2003R0964 — SV — 26.08.2004 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:









▼B

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 964/2003

av den 2 juni 2003

om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand, och de rördelar av järn eller stål som avsänds från Taiwan, oavsett om deras deklarerade ursprung är Taiwan eller inte







EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen ( 1 ) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3 i denna, med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl:TIDIGARE UNDERSÖKNING (1) Rådet införde genom förordning (EG) nr 584/96 ( 2 ) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, Kroatien och Thailand. De åtgärder som tillämpades på denna import bestod av en värdetull, från vilken tre thailändska exporterande tillverkare från vilka åtaganden hade godtagits genom kommissionens beslut 96/252/EG ( 3 ) var undantagna. I juli 2000 upphörde den antidumpningsåtgärd som tillämpades på importen från ett av dessa tre företag att gälla efter det att en interimsöversyn på begäran av detta företag hade genomförts enligt artikel 11.3 i grundförordningen vilken visade att det inte förekom någon dumpning ( 4 ). (2) I enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen och på grundval av resultaten från en undersökning om kringgående utvidgades antidumpningsåtgärderna beträffande importen från Kina genom förordning (EG) nr 763/2000 ( 5 ), till att omfatta viss import av den berörda produkten, som avsänds från Taiwan. NUVARANDE UNDERSÖKNING (3) Efter offentliggörandet i september 2000 av ett tillkännagivande ( 6 ) om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle komma att löpa ut mottog kommissionen en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, som ingivits av Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry som företräder tillverkare vilka svarar för en betydande del av gemenskapens samlade produktion av vissa rördelar av järn eller stål. I begäran gjordes gällande att skadevållande dumpning av import med ursprung i Kina och Thailand (nedan kallade ”de berörda länderna”) sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De sökande gemenskapstillverkarna begärde inte att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas beträffande importen med ursprung i Kroatien, eftersom tillgänglig statistik visade att dess export till hela världen är mycket liten och det därför inte finns någon tillförlitlig bevisning för att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma. De åtgärder som tillämpades på import med ursprung i Kroatien upphörde därför att gälla den 4 april 2001. (4) Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en översyn, inledde den en undersökning ( 7 ) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. (5) Samtidigt inledde kommissionen på eget initiativ, likaså efter samråd med rådgivande kommittén, en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, i syfte att undersöka om formen på de åtgärder som tillämpades på importen med ursprung i Thailand var lämplig. (6) Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2000 till och med den 31 mars 2001 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen beträffande den utveckling som är relevant för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1996 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). (7) Kommissionen underrättade officiellt de sökande gemenskapstillverkarna, exportörerna och exporterande tillverkarna i Kina och Thailand, de importörer och handlare, användarindustrier och sammanslutningar av användare som såvitt känt var berörda samt företrädarna för den kinesiska och thailändska staten om att översynen hade inletts. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda. (8) Följande gemenskapstillverkare besvarade frågeformuläret och kontrollbesök genomfördes på plats hos dessa: a) Erne Fittings GmbH & Co. — Schlins, Österrike. b) Interfit — Maubeuge, Frankrike. c) Siekmann Fittings GmbH & Co. KG — Lohne, Tyskland. d) Virgilio CENA & Figli SpA — Brescia, Italien. (9) Följande två exporterande tillverkare i Thailand besvarade frågeformuläret och kontrollbesök genomfördes på plats även hos dessa: a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bangkok. b) Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn. (10) Kommissionen sände frågeformulär till 57 icke-närstående importörer och handlare, 23 användarindustrier och 5 sammanslutningar av användarindustrier. Svar på frågeformulären mottogs från följande två importörer och kontrollbesök genomfördes därefter på plats hos dessa: a) IBRABOL Srl. — Bologna, Italien. b) IRC SpA — Cortemaggiore, Italien. PÅGÅENDE UNDERSÖKNING AVSEENDE ANDRA LÄNDER (11) Genom ett tillkännagivande ( 8 ) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 1 juni 2001 inledde kommissionen en undersökning beträffande import av samma produkt med ursprung i Tjeckien, Sydkorea, Malaysia, Ryssland och Slovakien. Detta förfarande inleddes efter mottagandet av ett klagomål som ingivits av Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry och som innehöll tillräcklig bevisning för skadevållande dumpning av importen från dessa fem länder. Slutgiltiga antidumpningsåtgärder infördes i augusti 2002 mot import med ursprung i dessa länder ( 9 ). BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT (12) Den berörda produkten är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål (nedan kallad ”den berörda produkten” eller ”rördelar”), vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex730793 11 (TARIC-nummer 7307931199), ex730793 19 (TARIC-nummer 7307931999), ex730799 30 (TARIC-nummer 7307993098) och ex730799 90 (TARIC-nummer 7307999098). (13) Rördelar används för att sammanfoga rör och förekommer i flera olika utföranden (knärör, T-stänger, övergångsrör och hattmuttrar), materialkvaliteter och storlekar. De kan därför kategoriseras i olika typer alltefter dessa egenskaper. De används främst inom råvaruindustrin, såsom den kemiska industrin, oljeraffinaderier, energiproduktion, bygg- och anläggningssektorn samt skeppsbyggnad. (14) I likhet med i den tidigare undersökningen har denna undersökning visat att de rördelar av järn eller stål som tillverkas i de berörda länderna och säljs på hemmamarknaden eller exporteras till gemenskapen har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper som de produkter som säljs i gemenskapen av de sökande gemenskapstillverkarna och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER av följande skäl:TIDIGARE UNDERSÖKNINGNUVARANDE UNDERSÖKNINGPÅGÅENDE UNDERSÖKNING AVSEENDE ANDRA LÄNDERBERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKTSANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER INLEDANDE ANMÄRKNING (15) Enligt artikel 11.2 i grundförordningen är syftet med denna typ av översyn att fastställa huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsätter eller återkommer. Eftersom importen av den berörda produkten från Kina och Thailand (med undantag av en exporterande tillverkare som inte längre är föremål för antidumpningsåtgärder) var under miniminivån under undersökningsperioden, kommer undersökningen inte endast att inriktas på huruvida det är sannolikt att dumpningen fortsätter, utan också på huruvida det är sannolikt att dumpningen återkommer i betydande omfattning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det bör noteras att i den ursprungliga undersökningen var Kinas och Thailands marknadsandelar 8,5 % respektive 2,6 %. (16) De två thailändska exporterande tillverkare för vilka åtaganden för närvarande gäller samarbetade i undersökningen genom att besvara det frågeformulär som sändes av