasandel : den genomsnittliga gasenergiandel som beräknats under en körcykel.

52. dubbelbränslemotor typ 1A : en dubbelbränslemotor som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel som inte är lägre än 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), som vid tomgång inte uteslutande använder dieselbränsle och som inte har något dieselläge.

53. dubbelbränslemotor typ 1B : en dubbelbränslemotor som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel som inte är lägre än 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %), som vid tomgång inte uteslutande använder dieselbränsle i dubbelbränsleläge och som har ett dieselläge.

54. dubbelbränslemotor typ 2A : en dubbelbränslemotor som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel av mer än 10 procent men mindre än 90 procent (10 % < GERWHTC < 90 %) och som inte har något dieselläge, eller som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel som inte är lägre än 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %) men som vid tomgång uteslutande använder dieselbränsle och som inte har något dieselläge.

55. dubbelbränslemotor typ 2B : en dubbelbränslemotor som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel av mer än 10 procent men mindre än 90 procent (10 % < GERWHTC < 90 %) och som har ett dieselläge, eller som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel som inte är lägre än 90 procent (GERWHTC ≥ 90 %) men som vid tomgång kan uteslutande använda dieselbränsle i dubbelbränsleläge och som har ett dieselläge.

56. dubbelbränslemotor typ 3B : en dubbelbränslemotor som under varmstartsdelen av WHTC-provningscykeln drivs med en genomsnittlig gasandel som är högst 10 procent (GERWHTC ≤ 10 %) och som har ett dieselläge.

▼M1

Artikel 2a

Tillgång till information om OBD och information om reparation och underhåll av fordonet

1. Tillverkare ska införa de arrangemang och förfaranden, i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 595/2009 och bilaga XVII till den här förordningen, som krävs för att se till att information om OBD och information om reparation och underhåll av fordonet lättillgängligt och snabbt kan nås via webbplatser med hjälp av ett standardformat och på ett icke-diskriminerande sätt jämfört med villkoren och åtkomsten för auktoriserade återförsäljare och verkstäder. Tillverkarna ska även ge oberoende aktörer, auktoriserade återförsäljare och verkstäder tillgång till utbildningsmaterial.

2. Typgodkännandemyndigheterna får endast bevilja typgodkännande efter det att de från tillverkaren tagit emot ett intyg om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation.

3. Intyg om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation ska utgöra bevis på att artikel 6 i förordning (EG) nr 595/2009 har följts.

4. Intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation ska upprättas i enlighet med mallen i tillägg 1 till bilaga XVII.

5. OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet ska omfatta följande:

a) Otvetydig identifiering av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet som tillverkaren är ansvarig för.

b) Servicehandböcker inklusive reparations- och underhållsregister.

c) Tekniska manualer.

d) Komponent- och diagnosinformation (t.ex. högsta respektive lägsta teoretiska mätvärden).

e) Kopplingsscheman.

f) Diagnostiska felkoder, inklusive tillverkarspecifika koder.

g) Identifieringsnummer för programvarukalibrering för en viss fordonstyp.

h) Information om, och förmedlad med hjälp av, varumärkesskyddade verktyg och utrustning,

i) Information om registrering av data samt bidirektionella övervaknings- och provningsdata.

j) Standardarbetsenheter eller tidsperioder för reparation och underhåll om de görs tillgängliga för tillverkarens auktoriserade återförsäljare och verkstäder, antingen direkt eller genom tredje part.

k) Den information som krävs i artikel 2b i fråga om typgodkännanden i flera steg.

6. Auktoriserade återförsäljare eller reparatörer som ingår i en viss fordonstillverkares distributionsnät ska betraktas som oberoende aktörer i den mening som avses i denna förordning, om de tillhandahåller reparations- och underhållstjänster för fordon som omfattas av en annan tillverkares distributionsnät i vilket de inte ingår.

7. Information om reparation och underhåll av fordonen ska alltid vara tillgänglig, utom när underhållsarbete måste utföras på informationssystemen.

8. För tillverkning och underhåll av ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla ska tillverkarna, på ett sätt som inte diskriminerar, tillhandahålla relevant OBD-information samt information om reparation och underhåll av fordonen till alla berörda företag som tillverkar eller reparerar komponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning.

9. Tillverkaren ska på sina webbplatser tillhandahålla ändringar och tillägg till informationen om reparation och underhåll av fordon samtidigt som dessa ställs till förfogande för auktoriserade verkstäder.

10. Om reparations- och underhållsregister för ett fordon bevaras i fordonstillverkarens centrala databas eller på dennes vägnar, ska oberoende verkstäder, som godkänts och auktoriserats enligt avsnitt 2.2 i bilaga XVII ha gratis tillgång till dessa register och på samma villkor som auktoriserade verkstäder så att de kan föra in information om de reparationer och det underhåll de utfört.

11. Tillverkaren ska till berörda parter ställa följande information till förfogande:

a) Information som krävs för att utveckla ersättningskomponenter som är kritiska för OBD-systemets korrekta funktion.

b) Information som krävs för utveckling av generiska diagnosverktyg.

Vid tillämpningen av punkt a i första stycket får utveckling av ersättningskomponenter inte begränsas av något av följande:

a) Avsaknad av väsentlig information.

b) Tekniska krav rörande felindikationsstrategier om OBD-gränsvärden överskrids eller om OBD-systemet inte kan fullgöra de grundläggande OBD-övervakningskraven enligt denna förordning.

c) Särskilda ändringar av hur OBD-informationen ska hanteras, så att fordon som drivs med bensin eller gas kan behandlas separat.

d) Typgodkännande av gasdrivna fordon som innehåller ett begränsat antal mindre brister.

Vid tillämpningen av punkt b i första stycket ska, i de fall där tillverkarna använder diagnos- och provverktyg i enlighet med standarderna ISO 22900, Modular Vehicle Communication Interface (MVCI), och ISO 22901, Open Diagnostic Data Exchange (ODX), i sina franchisenät, ODX-filer göras tillgängliga för oberoende aktörer via tillverkarens webbplats.

Artikel 2b

Typgodkännande i flera steg

1. I fråga om typgodkännanden i flera steg, enligt definitionen i artikel 3.7 i direktiv 2007/46/EG, ska sluttillverkaren ansvara för att tillhandahålla tillgång till OBD och information om reparation och underhåll av fordon när det gäller sina egna tillverkningssteg och kopplingar till tidigare steg.

Dessutom ska sluttillverkaren på sin webbplats tillhandahålla oberoende operatörer följande information:

a) Webbadress till den/de tillverkare som ansvarar för tidigare steg.

b) Namn på och adress till de tillverkare som ansvarar för tidigare steg.

c) Typgodkännandenummer för tidigare steg.

d) Motornummer.

2. Tillverkare som ansvarar för ett visst steg eller vissa steg i typgodkännandet ska ansvara för att via sin webbplats tillhandahålla tillgång till OBD och information om reparation och underhåll av fordon när det gäller de steg i typgodkännandet som tillverkaren ansvarar för och kopplingar till tidigare steg.

3. Den tillverkare som ansvarar för ett visst steg eller vissa steg i typgodkännandet ska tillhandahålla den tillverkare som ansvarar för nästa steg följande information:

a) Det intyg om överensstämmelse som rör det/de steg som denne ansvarar för.

b) Intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation, samt dess tillägg.

c) Typgodkännandenumret för det/de steg denne ansvarar för.

d) De dokument som avses i punkterna a–c och som lämnats av den/de tillverkare som varit inblandade i tidigare steg.

Alla tillverkare ska uppdra åt den tillverkare som ansvarar för nästa steg att vidarebefordra de erhållna dokumenten till de tillverkare som ansvarar för efterföljande steg och slutsteget.

På kontraktsbasis ska dessutom den tillverkare som ansvarar för ett visst steg eller vissa steg göra följande:

a) Se till att den tillverkare som ansvarar för nästa steg får tillgång till information om OBD och information om reparation och underhåll av fordon samt gränssnittsinformation i fråga om det/de steg denne ansvarar för.

b) På begäran från den tillverkare som ansvarar för efterföljande steg i typgodkännandet se till att denne får tillgång till information om OBD och information om reparation och underhåll av fordon samt gränssnittsinformation i fråga om det/de steg denne ansvarar för.

4. Tillverkare, inklusive sluttillverkare, får bara ta ut avgifter i enlighet med artikel 2f i fråga om det/de steg denne ansvarar för.

Tillverkare, inklusive sluttillverkare, får inte ta ut avgifter för att lämna information som rör webbplatser eller kontaktuppgifter till någon annan tillverkare.

Artikel 2c

Kundanpassningar

1. Om antalet system, komponenter eller separata tekniska enheter som kundanpassas är lägre än totalt 250 tillverkade enheter ska, genom undantag från artikel 2a, information om reparation och underhåll i fråga om kundanpassning ske lättillgängligt och snabbt, och på ett icke-diskriminerande sätt jämfört med villkoren och åtkomsten för auktoriserade återförsäljare och verkstäder.

