Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"BKOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1091/94
av den 29 april 1994
om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i
gemenskapen mot luftföroreningar
(EGT L 125, 18.5.1994, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EG) nr 690/95 av den 30 mars 1995 L 71 25 31.3.1995
"M2 Kommissionens förordning (EG) nr 1390/97 av den 18 juli 1997 L 190 3 19.7.1997
"M3 Kommissionens förordning (EG) nr 1545/1999 av den 14 juli 1999 L 180 9 15.7.19991994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 1
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1091/94
av den 29 april 1994
om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr
3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3528/86 av den 17
november 1986 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftförore-
ningar (1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2157/92 (2), särskilt
artikel 3 i denna,
med beaktande av resolution nr 1 från den första ministerkonferensen om
skydd av skogarna i Europar (3) och den därpå följande resolutionen, och
med beaktande av följande:
Enligt artikel 2.1 tredje och fjärde strecksatsen i förordning (EEG) nr
3528/86 är målet med gemenskapsprogrammet att hjälpa medlems-
staterna att
— genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogsekosys-
temen,
— på ett samordnat och enhetligt sätt utarbeta eller utöka ett nät av
permanenta observationsområden, vilket behövs för en sådan
intensiv och fortlöpande övervakning.
Enligt artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 3528/86 skall medlemsstaterna
till kommissionen överlämna de uppgifter som samlats in genom nätet av
observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning.
Detta nät av observationsområden upprättas för att göra det möjligt att få
fram detaljerade upplysningar om utvecklingen hos skogens ekosystem i
gemenskapen. På detta sätt blir det möjligt att fastställa sambanden
mellan förändringen i de miljömässiga faktorerna, särskilt luftförorening,
och reaktionen hos skogens ekosystem på sådan förändring.
Upplysningarna från nätet möjliggör en bättre tolkning av resultaten från
det systematiska nät av observationsområden som föreskrivs i kommis-
sionens förordning (EEG) nr 1696/87 (4) enast ändrad genom förordning
(EEG) nr 836/94 (5).
Ansökningar om stöd som görs i enlighet med förordning (EEG) nr
3528/86 i syfte att genomföra en sådan intensiv och fortlöpande
övervakning som avses i artikel 2.1 bör innehålla all den information
som behövs för en granskning av dessa åtgärder mot bakgrund av
målsättningarna och kriterierna i den förordningen. Denna information
bör lämnas i standardiserad form för att underlätta granskning och
jämförelse av ansökningarna.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet
från Ständiga kommittén för skogsbruk.!B
(1) EGT nr L 326, 21.11.1986, s. 2.
(2) EGT nr L 217, 31.7.1992, s. 1.
(3) December 1990, Strasbourg.
(4) EGT nr L 161, 10.6.1987, s. 1.
(5) EGT nr L 97, 15.4.1994, s. 4.1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 2
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Ett nät av permanenta observationsområden skall upprättas av
medlemsstaterna. Senast den 30 juni 1994 skall valet av områden vara
avslutat och över 50 % av områdena skall ha upprättats i enlighet med de
gemensamma metoderna för upprättande av ett nät av permanenta
observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning (se bilaga
1). De sista områdena skall ha upprättats före den 30 juni 1995.
Medlemsstaterna skall för alla områden senast den 15 december 1994 till
kommissionen sända en översikt över urvalskriterierna och en fullständig
förteckning över de utvalda områdena, vilken skall innehålla grund-
läggande upplysningar såsom läge (longitud, latitud, altitud) och arter,
samt allmänna upplysningar om varje upprättat observationsområde i
standardiserad form enligt bilaga 7a.
2."M3I de permanenta observationsområdena skall en intensiv och
kontinuerlig övervakning av skogens ekosystem genomföras. Övervak-
ningen omfattar en fortlöpande inventering av tillståndet för kronor,
jordmån, blad och barr, liksom mätningar av tillväxtförändringar,
nedfallshastighet och meteorologiska förhållanden samt provtagning
från mark- och grundvatten jämte analys av däri lösta ämnen, liksom
undersökningar av markvegetationen, i enlighet med objektiva prov-
tagningsmetoder och etablerade analysmetoder. 3
3."M2Medlemsstaterna skall senast den 31 december varje år till
kommissionen i standardiserad form sända minst de data som samlats in
vid den övervakning som genomförts under det närmast föregående året
för varje permanent observationsområde som anges i bilaga VIIa och
bifoga den tolkningsrapport som avses i bilaga VIIb. Dessutom skall de
före den 31 december varje år till kommissionen sända den årliga
lägesrapport om utvärdering och tolkning av resultaten på nationell nivå
som avses i bilaga VIIb. 3
4."M3De tekniska upplysningar som rör bestämmelserna i denna
artikel anges i bilagorna III-XI. 3
Artikel 2
1. Ansökningar om stöd från gemenskapen enligt artikel 2.1 i
förordning (EEG) nr 3528/86 skall innehålla de upplysningar och de
dokument som anges i bilaga 2 till den här förordningen och kan röra
följande verksamheter:
— Upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observations-
områden för intensiv och fortlöpande övervakning.
— Undersökning av kronornas tillstånd.
— Undersökning av jordmånen.
— Undersökning av bladen/barren.— Mätningar av tillväxten.— Mätningar av depositionen.
— Meteorologiska mätningar.
— Provtagning och analys av jordlösningar.
— Att utföra undersökningen av markvegetationen.Ansökningar skall lämnas i tre exemplar i enlighet med bilaga 2.Medlemsstaterna skall sända ansökningarna till kommissionen före den 1
november varje år för det påföljande året.
2. Ansökningar som inte uppfyller kraven i punkt 1 skall inte beaktas.!B
!M2
!M3
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 3
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 4
BILAGA 1
GEMENSAMMA METODER FÖR UPPRÄTTANDE A V ETT NÄT A V
PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDEN FÖR INTENSIV OCH
FORTLÖPANDE ÖVERV AKNING
(Artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar)
I. Allmänt
Syftet med det program som avses i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr
3528/86 med ändringar är att upprätta ett nät av permanenta observations-områden i gemenskapens medlemsstater och att samla in data genomintensiv och fortlöpande övervakning.
Målen för programmet är
— att genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogens
ekosystem avseende skador som orsakas av luftföroreningar och andrafaktorer som påverkar skogens tillstånd,
— att öka förståelsen av sambandet mellan förändringar i skogens
ekosystem och de faktorer som påverkar det, särskilt luftföroreningar,
genom att på en och samma plats utföra olika mätningar samtövervakning av skogens ekosystem och dess beståndsdelar, och
— att få fram relevant information om utvecklingen hos ett antal
skogsekosystem i gemenskapen.
II. Upprättande av nätet av permanenta observationsområden
II.1 V al av områden
Alla medlemsstater valde före den 30 juni 1994 ut ett tillräckligt stort antal
observationsområden på sina territorier. Efter detta datum har en delmedlemsstater utökat sina nationella övervakningsprogram genom atttillföra ytterligare områden. Det maximala antalet sådana områden bör i
princip vara femton per medlemsstat, men medlemsstaterna får välja ett
större antal områden på villkor att antalet inte överstiger 20 % av antaletnationella områden i gemenskapens rutsystem på 16 * 16 km (förordning(EEG) nr 1696/87).
Urvalet av dessa områden är medlemsstaternas ansvar, men följande
urvalskriterier bör tillämpas:
— Områdena bör ha ett sådant läge att de viktigaste skogslevande arterna
och de vanligaste växtförhållandena inom respektive land finns
representerade.
— Varje område skall vara minst 0,25 hektar, mätt i horisontalplanet.— För att i möjligaste mån reducera effekterna av olika typer av
verksamhet på intilliggande områden skall observationsområdetomges av en buffertzon. Zonens faktiska bredd kan variera, beroende
på skogens typ och ålder. Om observationsområdet och dess
omgivningar är likartade vad gäller höjd och åldersstruktur kanbuffertzonens bredd begränsas till 5 eller 10 meter. Om detskogsområde i vilket observationsområdet ligger består av blandade
bestånd, olika arter eller bestånd med olika åldersstruktur, skall
buffertzonen utvidgas till en bredd på upp till fem gånger denpotentiella maximihöjden på skogen i observationsområdet.
— Eftersom observationsområdet måste vara tillgängligt för övervakning
under lång tid, skall hörnen eller gränserna vara tydligt utmärkta och
varje provträd i området vara försett med en nummermärkning sominte försvinner.
— Observationsområdena bör vara lätta att nå vid alla tidpunkter, och det
bör inte finnas några begränsningar vad gäller tillgänglighet och
provtagning.
— Observationsområdet, buffertzonen och den omgivande skogen bör
förvaltas på samma sätt (dvs. de åtgärder som vidtas bör varajämförbara), och störningar till följd av övervakningen bör reduceras
så långt det är möjligt.
— Områden som utsätts för direkta föroreningar från kända lokala källor
bör undvikas. Områdena bör inte ligga i närheten av jordbruks-!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 5
anläggningar, mycket nära större vägar eller i omedelbar närhet av
förorenande industrier.
— Ett tillräckligt antal träd bör finnas tillgängliga för provtagning i eller
i närheten av området.
— Observationsområdena och buffertzonerna bör vara så likartade som
möjligt vad gäller t. ex. artsammansättning, ålder, storlek, jordmån
och lutning.
— Områdena bör ligga tillräckligt långt från skogskanten.
Medlemsstaterna rekommenderas att välja områden som under de senaste
åren har övervakats inom ramen för förordning (EEG) nr 3528/86 ellerandra program. Om ytterligare områden måste väljas ut rekommenderassådana som är identiska med eller ligger nära de områden som redan ingår
i gemenskapens rutnät (16 * 16 km). Dessa ytterligare områden bör också
vara så belägna att det är möjligt att utnyttja information från andra källor(t.ex. meteorologiska stationer).
II.2 Upprättande och beskrivning av observationsområdet
Medlemsstaterna lämnade under 1994 in allmänna uppgifter och en
detaljerad beskrivning av varje område till kommissionen.
Den detaljerade beskrivningen av ett område skall omfatta områdets
exakta läge, en kartskiss som visar den permanenta märkningen av
områdets hörn eller gränser, antalet träd i området och alla andra beståendeoch relevanta geografiska element i eller i närheten av området (t.ex.tillfartsvägar, floder). I framtiden skall även provtagningsplatsernas exakta
läge markeras på denna karta (för t.ex. jordprover).
II.3 Definition av ett delområde
I princip skall alla träd i observationsområdet ingå i det prov som tas för
bedömning av träden (t.ex. kronundersökning, tillväxtbedömning). Om
området har många träd (dvs. täta bestånd), kan ett delområde avgränsasoch användas för dessa undersökningar. Delområdet bör, när observations-området upprättas, vara tillräckligt stort för att möjliggöra tillförlitliga
uppskattningar för dessa undersökningar under minst 20 år och helst under
beståndets hela livstid. Det bör finnas minst 20 träd i delområdet underdenna period.