kommissionen. Inga uppgifter lämnades av någon kinesisk exporterande tillverkare och därför måste slutsatserna beträffande deras situation i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen tillämpade kommissionen samma metoder som vid den ursprungliga undersökningen (skälen 17–31). SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER Thailand Normalvärde (17) När det gäller fastställande av normalvärdet fastställde kommissionen först huruvida de båda samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarnas samlade försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ jämfört med deras samlade exportförsäljning till gemenskapen. Detta konstaterades i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen vara fallet. (18) Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper, sålda av de berörda företagen på hemmamarknaden, som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. (19) I de fall där de inhemska priserna på en viss produkttyp som såldes av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, antingen för att de inte hade sålts på hemmamarknaden eller för att de inte hade sålts vid normal handel, måste en annan metod användas. Eftersom det inte fanns någon annan rimlig metod användes ett konstruerat normalvärde. (20) I samtliga fall där ett konstruerat normalvärde användes konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaderna för de exporterade produkttyperna lades ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. Vinstmarginalen på hemmamarknaden bestämdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel. Exportpris (21) Eftersom all exportförsäljning av den berörda produkten gjordes direkt till oberoende kunder i gemenskapen, fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. Jämförelse (22) I syfte att möjliggöra en rättvis jämförelse mellan varje produkttyp på nivån fritt fabrik och i samma handelsled togs hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för importavgifter, transport-, försäkrings-, hanterings- och förpackningskostnader, samt för kreditkostnader och provisioner. (23) En thailändsk exporterade tillverkare begärde en justering för kreditkostnader eftersom det var ett normalt tillvägagångssätt att ge kända kunder på hemmamarknaden 30–90 dagars kredit. Denna begäran avvisades, eftersom den sökande inte lyckades visa, t.ex. genom kontrakt eller en beskrivning av betalningsvillkoren på fakturorna, att detta var en faktor som det togs hänsyn till när priserna fastställdes. (24) Båda de thailändska företagen begärde en justering för importavgifter. I enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen beviljades detta i den utsträckning som det bevisades att de material för vilka importtullar skulle betalas fysiskt hade införlivats i de berörda produkter som såldes på den inhemska marknaden och att importtullarna inte hade tagits ut eller återbetalats i fråga om den produkt som exporterades till gemenskapen. Endast ett av de två företagen kunde bevisa detta. Dumpningsmarginal (25) Vid beräkningen av dumpningsmarginalen jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet med det genomsnittliga exportpriset till gemenskapen på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. Jämförelsen visade att det förekom dumpning från de två berörda företagens sida. Kina Jämförbart land (26) Enligt de gällande åtgärderna är en enhetlig landsomfattande tull tillämplig på all import till gemenskapen av rördelar med ursprung i Kina. Normalvärdet fastställdes därför på grundval av uppgifter som erhållits från ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat ”jämförbart land”). (27) Thailand användes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen. I tillkännagivandet om inledande av översynen vid giltighetstidens utgång avsåg kommissionen därför att på nytt välja Thailand som jämförbart land för fastställande av normalvärde. Eftersom det konstaterades att resultaten från den tidigare undersökningen fortfarande var giltiga, dvs. att priserna styrdes av marknadskrafter, att flera tillverkare konkurrerade på den thailändska marknaden och att produktionstekniken och produktionsprocessen i stor utsträckning var likadan i Kina och i Thailand, eftersom ingen berörd part lämnat några synpunkter på detta val av jämförbart land och eftersom de thailändska exporterande tillverkarna var samarbetsvilliga, ansågs Thailand, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen, vara ett lämpligt, icke orimligt val av jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina när det gäller den berörda produkten. Normalvärde (28) På grund av bristande samarbete från kinesisk sida måste tillgängliga uppgifter användas. På grund av omständigheterna i detta fall fanns det inte några uppgifter om vilka olika produkttyper som exporterades från Kina, och därför måste normalvärdet fastställas på grundval av det vägda genomsnittet av de normalvärden som fastställts för de samarbetsvilliga thailändska exporterande tillverkarna under undersökningsperioden. Exportpris (29) Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte var samarbetsvilliga måste undersökningsresultaten när det gäller exporten till gemenskapen i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas på tillgängliga uppgifter. Exportpriset fastställdes därför på grundval av den kinesiska exporthandelsstatistiken, eftersom denna konstaterades vara mera tillförlitlig när det gäller den berörda produkten än uppgifterna från Eurostat. I detta sammanhang bör det påpekas att Eurostatstatistiken för den berörda produkten avsåg exnummer, dvs. inte uteslutande den berörda produkten, och att de kinesiska uppgifterna var mera i överensstämmelse med klagomålet. Jämförelse (30) I syfte att möjliggöra en rättvis jämförelse, och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, togs hänsyn i form av justeringar till olikheter i transport- och försäkringskostnader, vilka ansågs påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Dumpningsmarginal (31) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet, på nivån fritt fabrik i Thailand, med det vägda genomsnittliga exportpriset på nivån fritt fabrik i Kina, i samma handelsled. Jämförelsen visade att det förekom dumpning i betydande omfattning. Slutsats (32) Undersökningen har visat att även om de kvantiteter som importerades var begränsade har importen från de båda länderna fortsatt att ske till väsentligt dumpade priser. Undersökningen har inte visat att det finns något skäl att anta att dumpningen skulle upphöra eller minska om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Slutsatsen var därför att det är sannolikt att dumpningen fortsätter. Det ansågs emellertid lämpligt att även undersöka huruvida dumpningen skulle återkomma i form av ökade exportvolymer om de befintliga åtgärderna skulle upphöra att gälla. Sannolikhet för att den dumpade exporten till gemenskapen ökar (33) Vid undersökningen av sannolikheten för att dumpningen återkommer i betydande omfattning bedömdes följande faktorer: utvecklingen av export- eller tillverkningskapaciteten, omständigheterna när det gäller kringgående i fallet Kina och situationen när det gäller exportbeteendet på marknaderna i tredjeland. Thailand (34) De åtaganden som godtagits för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i samband med det ursprungliga förfarandet ledde till att deras försäljning till gemenskapsmarknaden begränsades under undersökningsperioden. Inget brott mot åtagandena konstaterades under denna period. Exportkapacitet (35) Undersökningen visade att båda de samarbetsvilliga företagen är mycket starkt exportinriktade, eftersom mer än 80 % av deras tillverkning av den berörda produkten gick på export under skadeundersökningsperioden. Det förefaller som om dessa företag har ganska stor flexibilitet i fråga om sin tillverkningskapacitet, som utgör cirka 25 % av den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen. Det faktum att dessa företag är starkt exportinriktade visar dessutom att de sannolikt skulle lägga om sin exportförsäljning till vilken marknad som helst som blir attraktivare i fråga om priser och volym. Thailands export till tredjeland (36) Mot bakgrund av den nuvarande låga importvolymen till gemenskapen undersöktes de thailändska exporterande tillverkarnas beteende på en av deras viktigaste exportmarknader, Förenta staterna. Det konstaterades att de amerikanska myndigheterna, efter ett antidumpningsförfarande rörande import av en produkt som i stor utsträckning överensstämmer med den produkt som berörs av denna undersökning, och som begränsades till en diameter av mindre än 360 mm och bland annat hade ursprung i Thailand, år 1992 konstaterade dumpningsmarginaler för detta land som varierade från 10,7 % till 50,8 %. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång drogs i december 1999 slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma ( 10 ) om dessa åtgärder skulle upphöra att gälla. Kina Tillverkning och kapacitetsutnyttjande (37) Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja måste kommissionen använda tillgängliga uppgifter. Eftersom endast lite är känt om den kinesiska industrin baseras följande slutsatser på de uppgifter som lämnades i klagomålet och på statistik om den kinesiska exporthandeln. Stöd för dessa avgöranden hittades också i de uppgifter som offentliggjorts i samband med liknande förfaranden i Förenta staterna. (38) Enligt dessa källor är den samlade kinesiska tillverkningskapaciteten när det gäller den berörda produkten cirka 250 000 ton om året. Kinas nuvarande produktionsvolym per år är enligt bedömningen i klagomålet cirka 90 000 ton. Denna bedömning är baserad på omfattningen av den kinesiska exporten till hela världen, såsom den angivits i handelsstatistiken (cirka 17 000 ton/år), och en inhemsk förbrukning som bedöms vara i stort sett densamma som förbrukningen i gemenskapen (cirka 70 000 ton/år). (39) På denna grundval skulle det kinesiska kapacitetsutnyttjandet vara mindre än 40 % och landets reservkapacitet större än den samlade förbrukningen i gemenskapen. (40) Den stora produktionskapacitet som står till förfogande i Kina i kombination med den kinesiska hemmamarknadens storlek ger därför de kinesiska exporterande tillverkarna stor flexibilitet när det gäller att växla mellan marknader och produkttyper. Dessa tillverkare kan därför snabbt öka sin produktion och inrikta den på valfri exportmarknad, inbegripet gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Kringgående (41) Det bör påpekas att de kinesiska exporterande tillverkarna inte endast har kapacitet att i stor omfattning återuppta sin export till gemenskapen, utan också är benägna att göra detta. Detta framgår av det faktum att den årliga importen från Taiwan, efter införandet av de ursprungliga åtgärderna 1995, i genomsnitt fyrdubblades tills en undersökning om kringgående ( 11 ) visade att merparten av denna import faktiskt var av kinesiskt ursprung, varför de åtgärder som tillämpades på Kina i juni 2000 utvidgades till Taiwan (med undantag av tre taiwanesiska tillverkare). Den kinesiska exporten till tredjeland (42) De kinesiska tillverkarnas exportbeteende på andra för den berörda produkten viktiga marknader undersöktes också. Förenta staterna har i detta avseende under det senaste decenniet inlett tre olika undersökningar beträffande import av en produkt, som till stor del överensstämmer med den produkt som berörs av denna undersökning, med en diameter av högst 360 mm, och med ursprung i bl.a. Kina. Vid den första undersökningen, som ägde rum 1992, fastställdes mycket höga dumpningsmarginaler (upp till 182,9 %) och antidumpningsåtgärder infördes därför på import av den berörda produkten med ursprung bl.a. i Kina. Två år senare, 1994, fastställdes vid en ny undersökning att dessa antidumpningsåtgärder kringgicks genom att produkterna transporterades via Thailand. Slutligen gjordes en översyn av de gällande antidumpningsåtgärderna 1999 varvid slutsatsen drogs att skadevållande dumpning skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. (43) Allt detta visar att om åtgärderna skulle uppöra att gälla är det mycket sannolikt att de kinesiska tillverkarna antar samma exportbeteende på EG-marknaden, som är jämförbar med marknaden i Förenta staterna. (44) Kinas bristande samarbetsvilja i samband med undersökningen tyder slutligen på att ingen kinesisk tillverkare ville eller kunde visa att det inte skulle förekomma någon dumpning om åtgärderna upphörde att gälla. Slutsats (45) Undersökningen har visat att både Kina och Thailand fortsatte att tillämpa dumpning under undersökningsperioden. (46) Mot bakgrund av att Kina har en mycket stor reservproduktionskapacitet till sitt förfogande och att landet redan har kringgått åtgärderna är det högst sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna avsevärt skulle öka sin dumpade export av den berörda produkten till gemenskapen om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. (47) När det gäller Thailand bör det påpekas att eftersom de thailändska företagen är mycket exportorienterade och mot bakgrund av att gemenskapsmarknaden är attraktiv, är det mycket sannolikt att dessa företag skulle återuppta exporten av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden i betydande mängder och till dumpade priser, om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. (48) Slutligen hänvisas det till de kinesiska och thailändska exportörernas dumpade försäljning på den amerikanska marknaden och de amerikanska antidumpningsåtgärder som förlängdes 1999. (49) Sammanfattningsvis är det mycket troligt att importen till gemenskapen från de berörda länderna kommer att återupptas i betydande omfattning och till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN (50) De fyra tillverkare i gemenskapen som samarbetade helt och hållet i undersökningen stod för cirka 60 % av tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen under undersökningsperioden och utgör därför gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Det bör påpekas att tre andra tillverkare, som också var med i begäran om översyn, och som stod för cirka 10 % av tillverkningen i gemenskapen, inte besvarade frågeformuläret inom den beviljade tidsfristen. Två av dessa tillverkare stöder förfarandet, medan den tredje inte framförde några synpunkter om förfarandet. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN FÖRBRUKNING I GEMENSKAPEN (51) Det bör påpekas att en del av gemenskapstillverkarnas försäljning på hemmamarknaden sker till lagerhållare (som inte var samarbetsvilliga), som i sin tur exporterar produkterna utanför gemenskapen. Gemenskapens synbara förbrukning fastställdes därför på grundval av gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares produktionsvolym (på grundval av uppgifterna i begäran) och på import- och exportvolymen i gemenskapen vilka byggde på uppgifter från Eurostat. (52) På denna grundval fastställdes det att förbrukningen i gemenskapen till att börja med ökade från cirka 57 000 ton 1996 till cirka 64 500 ton 1998, men därefter minskade till cirka 50 800 ton under undersökningsperioden. UTVECKLING AV IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA Importvolym och marknadsandelar (53) Importvolymen och marknadsandelarna för de berörda länderna och Taiwan utvecklades på följande sätt:



1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Thailand 111 204 614 740 1 049 1 385 Marknadsandel 0,2 % 0,3 % 1,0 % 1,0 % 2,1 % 2,7 % Kina 316 85 95 78 44 35 Marknadsandel 0,6 % 0,1 % 0,1 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % Taiwan 2 663 5 947 4 434 3 246 1 299 1 259 Marknadsandel 4,7 % 9,7 % 6,9 % 6,2 % 2,6 % 2,5 % (54) Den samlade importen från Thailand ökade väsentligt från cirka 100 ton 1996 till cirka 1 400 ton under undersökningsperioden. Den största ökningen ägde rum mellan 1999 och 2000, vilket sammanfaller med ikraftträdandet av kommissionens beslut om att upphäva åtgärderna för en thailändsk exporterande tillverkare till följd av en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Om hänsyn endast skall tas till de företag som fortfarande är föremål för antidumpningstullar var ökningen av importvolymen emellertid begränsad, med en marknadsandel som ökade från 0,3 % 1996 till 0,5 % under undersökningsperioden. Det bör påpekas att under den tidigare undersökningsperioden (från och med den 1 juli till och med den 31 december 1993) var den thailändska marknadsandelen 2,6 %. (55) Såsom framgår ovan var även importvolymen från Kina begränsad under skadeundersökningsperioden. Det bör emellertid erinras om att slutsatsen vid en undersökning om kringgående var att en betydande del av importen från Taiwan i själva verket var av kinesiskt ursprung. Den kraftiga minskningen av denna import år 2000 sammanfaller med att antidumpningsåtgärderna mot importen från Kina utvidgades till att omfatta viss import från Taiwan. Under den tidigare undersökningsperioden uppgick den kinesiska marknadsandelen till 8,5 %. IMPORTPRISUTVECKLING (56) De båda samarbetsvilliga thailändska tillverkarnas exportpriser ökade mellan 1996 och undersökningsperioden med 6 %. Under hela skadeundersökningsperioden var utvecklingen emellertid inte entydig utan priserna var ibland knappt 10 % över genomsnittspriset för hela perioden och ibland knappt 10 % under denna nivå. (57) Enligt uppgifter från Eurostat minskade de kinesiska exportpriserna 7 % mellan 1996 och undersökningsperioden. I likhet med de thailändska priserna följde de inte någon entydig utveckling under skadeundersökningsperioden. IMPORTVOLYM FRÅN OCH MARKNADSANDELAR FÖR LÄNDER SOM INTE ÄR BERÖRDA (58) Såsom framgår av nedanstående tabell ökade importen från de länder som inte är berörda av detta förfarande väsentligt från cirka 4 300 ton 1996 till 11 700 ton under undersökningsperioden. Deras samlade ökning i fråga om marknadsandel under skadeundersökningsperioden är 15,5 procentenheter.