I fråga om service och omprogrammering av de elektroniska styrenheterna för kundpassning, ska tillverkaren ge oberoende operatörer tillgång till respektive märkesanpassade diagnosverktyg eller märkesanpassad provningsutrustning som auktoriserade verkstäder fått tillgång till.

Kundanpassningarna ska anges på tillverkarens webbplats med information om reparation och underhåll och på intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation vid tidpunkten för typgodkännande.

2. Fram till den 31 december 2015 kan tillverkaren, om antalet system, komponenter eller separata tekniska enheter som kundanpassas är högre än totalt 250 tillverkade enheter, göra undantag från skyldigheten i artikel 2a att tillhandahålla tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation med hjälp av ett standardformat. Om tillverkaren utnyttjar undantaget ska denne ge tillgång till OBD och information om reparation och underhåll av fordonet på ett lättillgängligt och snabbt sätt, och på ett icke-diskriminerande sätt jämfört med villkoren och åtkomsten för auktoriserade återförsäljare och verkstäder.

3. Tillverkaren ska via försäljning eller uthyrning ge oberoende operatörer tillgång till märkesanpassade diagnosverktyg eller märkesanpassad provningsutrustning för att serva de kundanpassade systemen, komponenterna eller tekniska enheterna.

4. Tillverkaren ska på intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation vid tidpunkten för typgodkännande ange de kundanpassningar för vilka det gjorts undantag från kravet i artikel 2a att ge tillgång till information om OBD och information om reparation och underhåll av fordonet med hjälp av ett standardformat samt eventuella elektroniska styrenheter som hör till anpassningarna.

Dessa kundanpassningar och eventuella tillhörande elektroniska styrenheter ska också anges på tillverkarens webbplats med information om reparation och underhåll.

Artikel 2d

Små tillverkare

1. Genom undantag från artikel 2a ska tillverkare vars globala årliga produktion av en typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet som omfattas av denna förordning är lägre än 250 enheter ge tillgång till information om reparation och underhåll lättillgängligt och snabbt, och på ett icke-diskriminerande sätt jämfört med villkoren och åtkomsten för auktoriserade återförsäljare och verkstäder.

2. Det fordon, system, den komponent och den separata tekniska enhet som omfattas av punkt 1 ska anges på tillverkarens webbplats med information om reparation och underhåll.

3. Typgodkännandemyndigheten ska informera kommissionen om alla typgodkännanden som beviljats små tillverkare.

Artikel 2e

System för överföring

1. Fram till den 30 juni 2016 får tillverkaren, i fråga om de system för överföring som anges i tillägg 3 till bilaga XVII, göra undantag från kravet på att omprogrammera de elektroniska styrenheterna i enlighet med normerna i bilaga XVII.

Undantaget ska anges på intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation vid tidpunkten för typgodkännande.

De system för vilka en tillverkare begär undantag från kravet på att omprogrammera de elektroniska styrenheterna i enlighet med standarderna i bilaga XVII ska anges på tillverkarens webbplats med information om reparation och underhåll.

2. I fråga om service och omprogrammering av de elektroniska styrenheterna i systemet för överföring för vilka tillverkaren gör undantag från kravet på att omprogrammera de elektroniska styrenheterna i enlighet med standarderna i bilaga XVII, ska tillverkarna se till att respektive märkesskyddade verktyg eller utrustning kan köpas eller hyras av oberoende operatörer.

Artikel 2f

Avgift för tillgång till information om reparation och underhåll av fordon

1. Tillverkaren får ta ut en rimlig och proportionerlig avgift för tillgång till den information om reparation och underhåll av fordon som omfattas av denna förordning.

Vid tillämpningen av första stycket, ska en avgift anses orimlig eller oproportionerlig om den avskräcker från tillgång genom att inte beakta i vilken utsträckning den oberoende operatören utnyttjar tillgången.

2. Tillverkare ska tillhandahålla information om reparation och underhåll av fordon, inklusive transaktionstjänster som omprogrammering eller tekniskt stöd, per timme, dag, månad och år, med avgifter för tillgång till sådan information som varierar beroende på vilken tidsperiod som tillgången beviljas.

Som komplement till tidsbaserad åtkomst får tillverkare erbjuda transaktionsbaserad tillgång där avgiften tas ut per transaktion och inte beroende på hur länge tillgången beviljas. Om tillverkaren erbjuder bägge systemen, ska oberoende verkstäder välja vilket av dem de föredrar.

Artikel 2g

Efterlevnad av kraven på tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet

1. En typgodkännandemyndighet får när som helst, på eget initiativ, efter ett klagomål eller på grundval av en teknisk tjänsts bedömning, kontrollera om en tillverkare följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 595/2009, den här förordningen och villkoren i intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation.

2. Om en typgodkännandemyndighet finner att tillverkaren underlåtit att fullgöra sina skyldigheter rörande tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordon, ska den typgodkännandemyndighet som beviljade det aktuella typgodkännandet vidta lämpliga åtgärder för att råda bot på läget.

Åtgärderna kan omfatta återkallande eller tillfälligt upphävande av typgodkännandet, avgifter eller andra åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 595/2009.

3. Typgodkännandemyndigheten ska utföra revision för att kontrollera att tillverkaren fullgör sina skyldigheter rörande tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordon, om en oberoende aktör eller en branschorganisation som representerar oberoende aktörer lämnar in ett klagomål till typgodkännandemyndigheten.

4. Vid revisionen får typgodkännandemyndigheten be en teknisk tjänst eller någon annan oberoende expert att undersöka om dessa skyldigheter har fullgjorts.

Artikel 2h

Forum för tillgång till fordonsinformation

Tillämpningsområdet för den verksamhet som utförs av Forum för tillgång till fordonsinformation som inrättades i enlighet med artikel 13.9 i kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 ( 4 ) ska utvidgas till de fordon som omfattas av förordning (EG) nr 595/2009.

Med bevis för avsiktlig eller oavsiktlig felaktig användning av information om OBD och information om reparation och underhåll av fordonet som underlag, ska forumet ge kommissionen råd om åtgärder för att förhindra sådan felaktig informationsanvändning.

▼B

Artikel 3

Krav för typgodkännande

▼M4

1. För att erhålla EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet, EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation eller EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation, ska tillverkaren, enligt bestämmelserna i bilaga I, visa att fordonen eller motorsystemen genomgår de provningar och uppfyller de krav som anges i artiklarna 4 och 14 i bilagorna III–VIII, X, XIII, XIV och XVII. Tillverkaren ska också se till att specifikationerna för referensbränsle i bilaga IX följs. För dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon ska tillverkaren också uppfylla kraven i bilaga XVIII.

▼M1

1a Om OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet inte är tillgänglig eller inte överensstämmer med artikel 6 i förordning (EG) nr 595/2009, artikel 2a och, i relevanta fall, artikel 2b–d i den här förordningen, och bilaga XVII till den här förordningen, när ansökan om typgodkännande lämnas in, ska tillverkaren lämna den informationen senast sex månader efter den dag som anges i artikel 8.1 i förordning (EG) nr 595/2009 eller senast sex månader efter dagen för typgodkännande, beroende på vilken dag som infaller senast.

1b Skyldigheten att lämna information inom den tid som anges i punkt 1a ska endast tillämpas om fordonet släpps ut på marknaden efter typgodkännandet.

Om fordonet släpps ut på marknaden mer än sex månader efter typgodkännandet, ska informationen tillhandahållas den dag då fordonet släpps ut på marknaden.

1c Typgodkännandemyndigheten får förutsätta att tillverkaren har fastlagt tillfredsställande arrangemang och förfaranden för tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet, baserat på ett ifyllt intyg om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation, förutsatt att inga klagomål lämnats in och att tillverkaren tillhandahåller detta intyg inom den tid som anges i punkt 1a.

Om intyget om överensstämmelse inte tillhandhålls inom denna tid, ska godkännandemyndigheten vidta lämpliga åtgärder för att se till att bestämmelserna efterlevs.

▼M4

2. För att erhålla ett EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation eller ett EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation, ska tillverkaren se till att de installationskrav som anges i avsnitt 4 i bilaga I följs, och när det är frågan om dubbelbränslefordon de ytterligare installationskrav som anges i avsnitt 6 i bilaga XVIII.

3. För att erhålla ett utvidgande av EG-typgodkännandet av ett fordon med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation som typgodkänts enligt denna förordning och som har en referensvikt över 2 380 kg men högst 2 610 kg, ska tillverkaren uppfylla de krav som anges i avsnitt 5 i bilaga VIII.

4. Bestämmelserna om alternativt typgodkännande enligt punkt 2.4.1 i bilaga X och punkt 2.1 i bilaga XIII ska inte gälla för EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet. Dessa bestämmelser ska inte heller gälla för dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon.

5. Alla motorsystem och konstruktionselement som kan påverka utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar ska vara utformade, konstruerade, monterade och installerade så att motorn vid normal användning överensstämmer med bestämmelserna i förordning (EG) nr 595/2009 och bestämmelserna i den här förordningen. Tillverkaren ska också se till att de krav på utsläpp utanför cyklerna som anges i artikel 14 och bilaga VI i den här förordningen följs. När det gäller dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon ska bestämmelserna i bilaga XVIII också tillämpas.