II.4 Allmänna uppgifter om varje observationsområde
Följande allmänna uppgifter om varje permanent observationsområde
avsett för intensiv och fortlöpande övervakning skall samlas in då områdetupprättas och i samband med de första undersökningarna:
Upprättande Inledande undersökningar
— Lägeskod:
land
observationsområdets nummerlatitud och longitud
— Beskrivning:
altitud
orientering
total areal
marktyp (uppskattning)antal träd hela områdettillgången på vatten för de viktigaste arterna
humustyp
delområden (i förekommende fall)
— Uppgifter om bestånd:
det dominerande vegetationsskiktets genomsnittliga ålder
huvudsakliga trädarteravkastning (uppskattning)!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 6
Upprättande Inledande undersökningar
— Övriga observationer:
områdets historia
andra närbelägna övervakningsstationer
Om ytterligare områden upprättas för att komplettera det nationella
programmet för intensiv övervakning skall medlemsstaten i fråga för varjenytt område överlämna till kommissionen de upplysningar som samlats inunder upprättandet i form av en datafil (se bilaga VIIa, formulär 1a) samt
rapporter (se bilaga VIIa, formulär 1b). Upplysningarna skall lämnas in
under det år som upprättandet skedde. Viktig information som erhållsunder de år då övervakningen äger rum skall varje år föras in på formulär1a och 1b (bilaga VII) och överlämnas till kommissionen. Övrig
information skall lämnas direkt efter det att den första relevanta
undersökningen har genomförts och uppdateras vid behov.
III. Utbyte av förstörda observationsområden
III.1 Allmänt
Medlemsstaterna skall själva välja ut områden för intensiv övervakning.
Urvalet skall styras av de kriterier som fastställs i denna bilaga. De flestamedlemsstater har utvecklat en egen strategi för övervakning av sinanationella skogsekosystem i syfte att samla in uppgifter om de viktigaste
trädarterna och odlingsförhållandena.
Även om områdena väljs ut för att vara tillgängliga för övervakning under
en längre tid kan ett område naturligtvis förstöras innan denna tid gått ut,t.ex. som en följd av bränder. I vissa fall kan ett antal slutliga
provtagningar ändå utföras innan alla träd i området har försvunnit. Nästa
steg är att göra en översyn av den strategi som ligger bakom selektions-kriterierna och sedan avgöra vilka kriterier som skall tillämpas då ett nyttområde väljs ut.
III.2 Avslutande mätningar
Möjligheten att göra vissa avslutande mätningar eller bedömningar bör
utnyttjas. Till exempel kan, innan området (slutligt) förstörs, en
(förstörande) provtagning utföras på de träd som övervakas i området,
om så är möjligt. Efter det att träden fällts kan deras exakta längd mätas,stamtrissor sågas ut och exakta provtagningar av blad och barr göras.
III.3 Strategi
Övervakningsstrategin i de flesta medlemsstaterna omfattar faktorer som
skogsareal, typ av ekosystem och artsammansättning samt ofta ävenjordmån, meteorologi och omfattningen av nedfallet. Om ett område måste
ersättas, bör detta tillfälle utnyttjas för att kontrollera om den ursprungliga
strategin fortfarande är användbar och hur avbrottet bäst kan kompenseras.Man bör i detta sammanhang vara medveten om att, utöver de ursprungligaparametrarna (kronornas tillstånd, jordmån, blad och barr samt tillväxt),
ytterligare parametrar tillkommit inom programmet under de senaste åren
(nedfall, meteorologi, lösta ämnen i mark- och grundvattnet, mark-vegetation samt fjärranalys (
1)). Hänsyn bör därför tas till hur programmet
för intensiv övervakning har utvecklats då ersättningen av områden
förbereds.
I allmänhet kan det dock vara lämpligt att de nya områdena är belägna
inom samma region och har samma marktyp, nedfallsnivå och trädartersom de förstörda områdena.
III.4 Upprättande av nya ersättningsområden
Vid urvalet av nya områden skall samma kriterier användas som för de
förstörda områdena. Efter det att nya områden upprättats bör vissa
undersökningar, dvs. sådana som inte skall upprepas kort därefter, utföras
så snart som möjligt (undersökning av jordmånen samt fjärranalys).Eftersom undersökningen av kronor, blad och barr görs varje eller!
M3
(1) De tekniska detaljerna rörande den frivilliga användningen av flygfotografering vid
intensiv övervakning av olika områden fastställs i den handbok om fjärranalys-
användning som sammanställts av Europeiska kommissionen.1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 7
vartannat år behövs inga extra undersökningar av dessa direkt efter det att
ett område har upprättats. Om nästa ordinarie undersökning av tillväxten
planeras äga rum mer än tre år efter det att ett område har upprättats bör
tillväxtmätningar göras direkt efter det att området upprättats.
III.5 Viktiga aspekter
Ersättningsområden skall ges nya nummer. Medlemsstaterna skall, utöver
den regelbundna informationen, underrätta kommissionen om skälen tillatt ett område ersatts, liksom resultaten från de senast gjorda observatio-nerna eller mätningarna samt vilka kriterier som använts vid urvalet av nya
områden.!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 8
!M3
BILAGA 2
ANSÖKAN OM STÖD FRÅN GEMENSKAPEN FÖR DE ÅTGÄRDER
SOM SKALL VIDTAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 I FÖRORDNING
(EEG) nr 3528/86 MED ÄNDRINGAR
Ansökningar om stöd skall lämnas i enlighet med bilaga A till kommissionens
förordning (EEG) nr 526/87 (1) tillsammans med en sammanfattning av de
upplysningar som anges nedan och den tabell (ifylld) som ingår i denna bilaga
som formulär 2a.
För varje åtgärd som skall vidtas i enlighet med artikel 2 skall information lämnas
om följande:
1. Kort beskrivning av åtgärderna
2. Sökande
Kopplingen mellan den sökande och åtgärderna.
3. Organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna
Målet för och omfattningen av organets huvudverksamhet.
4. Detaljerad beskrivning av åtgärderna
a) Om åtgärderna rör upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta
observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.
2. Det berörda områdets eller de berörda områdenas geografiska läge
och storlek (samt kartmaterial).
3. Antal permanenta observationsområden.
b) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av
kronorna inom de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i under-
sökningen av kronornas tillstånd (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i
observationsområdena (antal träd, markeringar etc.).
4. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
c) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av
jordmånen i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i under-
sökningen av jordmånens tillstånd (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i
observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning av mark-
profiler etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförligredogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-
ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de
analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulä;r
2b).
d) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av
blad och barr i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i under-
sökningen av bladens/barrens tillstånd (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i
observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning etc.).
(1) EGT L 53, 21.2.1987, s. 14.1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 9
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig
redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-
ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med deanalysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
e) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av
tillväxtförändringar i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i tillväxtmät-
ningarna (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observa-
tionsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig
redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-
ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med deanalysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
f) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av
nedfallet i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i mätning-
arna av nedfallet (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observa-
tionsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig
redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med deanalysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
g) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av meteorologiska
mätningar i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i de
meteorologiska mätningarna (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observa-
tionsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig
redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med deanalysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
h) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av lösta
ämnen i mark- och grundvatten i de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i mätning-
arna av lösta ämnen i mark- och grundvatten (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observa-
tionsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförligredogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 10
ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de
analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
i) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av
markvegetationen inom de permanenta observationsområdena:
1. Beskrivning av den nuvarande situationen.2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i under-
sökningen av markvegetationen (formulär 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i
observationsområdena (antal delprover, beskrivning etc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och
de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförligredogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräk-
ningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de
analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.
5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär
2b).
5. Kostnader för åtgärder enligt 4 a-4 i (formulär 2a)
1. Kostnader för upprättande eller utvidgning av nätet (4 a)
1.1 Kostnad per observationsområde.1.2 Totalkostnad.1.3 Stöd som sökts från gemenskapen.
2. Kostnader för utformning, övervakning eller provtagning för varje
undersökning (4 b-4 i)
2.1 Kostnad per observationsområde.
2.2 Totalkostnad.2.3 Stöd som sökts från gemenskapen.
3. Kostnader för analys och utvärdering för varje undersökning (4 b-4 i)
3.1 Kostnad per observationsområde.
3.2 Totalkostnad.3.3 Stöd som sökts från gemenskapen.
4. Total projektkostnad (summan av kostnaderna för 1.2 [upprättande], 2.2
[övervakning eller provtagning] och 3.2 [analys och utvärdering])
5. Totalt stöd som sökts från gemenskapen (summan av kostnaderna för 1.3
[upprättande], 2.3 [övervakning eller provtagning] och 3.3 [analys ochutvärdering])
6. Fyll i formulären 2a och 2b
…Datum och namnteckning!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 11
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 12
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 13
BILAGA 3
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING A V KRONORNAS
TILLSTÅND I DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Undersökningen skall genomföras i samtliga permanenta observations-
områden år 1994 och upprepas årligen.
II. Undersökningsmetodik
II.1 Urval av provträd
I princip alla förhärskande, härskande och samhärskande träd (Kraft: klass
1-3) i hela observationsområdet skall övervakas. Om observationsområdethar många träd (t. ex. täta bestånd) kan antalet provträd för kronbedöm-
ningen minskas genom användning av ett delområde (se bilaga 1, 2.3). I
fråga om ett delområde skall samtliga förhärskande, härskande ochsamhärskande träd (Kraft: klass 1-3) övervakas. I vissa fall kan ett annat,men objektivt och neutralt system användas för att minska antalet provträd.
Samma metoder skall tillämpas varje år och minst 20 träd skall bedömas i
varje undersökning.
II.2 Bedömningsdag
Undersökningen skall genomföras mellan slutet av den period då nya
blad/barr bildas och före höstens missfärgning av bladen.
II.3 Allmän bakgrundsinformation
Följande uppgifter om observationsområden och träden skall samlas in:
— Observationsområdets nummer.— Exponering.
— Provträdens nummer.
— Uppgifter om borttagna och döda träd.— Trädarter.— Statusklass.— Kronans skuggning.— Synlighet.
— Bedömningsdag.
II.4 Bedömning av provträd
1 . Visuell bedömning av blad- eller barravfall
Blad-/barrförlust skall beräknas i 5 %-steg i förhållande till ett träd
med fullt bladverk/barrskrud enligt förhållandena på orten. Klas-
sificeringen av träd i grader av blad-/barrförlust skall utföras under
observationen och registreras i 5 %-steg.
Träd med blad-/barrförlust på mellan 95 % och 100 % som inte är
döda skall få noteringen 99. Noteringen 100 skall användas endast för
döda träd.
2 . Visuell bedömning av missfärgning
Klassificeringen av träd i grader av missfärgning skall utföras efter
det att observationerna har gjorts.!
B
!M2
!B
!M2
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 14
Graderna av missfärgning är följande:
Klass MissfärgningVägledande procentandel av
missfärgade blad/barr
0 Ingen eller försumbar 0-10
1 Lätt missfärgning 11-252 Måttlig missfärgning 26-603 Stark missfärgning 460
4 Dött
3 . Tilläggsparametrar
Tilläggsparametrarna är följande:— Skada beroende på lätt identifierbara orsaker (insekter, svamp,
abiotisk påverkan).
— Identifiering av skadeslag.— Observationer på trädet i området.
II.5 Metoder
Tillägget till handledningen om visuell bedömning av trädens tillstånd i
områden för intensiv övervakning (ICP-skog) innehåller kompletterandeuppgifter vad gäller val av provträd och genomförande av bedömningar.
Tillägget innehåller dessutom tekniska uppgifter om de tilläggsparametrar
som skall bedömas och om hur dessa skall inrapporteras. Det är lämpligtatt följa de tekniska uppgifter som finns i detta tillägg och att på frivilligbasis sända resultaten från bedömningen av dessa valfria parametrar till
kommissionen med hjälp av de relevanta detaljuppgifterna i tillägget.
"
M2II.63"M1Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se
bilaga VII, blankett 3 a och 3 b). 3!B
!M2
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 15
BILAGA 4
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING A V JORDMÅNEN I
DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Undersökningen skall utföras i samtliga permanenta observationsområden
under perioden 1994-1996. Uppgifter om jordmånen som samlades in och
analyserades före år 1994 men efter den 1 januari 1991 kan också
användas om de metoder som beskrivs nedan har använts. Undersökningenskall upprepas i varje enskilt provtagningsområde vart 10:e år. Dennabilaga grundar sig på resultaten från jordexpertpanelen vid FN-ECE:s
Internationella program för samarbete vid bedömning och övervakning av
luftföroreningarnas effekt på skogen (ICP-Skog). Hänvisning görs till denmanual (1992) som förbereddes av denna panel. Efter två provtagnings-perioder skall en översyn av de parametrar som skall analyseras vid
framtida jordmånsprovtagningar göras.