1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Länder som inte är berörda 4 271 5 922 7 510 4 169 10 821 11 686 Marknadsandel 7,5 % 9,6 % 11,6 % 8,0 % 21,3 % 23,0 % GEMENSKAPSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION GEMENSKAPSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION INLEDANDE ANMÄRKNING (59) Nedanstående ekonomiska indikatorer visar en positiv utveckling under åren 1996–1998, som senare följdes av en försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation totalt sett. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av att slutgiltiga antidumpningsåtgärder infördes 1995, kringgåendet av dessa åtgärder och den därmed sammanhängande utvidgningen av åtgärder till att omfatta viss import med ursprung i Taiwan år 2000, samt slutligen ökningen av den dumpade importen från andra länder som är föremål för ett separat förfarande.



Tillverkning Tillverkning 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Ton 42 455 44 771 46 499 43 009 43 903 46 905 (60) Gemenskapsindustrins tillverkning ökade först med 10 % mellan 1996 och 1998, gick därefter tillbaka till nivån 1996, och ökade därefter igen till nivån för 1998.



Kapacitet och kapacitetsutnyttjande Kapacitet 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Ton 88 400 88 400 88 400 87 300 87 900 87 900 Utnyttjande 48 % 51 % 53 % 49 % 50 % 53 % (61) Gemenskapsindustrins samlade produktionskapacitet var relativt stabil under skadeundersökningsperioden och därför följde kapacitetsutnyttjandet samma utveckling som produktionsvolymen.



Försäljning av den berörda produkten avsedd för förbrukning i gemenskapen Försäljningsvolym i EG 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperiod Ton 30 147 30 038 32 897 28 470 24 893 24 313 (62) Såsom anges ovan har endast den försäljning som är avsedd för förbrukning i gemenskapen beaktats. På denna grundval minskade gemenskapens försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden från cirka 30 100 ton 1996 till cirka 24 300 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en minskning på cirka 19 %. Det är emellertid viktigt att notera att försäljningsvolymen ökade med 9 % mellan 1996 och 1998, så att den 1998 låg på cirka 33 000 ton och sedan minskade till cirka 24 300 ton under undersökningsperioden.



Lager Utgående lager 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Ton 5 629 5 920 6 022 6 109 5 571 5 401 (63) Lagernivån minskade med cirka 4 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Den var mer eller mindre stabil under de fyra första åren av skadeundersökningsperioden, men började minska betydligt efter 1999.



Marknadsandel Marknadsandel 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Gemenskapsindustrin 52,8 % 48,9 % 50,9 % 54,7 % 49,0 % 47,9 % (64) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 4,9 procentenheter mellan 1996 och undersökningsperioden. Mellan 1996 och 1999 ökade emellertid marknadsandelen med 1,9 procentenheter till följd av införandet av de åtgärder som nu är föremål för översyn. Därefter försämrades gemenskapsindustrins ställning på marknaden.



Gemenskapsindustrins försäljningspriser Pris per enhet, försäljning i EG 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Euro/ton 1 812 1 686 1 595 1 515 1 437 1 413 (65) Gemenskapsindustrins genomsnittliga nettoförsäljningspriser per enhet minskade från 1 812 euro 1996 till 1 413 euro under undersökningsperioden, vilket motsvarar en minskning med 22 %. Försäljningspriserna minskade med cirka 5 % varje år.