6. För att erhålla ett EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet eller ett EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation, ska tillverkaren för att erhålla ett typgodkännande för generella bränsletyper, ett typgodkännande för särskilda bränsletyper eller ett typgodkännande för en specifik bränsletyp se till att de krav som anges i avsnitt 1 i bilaga I uppfylls.

▼B

7. För att erhålla EG-typgodkännande av en bensin- eller E85-driven motor ska tillverkaren se till att de särskilda krav på inloppen till bränsletankar för bensin- och E85-drivna fordon som fastställs i avsnitt 4.3 i bilaga I uppfylls.

8. För att erhålla EG-typgodkännande ska tillverkaren se till att de särskilda krav på säkerheten hos elektroniska system som fastställs i punkt 2.1 i bilaga X uppfylls.

9. Tillverkaren ska vidta tekniska åtgärder för att se till att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt i enlighet med denna förordning under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden. Åtgärderna ska inbegripa ett säkerställande av att slangar, fogar och anslutningar som ingår i avgasreningssystemet är konstruerade på ett sätt som överensstämmer med originalkonstruktionens syfte.

10. Tillverkaren ska se till att resultatet vid utsläppsprovningen uppfyller det tillämpliga gränsvärdet under de provningsförhållanden som anges i denna förordning.

11. Tillverkaren ska fastställa de försämringsfaktorer som ska användas för att visa att gas- och partikelformiga utsläpp från en motorfamilj eller familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem inte överstiger de utsläppsgränser som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 595/2009 under de normala livslängder som anges i artikel 4.2 i den förordningen.

Förfaranden för att visa att ett motorsystem eller familj av motorer med liknande efterbehandlingssystem uppfyller kraven under de normala livslängderna anges i bilaga VII till denna förordning.

12. För motorer med gnisttändning som omfattas av den provning som anges i bilaga IV ska högsta tillåtna kolmonoxidhalt i avgaserna vid normalt tomgångsvarvtal vara den som anges av fordonstillverkaren. Den högsta kolmonoxidhalten får dock inte överstiga 0,3 volymprocent.

Vid förhöjt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten i avgaserna inte överstiga 0,2 volymprocent då motorvarvtalet är minst 2 000 min-1 och lambda är 1 ± 0,03 eller i enlighet med tillverkarens anvisningar.

13. Vid slutet vevhus ska tillverkaren för den provning som anges i bilaga V se till att motorns ventilationssystem inte medger något utsläpp av vevhusavgaser i luften. Om vevhuset är öppet ska utsläppen mätas och läggas till utsläppen från avgasröret enligt bestämmelserna i bilaga V.

14. Vid ansökan om typgodkännande ska tillverkaren lägga fram information för godkännandemyndigheten som visar att deNOx-systemets utsläppskontroll fungerar under alla för unionen normala förhållanden, särskilt vid låga temperaturer.

Tillverkaren ska dessutom förse godkännandemyndigheten med information om EGR-systemets driftstrategi, inbegripet dess drift vid låga omgivningstemperaturer.

Denna information ska även innehålla en redogörelse för eventuella effekter på utsläppen från systemets drift vid låga omgivningstemperaturer.

▼M1 —————

▼B

Artikel 4

Omborddiagnos (OBD)

1. Tillverkaren ska se till att alla motorsystem och fordon är utrustade med ett OBD-system.

2. OBD-systemet ska vara utformat, konstruerat och installerat på ett fordon i enlighet med bilaga X så att det kan identifiera, registrera och överföra information om de typer av försämring eller funktionsfel som anges i den bilagan under fordonets hela livslängd.

3. Tillverkaren ska se till att OBD-systemet uppfyller kraven i bilaga X, inklusive kraven för prestanda under drift under alla normala och rimligen förutsägbara körförhållanden som förekommer i unionen samt de normala användningsförhållanden som anges i bilaga X.

4. När det provas med en kvalificerad försämrad komponent ska OBD-systemets felfunktionsindikator aktiveras i enlighet med bilaga X. OBD-systemets felfunktionsindikator får också aktiveras vid utsläppsnivåer under de OBD-gränsvärden som anges i bilaga X.

5. Tillverkaren ska se till att de bestämmelser om prestanda under drift hos en OBD-motorfamilj som fastställs i bilaga X följs.

6. Uppgifter om prestanda under drift ska lagras och göras tillgängliga utan kryptering genom OBD-systemets standardprotokoll för överföring av information i enlighet med bestämmelserna i bilaga X.

7. Om tillverkaren så väljer får OBD-systemen, under en period på tre år efter de datum som anges i artikel 8.1 och 8.2 i förordning (EG) nr 595/2009, överensstämma med de alternativa bestämmelser som anges i bilaga X till denna förordning, med hänvisning till denna punkt.

8. Fram till den 1 september 2014 när det gäller nya typer av fordon eller motorer och fram till den 1 september 2015 när det gäller alla nya fordon som säljs, registreras eller tas i bruk i unionen kan tillverkaren välja att tillämpa de alternativa bestämmelserna för övervakning av dieselpartikelfiltret enligt punkt 2.3.3.3 i bilaga X.

Artikel 5

▼M1

Ansökan om EG-typgodkännande av ett motorsystem eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

▼B

1. Tillverkaren ska lämna ansökan om EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet till godkännandemyndigheten.

2. Den ansökan som avses i punkt 1 ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i tillägg 4 till bilaga I. För det syftet ska del 1 i det tillägget tillämpas.

3. Samtidigt med ansökan ska tillverkaren lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet kontrollerar de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om detta görs direkt eller indirekt, samt en fullständig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt avsnitten 4 och 5 i bilaga XIII. Dokumentationen ska bestå av följande delar, inklusive den information som anges i avsnitt 8 i bilaga I:

a) Ett formellt dokumentationsmaterial som ska behållas av godkännandemyndigheten. Detta formella dokumentationsmaterial får på begäran göras tillgängligt för berörda parter.

b) Ett utvidgat dokumentationsmaterial som ska hållas konfidentiellt. Detta utvidgade dokumentationsmaterial får förvaras av godkännandemyndigheten eller, efter godkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren; det ska dock göras tillgängligt för inspektion av godkännandemyndigheten i samband med godkännandet eller när som helst under godkännandets giltighetstid. Om dokumentationsmaterialet behålls av tillverkaren ska godkännandemyndigheten vidta de åtgärder som krävs för att se till att dokumentationen inte ändras efter godkännandet.

4. Utöver den information som avses i punkt 3 ska tillverkaren lämna följande information:

a) När det gäller motorer med gnisttändning, en försäkran från tillverkaren om den minsta andel feltändningar av det totala antalet tändningar som kan medföra att utsläppen överstiger de gränsvärden som anges i bilaga X, om denna andel feltändningar har förekommit från början av den utsläppsprovning som anges i bilaga III eller skulle kunna leda till en överhettning av en eller flera katalysatorer vilken i sin tur kan leda till irreparabla skador.

b) En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av den eller de datorer som kontrollerar utsläppen, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt.

c) Dokumentation av OBD-systemet, i enlighet med de krav som anges i avsnitt 5 i bilaga X.

d) OBD-relaterad information för tillgång till OBD-information samt reparations- och underhållsinformation, i enlighet med kraven i denna förordning.

e) En försäkran om överensstämmelse för utsläpp utanför cyklerna med kraven i artikel 14 och avsnitt 9 i bilaga VI.

f) En försäkran om överensstämmelse för OBD-systemets prestanda under drift med kraven i tillägg 6 till bilaga X.

▼M1

g) Intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation.

▼B

h) Den ursprungliga planen för provning under drift enligt punkt 2.4 i bilaga II.

i) I förekommande fall, kopior av andra typgodkännanden med relevanta uppgifter för att kunna utvidga godkännanden och fastställa försämringsfaktorer.

▼M4

j) I förekommande fall, den dokumentation som krävs för en korrekt installation av en motor som typgodkänts som separat teknisk enhet.

▼B

5. Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor eller, i tillämpliga fall, en huvudmotor som är representativ för den typ som ska godkännas.

6. Ändringar av ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion efter typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet förlorar sin giltighet, om inte de ursprungliga egenskaperna eller tekniska parametrarna ändras så att motorns eller det utsläppsbegränsande systemets funktion påverkas.

Artikel 6

▼M1

Administrativa bestämmelser om EG-typgodkännande av ett motorsystem eller motorfamilj som separat teknisk enhet med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

▼B

1. Om alla relevanta krav är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet och utfärda ett typgodkännandenummer i enlighet med det numreringssystem som anges i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska avsnitt 3 i typgodkännandenumret utformas i enlighet med tillägg 9 till bilaga I till denna förordning.

Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan motortyp samma nummer.