II. Undersökningsmetodik
II.1 V al av provtagningsplats
Jordmånsproven skall vara statistiskt representativa för förhållandena i
observationsområdet. Jordmånsprov tas från en profilgrop eller ett borrhål.Man bör undvika att skada rötterna på provträden.
II.2 Allmän bakgrundsinformation
Följande allmänna uppgifter skall samlas in:
— Områdets nummer.
— Dag för provtagning och analys.
II.3 Pedologisk och fysisk beskrivning av provtagningsplatserna
En pedologisk beskrivning skall göras av varje provtagningsplats. Det är
tillrådligt att göra profilbeskrivningen i enlighet med FAO:s riktlinjer ( FAO
guidelines for soil description , tredje reviderade utgåvan, Rom 1990) i
buffertzonen. Man bör vara noga med att profilbeskrivningen eller-beskrivningarna görs på en plats som är representativ för hela prov-tagningsområdet. Det rekommenderas att torrskrymdensiteten bestäms på
grundval av orörd jord för att möjliggöra beräkning av det totala innehållet
näringsämnen. Om torrskrymdensiteten inte bestäms bör en rimligberäkning av denna parameter göras. Bestämningen av jordens kornstorlekär obligatorisk. Partikel-storleksfraktionerna är: 52 µm, 2-63 µm,
63-2000 µm (FAO). Om 50 µm används för att separera silt- och
sandfraktioner måste en omräkning till 63 µm göras.!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 16
II.4 Provtagningsmetod
Jordmånsproven skall samlas in på bestämda djup eller horisonter. För
varje provtaget lager eller horisont skall minst ett representativt samman-satt prov eller flera delprover samlas in. Antalet delprover som samlas in
för det sammansatta provet och provtagningsdag skall anges. De organiska
lagren (O- och H-) (*) provtas separat. Om provtagningen görs påbestämda djup skall följande lager användas:
— 0-10 cm (det rekommenderas att provta 0-5 och 5-10 separat),— 10-20 cm,
— 20-40 cm,
— 40-80 cm.
II.5 Transport, lagring och behandling
Proven skall transporteras och lagras på ett sådant sätt att de kemiska
förändringarna minimeras. Förfarandena för sådan transport och lagring(inbegripet väntetider) skall anges. I tillämpliga fall skall problemen med
ochavvikelserna från dessa förfaranden anges detaljerat. Det rekommen-
deras att en del av provet förvaras i en jordprovsbank för att användas tilljämförelse med framtida provtagningar (t. ex. om 10 år). Innan provenanalyseras skall de behandlas. Stora ämnen (2 mm) skall tas bort och
proven skall torkas (vid högst 40 °C) och malas eller siktas.
II.6 Analysmetoder
I ”Manual on methodologies of forest soil sampling and analysis” av
jordexpertpanelen vid ICP-Skog beskrivs de godkända metoderna för
analys av de olika jordparametrarna. Det rekommenderas att de godkändametoderna används. Om andra (nationella) metoder tillämpas skallanalysens jämförbarhet detaljerat anges tillsammans med presentationen
av analysresultaten. Undersökningen av skogens jordmånstillstånd skiljer
mellan obligatoriska och frivilliga parametrar (se förteckningen).
Obligatoriska och frivilliga parametrar och deras respektive godkända
analysmetod:
Parameter Enheter H/O Min Godkända metoder Anmärkningar
pH (CaCl 2) obligatorisk obligatorisk Labex 8703-01-1-1 och
ISO/TC190/SC3/GT8
Org. bundet kol (C-org) (g/kg) obligatorisk obligatorisk Torrförbränning
Kväve (N) (g/kg) obligatorisk obligatorisk Torrförbränning
Fosfor (P) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Kalium (K) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Kalcium (Ca) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Magnesium (Mg) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med kungs-
vatten!B
(*) Jordexpertpanelen vid FN-ECE/ICP har enats om att använda de definitioner som anges i
FAO:s riktlinjer för jordmånbeskrivning (1990) och definitionerna för de organiska lagren(O- och H-) är följande:
— H-horisonter eller H-lager: Lager som domineras av organiskt material, formade
genom ansamling av icke nedbrutet eller delvis nedbrutet organiskt material vidmarkytan som kan ligga under vatten. Alla H-lager mättas med vatten under längreperioder eller mättades en gång i tiden men är nu artificiellt torrlagda. Ett H-lager
kan ligga ovanpå mineralisk jordmån eller på varje djup under ytan om det är täckt.
— O-horisonter eller O-lager: Lager som domineras av organiskt material, bestående
av icke nedbruten eller delvis nedbruten förna, t. ex. blad, barr, kvistar, mossa ochlavar som har ansamlats på ytan. De kan ligga ovanpå antingen mineralisk eller
organisk jordmån. O-lager är under långa perioder inte mättade med vatten. Andelen
mineral i sådant material är endast en liten procentandel av materialets volym och iallmänhet betydligt mindre än halva vikten. Ett O-lager kan ligga på ytan eller påvarje djup under ytan om det är täckt. En horisont skapad genom anrikning av
organiskt material till underliggande mineraljord är inte ett O-lager, även om vissa
lager som formats på detta sätt innehåller mycket organiskt material.1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 17
Parameter Enheter H/O Min Godkända metoder Anmärkningar
Organiskt lager (OrgLag) (kg/m2) obligatorisk V olym (Cylindrisk) Torr-
vikt
Kalciumkarbonat (Ca-
Co3)(g/kg) frivillig obligatorisk AFNOR X 31-105 om pH (CaCl 2)46
Utbytbar surhet (Ac-Exc) (cmol+/kg) frivillig obligatorisk Titrering
Utbytbara basiska katjo-
ner (BCE)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Extraktion med BaCl 2
Utbytbara sura katjoner
(ACE)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Extraktion med BaCl 2
Katjonutbyteskapacitet
(CEC)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Bascomb
Basmättnadsgrad (Base-
Sat)(%) frivillig obligatorisk Labex L8703-26-1-1
Natrium (Na) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Aluminium (Al) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Järn (Fe) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Krom (Cr) (mg/kg) frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Nickel (Ni) (mg/kg) frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Mangan (Mn) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Zink (Zn) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Koppar (Cu) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Bly (Pb) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Kadmium (Cd) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Kvicksilver (Hg) (mg/kg) frivillig Extraktion med kungs-
vatten
Svavel (S) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med kungs-
vatten
pH (H 2O) frivillig frivillig pH-elektrod
Elektrisk konduktivitet
(EC)(mS/m) frivillig frivillig Konduktivitetsmätare
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
II.7 Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observations-område (se bilaga 7, blankett 4a-c).!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 18
BILAGA 5
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING A V BLAD/BARR I
DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Undersökningen skall utföras i alla permanenta observationsområden. Den
första gemensamma undersökningen skall vara avslutad före sommaren1996. Det rekommenderas att undersökningen av bladen/barren utförsunder de angivna perioderna sommaren 1995 och vintern 1995/96, men det
kan dock tillåtas att den delas upp på två år. Undersökningen upprepas med
två års mellanrum i varje enskilt område. Följande tekniska upplysningargrundar sig på resultaten från expertpanelen för analys av blad/barr vidICP-Skog. Det hänvisas till den manual (1993) som utarbetats av denna
expertpanel.
II. Undersökningsmetodik
II.1 Tidpunkter för provtagning
Lövfällande arter (inklusive lärkträd): provtagningen skall utföras när de
nya löven är fullt utvecklade, och innan bladen börjat gulna och åldras påhösten. Vintergröna arter: provtagningen skall utföras under viloperioden.Medlemsstaterna ombeds att för varje region, och inom varje region för
slättland och bergsområden, ange den lämpligaste tidsperioden för
provtagning och analys av de olika arterna och att hålla sig till dennaperiod.
II.2 Urval av träd
Vartannat år tas prov från åtminstone fem träd från var och en av
huvudarterna inom observationsområdet.
Vid urval av de träd som skall användas för provtagning iakttas följande:
— Att inte samma träd används som vid bedömningen av kronorna för att
undvika att flera på varandra följande provtagningar orsakar blad-
eller barrförlust.
— Om vitalitetsbedömningen begränsas till träden i delområdet skall
träden för provtagning av blad/barr väljas ut i den återstående delen avdet totala observationsområdet. Om inget delområde används skallprovträden väljas bland träd i buffertzonen. I så fall skall de träd som
valts ut i buffertzonen ges ett särskilt nummer (se bilaga 7).
— Att träden tillhör de förhärskande eller härskande klasserna (skog med
slutet trädtak) eller inte avviker med mer än +/− 20 % från
genomsnittshöjden (skog med öppet trädtak).
— Att träden befinner sig i närheten av de platser där jordmånsprover för
analys tagits. Det måste dock ges akt på att provträdens huvudrötter
inte skadats av jordmånsproverna.
— Att träden är representativa för observationsområdets genomsnittliga
blad- eller barrförlust (I 5 % avvikelse).
— Att träden är representativa för observationsområdets hälsostatus.
Samma provträd skall användas varje år och träden skall numreras. För
arter med små kronor och alltför få blad/barr per år är det tillåtet (men interekommenderat) att växla mellan två bestånd med vart och ett fem träd, omrisk föreligger för skada på provträden. Varje bestånd skall uppfylla
villkoren ovan.
Endast träd som tillhör huvudarterna i gemenskapen skall provtas (se
bilaga 7, punkt 15).
För träd som används för provtagning av blad/barr skall kronornas tillstånd
bedömas (se bilaga 3) varvid de existerande eller särskilt tilldelade numren
används.
II.3 Allmän bakgrundsinformation
Följande uppgifter skall samlas in:
— områdesnummer,
— dag för provtagning och analys,!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 19
— trädart.
II.4 Urval och kvantitet av blad och barr
Träden i observationsområdet får inte fällas vilket kan påverka metoden
för provtagning av blad eller barr. Det är viktigt att de provtagna bladeneller barren har utvecklats i fullt ljus. Allmänt sett är det lämpligast att
använda det innevarande årets blad eller barr från vintergröna arter för att
bedöma näringsämnesinnehållet, men för ett antal grundämnen kan detvara intressant att jämföra årets koncentrationer med koncentrationen avgrundämnen i äldre barr.
Bladen eller barren skall tas från kronans övre tredjedel, men inte från det
sista grenvarvet vad gäller barrträd. I bestånd där olika grenvarv klart kanidentifieras rekommenderas det att provta mellan det sjunde och detfemtonde grenvarvet. På lövfällande arter tas proverna på innevarande års
blad eller barr.
På vintergröna arter rekommenderas det att proverna tas både på de blad
eller barr som bildats innevarande år och på de som bildats föregående år.
För alla arter är det nödvändigt att tillse att de provtagna bladen eller
barren är fullt utvecklade, särskilt för arter som skjuter skott flera gånger
per år (t. ex. Pinus halepensis ,Pseudotsuga menziesii ,Eucalyptus sp.,
Quercus sp.). Vad gäller Larix sp. och Cedrus sp. tas proven från
föregående års korta grenar.