Lönsamhet och räntabilitet Lönsamhet 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden I procent av nettoomsättningen i EG 3,1% 5,2% 3,3% – 2,4% – 4,2% – 3,5% Räntabilitet 7,5% 17,7% 17,6% – 1,0% – 6,2% – 3,7% (66) Gemenskapsindustrin lyckades öka sin lönsamhet från 3,1 % 1996 till 5,2 % 1997. Efter det året minskade emellertid lönsamheten kontinuerligt och var klart negativ under undersökningsperioden, dvs. - 3,5 %. Det bör påpekas att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen (juli–december 1993) befann sig i en förlustsituation motsvarande cirka - 7 % av omsättningen. (67) Räntabiliteten följde i stort sett lönsamhetskurvan under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att både direktinvesteringarna och en del av de investeringar som har ett indirekt samband med tillverkningen av den berörda produkten har beaktats.



Kassaflöde Kassaflöde 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden 1 000 euro 3 009 5 393 4 939 1 773 638 281 (68) Det kassaflöde som försäljningen av den berörda produkten genererade ökade med cirka 65 % mellan 1996 och 1998 och minskade därefter kraftigt till 281 000 euro under undersökningsperioden. Förmåga att anskaffa kapital (69) Inte något av företagen uppgav att de hade några svårigheter att anskaffa kapital. Om kassaflödet skulle fortsätta att försämras kan detta läge emellertid komma att ändras.



Sysselsättning och löner Sysselsättning och löner 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Totalt antal anställda 547 548 580 555 535 580 Genomsnittslön per anställd (1 000 euro) 33,4 33,6 35,1 34,5 35,1 35,9 (70) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin uppvisade inte någon entydig utveckling. Den ökade mellan 1996 och 1998 från 547 till 580 anställda, minskade därefter, men återgick under undersökningsperioden till 1998 års nivå. Ökningen under undersökningsperioden skall ses mot bakgrund av en ökning av produktionen under samma period. (71) Genomsnittslönen per anställd var relativt stabil under åren 1996 och 1997 och ökade därefter gradvis. Mellan 1996 och undersökningsperioden uppgick ökningen totalt sett till cirka 7 %.



Produktivitet Produktivitet 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden Produktivitet (produktion i ton per anställd) 77,6 81,7 80,2 77,5 82,1 80,9 (72) Produktiviteten ökade med 3 % mellan 1996 och 1998 från 77,6 ton till 80,2 ton per anställd. Därefter minskade den, men kom under undersökningsperioden åter upp till 1998 års nivå.