▼M4

1a Som ett alternativ till det förfarande som anges i punkt 1 ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a) Ett typgodkännande av ett motorsystem eller en motorfamilj som separat teknisk enhet har redan beviljats enligt Uneces föreskrifter nr 49 när ansökan om EG-typgodkännande görs.

b) Kraven i artiklarna 2a–2f i den här förordningen om tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordon och som gäller för motorsystemet eller motorfamiljen är uppfyllda.

c) Kraven i punkt 6.2 i bilaga X till den här förordningen är uppfyllda under den övergångsperiod som anges i artikel 4.7.

d) Alla övriga undantag som anges i punkterna 3.1 och 5.1 i bilaga VII till den här förordningen, punkterna 2.1 och 6.1 i bilaga X till den här förordningen, punkterna 2, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 och 10 i bilaga XIII till den här förordningen och punkt 1 i tillägg 6 till bilaga XIII till den här förordningen är tillämpliga.

▼M4

2. När ett EG-typgodkännande beviljas enligt punkterna 1 och 1a ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg med användning av den mall som anges i tillägg 5 till bilaga I.

▼B

Artikel 7

Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

1. Tillverkaren ska lämna ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation till godkännandemyndigheten.

2. Den ansökan som avses i punkt 1 ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i del 2 i tillägg 4 till bilaga I. Ansökan ska åtföljas av en kopia av det EG-typgodkännandeintyg för motorsystemet eller motorfamiljen som separat teknisk enhet som utfärdats i enlighet med artikel 6.

3. Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende komponenterna i det varnings- och motiveringssystem som finns ombord på fordonet och som krävs enligt bilaga XIII. Denna dokumentation ska lämnas i enlighet med artikel 5.3.

4. Utöver den information som avses i punkt 3 ska tillverkaren lämna följande information:

a) En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av de styrenheter i fordonet som omfattas av denna förordning, inbegripet den anordning för uppdatering med hjälp av ett program eller kalibrering som tillverkaren har godkänt.

b) En beskrivning av de OBD-komponenter som finns i fordonet, i enlighet med kraven i avsnitt 5 i bilaga X.

c) Information avseende OBD-komponenterna i fordonet, för tillgång till information om OBD samt reparations- och underhållsinformation.

▼M1

d) Intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation.

▼B

e) I förekommande fall, kopior av andra typgodkännanden med relevanta uppgifter för att kunna utvidga godkännanden.

5. Ändringar av ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion efter typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet förlorar sin giltighet, om inte de ursprungliga egenskaperna eller tekniska parametrarna ändras så att motorns eller det utsläppsbegränsande systemets funktion påverkas.

Artikel 8

Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

1. Om alla relevanta krav är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation och utfärda ett typgodkännandenummer i enlighet med det numreringssystem som anges i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska avsnitt 3 i typgodkännandenumret utformas i enlighet med tillägg 9 till bilaga I till denna förordning.

Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

▼M4

1a Som ett alternativ till det förfarande som anges i punkt 1 ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem med avseende på utsläpp samt tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a) Ett typgodkännande av ett fordon med ett godkänt motorsystem har redan beviljats enligt Uneces föreskrifter nr 49 när ansökan om EG-typgodkännande görs.

b) Kraven i artiklarna 2a–2f i den här förordningen om tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordon är uppfyllda.

c) Kraven i punkt 6.2 i bilaga X till den här förordningen är uppfyllda under den övergångsperiod som anges i artikel 4.7.

d) Alla övriga undantag som anges i punkterna 3.1 och 5.1 i bilaga VII till den här förordningen, punkterna 2.1 och 6.1 i bilaga X till den här förordningen, punkterna 2, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 och 10 i bilaga XIII till den här förordningen och punkt 1 i tillägg 6 till bilaga XIII till den här förordningen är tillämpliga.

▼M4

2. När ett EG-typgodkännande beviljas enligt punkterna 1 och 1a ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg med användning av den mall som anges i tillägg 6 till bilaga I.

▼B

Artikel 9

Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

1. Tillverkaren ska lämna ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation till godkännandemyndigheten.

2. Den ansökan som avses i punkt 1 ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i tillägg 4 till bilaga I. För det syftet ska delarna 1 och 2 i det tillägget tillämpas.

3. Tillverkaren ska lämna dokumentation som ger en fullständig förklaring avseende alla konstruktionselement som påverkar utsläppen, motorsystemets strategi för avgasrening, den metod genom vilken motorsystemet kontrollerar de utsläppsvariabler som påverkar utsläppen, oavsett om detta görs direkt eller indirekt, samt en fullständig förklaring av det varnings- och motiveringssystem som krävs enligt bilaga XIII. Denna dokumentation ska lämnas i enlighet med artikel 5.3.

4. Utöver den information som avses i punkt 3 ska tillverkaren lämna den information som anges i artiklarna 5.4 a–i och 7.4 a–e.

5. Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna en motor som är representativ för den typ som ska godkännas.

6. Ändringar av ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion efter typgodkännande ska inte automatiskt leda till att typgodkännandet förlorar sin giltighet, om inte de ursprungliga egenskaperna eller tekniska parametrarna ändras så att motorns eller det utsläppsbegränsande systemets funktion påverkas.

Artikel 10

Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation

1. Om alla relevanta krav är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt tillgång till reparations- och underhållsinformation och utfärda ett typgodkännandenummer i enlighet med det numreringssystem som anges i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska avsnitt 3 i typgodkännandenumret utformas i enlighet med tillägg 9 till bilaga I till denna förordning.

Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

▼M4

1a Som ett alternativ till det förfarande som anges i punkt 1 ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt tillgång till information om reparation och underhåll av fordon, om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a) Ett typgodkännande av ett fordon har redan beviljats enligt Uneces föreskrifter nr 49 när ansökan om EG-typgodkännande görs.

b) Kraven i artiklarna 2a–2f i den här förordningen om tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordon är uppfyllda.

c) Kraven i punkt 6.2 i bilaga X till den här förordningen är uppfyllda under den övergångsperiod som anges i artikel 4.7.

d) Alla övriga undantag som anges i punkterna 3.1 och 5.1 i bilaga VII till den här förordningen, punkterna 2.1 och 6.1 i bilaga X till den här förordningen, punkterna 2, 4.1, 5.1, 7.1, 8.1 och 10 i bilaga XIII till den här förordningen och punkt 1 i tillägg 6 till bilaga XIII till den här förordningen är tillämpliga.

▼M4

2. När ett EG-typgodkännande beviljas enligt punkterna 1 och 1a ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg med användning av den mall som anges i tillägg 7 till bilaga I.

▼B

Artikel 11

Produktionsöverensstämmelse

1. Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen ska vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i direktiv 2007/46/EG.

2. Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i de typgodkännandeintyg som anges i tilläggen 5, 6 och 7 till bilaga I, enligt vad som är tillämpligt.

3. Produktionsöverensstämmelse ska bedömas i enlighet med de särskilda villkor som fastställs i avsnitt 7 i bilaga I och de relevanta statistiska metoder som fastställs i tilläggen 1, 2 och 3 till den bilagan.

Artikel 12

Överensstämmelse i drift

1. Åtgärder för att se till att fordon eller motorsystem som typgodkänts enligt denna förordning eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG ( 5 ) uppfyller kraven för överensstämmelse i drift ska vidtas i enlighet med artikel 12 i direktiv 2007/46/EG samt enligt kraven i bilaga II till denna förordning när det gäller fordon och motorsystem som typgodkänts enligt denna förordning och bilaga XII till denna förordning när det gäller fordon och motorsystem som typgodkänts enligt direktiv 2005/55/EG.

2. De tekniska åtgärder som tillverkaren vidtar ska vara sådana att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under normala användningsförhållanden. Överensstämmelsen med bestämmelserna i denna förordning ska kontrolleras under den normala användningstiden för ett motorsystem installerat i ett fordon under normala användningsförhållanden enligt bilaga II till denna förordning.

3. Tillverkaren ska lämna en rapport om resultatet av provningen i drift till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med den första plan som lämnades i samband med typgodkännandet. Eventuella avvikelser från den första planen ska motiveras av tillverkaren och motiveringen ska godkännas av godkännandemyndigheten.

4. Om den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet inte godtar tillverkarens rapport enligt avsnitt 10 i bilaga II eller om tecken på bristande överensstämmelse i drift rapporteras, får myndigheten begära att tillverkaren utför en provning i verifierande syfte. Godkännandemyndigheten ska granska den rapport om verifieringsprovning som lämnas av tillverkaren.

5. Om den godkännandemyndighet som har beviljat det ursprungliga typgodkännandet inte godtar resultatet av provningarna i drift eller verifieringsprovningarna enligt de kriterier som anges i bilaga II eller på grundval av provning i drift som utförts av en medlemsstat, ska den begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen i enlighet med artikel 13 och avsnitt 9 i bilaga II.

6. Varje medlemsstat får utföra och rapportera sin egen övervakningsprovning, baserat på det förfarande för överensstämmelseprovning i drift som anges i bilaga II. Information om anskaffning, underhåll och tillverkarens medverkan i verksamheten ska registreras. Den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska på begäran av en godkännandemyndighet lämna den information om typgodkännandet som krävs för att utföra provning i enlighet med det förfarande som anges i bilaga II.