I allmänhet skall provtagning utföras så att alla väderstreck är
representerade i beståndet med provträd. Om nödvändigt kan prov-tagningen utföras från olika sidor av varje träd i provtagningsbeståndet. Påsärskilda växtplatser med tydlig påverkan från ett väderstreck (t. ex. branta
sluttningar eller stark vind från en viss riktning) tas prov endast i ett
väderstreck, som alltid skall vara detsamma. I detta fall är det nödvändigtatt ange väderstrecket.
För att analysera viktigare grundämnen samt för Fe, Mn, Zn, Cu är den
rekommenderade kvantiteten 30 gram färska blad eller barr för varje
provtagen åldersklass.
Varje land får besluta att provta en större kvantitet om dess egna analytiska
metoder så kräver eller för att bevara prov för framtiden.
II.5 Provtagningsmetoder
Eftersom träden inte får fällas kan varje lämpligt provtagningssätt med
hänsyn tagen till slag av och storlek på bestånd etc användas, förutsatt att
det inte medför förorening av proven, kraftiga skador på träden eller risker
för provtagningsgruppen.
II.6 Behandling av proven innan de skickas till laboratorium för analys
Prov tas från minst fem träd av var och en av de huvudarter som
förekommer i observationsområdet. Proven bevaras var och en för sig ipåsar. För analysen prepareras ett sammansatt prov genom att blanda likakvantiteter av vart och ett av de fem proven (om de fem proven analyseras
separat beräknas medelvärdet för varje grundämne).
För lövträd kan det vara tillrådligt att avlägsna bladen från kvistarna (och
för vissa arter dessutom de små bladen från bladaxeln) men motsvarandeförfarande är inte nödvändigt för barrträd. Årets skott och det föregående
årets skott skiljs åt och förvaras i separata påsar. Perforerade kraftiga
polyetylenpåsar bör användas. Om möjligt torkas proverna i ett rent rumoch lagras på en kylig plats i perforerade polyetylenpåsar. Varje prov skallnoggrant och tydligt märkas (skog, observationsområdets nummer, art,
barrens ålder, etc.) innan det skickas till laboratoriet för analys.
Märkningen skall göras utanpå påsen (direkt på påsen med outplånligtbläck, eller genom att sätta fast en etikett på påsen). Märkningen börupprepas med outplånligt bläck på en pappersetikett inuti påsen. Etiketten
bör vikas för att undvika att bladen eller barren förorenas genom kontakt
med bläcket.
II.7 Behandling före analys
För den intensiva och kontinuerliga övervakningen av de permanenta
observationsområdena och årets skott bör massan av 100 blad eller 1 000barr liksom skottens massa fastställas.
Det är inte nödvändigt att skära av skaften från bladen men för
sammansatta blad kan det vara tillrådligt att avlägsna de små bladen från
bladaxeln om detta inte redan gjorts i skogen. För att undvika föroreningarskall pudrade plasthandskar inte användas.!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 20
Det är inte nödvändigt att systematiskt tvätta proverna, men det kan vara
lämpligt i regioner med en hög halt av luftföroreningar eller som ligger i
närheten av havet. Proverna tvättas med vatten utan några tillsatser.
Torkning i ugn skall ske vid högst 80 °C i minst 24 timmar. Barren skall
avlägsnas från kvistarna med samma försiktighet som vid avlägsnandet avde små bladen från bladaxeln.
Torrprover skall malas för att få ett fint och så homogent pulver som
möjligt. Lite fibrer kommer alltid att finnas kvar beroende på trädart, mendet innebär inga större olägenheter om de är små och om pulvret blandasnoggrant innan prover tas för analys. För bestämning av Mn, Fe, Cu, Cd, Al
och Pb måste det säkerställas att kvarnen inte förorenar proverna. Kvarnen
kan kontrolleras genom att mala torkad fibrös cellulosa och analyseracellulosan med avseende på dessa grundämnen före och efter malningen.
II.8 Kemisk analys
För vart och ett av grundämnena är det enbart den totala koncentrationen
som fastställs.
I ”Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analyses”,
som utarbetats av expertpanelen för analys av blad/barr vid ICP-Skog,
beskrivs modellförfaranden för analys av de olika parametrarna förblad/barr.
Varje land får använda sina egna inhemska metoder. Det är dock
nödvändigt att jämföra den totala koncentration av grundämnen enligt
den inhemska metoden med den koncentration som referensstandard-proven visat. Vid undersökningen av blad/barr skiljs det mellan obligato-riska och frivilliga parametrar (se förteckningen nedan).
Parametrar:
Obligatoriska parametrar Frivilliga parametrar
Kväve (N)
Svavel (S)
Fosfor (P)
Kalcium (Ca)
Magnesium (Mg)
Kalium (K)Natrium (Na)
Zink (Zn)
Mangan (Mn)
Järn (Fe)
Koppar (Cu)
Bly (Pb)
Aluminium (Al)
Bor (B)
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
II.9 Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se
bilaga 7, blankett 5a, b och c).!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 21
BILAGA 6
GEMENSAMMA METODER FÖR MÄTNING A V
TILL VÄXTFÖRÄNDRINGAR I DE GEMENSAMMA
OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
De första mätningarna skall utföras i alla observationsområden under
perioden 1994 till 1996.
Mätning av tillväxtparametrarna består av två delar:
— Periodiska mätningar av trädparametrar.
— Analys av årsringar med hjälp av borrkärnor och stamskivor
(frivillig).
De periodiska mätningarna upprepas i varje enskilt område under
viloperioden 1999-2000 och upprepas sedan med fem års mellanrum.Provtagning och analys av borrkärnor och stamskivor kan utföras en gång,
företrädesvis under upprättandet av området eller snart därefter.
Följande tekniska upplysningar grundar sig på resultaten från expertpa-
nelen för tillväxt vid ICP-Skog. Det hänvisas till den manual som
utarbetats av denna expertpanel.
De metoder som beskrivs här är inte lämpade för maquis och liknande
vegetationstyper.
II. Undersökningsmetodik
II.1 Tidpunkt för mätningarna
Mätningarna bör utföras under viloperioden.
II.2 Urval av provträd
I princip skall alla träd övervakas. Om det finns många träd i området (t.
ex. täta bestånd), kan ett delområde ha avgränsats för bedömning av träden
(t. ex. bedömning av kronor och tillväxt). I så fall skall alla träd idelområdet övervakas. Storleken på delområdet vid tidpunkten förundersökningen bör vara tillräckligt stor för att ge tillförlitliga skattningar
för beståndstillväxten över hela mätperioden. Delområdets exakta storlek
skall fastställas och rapporteras.
II.3 Metoder
Periodiska mätningar.
Alla träd i (del)området skall mätas vart femte år.Analys av årsringar (borrkärnor och stamskivor). Eftersom uttag av
borrkärnor kan påverka andra mätningar bör dessa prover tas från trädutanför området. Eftersom de träd från vilka det tas prov i form avstamskivor måste fällas, skall de utvalda träden befinna sig så långt bort
från området att fällningen inte på något sätt kan påverka de träd som
övervakas inom området. De provtagna träden skall samtidigt vararepresentativa för träden inom området. Så långt möjligt skall träd somfälls inom ramen för den normala verksamheten användas.
II.4 Allmän bakgrundsinformation
Följande uppgifter skall samlas in:
— områdesnummer,
— dag för provtagning och analys,
— trädnummer!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 22
II.5 Parametrar som skall mätas
Obligatoriska parametrar Frivilliga parametrar
Periodiska mätningar Trädarter
Diameter i brösthöjd
(DBH)
Information om för-
valtningenBark
Trädhöjd
Kronhöjd
Kronbredd
Uppskattad volym
Årsringsanalys Ringbredd
Redogörelse för ut-
vecklingen av trädets
diameter under barken
med femårsintervall
Grundyta och uppskat-
tad volym
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
Medlemsstaterna får använda sina egna inhemska system och metoder.
Förslag till metoder och uppgifter om mätningsförfaranden beskrivs i”Submanual on increment” som utarbetats av expertpanelen för tillväxt vid
ICP-Skog.
II.6 Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observations-
område (se bilaga 7, blankett 6a, b, c och d).!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 23
BILAGA 7
GEMENSAMMA RIKTLINJER FÖR INRAPPORTERING A V
RESULTATEN FRÅN ÖVERV AKNINGEN A V DE PERMANENTA
OBSERV ATIONSOMRÅDENA OCH FÖR TOLKNINGEN A V DESSA
I. Allmänt
Syftet med nätet av permanenta observationsområden är att få detaljerade
uppgifter om utvecklingen av skogsekosystemen i gemenskapen och att
försöka finna samband mellan förändringar i omvärldsfaktorer, särskiltluftföroreningar, och reaktioner hos skogsekosystemen.
Detta syfte kan endast uppnås genom att utvärdera resultaten på
områdesnivå. Jämförelser mellan resultaten från olika permanenta
observationsområden på regional nivå eller gemenskapsnivå måste görasmed största försiktighet.
Så snart de verifierade uppgifterna från varje undersökning (eller avslutad
del därav) blivit tillgängliga skall de överlämnas till kommissionen med
användande av de standardiserade blanketterna i denna bilaga. Medlems-staterna skall, för varje permanent observationsområde, till kommissionensända de uppgifter som samlats in från de olika undersökningar som
utförts mellan 1991 och 1996 tillsammans med en tolkning av resultaten
för varje område.
Senast den 31 december 1996 skall alla data och den nationella tolkningen
finnas tillgängliga i standardiserad form hos kommissionen för vidare
utvärdering.
De verifierade uppgifterna från undersökningarna efter 1996 sänds till
kommissionen när de är avslutade, med nya tidsfrister vart femte år (t. ex.den 31 december 2001, 2006, etc.).
I denna bilaga ges upplysningar om överlämnande av undersöknings-
resultaten och tolkningen av dessa.
II. Allmänna tekniska upplysningar om överlämnande av data
II.1 Krav på maskinvaran
Som medium för dataöverföringen har valts en 3,5“ diskett (DSDD eller
HD). Denna diskett har blivit världsstandard och den är billig och hållbar.
Disketter av god kvalitet skall användas.
II.2 Krav på programvaran
Disketterna skall vara formaterade på disketter med lämplig densitet
(DSDD = låg densitet och HD = hög densitet) med hjälp av DOS 2,1 eller
högre och skall vara 100 % IBM-kompatibla. Teckenuppsättningen ASCIIskall användas för all information på disketten.
II.3 Datafiler
Varje diskett (eller uppsättning disketter) skall innehålla områdesfil och
resultatfil, dvs. filen med sammanfattningen av uppgifterna om observa-tionsområdena (områdesfil) och en eller flera filer med undersöknings-
resultaten för varje undersökning (resultatfiler). Närmare upplysningar om
namn och innehåll för dessa filer anges i bilaga 7a.
II.4 Diskettmall
På begäran kan en diskett med ett exempel på filernas uppbyggnad och
innehåll ställas till förfogande.!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 24
BILAGA 7a
ÖVERLÄMNANDE A V DATA I DIGITALT FORMAT FÖR V ARJE
ENSKILT PERMANENT OBSERV ATIONSOMRÅDE
Översikt av filnamnen för de enskilda undersökningarna
I föregående bilagor har de enskilda delarna i undersökningsmetoderna beskrivits.
Efter bedömning, provtagning/analys, verifikation och utvärdering skall upp-
gifterna sändas till kommissionen i standardiserad form. I denna bilaga beskrivs
den standardiserade formen för varje bedömning.
För varje bedömning skall de verifierade uppgifterna framläggas i en eller flera
filer med standardformat.