Investeringar Investeringar 1996 1997 1998 1999 2000 Undersökningsperioden 1 000 euro 2 738 2 222 2 441 3 094 2 781 2 529 (73) Nyinvesteringarna låg kvar på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Dessa investeringar utgjordes huvudsakligen av utbyte eller förbättring av befintlig utrustning och har inte något samband med en ökning av kapaciteten. Tillväxt (74) Såsom anges ovan kunde gemenskapsindustrin mellan åren 1996 och 1998 dra nytta av den växande marknaden och öka sin försäljningsvolym och sin marknadsandel. Därefter minskade emellertid förbrukningen i gemenskapen, och trots den minskade importvolymen från de berörda länderna (kringgående av åtgärderna genom importen via Taiwan) minskade gemenskapsindustrins försäljning och marknadsandel. Dumpningsmarginalens storlek (75) Mot bakgrund av att importvolymen från de berörda länderna var liten under undersökningsperioden är det sannolikt att storleken på den fastställda dumpningsmarginalen får negativa verkningar, särskilt om den berörda importen ökar i omfattning i framtiden. I detta sammanhang erinras om slutsatserna i avsnitt E.4, där det anges att det är högst sannolikt att importen till gemenskapen från de berörda länderna kommer att återupptas i betydande omfattning och ske till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning (76) Såsom framgår av den positiva utvecklingen när det gäller de flesta av de angivna indikatorerna återhämtade sig gemenskapsindustrins ekonomiska situation under åren 1996-1998 från de skadevållande verkningarna av den dumpade importen med ursprung i de två berörda länderna. Därefter försämrades situationen igen till följd av verkningarna av den ökade importen till dumpade priser från andra tredjeländer (se avsnitt C). SLUTSATS AV UNDERSÖKNINGEN AV GEMENSKAPSINDUSTRINS SITUATION (77) Det är uppenbart att införandet av åtgärder mot Kina och Thailand hade en positiv inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation jämfört med situationen innan åtgärderna infördes. De flesta av skadeindikatorerna uppvisade en positiv utveckling mellan 1996 och 1998. Produktionen, kapacitetsutnyttjandet och försäljningsvolymen ökade, vilket ledde till ökade marknadsandelar och ökad sysselsättning. Indikatorerna när det gäller lönsamhet, såsom avkastning på omsättning och investeringar och kassaflödet, utvecklades också gynnsamt. Om inte åtgärderna hade kringgåtts genom importen från Taiwan skulle denna utveckling ha varit ännu gynnsammare. Efter 1998 försämrades emellertid gemenskapsindustrins ekonomiska situation allmänt sett, dvs. dess försäljningsvolym, marknadsandelar och produktion minskade liksom dess lönsamhet och priser. Den skada som gemenskapsindustrin vållades under denna period förorsakades av dumpad import från Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Sydkorea och Slovakien, och slutgiltiga antidumpningstullar infördes därför mot dessa länder i augusti 2002 ( 12 ). SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER (78) För att bedöma de sannolika verkningarna av att de gällande åtgärderna upphör att gälla togs hänsyn till följande faktorer: a) Såsom anges i skälen 33–44 — finns det tydliga tecken på att de kinesiska och thailändska tillverkarna har möjlighet att öka eller lägga om sin export till gemenskapsmarknaden, — är det sannolikt att tillverkarna i de berörda länderna, mot bakgrund av det exportprisbeteende som fastställts när det gäller den kinesiska och thailändska exporten till Förenta staterna, i avsaknad av åtgärder åter skulle börja tillämpa dumpade priser på gemenskapsmarknaden. De priser som i allmänhet tas ut på dessa exportmarknader är faktiskt lägre än gemenskapsindustrins priser, även om en noggrann undersökning inte har kunnat göras på grund av de många olika produkttyperna och den därav följande bristande möjligheten att göra exakta prisjämförelser mellan alla produkttyper. b) Undersökningen visade, på grundval av en jämförelse mellan jämförbara produkttyper, att de thailändska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten till ett avsevärt lägre pris än gemenskapsindustrins priser. När det gäller Kina var det, på grund av bristande samarbetsvilja, de olika produkttyperna och därigenom olika importpriserna, inte möjligt att göra en prisjämförelse mellan olika produkttyper. Tillgängliga uppgifter tyder emellertid på att det genomsnittliga kinesiska importpriset är betydligt lägre än de thailändska tillverkarnas. Slutsatsen är därför att skillnaden mellan försäljningspriserna för de berörda produkterna med ursprung i Kina och gemenskapsindustrins priser, utan införande av antidumpningstullar, är minst lika stor som för importen med ursprung i Thailand. c) Det är högst sannolikt att de berörda länderna skulle fortsätta att ta ut dessa låga priser, även i syfte att återta förlorade marknadsandelar. Ett sådant prisbeteende i förening med Kinas och Thailands förmåga att leverera betydande kvantiteter av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet leda till ett ytterligare pristryck på marknaden och ha negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. (79) Om åtgärderna mot importen från Kina skulle upphöra skulle dessutom åtgärderna mot kringgåendet upphöra i fråga om importen av den berörda produkten från Taiwan. Såsom anges i skäl 41 har det konstaterats att åtgärderna mot importen från Kina har kringgåtts i stor utsträckning varför de utvidgades till att omfatta Taiwan. Om dessa åtgärder mot Taiwan skulle upphöra att gälla är det mycket sannolikt att kringgåendet skulle återupptas. (80) På grundval av ovanstående är slutsatsen att det är sannolikt att den skada som vållats av importen från Kina och Thailand skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. GEMENSKAPENS INTRESSE SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMERGEMENSKAPENS INTRESSE INLEDANDE ANMÄRKNING (81) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla inblandade parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas och handlarnas intresse och intresset hos användarna av den produkt som är föremål för undersökning. (82) Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen. Det förhållandet att den nu aktuella undersökningen är en översyn och således en undersökning av en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan har införts, gör att det är möjligt att bedöma de eventuellt orättmätiga negativa verkningar som de gällande antidumpningsåtgärderna kan ha haft för de berörda parterna. (83) På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte är i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. Gemenskapsindustrins intresse (84) Gemenskapsindustrin har visat att den är en strukturmässigt bärkraftig industri. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska situation vid en tidpunkt då effektiv konkurrens hade återupprättats sedan de nu gällande antidumpningsåtgärderna hade införts. Den vinstnivå som den kunde uppnå två år efter införandet av åtgärderna ansågs vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen vara rimlig med hänsyn till vad industrin kunde förväntas uppnå i avsaknad av dumpad import. (85) Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att dra nytta av de nu införda åtgärderna. Om åtgärderna inte skulle bibehållas är det sannolikt att gemenskapsindustrin kommer att vållas skada även om åtgärder vidtas mot de övriga länder som exportera till dumpade priser. Icke-närstående importörers och handlares intresse (86) Kommissionen sände frågeformulär till 57 icke-närstående importörer och handlare. Endast två importörer besvarade frågeformuläret. En av dessa importörer brukade köpa den berörda produkten från Kina, men bytte leverantör efter det att åtgärderna införts. Företaget hävdade därför att det inte skulle påverkas av om åtgärderna upprätthölls eller upphörde att gälla. Den andra importören är positiv till en förlängning av åtgärderna och har hävdat att illojala handelsmetoder innan åtgärderna infördes hade en snedvridande effekt på gemenskapsmarknaden. (87) Nitton andra importörer svarade att de inte berördes av förfarandet, eftersom de under skadeundersökningsperioden inte hade köpt från de berörda länderna. Inga andra reaktioner mottogs och slutsatsen är därför att bibehållandet av åtgärderna inte kommer att ha några betydande negativa verkningar för importörer eller handlare. Användarnas intresse (88) Användarna av den berörda produkten är huvudsakligen verksamma inom den petrokemiska industrin och inom byggsektorn. Kommissionen sände frågeformulär till 23 användare och fem sammanslutningar av potentiella användare inom EU. Endast tre företag svarade och alla hävdade att de inte var berörda av förfarandet. (89) Detta bristande samarbete förefaller bekräfta att rördelarna utgör en mycket liten del av dessa företags samlade produktionskostnader och att de gällande åtgärderna inte har någon väsentlig negativ inverkan på deras ekonomiska situation. SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE (90) Av ovanstående skäl är slutsatsen att det inte anses att de eventuella verkningarna för importörer och användarindustrier skulle kunna uppväga den positiva effekt som åtgärder mot återkommande skadevållande dumpning skulle få för gemenskapsindustrin. Det finns därför inte några tvingande skäl för att inte fortsätta med antidumpningsåtgärderna. SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE Form när det gäller åtgärderna mot Thailand (91) Såsom anges i tillkännagivandet om inledande inleddes interimsöversynen beträffande formen på åtgärderna mot importen från Thailand på eget initiativ av kommissionen. (92) Inget slutgiltigt avgörande har ännu fattats i detta avseende och undersökningen pågår fortfarande. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (93) Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter sedan dessa uppgifter meddelats. Inga synpunkter lämnades som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. (94) Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina och Thailand eller avsända från Taiwan och som utvidgades genom rådets förordning (EG) nr 763/2000 och ändrades genom rådets förordning (EG) nr 2314/2000 i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bör bibehållas. Det erinras om att dessa åtgärder består av en värdetull för båda de berörda länderna, med undantag av import av den berörda produkten som tillverkas och säljs för export till gemenskapen av två thailändska företag för vilka åtaganden har godtagits. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm, av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, vilka klassificeras enligt KN-nummer ex730793 11 (TARIC-nummer 7307931199), ex730793 19 (TARIC-nummer 7307931999), ex730799 30 (TARIC-nummer 7307993098) och ex730799 90 (TARIC-nummer 7307999098) med ursprung i Kina och Thailand.