7. Om en medlemsstat visar att en motor- eller fordonstyp inte uppfyller de tillämpliga kraven i denna artikel och bilaga II ska den genom sin godkännandemyndighet utan dröjsmål meddela detta till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet i enlighet med kraven i artikel 30.3 i direktiv 2007/46/EG.

Efter det meddelandet och med förbehåll för artikel 30.6 i direktiv 2007/46/EG, ska godkännandemyndigheten i den medlemsstat som beviljade det ursprungliga typgodkännandet snarast möjligt informera tillverkaren om att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser.

8. Efter ett meddelande som avses i punkt 7 och i fall där tidigare provning i drift har visat överensstämmelse, får den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet begära att tillverkaren utför ytterligare verifieringsprovningar efter samråd med experter i den medlemsstat som rapporterade att fordonet inte uppfyllde kraven.

Om inga sådana provningsuppgifter är tillgängliga ska tillverkaren, senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av det meddelande som avses i punkt 7, till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet lämna in en åtgärdsplan enligt artikel 13 eller utföra kompletterade överensstämmelseprovning i drift med ett likvärdigt fordon för att kontrollera om motor- eller fordonstypen uppfyller kraven eller inte. Om tillverkaren tillfredsställande kan visa för godkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att utföra kompletterande provningar får en förlängd tidsfrist beviljas.

9. Experter i den medlemsstat som i enlighet med punkt 7 rapporterade den bristande överensstämmelsen hos motor- eller fordonstypen ska uppmanas att bevittna den kompletterande överensstämmelseprovning i drift som avses i punkt 8. Provningsresultatet ska dessutom rapporteras till denna medlemsstat och godkännandemyndigheterna.

Om denna överensstämmelseprovning eller verifieringsprovning bekräftar att motor- eller fordonstypen inte uppfyller kraven, ska godkännandemyndigheten begära att tillverkaren lämnar in en åtgärdsplan för att avhjälpa den bristande överensstämmelsen. Denna plan ska uppfylla bestämmelserna i artikel 13 och avsnitt 9 i bilaga II.

Om överensstämmelseprovningen i drift eller verifieringsprovningen visar överensstämmelse ska tillverkaren lämna en rapport till den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet. Rapporten ska lämnas av den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet till den medlemsstat som rapporterade att fordonstypen inte uppfyllde kraven och till godkännandemyndigheterna. Rapporten ska innehålla provningsresultatet enligt avsnitt 10 i bilaga II.

10. Den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska hålla den medlemsstat som fastställde att motor- eller fordonstypen inte uppfyllde de tillämpliga kraven underrättad om utvecklingen och resultatet när det gäller diskussionerna med tillverkaren, verifieringsprovningen och åtgärderna.

Artikel 13

Korrigerande åtgärder

1. Tillverkaren ska på begäran av godkännandemyndigheten och efter provning i drift enligt artikel 12 lämna in en åtgärdsplan till godkännandemyndigheten senast 60 arbetsdagar efter mottagandet av meddelandet från godkännandemyndigheten. Om tillverkaren tillfredsställande kan visa för godkännandemyndigheten att ytterligare tid krävs för att undersöka skälen till den bristande överensstämmelsen för att lämna in en åtgärdsplan får en förlängd tidsfrist beviljas.

2. De korrigerande åtgärderna ska gälla alla motorer i drift som tillhör samma motorfamiljer eller OBD-motorfamiljer, samt även utvidgas till motorfamiljer och OBD-motorfamiljer som kan påverkas av samma fel. Behovet att ändra typgodkännandedokumenten ska bedömas av tillverkaren och resultatet ska rapporteras till godkännandemyndigheten.

3. Godkännandemyndigheten ska samråda med tillverkaren för att se till att en överenskommelse nås om en åtgärdsplan och om planens genomförande. Om den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet fastställer att ingen överenskommelse kan nås, ska det förfarande som anges i artikel 30.1 och 30.5 i direktiv 2007/46/EG inledas.

4. Godkännandemyndigheten ska senast 30 arbetsdagar efter det datum då den mottog åtgärdsplanen från tillverkaren godkänna eller avslå planen. Godkännandemyndigheten ska inom samma tidsfrist även meddela tillverkaren och medlemsstaterna sitt beslut att godkänna eller avslå åtgärdsplanen.

5. Tillverkaren ska vara ansvarig för genomförandet av den godkända åtgärdsplanen.

6. Tillverkaren ska föra ett register över alla motorsystem eller fordon som återkallats och reparerats eller ändrats samt den verkstad som utförde reparationen. Godkännandemyndigheten ska på begäran ha tillgång till dessa registeruppgifter under genomförandet och under fem år efter det att planens genomförande har slutförts.

7. Reparationer och ändringar som avses i punkt 6 ska registreras i ett intyg som tillverkaren ska lämna till motorns eller fordonets ägare.

Artikel 14

Krav på begränsning av utsläpp utanför cyklerna

1. Tillverkaren ska vidta alla åtgärder som krävs, enligt denna förordning och artikel 4 i förordning (EG) nr 595/2009, för att se till att utsläpp från avgasröret begränsas effektivt under fordonets normala livslängd och under alla normala användningsförhållanden.

Dessa åtgärder ska vidtas med beaktande av följande:

a) De allmänna kraven, inbegripet prestandakraven och förbudet mot manipulationsstrategier.

b) Kraven på effektiv begränsning av utsläpp från avgasröret inom de miljöförhållanden under vilka fordonet kan förväntas vara i drift och inom de driftsförhållanden som kan föreligga.

c) De krav som avser laboratorieprovning utanför cyklerna i samband med typgodkännande.

▼M1

d) Kraven i fråga om PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet och eventuella tilläggskrav avseende fordonsprovning under drift utanför cyklerna enligt denna förordning.

▼B

e) Kravet att tillverkaren ska lämna en försäkran om överensstämmelse med kraven på begränsning av utsläpp utanför cyklerna.

2. Tillverkaren ska uppfylla de särskilda krav och tillhörande provningsförfaranden som anges i bilaga VI.

3. De eventuella tilläggskrav avseende fordonsprovning under drift utanför cyklerna som avses i punkt 1 d ska införas efter bedömningen av de PEMS-förfaranden som anges i bilaga II. Bedömningen ska vara slutförd senast den 31 december 2014.

Artikel 15

Utsläppsbegränsande anordningar

1. ►M1 Tillverkaren ska se till att ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras i EG-typgodkända motorsystem eller fordon som omfattas av förordning (EG) nr 595/2009 är EG-typgodkända som separata tekniska enheter enligt kraven i denna artikel och i artiklarna 1a, 16 och 17. ◄

Katalytiska omvandlare, deNOx-anordningar och partikelfilter ska anses vara utsläppsbegränsande anordningar i den mening som avses i denna förordning.

2. Ersättande utsläppsbegränsande originalanordningar som tillhör den typ som omfattas av punkt 3.2.12 i tillägg 4 till bilaga I och är avsedda för montering i ett fordon som det relevanta typgodkännandedokumentet avser behöver inte uppfylla samtliga krav i bilaga XI, förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 2.1, 2.2 och 2.3 i den bilagan.

3. Tillverkaren ska se till att den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen är försedd med identifikationsmärkning.

4. Den identifikationsmärkning som avses i punkt 3 ska omfatta följande uppgifter:

a) Fordons- eller motortillverkarens namn eller varumärke.

b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar den ursprungliga utsläppsbegränsande anordningen i enlighet med den information som avses i punkt 3.2.12.2. i tillägg 4 till bilaga I.

5. Ersättande utsläppsbegränsande anordningar får bara typgodkännas enligt förordning (EG) nr 595/2009 och denna förordning efter det att de särskilt provningskrav som anges i bilaga XI till denna förordning har införts.

Artikel 16

Ansökan om EG-typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet

1. Tillverkaren ska lämna ansökan om EG-typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet till godkännandemyndigheten.

2. Ansökan ska utformas i enlighet med den mall för informationsdokument som anges i tillägg 1 till bilaga XI.

▼M1

3. Tillverkaren ska lämna in intyget om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation.

▼B

4. Tillverkaren ska till det tekniska organ som ansvarar för typgodkännandeprovningarna lämna följande:

a) Ett eller flera motorsystem av en typ som godkänts i enlighet med denna förordning och som är utrustad med en ny ursprunglig utsläppsbegränsande anordning.

b) Ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning.

c) Ett extra exemplar av den ersättande typen av utsläppsbegränsande anordning, om den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd att monteras i ett fordon utrustat med ett OBD-system.

5. Vid tillämpningen av punkt 4 a ska provmotorerna väljas av sökanden med godkännandemyndighetens godkännande.

▼M4

Provningsförhållandena ska uppfylla de krav som anges i avsnitt 6 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

Provmotorerna ska uppfylla följande krav:

a) De får inte ha några fel i avgasreningssystemet.

b) Felfungerande eller kraftigt slitna utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut.

c) De ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs.