Bedömning Bilaga Frekvens Filnamn
Upprättande I En gång XXGENER. PLT
Kronbedömning III Årligen XX1995. PLT,XX1995. TRE
Jordmånsundersökning IV Vart femte el-
ler vart tiondeårXX1995. PLS,XX1995. SOM,XX1995. SOO
Undersökning av blad/barr V Vartannat år XX1995. PLF ,XX1995. FOM,XX1995. FOO
Tillväxt VI Vart femte år XX1995. PLI,XX1995. IPM,XX1995. IRA,XX1995. IEV
Deposition VIII Fortlöpande XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA
Meteorologi IX Fortlöpande XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, blankett 8d,
XX1995.MEO och XX1995.MED
Jordlösning X Kontinuerlig XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO
Markvegetation XI Vart 5:e år XX1996.PL V , XX1996.VEM
Varje filnamn består av en landskod på två bokstäver (motsvarande ”XX” i
namnkolumnen), följd av undersökningsåret (i exemplet: 1996), eller beteck-
ningen ”GENER” när uppgifterna lämnas endast en gång. Därefter kommer enpunkt (.) följd av en kod på tre bokstäver. När det gäller områdesfilen utgörs dennatrebokstavskombination av bokstäverna PL (eller P), följda av någon av följande
beteckningar: S (= soil) för jordmån, F (= foliage) för blad/barr, I (= increment)
för tillväxt, D (= deposition) för nedfall, M (= meteorology) för meteorologiskauppgifter, SS (= soil solution) för lösta ämnen i mark- och grundvatten och GV(= ground vegetation) för markvegetation. Vad gäller resultatfilerna utgörs
trebokstavskoden av en första del bestående av någon av följande beteckningar: S
(= soil) för jordmån, F (= foliage) för blad/barr, I (= increment) för tillväxt, D(= deposition) för nedfall, M (= meteorology) för meteorologiska uppgifter, SS(= soil solution) för lösta ämnen i mark- och grundvatten och GV (= ground
vegetation) för markvegetation. Trebokstavskodens andra del utgörs av någon av
förkortningarna M (= mandatory) för obligatorisk eller O ( = optional) för valfri,alternativt en beteckning för de olika delarna av tillväxtbedömningen:(E = evaluation) eller nedfallsbedömningen (A = air).!
B
!M1
!M2
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 25
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 26
Blankett 1b
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 27
!M2
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 28
!M2
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 29
Blankett 4a
XX1993.PLS
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 30
Blankett 4b
XX1993.SOM
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 31
!B
Blankett 4 c
XX1993.500
Innehåll i filen med uppgifter från jordmånsanalysen (frivillig)
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 32
!B
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 33
Blankett 5a
XX1993.PLF
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 34
!M3
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 35
Blankett 5c
XX1993.FOO
Innehåll i filen med uppgifter från blad-/barranalysen (frivillig)
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 36
Blankett 6a
XX1993.PLI
Innehåll i den reducerade omradesfil som skall användas för tillväxt (se bilaga 6)
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 37
Blankett 6b
XX1993.IPM
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 38
!B
Blankett 6c
XX1993.IRA
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 39
!B
Blankett 6d
XX1993.IEV
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 40
!M1
Blankett 7a
XX1995.PLD
Innehåll i den reducerade områdesfilen som skall användas i samband med depositionsmätningarna
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 41
!M1
Blankett 7b
XX1995.DEM
Innehåll i datafilen med depositionsmätningar (Obligatoriska parametrar)
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 42
!M1
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 43
!M1
Formular 7c
XX1995.DEO
Innehållet i datafilen med depositionsmätningar (frivillig)
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 44
!M1
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 45
!M1
Blankett 7d
XX1995.DEA
Innehåll i datafilen med mätningar av luftkoncentrationen (Frivillig)
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 46
!M3
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 47
!M3
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 48
!M3
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 49
!M3
!M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 50
!M2
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 51
!M2
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 52
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 53
!M3
1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 54
FÖRTECKNINGAR ÖVER KODER FÖR DE UNDERSÖKNINGSDATA
FRÅN DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA SOM SKALL
VIDAREBEFORDRAS TILL KOMMISSIONEN
Vid ifyllandet av de gemensamma blanketterna för undersökningsdata skall
följande instruktioner och koder följas respektive användas:
Upplysningar om observationsområdena
1. Land
01 : Frankrike
02 : Belgien03 : Nederländerna04 : Tyskland
05 : Italien
06 : Förenade kungariket07 : Irland08 : Danmark
09 : Grekland
10 : Portugal11 : Spanien12 : Luxemburg
13 : Sverige
14 : Österreich15 : Suomi-Finland
2. Observationsområdesnummer
Observationsområdets nummer är ett individuellt nummer som tilldelas
området då det väljs ut eller upprättas.
3. Observationsdag, bedömningsdag, analysdag
Datum skall anges enligt ordningsföljden dag, månad, år:
Dag Månad År
08 09 94
4. Latitud-/longitudkoordinater
Latitud- och longitudkoordinaterna för centrum av observationsområdet
anges med sex siffror.
Exempel:
+/− Grader Minuter Sekunder
— latitud +501027
— longitud −011532
Den första kolumnen används för att markera + eller − koordinat.
5. Tillgång till vatten för huvudarterna (uppskattning)
1 : Otillräcklig
2 : Tillräcklig!B
!M2
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 55
3 : I överflöd
6. Humusform
1 : Mull
2 : Moder3: M å r
4 : ”Anmor”
5: T o r v6 : Annan7 : ”Raw”
7. Altitud
1: 450 m
2 : 51-100 m
3 : 101-150 m4 : 151-200 m5 : 201-250 m
6 : 251-300 m
7 : 301-350 m8 : 351-400 m9 : 401-450 m
10 : 451-500 m
11 : 501-550 m12 : 551-600 m13 : 601-650 m
14 : 651-700 m
15 : 701-750 m16 : 751-800 m17 : 801-850 m
18 : 851- 900 m
19 : 901- 950 m20 : 951-1 000 m21 : 1 001-1 050 m
22 : 1 051-1 100 m
23 : 1 101-1 150 m24 : 1 151-1 200 m25 : 1 201-1 250 m
26 : 1 251-1 300 m
27 : 1 301-1 350 m28 : 1 351-1 400 m29 : 1 401-1 450 m
30 : 1 451-1 500 m
31 : 1 501-1 550 m32 : 1 551-1 600 m33 : 1 601-1 650 m
34 : 1 651-1 700 m
35 : 1 701-1 750 m36 : 1 751-1 800 m37 : 1 801-1 850 m
38 : 1 851-1 900 m
39 : 1 901-1 950 m40 : 1 951-2 000 m!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 56
41 : 2 001-2 050 m
42 : 2 051-2 100 m
43 : 2 101-2 150 m
44 : 2 151-2 200 m45 : 2 201-2 250 m46 : 2 251-2 300 m
47 : 2 301-2 350 m
48 : 2 351-2 400 m49 : 2 401-2 450 m50 : 2 451-2 500 m
51 : 42 500 m
8. Väderstreck
1: N
2: N Ö3: Ö
4: S Ö
5: S6: S V7: V
8: N Ö
9 : flack
9. Genomsnittsålder för det härskande skiktet (år)
1: 420
2 : 21-40
3 : 41-60
4 : 61-805 : 81-1006 : 101-120
7: 420
8 : oregelbundna bestånd
10. Jordmånstyp
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols
103 Dystric Fluvisols104 Mollic Fluvisols105 Umbric Fluvisols
106 Thionic Fluvisols
107 Salic Fluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 Dystric Gleysols111 Andic Gleysols
112 Mollic Gleysols
113 Umbric Gleysols114 Thionic Gleysols!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 57
115 Gelic Gleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols118 Gypsic Regosols
119 Dystric Regosols
120 Umbric Regosols121 Gelic Regosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 Dystric Leptosols124 Rendzic Leptosols
125 Mollic Leptosols
126 Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols128 Gelic Leptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols
131 Luvic Arenosols
132 Ferralic Arenosols133 Albic Arenosols134 Calcaric Arenosols
135 Gleyic Arenosols
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols
138 Umbric Andosols139 Vitric Andosols140 Gleyic Andosols
141 Gelic Andosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 Dystric Vertisols
144 Calcic Vertisols145 Gypsic Vertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 Dystric Cambisols148 Humic Cambisols
149 CalcaricCambisols
150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols
154 Gelic Cambisols!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 58
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols
161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz
164 Calcic Solonetz165 Gypsic Solonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 Gypsic Solonchaks172 Sodic Solonchaks
173 Gleyic Solonchaks
174 Gelic Solonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 Gypsic Kastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems
181 Luvic Chernozems
182 Glossic Chernozems183 Gleyic Chernozems
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems186 Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 59
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 Ferric Luvisols193 Chromic Luvisols194 Calcic Luvisols
195 Vertic Luvisols
196 Albic Luvisols197 Stagnic Luvisols198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 Ferric Lixisols
201 Plinthic Lixisols
202 Albic Lixisols203 Stagnic Lixisols204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 Dystric Planosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols209 Gelic Planosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 Dystric Podzoluvisols212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 Gelic Podzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols217 Ferric Podzols218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 Gelic Podzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 Ferric Acrisols223 Humic Acrisols224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 Ferric Alisols
228 Humic Alisols229 Plinthic Alisols!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 60
230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols238 Humic Ferralsols
239 Geric Ferralsols
240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 Dystric Plinthosols
243 Humic Plinthosols
244 Albic Plinthosols
Histosols
245 Folic Histosols
246 Terric Histosols
247 Fibric Histosols248 Thionic Histosols249 Gelic Histosols
Anthrosols
250 Aric Anthrosols
251 Fimic Anthrosols252 Cumulic Anthrosols
253 Urbic Anthrosols
11. Observationsområdets totala storlek, delområdets storlek
Områdets eller delområdets totala storlek skall anges i 0,0001 ha.
12. Antal träd i hela området
Alla träd i hela området. Samtliga träd från 5 cm (DBH) och uppåt skall
räknas.
13. Avkastningsuppskattningar
Avkastningsuppskattningarna består av en uppskattning av den absoluta
och av den relativa avkastningen. Uppskattningen av den absolutaavkastningen motsvarar den uppskattade genomsnittsavkastningen över
beståndets totala livslängd. Uppskattningen av den relativa avkastningen
anger om uppskattningen av den absoluta avkastningen betraktas som låg,normal eller hög för beståndet i fråga. Följande koder skall användas:!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 61
Kod för absolut avkastning Kod för relativ avkastning
0 = 0,0- 2,5 m3per hektar och år
1 = 2,5- 7,5 m3per hektar och år
2 = 7,5-12,5 m3per hektar och år
3 = 12,5-17,5 m3per hektar och år
4 = 17,5-22,5 m3per hektar och år
5=422,5 m3per hektar och år1 = Låg
2 = Normal
3 = Hög
99. Övriga observationer
Övriga relevanta uppgifter om området anges här.Uppgifter om trädFör användning vid kronbedömningen.
14. Provträdsnummer
Trädnumret är det nummer som tilldelats trädet vid områdets upprättande.