▼M2

2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, på de produkter som tillverkas av följande företag:







Land Tullsats TARIC-tilläggsnummer Kina 58,6 % — Thailand 58,9 % A 999 Med undantag av: Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd, Samutprakarn 7,4 % 8 850 Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng-Samutprakarn 0 % A 118

▼M1

2a. Trots vad som sägs i punkt 2 skall, om import av den berörda produkten från Thailand omfattas av en skyddstilläggstull enligt artikel 1.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1694/2002 ( 13 ), följande antidumpningstullsatser tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull:







Land Företag Tillämplig antidumpningstullsats (i %) om skyddstilläggstull skall betalas TARIC-tilläggs-nummer T.o.m. 28.3.2003 29.3.2003–28.9.2003 29.9.2003–28.3.2004 29.3.2004–28.9.2004 29.9.2004–28.3.2005 Thailand Alla företag (utom Thai Benkan Co. Ltd, Prapadaeng Samutprakarn 35,2 % 37,6 % 37,6 % 39,7 % 39,7 % 8851

▼M2 —————

▼B

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

▼M2 —————

▼B

Artikel 3

►M1 1. ◄ Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 på import med ursprung i Kina skall utvidgas till att omfatta import av samma typ av rördelar (TARIC-nummer 7307931191, 7307931991, 7307993092, 7307999092) avsända från Taiwan (TARIC-tilläggsnummer A 999), med undantag av de rördelar som tillverkas av Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARIC-tilläggsnummer A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARIC-tilläggsnummer A 099) och Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taiwan) (TARIC-tilläggsnummer A 100).

▼M1

2. Trots vad som sägs i punkt 1 skall, om import av rördelar som avsänds från Taiwan omfattas av skyddstilläggstull enligt artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1694/2002 och med undantag av de rördelar som tillverkas av företagen Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co., Ltd och Niang Hong Pipe Fittings Co., Ltd, följande antidumpningstullsatser tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull:







Land Företag Tillämplig antidumpningstullsats (i %) om skyddstilläggstull skall betalas TARIC-tilläggs-nummer T.o.m. 28.3.2003 29.3.2003–28.9.2003 29.9.2003–28.3.2004 29.3.2004–28.9.2004 29.9.2004–28.3.2005 Taiwan Alla företag (utom Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co., Ltd och Niang Hong Pipe Fittings Co., Ltd) 34,9 % 37,3 % 37,3 % 39,4 % 39,4 % A999

▼B

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA

Följande uppgifter skall anges på den faktura som åtföljer vid företagets försäljning till gemenskapen av de rördelar som omfattas av åtagandet:

1. Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR VILKA OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

2. Namnet på det företag som anges i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.

3. Fakturanummer.

4. Datum för utfärdande av fakturan.

5. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns.

6. En exakt beskrivning av varorna.

7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, inbegripet — pris, — betalningsvillkor, — leveransvillkor, — sammanlagda avdrag och rabatter.

8. Namn på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdats direkt av företaget.

9. Namn på den tjänsteman vid företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran: ”Jag intygar härmed att [företagets namn] försäljning för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom [beslut 1996/252/EG]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”