6. Vid tillämpningen av punkt 4 b och c ska provexemplaret vara tydligt och outplånligt märkt med sökandens firmanamn eller varumärke och handelsbeteckning.

7. Vid tillämpningen av punkt 4 c ska provexemplaret vara en kvalificerad försämrad komponent.

Artikel 17

Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet

1. Om alla relevanta krav är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet och utfärda ett typgodkännandenummer i enlighet med det numreringssystem som anges i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning samma nummer.

Samma typgodkännandenummer får omfatta användningen av den typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning på flera olika fordons- eller motortyper.

2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg som upprättats i enlighet med den mall som anges i tillägg 2 till bilaga XI.

3. Om tillverkaren kan visa för godkännandemyndigheten att den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är av en typ som avses i punkt 3.2.12.2 i tillägg 4 till bilaga I, ska kontroll av överensstämmelse med de krav som anges i avsnitt 4 i bilaga XI inte vara nödvändig för att bevilja typgodkännande.

Artikel 18

Ändringar av förordning (EG) nr 595/2009

Förordning (EG) nr 595/2009 ska ändras i enlighet med bilaga XV till denna förordning.

Artikel 19

Ändringar av direktiv 2007/46/EG

Direktiv 2007/46/EG ska ändras i enlighet med bilaga XVI till denna förordning.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

BILAGA I Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande Tillägg 1 Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är tillfredsställande Tillägg 2 Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse när standardavvikelsen är otillfredsställande eller saknas Tillägg 3 Förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse på tillverkarens begäran Tillägg 4 Mallar för informationsdokument Tillägg 5 Mallar för EG-typgodkännandeintyg för en motortyp eller komponent som separat teknisk enhet Tillägg 6 Mallar för EG-typgodkännandeintyg för en fordonstyp med en godkänd motor Tillägg 7 Mallar för EG-typgodkännandeintyg för en fordonstyp med avseende på ett system Tillägg 8 Exempel på EG-typgodkännandemärke Tillägg 9 Numreringssystem för EG-typgodkännandeintyg Tillägg 10 Förklaringar BILAGA II Överensstämmelse för motorer eller fordon i drift Tillägg 1 Provningsförfarande för utsläppsprovning av fordon med PEMS-mätsystem Tillägg 2 Bärbar mätutrustning Tillägg 3 Kalibrering av bärbar mätutrustning Tillägg 4 Metod för kontroll av överensstämmelse hos ECU-vridmomentsignalen BILAGA III Kontroll av avgasutsläpp BILAGA IV Utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för trafikduglighet BILAGA V Kontroll av vevhusgasutsläpp BILAGA VI Krav för begränsning av utsläpp utanför cyklerna och utsläpp i drift Tillägg 1 PEMS-demonstrationsprovning vid typgodkännandet BILAGA VII Kontroll av hållbarheten hos motorsystem BILAGA VIII Koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning BILAGA IX Specifikationer för referensbränslen BILAGA X Omborddiagnos (OBD) Tillägg 5 Bedömning av OBD-systemets prestanda i drift under infasningsperioden BILAGA XI EG-typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som separata tekniska enheter Tillägg 1 Mall för informationsdokument Tillägg 2 Mall för EG-typgodkännandeintyg Tillägg 3 Åldringsförfarande för utvärdering av hållbarhet BILAGA XII Överensstämmelse i drift för motorer och fordon som typgodkänts enligt direktiv 2005/55/EG BILAGA XIII Krav för att säkerställa att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt Tillägg 6 Demonstration av minsta godtagbara reagenskvalitet CDmin BILAGA XIV Mätning av nettomotoreffekt BILAGA XV Ändringar av förordning (EG) nr 595/2009 BILAGA XVI Ändringar av direktiv 2007/46/EG BILAGA XVII Tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordon Tillägg 1 Tillverkarens intyg om tillgång till information om OBD och reparations- och underhållsinformation Tillägg 2 Information om fordonets OBD-system Tillägg 3 Förteckning över system för överföring som omfattas av artikel 2e BILAGA XVIII Särskilda tekniska krav för dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon Tillägg 1 Typer av dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon – Förteckning över huvudsakliga driftskrav









BILAGA I

ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE

1. KRAV PÅ BRÄNSLETYP

1.1 Krav för typgodkännande för generella bränsletyper

Typgodkännande för generella bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 1.1.1–1.1.6.1.

▼M4

1.1.1 Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna förordning vid användning av lämpliga referensbränslen enligt specifikationerna i bilaga IX. Särskilda krav ska gälla motorer som drivs med naturgas/biometan, inklusive dubbelbränslemotorer, enligt punkt 1.1.3.

▼B

1.1.2 Om det enligt tillverkaren är tillåtet att driva motorfamiljen med marknadsbränslen som inte omfattas av direktiv 98/70/EG ( 6 ) eller av CEN-standarderna EN 228 när det gäller blyfri bensin och EN 590 när det gäller diesel, t.ex. drift med B100, ska tillverkaren förutom kraven i punkt 1.1.1 även uppfylla följande krav: a) Ange vilka bränslen som motorfamiljen kan drivas med i punkt 3.2.2.2.1 i del 1 i tillägg 4. b) Visa att huvudmotorn kan uppfylla kraven i denna förordning vid användning av de angivna bränslena. c) Kunna uppfylla kraven på överensstämmelse i drift enligt specifikationerna i bilaga II vid användning av de angivna bränslena, inklusive eventuella blandningar av de angivna bränslena och de marknadsbränslen som omfattas av direktiv 98/70/EG och de relevanta CEN-standarderna.

▼M4

1.1.3 För motorer som drivs med naturgas/biometan, inklusive dubbelbränslemotorer, ska tillverkaren visa att huvudmotorerna kan anpassa sig till alla sammansättningar av naturgas/biometan som kan förekomma på marknaden. Denna demonstration ska utföras enligt detta avsnitt samt i fråga om dubbelbränslemotorer även enligt de ytterligare bestämmelser om bränsleanpassning som anges i punkt 6.4 i bilaga 15 till Uneces föreskrifter nr 49. För motorer som drivs med komprimerad naturgas (CNG)/biometan finns det normalt två slags bränslen, gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas), men med en betydande spridning inom bägge typerna. De skiljer sig signifikant åt i fråga om energiinnehållet uttryckt som Wobbetal samt i fråga om sin λ-skiftfaktor (Sλ). Naturgas med en λ-skiftfaktor på 0,89–1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses vara H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor på 1,08–1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar λ-skiftfaktorns (Sλ) hela område. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i denna förordning vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga IX, utan någon manuell ändring av motorns bränslesystem mellan de två provningarna (automatisk anpassning krävs). Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49. I fråga om flytande naturgas/biometan (LNG) ska huvudmotorn uppfylla kraven i denna förordning vid användning av referensbränslena GR (bränsle 1) och G20 (bränsle 2), enligt specifikationerna i bilaga IX, utan någon manuell ändring av motorns bränslesystem mellan de två provningarna (automatisk anpassning krävs). Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

1.1.3.1 På tillverkarens begäran får motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om l-skiftfaktorn (Sl) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

▼M4

1.1.4 För motorer som drivs med CNG och som ställs om för drift på H-gas eller L-gas med hjälp av en omkopplare, varvid anpassningen till variationerna inom de båda respektive gastyperna sker automatiskt, ska huvudmotorn för varje omkopplarläge provas med lämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga IX. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas och G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i den här förordningen i båda omkopplarlägena utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två provningarna i respektive omkopplarläge. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

1.1.4.1 På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett bränsle 3 i stället för G23 (bränsle 3) om l-skiftfaktorn (Sl) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

▼M4

1.1.5 För motorer som drivs med naturgas/biometan ska förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening på följande sätt: eller och

1.1.6 För motorgasdrivna motorer ska tillverkaren visa att huvudmotorn kan anpassa sig till alla bränslesammansättningar som kan förekomma på marknaden. För motorgas finns det variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt specifikationerna i bilaga IX utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två provningarna. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

1.1.6.1 Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt:

▼M4

1.2 Krav för typgodkännande för särskilda bränsletyper avseende motorer som drivs med naturgas/biometan eller motorgas, inklusive dubbelbränslemotorer

Typgodkännande för särskilda bränsletyper ska beviljas enligt de krav som anges i punkterna 1.2.1–1.2.2.2.

1.2.1 Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med CNG och som är konstruerad för drift med gas av H-typ eller L-typ. Huvudmotorn ska provas för respektive gastyp med användning av tillämpligt referensbränsle enligt specifikationerna i bilaga IX. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas och G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn ska uppfylla kraven i den här förordningen utan ändring av motorns bränsleinställning mellan de två provningarna. Efter bränslebytet får en WHTC-varmstartscykel köras utan mätningar. Därefter ska motorn kylas ned i enlighet med punkt 7.6.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

1.2.1.1 På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett bränsle 3 i stället för G23 (bränsle 3) om l-skiftfaktorn (Sl) ligger mellan 0,89 (den nedre gränsen för GR) och 1,19 (den övre gränsen för G25), t.ex. om bränsle 3 är ett marknadsbränsle. Resultatet av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen.