15. Arter (Referens: Flora Europea)
Lövträd (* = arter som skall användas för undersökning av blad)
001 : Acer campestre *
002 : Acer monspessulanum *
003 : Acer opalus
004 : Acer platanoides
005 : Acer pseudoplatanus *
006 : Alnus cordata
007 : Alnus glutinosa *
008 : Alnus incana
009 : Alnus viridis
010 : Betula pendula *
011 : Betula pubescens *
012 : Buxus sempervirens
013 : Carpinus betulus *
014 : Carpinus orientalis
015 : Castanea sativa (C. vesca) *
016 : Corylus avellana *
017 : Eucalyptus sp. *
018 : Fagus moesiaca *
019 : Fagus orientalis
020 : Fagus sylvatica *
021 : Fraxinus angustifolia spp
spp.oxycarpa (F oxyphylla) *
022 : Fraxinus excelsior *
023 : Fraxius ornus *
024 : Ilex aquifolium
025 : Juglans nigra
026 : Juglans regia
027 : Malus domestica
028 : Olea europaea *
029 : Ostrya carpinifolia *
030 : Platanus orientalis
031 : Populus alba!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 62
032 : Populus canescens
033 : Populus hybrides *
034 : Populus nigra *
035 : Populus tremula *
036 : Prunus avium *
037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038 : Prunus padus
039 : Prunus serotina
040 : Pyrus communis
041 : Quercus cerris *
042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043 : Quercus faginea *
044 : Quercus frainetto (Q. conferta) *
045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046 : Quercus ilex *
047 : Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048 : Quercus petraea *
049 : Quercus pubescens *
050 : Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051 : Quercus robur (Q. peduculata) *
052 : Quercus rotundifolia *
053 : Quercus rubra *
054 : Quercus suber *
055 : Quercus trojana
056 : Robinia pseudoacacia *
057 : Salix alba
058 : Salix caprea
059 : Salix cinerea
060 : Salix eleagnos
061 : Salix fragilis
062 : Salix sp.
063 : Sorbus aria
064 : Sorbus aucuparia
065 : Sorbus domestica
066 : Sorbus torminalis
067 : Tamarix africana
068 : Tilia cordata
069 : Tilia platyphyllos
070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071 : Ulmus laevis (U. effusa)
072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073 : Arbutus unedo
074 : Arbutus andrachne
075 : Ceratonia siliqua
076 : Cercis siliquastrum
077 : Erica arborea
078 : Erica scoparia
079 : Erica manipuliflora
080 : Laurus nobilis
081 : Myrtus communis
082 : Phillyrea latifolia
083 : Phillyrea angustifolia
084 : Pistacia lentiscus!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 63
085 : Pistacia terebinthus
086 : Rhamnus oleoides
087 : Rhamnus alaternus
099 : Muut lehtipuut
Barrträd (* = arter som skall användas för undersökning av barr)
100 : Abies alba *
101 : Abies borisii-regis *
102 : Abies cephalonica *
103 : Abies grandis
104 : Abies nordmanniana
105 : Abies pinsapo
106 : Abies procera
107 : Cedrus atlantica
108 : Cedrus deodara
109 : Cupressus lusitanica
110 : Cupressus sempervirens
111 : Juniperus communis
112 : Juniperus oxycedrus *
113 : Juniperus phoenicea
114 : Juniperus sabina
115 : Juniperus thurifera *
116 : Larix decidua *
117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)
118 : Picea abies (P . excelsa) *
119 : Picea omorika
120 : Picea sitchensis *
121 : Pinus brutia *
122 : Pinus canariensis
123 : Pinus cembra
124 : Pinus contorta *
125 : Pinus halepensis *
126 : Pinus heldreichii
127 : Pinus leucodermis
128 : Pinus mugo (P . montana)
129 : Pinus nigra *
130 : Pinus pinaster *
131 : Pinus pinea *
132 : Pinus radiata (P . insignis) *
133 : Pinus strobus
134 : Pinus sylvestris *
135 : Pinus uncinata *
136 : Pseudotsuga menziesii *
137 : Taxus baccata
138 : Thuya sp.
139 : Tsuga sp.
199 : Muut havupuut
16. Blad-/barrförlust
Blad-/barrförlusten för varje provträd uttryckt i procent (i 5 %-steg)
jämfört med ett träd med fullständigt bladverk/barrskrud. Den faktiskaprocentsatsen anges.
0= 0 %!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 64
5 = 1-5 %
10 = 6-10 %
15 = 11-15 %
osv.
17. Koder för missfärgning
0 : Ingen missfärgning (0-10 %)
1 : Lätt missfärgning (11-25 %)2 : Måttlig missfärgning (26-60 %)3 : Stark missfärgning ( 460 %)
4 : Dött
18. Lätt identifierbara skadeorsaker
Ange (1) i motsvarande kolumn(er)
T1 = Vilt och beteT2 = Närvaro eller spår av ett alltför stort antal insekter
T3 = Svamp
T4 = Abiotisk påverkan (vind, snö, frost, torka, …)T5 = Direkt påverkan av människaT6 = Eld
T7 = Känd lokal/regional föroreningskälla
T8 = Annat
19. Identifikation av skadeslag
Om möjligt specificeras skadeslaget ytterligare, t. ex. för insekter: art eller
grupp (exempelvis ”barkborrar”).
20. Övriga observationer beträffande träd
Eventuella ytterligare observationer som kan vara av intresse skall anges
tydligt på blanketten (t. ex. möjliga påverkande faktorer [torka näratillbaka i tiden, extrema temperaturer] eller andra skade- eller stres-
symptom).
att använda vid undersökningen av jordmånens tillstånd
21. Kod för djupnivå
O = Organiskt lager (se fotnoten till punkt II.4 för definition)
H = Organiskt lager (se fotnoten till punkt II.4 för definition)
M05 = Mineralisk jordmån mellan 0 och 5 cm (frivillig)
M51 = Mineralisk jordmån mellan 5 och 10 cm (frivillig)M01 = Mineralisk jordmån mellan 0 och 10 cm (obligatorisk)M12 = Mineralisk jordmån mellan 10 och 20 cm (obligatorisk)
M24 = Mineralisk jordmån mellan 20 och 40 cm (obligatorisk)
M48 = Mineralisk jordmån mellan 40 och 80 cm (obligatorisk)
22. Kod för provanalysmetod (SAM)
För varje parameter som bestämts i ett eller flera jordmånsprover skall en
av följande koder föras in på den första raden och användas för att ange
provanalysmetod i spalten provkod.
0 = Ingen avvikelse från godkänd metod
1 = Parametrarna har bestämts genom en alternativ metod (närmare
upplysningar skall lämnas i bilaga till rapporten om jordmåns-tillståndet), eller första (del)prov!
B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 65
2-8 = Koder som skall användas för efterföljande delprover
9 = Parametrarna har bestämts genom omräkning av data som
uppnåtts genom en annan metod (närmare upplysningar skall
lämnas i bilaga till rapporten om jordmånstillståndet)
att använda vid undersökningen av blad/barr
23. Provkod
Provkoden för undersökningen av blad/barr består av koden för trädart (se
förklaring punkt 15) följt av koden för innevarande års blad/barr (= 0) ellerför föregående års blad/barr (1) (t. ex. betecknas provet för föregående årsbarr (1) av Picea abies (118): 118.1).
24. Provträdens nummer
Eftersom träd utanför det normala området (eller delområdet) måste
användas vid en del provtagningar (blad/barr, tillväxt) är det nödvändigt att
använda särskilda nummer. Numren för dessa träd skall börja med enbokstav (F = blad/barr, R = analys av årsringar genom borrkärnor,S = analys av stamskivor) följt av ett löpnummer (t. ex. F001). Numren
skall rapporteras.
25. Massa av 100 blad eller 1 000 barr
Massan för 100 blad eller 1 000 barr skall bestämmas i gram (ugnstorr
vikt).
27. Diameter i brösthöjd (DBH)
Diameter i brösthöjd (1,30 m) med bark, i 0,1 cm. Om måttband används
är ett värde tillräckligt. Om klave används skall maximi- och minimidia-
metern (med bark) bestämmas och rapporteras (diameter 1 och diameter
2).
28. Bark
Barkens tjocklek på 1,30 m höjd, i cm med en decimals noggrannhet.
29. Trädhöjd
Trädets höjd i meter och avrundat till närmaste 0,5 meter.
30. Trädvolym
På grundval av den/de uppmätta diametern/diametrarna samt höjd kan
trädvolymen beräknas genom att använda lokalt kända formtal eller genomatt använda giltiga volymtabeller. Trädvolymen skall uttryckas i kubik-
meter (m
3) med tre decimaler.
31. Kronlängd
Kronlängden avrundat till närmaste 0,5 meter bestäms från toppen på
stammen till den lägsta levande grenen med undantag för vattenskott.
32. Kronbredd
Den genomsnittliga kronbredden bestäms av genomsnittet av minst fyra
kronradier, multiplicerat med två och avrundat till närmaste 0,5 meter.!B
!M3
!B1994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 66
33. Diameter utan bark
Den faktiska diametern utan bark beräknas som diametern med bark minus
barkens tjocklek på bägge sidorna. Diametern utan bark för fem år sedan
beräknas som den faktiska diametern utan bark minus tillväxten de senastefem åren på trädets båda sidor. Diametern utan bark uttrycks i 0,1 cm.
34. Grundyta per område
Den faktiska grundytan per område beräknas som den samlade grundytan
för samtliga träd i området. Grundytan per område för fem år sedan
beräknas på grundval av den uppskattade diametern utan bark för samtliga
träd i området fem år tillbaka i tiden. Grundytan per område uttrycks i0,1 m
2.
35. V olym per område
Den faktiska volymen per område beräknas som den samlade volymen för
samtliga träd i området. V olymen per område för fem år sedan beräknas på
grundval av den uppskattade diametern utan bark för samtliga träd i
området fem år tillbaka i tiden. V olymen per område uttrycks i 0,1 m3.
36. Gallring
Om en gallring har ägt rum i femårsperioden mellan de två år då diameter,
grundyta per område och volym per område bestämts, skall detta anges(ja = 1, nej = 0). Gallringen beskrivs så utförligt som möjligt i ett tillägg
(inklusive gallringsmetod, gallringsår, gallringsintensitet uttryckt i antal
träd, grundyta/ha, volym/ha).
99. Övriga observationer
Övriga relevanta uppgifter anges här och förklaras i motsvarande
utvärderingsrapport (se bilaga 7b).
Uppgifter angående depositionsövervakningen
(37) Provkod
Följande koder skall användas av depositionsprovtagarna:
1 : Krondropp
2 : Nederbörd på fritt fält3 : Enbart våtdeposition4 : Stamrinning
5 : Dimma
6 : Frostdimma (rimfrost)7 : Luftkoncentration9 : Övrigt
Detaljer rörande den utrustning som använts skall anges i en bilaga till
dokumentet med bakgrundsinformation.
(37a) Provmängd
Den totala mängden insamlat provmaterial skall delas med mätarens/
mätarnas upptagningsområde och anges i mm.
(38) Datum för övervakningsperiodens början och slut
Datum då varje övervakningsperiod börjar och slutar skall anges på
blanketterna i samma omfattning som datum för observation, bedömning
och analys (se punkt 3).
En övervakningsperiod skall bestå av minst en mätperiod. Mätperioder
inom samma övervakningsperiod bör vara av lika längd. Minimilängd fören mätperiod är en vecka, maximilängd är en månad.
När det är nödvändigt att använda olika mätperioder under året (till
exempel veckovis på sommaren och månadsvis på vintern) skall de olika!
B
!M11994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 67
övervakningsperioderna specificeras och resultaten skall redovisas var för
sig på blanketterna.
(39) Antal mätperioder
Antalet mätperioder för varje enskild övervakningsperiod skall anges på
blanketterna.
(40) Period
Numret på den mätperiod inom vilket provet inhämtats skall anges. En ny
rad mätperioder startar varje år (den 1 januari eller däromkring). Närprover från flera olika mätperioder blandas före analysen skall de exaktadetaljerna kring blandningen anges i bilagan till dokumentet med
bakgrundsinformation. Numret på den första mätperioden skall användas
för att ange hela analysperioden (ett analysprov som blandats ihop avprover från perioderna 9, 10, 11 och 12, till exempel, får periodnummer 9).
Uppgifter angående den meteorologiska övervakningen
(41) Områdes- och instrumentkod
Alla instrument som placeras i eller i närheten av observationsområdet
skall märkas med en områdes- och instrumentkod. Denna kod skall bestå
av områdets nummer (upp till fyra siffror) och ett serienummer som
betecknar själva instrumentet (upp till 99). Då instrument byts ut eller dånya instrument kommer till skall nya koder användas (det femteinstrumentet i område 1234 får alltså kod 1234.05).
(42) Geografiskt läge
Instrumentens geografiska läge skall anges på följande sätt:
S : Instrumentet finns på platsen, dvs. i området eller i buffertzonen.
Instrumentet kan vara placerat under trädkronorna, ovanförträdkronorna eller i marken.
F : Instrumentet är placerat på ett (intilliggande) öppet fält i skogs-
området.
W : Instrumentet finns på en väderleksstation (i allmänhet utanför
skogsområdet).
O : Instrumentet är placerat någon annanstans.
(43) Parametrar
Beteckning som anger vilken parameter som instrumentet mäter.
AT = lufttemperatur
PR = nederbörd
RH = relativ fuktighet
WS = vindhastighet
WD = vindriktning
SR = solstrålning
UR = UV b-strålning
TF = krondropp
SF = stamrinning
ST = marktemperatur
MP = markens matrixpotential
WC = markens vatteninnehåll
XX = andra koder för ytterligare parametrar får användas, men de bör
förklaras i utvärderingsrapporten.!
M1
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 68
(44) Allmänt
Vertikalt läge
Instrumentets vertikala läge (höjd eller djup) skall anges i meter. Ett
plustecken framför siffran anger höjd ovanför markytan, ett minustecken
anger djup under markytan. Två siffror och två decimaler skall användas.
Instrumentkod
Följande koder skall användas för de olika metoderna för insamling och
registrering av data:
10 : manuell avläsning och registrering på papper
20 : mekanisk registrering (manuell avläsning och registrering på
papper)
30 : Registrering på papper40 : Digital registrering (fristående)
50 : Digital registrering (integrerad datalogger)
Detaljer rörande den utrustning som använts skall anges i den rapport som
åtföljer resultaten.
Mätintervall (endast automatiska instrument)
Intervallet mellan två på varandra följande mätningar skall anges i
sekunder.
Lagringsintervall (endast automatiska instrument)
Intervallet mellan två på varandra följande mätningar skall anges i minuter.
(45) Parametrar som skall användas vid den meteorologiska övervakningen
Nederbörd och krondropp
Nederbörden skall anges i form av total nederbörd per dag. Värdet skall
anges med upp till fyra siffror och en decimal.
Temperatur (luft och jord)
Temperaturen skall anges i °C med två siffror och en decimal. Värdet skall
föregås av ett plus- eller minustecken. För varje dygn skall medel-,
minimi- och maximivärdet anges.
Relativ fuktighet
Den relativa fuktigheten skall anges som medel-, minimi- och maximi-
värdet för varje dygn, i form av två siffror och en decimal.
Vindhastighet
Vindhastigheten skall anges som medel- och maximivärdet för varje dygn,
i form av två siffror och en decimal.
Vindriktning
Den förhärskande vindriktningen skall anges för varje dygn. Vindrosen
delas upp i åtta delar på vardera 45° med början på 22,5° (NO [= 45°], O[= 90°], SO [= 135°],…, N [= 0°]). Den vanligaste vindriktningen anges iform av ett medelvärde.
Solstrålning och UV b-strålning
Solstrålningen och UV b-strålningen skall anges som medelvärden för
varje form av upp till fyra siffror och en decimal.
Stamrivning
Stamrivningen skall beräknas utifrån nederbörden (i mm) och anges som
totalvärdet per dygn med användande av upp till fyra siffror och en
decimal.
Markens matrixpotential
Markens matrixpotential skall anges som medel-, minimi- och maximi-
värdet per dygn (hPa). Upp till fyra siffror och en decimal skall användas.!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 69
Markens vatteninnehåll
Markens vatteninnehåll skall anges som medel-, minimi- och maximi-
värdet per dygn (i volymprocent). Upp till fyra siffror och en decimal skall
användas.
(46) Fullständighet
Fullständigheten hos mätnings- och lagringsförfarandena skall anges i
procent med upp till tre siffror (100 % = komplett).
Uppgifter om övervakning av jordlösningar
(51) Provtagningsinstrumentets nummer
Provtagningsinstrumenten skall tilldelas ett fast nummer (1—99).
(52) Typ
Följande koder skall användas för de olika typerna av prov med
jordlösningar:
1 : Spänningslysimeter2 : Nollspänningslysimeter
3 : Centrifugering
4 : Mättnadsextraktion
(53) Provtagningsdjup
Provtagningsdjup uttryckt i meter under ytan (t.ex. −0,40).
Uppgifter om övervakning av jordlösningar
(51) Provtagningsinstrumentets nummer
Provtagningsinstrumenten skall tilldelas ett fast nummer (1—99).
(52) Typ
Följande koder skall användas för de olika typerna av prov med
jordlösningar:
1 : Spänningslysimeter2 : Nollspänningslysimeter
3 : Centrifugering
4 : Mättnadsextraktion
(53) Provtagningsdjup
Provtagningsdjup uttryckt i meter under ytan (t.ex. −0,40).
Uppgifter rörande bedömningen av trädets tillstånd
(54) Exponering
1 Ingen särskild exponering (observationsområdet ligger inom ett större
platt eller endast mjukt kuperat skogsparti)
2 Begränsad exponering (områden nära skogskanten, på sluttningar, etc.)
3 Stor exponering (på bergstoppar, etc.)!
M3
!M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 70
(55) Borttagningar och dödlighet
Trädet har huggits ner och tagits bort, endast stubben är kvar
11 Planerat ingrepp, t.ex. gallring
12 Biotisk påverkan, t.ex. insektangrepp13 Abiotisk påverkan, t.ex. stormskada18 Okänd anledning
Trädet står fortfarande upp och är levande, men parametrarna för
bedömning av tillståndet tillämpas inte längre
21 Lutande eller hängande träd22 Allvarligt brott av trädkronan (mer än 50 % av kronan) eller bruten
trädstam
23 Trädet omfattas inte längre av Kraft-klass 1, 2 eller 3 (ej tillämpligt
vid första undersökningen av ett observationsområde)
29 Andra skäl (preciseras)
På rot stående dött träd
31 Biotiska skäl, t.ex. angrepp av barkborre32 Abiotiska skäl, t.ex. torka, blixtnedslag38 Okända anledningar
Fällda träd (levande eller döda)
41 Abiotiska skäl, t.ex. storm42 Biotiska skäl, t.ex. bävrar48 Okända anledningar
Noter
— Klass 22 skall användas endast i länder där träd som uppvisar mer än
50-procentiga kronskador inte registreras
— Klass 23 skall endast användas i länder där provtagningen är
begränsad till Kraft-klass 1 — 3
(56) Trädets rangklass
1 Framträdande — träd (inbegripet fritt stående träd) vars krontopp
sticker ut över det allmänna lövtaket
2 Dominerande — träd vars kronor bildar det allmänna lövtaket3 Samdominerande — träd som sträcker sig upp mot lövtaket och får
visst ljus ovanifrån men som är kortare än träden enligt 1 eller 2
4 Undertryckta — träd vars krona inte når upp till det allmänna lövtaket
och som inte får direktljus ovanifrån
(57) Kronans skuggning
1 Krona som är betydligt påverkad (skuggad eller fysiska påverkningar)
på en sida
2 Krona som är betydligt påverkad (skuggad eller fysiska påverkningar)
på två sidor
3 Krona som är betydligt påverkad (skuggad eller fysiska påverkningar)
på tre sidor
4 Krona som är betydligt påverkad (skuggad eller fysiska påverkningar)
på fyra sidor
5 Friväxt krona eller krona utan skuggningseffekter
6 Undertryckta träd!
M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 71
(58) Synlighet
1 Hela kronan är synlig
2 Kronan är endast delvis synlig
3 Kronan är synlig endast i motljus (dvs. i konturerna)
4 Kronan är inte synlig
Information om undersökningen av markvegetationen
(61) Områdes-/undersökningsnummer
Vid varje tidpunkt (dag) eller moment (innanför eller utanför inhägnaden)
som en undersökning görs av markvegetationen i ett givet område, skall ettundersökningsnummer tilldelas. Genom att kombinera områdesnumret
med undersökningsnumret erhålls en unik sifferkombination.
(62) Inhägnad
Eftersom vegetationen innanför inhägnaden kan skilja sig mycket från den
utanför, beslutades att markvegetationen i princip alltid skall undersökas
utanför inhägnaden. Om mätningar görs även innanför inhägnaden bör
detta ske i form av en separat undersökning varvid koden för inhägnadenskall anges enligt följande:
1 = Ja, undersökning utfördes innanför inhägnaden.
2 = Nej, undersökningen gjordes utanför inhägnaden.
(63) Total undersökningsareal
Den totala undersökningsarealen skall anges i m
2med upp till fyra siffror.
I den rapport som åtföljer resultaten (DAR-Q) skall exakta angivelsergöras av antalet mätningar, markvegetationsområdenas geografiska läge
och orientering samt områdenas storlek.
(64) Skiktens höjd och täckning
Den genomsnittliga höjden och uppskattade täckningsgraden hos det totala
markvegetationsskiktet, buskskiktet, fältskiktet och bottenskiktet skall
anges som följer:
Höjd
(m)Täckningsgrad
(%)
Markvegetationsskikt, totalt *
Buskskiktet * *
Fältskiktet * *Bottenskiktet *
* = skall fyllas i.
Skiktens genomsnittliga höjd skall anges i meter med en siffra och två
decimaler. Den uppskattade täckningsgraden skall anges i procent av den
undersökta arealen totalt.
(65) Skikt
Följande skikt är definierade
1 = trädskiktet
2 = buskskiktet
3 = fältskiktet
4 = bottenskiktet9
>>=
>>;Skall definieras i DAR-Q!M2
!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 72
(66) Artkod
En särskild artkod skall användas. Denna består av tre sifferkoder -
motsvarande familj, släkte och artepitet - åtskilda av punkter (.). De flesta
koder består av ett tresiffrigt nummer, men tyvärr har ett släkte förutomdetta nummer också fått bokstavsbeteckningen ”bis”. Artkoden kan ävenförlängas med enbokstav för att ange varietet. Den fullständiga
förteckningen omfattar mer än 11 000 arter, och kommissionen kommer
att göra denna förteckning tillgänglig i digitalt format så att den kananvändas av NFC.
I de fall där Flora Europaea inte är tillräckligt komplett kan NFC utarbeta
en särskild förteckning över nationellt viktiga arter. De nationella
artkoderna i en sådan förteckning skall bestå av ett nytt kodnummer(familj, släkte och artepitet) följt av landskoden (2 bokstäver) med punkter(.) emellan. På varje NFC skall det finnas en komplett förteckning med
alla koder och med olika relevanta uppgifter om de listade arterna
(fullständigt namn, alternativa namn etc.). NFC skall också föra in dennaförteckning i DAR.