1.2.1.2 Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten ska bestämmas för varje förorening på följande sätt: eller och

1.2.1.3 Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i avsnitt 3.3, med uppgift om vilken gastyp motorn är godkänd för.

▼M4

1.2.2 Typgodkännande av avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas/biometan eller motorgas och som är konstruerad för drift med bränsle med en viss sammansättning. Huvudmotorn ska uppfylla utsläppskraven med användning av referensbränslena GR och G25 för CNG, referensbränslena GR och G20 för LNG eller referensbränslena A och B för motorgas, enligt specifikationerna i bilaga IX. Mellan provningarna får fininställning av bränslesystemet göras. Fininställningen består i en omkalibrering av bränslesystemets databas, dock utan att reglersystemets grundläggande inriktning eller databasens grundstruktur ändras på något sätt. Vid behov får delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek, t.ex. insprutningsmunstycken, bytas ut.

1.2.2.1 I fråga om CNG får på tillverkarens begäran motorn provas med referensbränslena GR och G23 eller med referensbränslena G25 och G23; i så fall kommer typgodkännandet enbart att gälla för H-gas respektive L-gas.

1.2.2.2 Vid leveransen till kunden ska motorn vara märkt enligt specifikationerna i punkt 3.3, med uppgift om vilken bränslesammansättning motorn har kalibrerats för.

▼M4

1.3. Krav för bränslespecifikt typgodkännande

1.3.1 Ett bränslespecifikt typgodkännande kan utfärdas för motorer som drivs med LNG, inklusive dubbelbränslemotorer, märkta med ett godkännandemärke som innehåller bokstäverna ”LNG20” enligt punkt 3.1 i denna bilaga.

1.3.2 Tillverkaren kan endast ansöka om ett bränslespecifikt typgodkännande i fråga om motorer som kalibrerats för en specifik LNG-sammansättning med en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga IX, och vars etaninnehåll inte överstiger 1,5 %.

1.3.3 I fråga om en dubbelbränslemotorfamilj där motorerna kalibrerats för en specifik LNG-sammansättning med en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för det G20-bränsle som anges i bilaga IX, och vars etaninnehåll inte överstiger 1,5 %, ska grundmotorn bara provas med referensbränslet G20, enligt specifikationerna i bilaga IX.

▼B

2. TYPGODKÄNNANDE AV AVGASUTSLÄPP FÖR MOTOR SOM INGÅR I EN MOTORFAMILJ

2.1 Med undantag av det fall som anges i punkt 2.2 ska, utan att någon ytterligare provning krävs, typgodkännandet av en huvudmotor utsträckas till att omfatta alla motorer i motorfamiljen för alla bränslesammansättningar som ligger inom det område som huvudmotorn godkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 1.2.2) eller för samma bränsletyp som huvudmotorn typgodkänts för (för motorer som beskrivs i punkt 1.1 eller 1.2).

2.2 Om det tekniska organet fastställer att den huvudmotor som valts ut för ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definitionen i del 1 i tillägg 4, får en alternativ och vid behov ytterligare en referensmotor väljas ut av det tekniska organet och provas.

3. MÄRKNING AV MOTORER

▼M4

3.1 När det gäller motorer som typgodkänts som separat teknisk enhet eller ett fordon som typgodkänts med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation, ska motorn vara märkt med följande uppgifter: a) Motortillverkarens varumärke eller firmanamn. b) Tillverkarens handelsbeteckning på motorn. c) För naturgas/biometanmotorer ska någon av följande märkningar placeras efter EG-typgodkännandemärket: i) H på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ. ii) L på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ. iii) HL på motorer som godkänts och kalibrerats för både gas av H-typ och gas av L-typ. iv) Ht på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av H-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av H-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. v) Lt på motorer som godkänts och kalibrerats för gas av L-typ med bestämd sammansättning och som kan ställas om till gas av L-typ med annan sammansättning genom fininställning av motorns bränslesystem. vi) HLt för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av gaser av antingen H-typ eller L-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av antingen H-typ eller L-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. vii) CNGfr i alla övriga fall där motorn drivs med CNG/biometan och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. viii) LNGfr i de fall där motorn drivs med LNG och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. ix) LPGfr i de fall där motorn drivs med motorgas och är konstruerad för en särskild bränslesammansättning. x) LNG20 i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för en specifik LNG-sammansättning med en λ-skiftfaktor som inte avviker med mer än 3 % från λ-skiftfaktorn för den G20-gas som anges i bilaga IX, och vars etaninnehåll inte överstiger 1,5 %. xi) LNG i de fall där motorn godkänts och kalibrerats för någon annan LNG-sammansättning. d) För dubbelbränslemotorer ska godkännandemärket innehålla ett antal siffror efter den nationella symbolen i syfte att visa för vilken typ av dubbelbränslemotor och för vilken gastyp godkännandet beviljats. Serien av siffror kommer att bestå av två siffror som anger typen av dubbelbränslemotor enligt definitionen i artikel 2, följt av den bokstav eller de bokstäver som anges i led c och betecknar den naturgas/biometansammansättning som används av motorn. De två siffror som anger typ av dubbelbränslemotor enligt definitionen i artikel 2 är följande: i) 1A för dubbelbränslemotorer typ 1A. ii) 1B för dubbelbränslemotorer typ 1B. iii) 2A för dubbelbränslemotorer typ 2A. iv) 2B för dubbelbränslemotorer typ 2B. v) 3B för dubbelbränslemotorer typ 3B. e) För dieseldrivna motorer med kompressionständning ska typgodkännandemärket innehålla bokstaven ”D” efter den nationella symbolen. f) För etanoldrivna (ED95) motorer med kompressionständning ska typgodkännandemärket innehålla bokstäverna ”ED” efter den nationella symbolen. g) För etanoldrivna (E85) motorer med gnisttändning ska typgodkännandemärket innehålla ”E85” efter den nationella symbolen. h) För bensindrivna motorer med gnisttändning ska typgodkännandemärket innehålla bokstaven ”P” efter den nationella symbolen.

3.2 Varje motortyp som godkänts enligt denna förordning som separat teknisk enhet ska vara märkt med ett EG-typgodkännandemärke. Detta märke ska bestå av följande: ▼B 3.2.1 En rektangel som omger den gemena bokstaven ”e” följd av sifferbeteckningen för den medlemsstat som har beviljat EG-typgodkännandet för den separata tekniska enheten, enligt följande: 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 23 för Grekland, 24 för Irland, ▼M2 25 för Kroatien, ▼B 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 29 för Estland, 32 för Lettland, 34 för Bulgarien, 36 för Litauen, 49 för Cypern, 50 för Malta. ▼M4 3.2.2 EG-typgodkännandemärket ska i närheten av rektangeln även innehålla det ”basgodkännandenummer” som ingår i avsnitt 4 av det typgodkännandenummer som avses i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG, föregått av den bokstav som betecknar det utsläppssteg för vilken EG-typgodkännandet har beviljats. 3.2.3 EG-typgodkännandemärket ska vara fäst på motorn på sådant sätt att det är outplånligt och tydligt läsbart. Det ska vara synligt när motorn är installerad i fordonet och vara fäst på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. Utöver märkningen på motorn får EG-godkännandemärket också återfinnas via instrumentbrädan. Det ska då vara lätt tillgängligt för kontroll och uppgifter om tillgången till det ska inkluderas i fordonets bruksanvisning. ▼B 3.2.4 Tillägg 8 innehåller exempel på EG-typgodkännandemärket.

▼M4

3.3 Etiketter för naturgas/biometan- och motorgasdrivna motorer Naturgas/biometan- och motorgasdrivna motorer som är typgodkända för en viss bränsletyp ska vara märkta med etiketter som innehåller de uppgifter som anges i punkt 3.3.1. ▼B 3.3.1 Följande uppgifter ska anges på etiketten: Om punkt 1.2.1.3 är tillämplig ska texten lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt ska ”H” ersättas av ”L”. Om punkt 1.2.2.2 är tillämplig ska texten lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN …” eller ”ENDAST FÖR DRIFT MED MOTORGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN …”. Alla uppgifter i den tillämpliga tabellen i bilaga IX ska anges tillsammans med uppgift om de enskilda beståndsdelar och gränser som motortillverkaren specificerat. Bokstäverna och siffrorna ska vara minst 4 mm höga. Om det inte finns plats för sådan märkning får i stället en förenklad kod användas. I detta fall ska en förklarande not som innehåller alla ovanstående uppgifter finnas lätt tillgänglig för den person som fyller på bränsletanken eller sköter underhåll eller reparationer av motorn och dess tillbehör samt för berörda myndigheter. Placering av och innehåll i denna förklarande not ska fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och godkännandemyndigheten. 3.3.2 Egenskaper Etiketterna ska vara hållbara under motorns hela livslängd. De ska vara tydligt läsbara och deras bokstäver och siffror ska vara outplånliga. Etiketterna ska dessutom fästas på ett sådant sätt att de sitter fast under motorns hela livslängd och inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga. 3.3.3 Placering Etiketterna ska fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslängd. De ska dessutom placeras så att de är väl synliga när motorn har ställts i ordning med alla de hjälpaggregat som är nödvändiga för motorns drift.

3.4 Om ansökan gäller EG-typgodkännande av ett fordon med en godkänd motor med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation eller EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp samt reparations- och underhållsinformation, ska den etikett som anges i avsnitt 3.3 även placeras nära bränslepåfyllningsöppningen.

4. INSTALLATION I FORDONET

4.1 Installationen av motorn i fordonet ska utföras på ett sådant sätt att det kan säkerställas att kraven för typgodkännande uppfylls. Följande egenskaper ska beaktas med avseende på typgodkännandet av motorn: 4.1.1 Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i tillägg 4. 4.1.2 Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i tillägg 4. 4.1.3 Den effekt som förbrukas av hjälpaggregat som krävs för drift av motorn får inte överstiga den som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i tillägg 4. 4.1.4 Egenskaperna hos systemet för efterbehandling av avgaser ska överensstämma med dem som anges för typgodkännande av motorn i del 1 i tillägg 4.

4.2 Installation av en typgodkänd motor i ett fordon Vid installationen av en motor som typgodkänts som separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom följande krav uppfyllas: a) Vad beträffar överensstämmelsen hos OBD-systemet ska installationen, enligt tillägg 1 till bilaga 9B till FN/ECE:s föreskrifter nr 49, uppfylla tillverkarens installationskrav enligt specifikationerna i del 1 i tillägg 4. b) Vad beträffar överensstämmelsen hos systemet för att kontrollera att begränsningen av NOx-utsläpp fungerar korrekt ska installationen, enligt tillägg 4 till bilaga XIII, uppfylla tillverkarens installationskrav enligt specifikationerna i del 1 i tillägg 4. ▼M4 c) Vid installationen av en dubbelbränslemotor som typgodkänts som en separat teknisk enhet i ett fordon ska dessutom de särskilda installationskrav som anges i punkt 6 i bilaga 15 till Uneces föreskrifter nr 49 och tillverkarens installationskrav som anges i avsnitt 7 i bilaga XVIII till den här förordningen uppfyllas. ▼B

4.3 Inlopp till bränsletankar för motorer som drivs med bensin eller E85 4.3.1 Bensin- eller E85-tankens påfyllningsöppning ska vara så utformad att tanken inte kan fyllas från en bränslepump med ett tankningsmunstycke vars ytterdiameter är 23,6 mm eller större. 4.3.2 Punkt 4.3.1 ska inte tillämpas på ett fordon som uppfyller bägge följande villkor: a) Fordonet är konstruerat och tillverkat så att ingen anordning som konstruerats för att begränsa utsläppen av gasformiga föroreningar påverkas negativt av blyhaltig bensin. b) Fordonet är iögonfallande, läsligt och outplånligt märkt med symbolen för blyfri bensin enligt kraven i ISO 2575:2004 på en plats som direkt kan ses av en person som fyller bränsletanken. Ytterligare märkning är tillåten. 4.3.3 Åtgärder ska vidtas för att förebygga alltför stora avdunstningsutsläpp och bränslespill som orsakas av att tanklocket saknas. Detta kan uppnås på något av följande sätt: a) Ett tanklock som öppnas och stängs automatiskt och inte kan avlägsnas. b) En konstruktion som hindrar alltför stora avdunstningsutsläpp om tanklock saknas. c) För M1- eller N1-fordon, annan åtgärd som ger samma resultat. Det kan bland annat innebära ett fastgjort eller fastkedjat tanklock eller ett lock där samma nyckel ska användas som till fordonets tändning. I det senare fallet ska nyckeln endast kunna avlägsnas från tanklocket när detta är låst.

5. KRAV OCH PROVNINGAR FÖR PROVNING I DRIFT

5.1 Inledning

I detta avsnitt anges specifikationer och provningar för den elektroniska styrenhetens data vid typgodkännande som avser provning i drift.

5.2 Allmänna krav

▼M4

5.2.1 För provning i drift ska den beräknade belastningen (vridmoment som andel av maximalt vridmoment och maximalt tillgängligt vridmoment vid aktuellt motorvarvtal), motorvarvtalet, temperaturen i motorns kylmedel, den momentana bränsleförbrukningen och motorns maximala referensvridmoment som funktion av motorns varvtal göras tillgängligt av den elektroniska styrenheten i realtid och vid en frekvens på minst 1 Hz, som obligatoriskt informationsflöde.

▼B

5.2.2 Utgångsvridmomentet kan uppskattas av den elektroniska styrenheten med hjälp av inbyggda algoritmer för beräkning av det producerade inre vridmomentet och friktionsvridmomentet.

5.2.3 Det vridmoment i Nm som framgår av ovannämnda informationsflöde ska möjliggöra en direkt jämförelse med de värden som uppmäts när motoreffekten bestäms enligt bilaga XIV. Eventuella korrigeringar som gäller hjälpaggregat ska särskilt inkluderas i ovannämnda informationsflöde.

5.2.4 Tillgång till de uppgifter som krävs i punkt 5.2.1 ska ges i enlighet med de krav som anges i bilaga X och de standarder som anges i tillägg 6 till bilaga 9B till FN/ECE:s föreskrifter nr 49.

5.2.5 Den genomsnittliga belastningen i Nm vid varje driftsförhållande, beräknad på grundval av den information som krävs enligt punkt 5.2.1, ska inte avvika från den genomsnittliga uppmätta belastningen vid det driftsförhållandet med mer än a) 7 % vid bestämning av motoreffekt enligt bilaga XIV, b) 10 % vid genomförande av WHSC-provning enligt bilaga III. Enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 85 ( 7 ) får den faktiska högsta belastningen av motorn avvika från referensvärdet för högsta belastning med 5 % för att ge utrymme för variationer i tillverkningsprocessen. Denna tolerans beaktas i ovannämnda värden.

5.2.6 Extern tillgång till den information som krävs enligt punkt 5.2.1 ska inte påverka fordonets utsläpp eller prestanda.

5.3 Kontroll av tillgång till och överensstämmelse hos den ECU-information som krävs vid provning i drift

5.3.1 Tillgången till det informationsflöde som krävs enligt punkt 5.2.1 i enlighet med kraven i punkt 5.2.2 ska visas med hjälp av ett externt OBD-avsökningsverktyg enligt beskrivningen i bilaga X.

5.3.2 Om denna information inte kan tas fram korrekt med hjälp av ett avsökningsverktyg som fungerar korrekt, ska överensstämmelse för motorn inte anses föreligga.

▼M1

5.3.3 ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med kraven i punkterna 5.2.2 och 5.2.3 ska visas med huvudmotorn i en motorfamilj när motoreffekten bestäms enligt bilaga XIV och när WHSC-provning utförs enligt bilaga III och provning i laboratorium utanför cykeln vid typgodkännande utförs i enlighet med avsnitt 6 i bilaga VI.

▼M1

5.3.3.1 ECU-vridmomentsignalens överensstämmelse med kraven i punkterna 5.2.2 och 5.2.3 ska visas för varje motorfamilj när motoreffekten bestäms enligt bilaga XIV. För det syftet ska ytterligare mätningar göras vid flera delbelastningar och motorvarvtal (till exempel olika WHSC-lägen och ytterligare slumpmässigt utvalda punkter).

▼M4

5.3.4 Om motorn vid provning inte uppfyller de krav på hjälpaggregat som anges i bilaga XIV, ska det uppmätta vridmomentet korrigeras i enlighet med den korrigeringsmetod som anges i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

5.3.5 Överensstämmelsen hos ECU-vridmomentsignalen ska anses föreligga om vridmomentsignalen ligger inom de toleranser som anges i punkt 5.2.5.

6. MOTORFAMILJ

▼M4

6.1 Parametrar för bestämning av en motorfamilj

En motorfamilj enligt en motortillverkares bestämning ska uppfylla kraven i punkt 5.2 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49, och, när det gäller dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon, i punkt 3.1 i bilaga 15 till Uneces föreskrifter nr 49.

6.2 Val av huvudmotor

Motorfamiljens huvudmotor ska väljas i enlighet med kraven i punkt 5.2.4 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49 och, när det gäller dubbelbränslemotorer och dubbelbränslefordon, i punkt 3.1.2 i bilaga 15 till Uneces föreskrifter nr 49.

▼B

6.3 Parametrar för bestämning av en OBD-motorfamilj

OBD-motorfamiljen ska bestämmas av grundläggande konstruktionsparametrar som är gemensamma för motorsystemen i motorfamiljen enligt avsnitt 6.1 i bilaga 9B till FN/ECE:s föreskrifter nr 49.

▼M4

6.4 Utvidgning av en motorfamilj med ett nytt motorsystem

6.4.1 På tillverkarens begäran och efter godkännande från godkännandemyndigheten får ett nytt motorsystem tas upp som medlem i en godkänd motorfamilj om de kriterier som avses i punkt 6.1 är uppfyllda.

6.4.2 Om huvudmotorsystemets konstruktionse