(67) Växtarternas täckning
Länderna har rätt att själva bedöma växtarternas vanlighet och täcknings-
grad. Angivelserna beträffande täckningsgrad skall göras i procent med
upp till fem siffror och två decimaler (999,99). Alla metoder liksom
omvandlingen till procent skall anges i DAR.!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 73
BILAGA 7b
NÄRMARE UPPLYSNINGAR FÖR ÖVERLÄMNANDE A V
BAKGRUNDSINFORMATION OM DE UNDERSÖKNINGSMETODER
SOM ANVÄNTS OCH A V BEDÖMNINGS-/UTVÄRDERINGSRESULTAT
SOM ERHÅLLITS PÅ NATIONELL NIVÅ
I. Allmänt
Vid överlämnandet till kommissionen av resultaten från den intensiva
övervakningen av skogsekosystemen skall medlemsstaterna bifoga en
förklarande rapport med bakgrundsinformation om de undersöknings-
metoder som tillämpats (Data Accompanying Report, DAR-rapport) och
en årsrapport om utvecklingen av tolkningen/bedömningen av resultatenpå nationell nivå (årlig lägesrapport)
Den förklarande rapporten består av två avsnitt: ett som beskriver de
metoder som faktiskt tillämpats vid planering av provtagningarna, denanvända utrustningen, bedömningen, resultatanalysen, osv. och ett sombeskriver undantag och störningar som uppstått under arbetet (för närmare
upplysningar se punkt II.2).
Medlemsstaterna skall från och med 1997 varje år lämna en rapport till
kommissionen om utvecklingen rörande tolkning/utvärdering av resultaten
på nationell nivå. Denna rapport skall innehålla följande:
— Uppgifter om den nationella centralen (NFC, National Focal Centre).
— En (aktualiserad) beskrivning av den nationella utvärderingsstrategin.
— En sammanfattning av de resultat som åstadkommits på nationell
nivå.
— Uppgifter om de publikationer på nationell eller internationell nivå
som gjorts inom detta område av NFC eller andra berörda
institutioner.
I punkt III ges rekommendationer vad gäller tolkning och utvärdering av
resultaten på nationell nivå.
II. Den förklarande rapporten
II.1 Avsnitt om beskrivning av de metoder som tillämpats, osv.
Denna del skall innehålla en beskrivning av de metoder som faktiskt
tillämpats vid planering av provtagningarna, den använda utrustningen,
bedömningen, resultatanalysen, osv. Följande detaljuppgifter skall ingå:
Undersöknings-/provtagningsmetoder
I många undersökningar som ingår i den intensiva övervakningen av
skogsekosystemen råder stor frihet vid val av utrustning, djup, tidpunktoch intensitet. Närmare upplysningar om använd utrustning, registreradedjup, tidpunkter och frekvens för undersökningen/provtagningen skall
därför anges. När prover har tagits skall upplysningarna om dessa prover
inkludera lagringen och transporten.
Eventuella kontrollmätningar skall kortfattat beskrivas.
Metoder för analys och beräkning av resultaten
Vad gäller provanalyser skall närmare upplysningar ges om preparering av
proverna och om vilka analysmetoder som använts. I de flesta fallrekommenderas bestämda metoder för preparering och analys av proverna.
Om andra metoder än de rekommenderade använts skall exakta uppgifter
om dessa metoder anges, inklusive möjligheter för omräkning ellerberäkning av data. De kontrollmätningar som tillämpats skall kortfattatbeskrivas.
Som utgångspunkt för metodbeskrivning kan vid den allmänna beskriv-
ningen av databedömningen de DAR-frågeformulär användas som fram-tagits av kommissionens Samordnande institut för intensiv övervakning avskogen i nära samarbete med ordföranden för expertpaneler vid FN-ECE:s
Internationella program för samarbete vid bedömning och övervakning av
luftföroreningarnas effekt på skogen (ICP-Skog).
Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att observera och dokumentera
ändrade metoder som tillämpas på undersökning, transport och analys.!
M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 74
Regionala skillnader skall anges och förklaras (t.ex. olika laboratorier för
analyser).
II.2 Avsnitt om undantag och störningar (årlig DAR-rapport)
Utöver den allmänna beskrivningen av tillämpade metoder med använd-
ning av DAR-frågeformuläret skall även en beskrivning ges av särskilda
svårigheter, undantag, störningar och valideringsproblem som gäller
sådana data som skall lämnas in varje år.
Undantag och störningar
Exceptionella situationer och allvarliga störningar av rutiner skall
rapporteras. Utöver beskrivningen av de metoder som tillämpats vid
provtagning, analys, osv., enligt DAR-frågeformulären, behöver även
undantag, exceptionella situationer och störningar dokumenteras påtillfredsställande sätt. Detta skall ske i en årlig DAR-rapport som lämnastill kommissionen samtidigt med undersökningsresultaten.
V alidering och hantering av data
De metoder som använts för att kontrollera datans kvalitet skall anges,
inklusive vilka gränser som tillämpats för att godkänna data (rimlighets-kontroll) och vilka förfaranden som följts för att utföra konsekvenskontrollmot andra nationella datasamlingar.
Om det förekommer glapp i uppgifterna kan uppskattningar ibland göras.
Det skall anges att det handlar om uppskattade data och antaganden skallnoggrant dokumenteras.
III. Årlig lägesrapport om tolkning och utvärdering av resultaten på
nationell nivå
Rapporten skall informera om utvecklingen vad gäller tolkning och
utvärdering av resultat på nationell nivå.
Allmänt
Medlemsstaterna skall göra en utvärdering och tolkning av undersöknings-
resultaten på nationell nivå.
Medlemsstaterna får själva bestämma vilken tolkning och utvärdering som
skall genomföras på nationell nivå och inrapporteras till kommissionen.
Vad gäller utvärderingen görs dock följande rekommendationer.
Tolkning och utvärdering av enskilda undersökningar
Om resultat från tidigare undersökningar finns bör man försöka fastställa
tendenser. Resultat av enskilda undersökningar bör granskas och jämförasmed resultaten från andra (liknande) undersökningar som utförts i samma
region/land. Likheter och skillnader bör anges och i tillämpliga fall bör
skillnaderna utvärderas. Data från andra källor som kan förklara relationermellan parametrarna bör också inkluderas här.
Integrerad utvärdering och tolkning
När ett antal undersökningar har genomförts finns möjlighet att genomföra
en integrerad utvärdering. Alla undersökningsresultat och värderings-rapporter bör samlas i den nationella centralen (NFC). Den nationellacentralen skall samordna den integrerade utvärderingen och tolkningen av
dessa olika undersökningsresultat på nationell nivå.
Utvärdering och tolkning med ledning av externa data
Resultaten från den integrerade utvärderingen och tolkningen bör granskas
och jämföras med resultaten från andra källor. Likheter och skillnader böranges och såvitt möjligt förklaras.
IV . Tidpunkt för överlämnande av DAR-rapporten och lägesrapporten om
utvärdering och tolkning av resultaten på nationell nivå
IV .1 Tidpunkt för inlämning av DAR-rapporten
DAR-frågeformuläret skall fyllas i och överlämnas till kommissionen
tillsammans med de första undersökningsresultaten. Om metoder har
ändrats skall uppgifter om dessa ändringar lämnas. Avsnittet i DAR-
rapporten om undantag och störningar skall överlämnas till kommissionentillsammans med de undersökningsresultat som skall skickas in årligen.!
M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 75
IV .2 Tidpunkt för inlämning av den årliga lägesrapporten om utvärdering och
tolkning av resultaten på nationell nivå
Den årliga lägesrapporten om utvärdering och tolkning av resultaten på
nationell nivå skall överlämnas till kommissionen före den 31 december
varje år.!M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 76
BILAGA VIII
ALLMÄNNA METODER FÖR DEPOSITIONSMÄTNINGAR I DE
PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Mätningarna skall utföras fortlöpande i ett urval av de permanenta
observationsområdena. Medlemsstaterna skall välja ut minst 10 % av depermanenta observationsområdena för övervakning av depositionen.Mätningar av krondropp (under trädtaket), stamrinning (under trädtaket
för bok) och enbart våtdeposition eller nederbörd (på fritt fält i skogen)
kommer att vara obligatoriska. Installation av utrustning för de obligato-riska delarna skall vara klara senast i december 1995. Alla andramätningar, som stamrinning (för andra arter än bok), dimma och
luftkoncentration är frivilliga.
Depositionsövervakningen görs under särskilda förutbestämda perioder
(till exempel månadsvis eller veckovis). För att minska kostnaderna för
analyserna kan prover från flera på varandra följande perioder kombineras.
De tekniska detaljer som följer grundar sig på resultaten från Expertpa-
nelen för deposition vid ICP-Skog. Speciellt när det gäller specifikadetaljer om provtagningsutrustning, provtagningsteknik, kvalitetsförsäkran
och databehandling refereras till denna expertpanel.
II. Metod för övervakning
II.1. Övervakning under skogens trädtak
Om möjligt skall mätutrustning för krondropp installeras i själva
observationsområdet. För att undvika skador på rotsystemen, är detmöjligt att installera de delar som måste installeras i gropar (uppsamlings-
kärl, registreringsapparater, osv) i buffertzonen utanför det aktuella
området. Utrustning för uppsamling av stamrinning skall även installerasi bokskog. Eftersom även dessa uppsamligskärl kan ställas i en (ellersamma) grop, bör träd utanför det aktuella området väljas, till exempel i
buffertzonen.
Mätningar av krondropp och stamrinning bör göras på ett sådant sätt att
resultaten blir representativa för hela området. Det betyder att etttillräckligt antal provtagningsapparater bör användas.
II.2. Övervakning av ett fritt fält i skogen
På ett ställe i närheten av det aktuella observationsområdet (inom 2 km),
skall uppsamlingskärl av enbart våtdeposition och/eller av nederbörd påfritt fält installeras. Placeringen bör göras så att avståndet till närmastomgivande föremål inte är mindre än uppsamlingskärlens dubbla höjd.
II.3. Mätperiod
Mätningen görs månadsvis, veckovis eller i en tidsintervall däremellan, till
exempel varannan eller var tredje vecka, huvudsakligen beroende på de
allmänna väderförhållandena i det aktuella området (avdunstning och
algväxt bör undvikas i provtagningsbehållarna).
När det är nödvändigt att använda olika mätperioder under året (till
exempel veckovis under sommaren och månadsvis under vintern) skall tvåseparata övervakningsperioder redovisas och resultaten skall rapporterasvar för sig på blanketterna. Mätperiodens längd inom en övervaknings-
period skall vara konstant. Samma mätperiod skall användas både för
övervakning under skogens trädtak och på fritt fält.
II.4. Provtagning, hantering av prover
Uppsamlingsinstrument och behållare som används för provtagning skall
vara rena. Avjoniserat vatten skall användas för att skölja utrustningen. Detär viktigt att behållarna hålls borta från ljus och att de hålls svala underprovtagning och transport. Under soliga och varma förhållanden är det
möjligt att tillsätta konserveringsmedel för att undvika algväxt. I sådana
fall skall sådana konserveringsmedel användas som inte inverkar påanalysen av väsentliga joner.!
M11994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 77
II.5. Förbehandling av prover, transport och förvaring
V olymen för varje uppsamlat prov från varje enskild uppsamlingsapparat
för krondropp, stamrinning och på fritt fält skall fastställas. Proven kan
analyseras antingen var för sig eller blandas med prover från utrustning av
samma typ som installerats samtidigt. Prover från krondropp, stamm-rinning och från fritt fält skall analyseras var för sig. Prover frånstamrinningsmätningar bör endast blandas med prover från träd av samma
art och likartad storlek och förekomst. Prover från korta perioder kan
antingen analyseras som de är eller blandas med månadsprover föreanalysen. Om proverna blandas skall de blandas i proportion till den totalaprovvolymen.
Proverna skall transporteras till laboratoriet så snart som möjligt (helst i
kylboxar) och förvaras kallt (4 °C) och mörkt tills de analyserats.
II.6. Allmän bakgrundsinformation
Följande uppgifter skall samlas in:
— Områdets nummer— Provkod
— Datum då övervakningsperioden börjar
— Datum då övervakningsperioden upphör— Antal (likvärdiga) mätperioder under övervakningsperioden.
Eventuella ytterligare uppgifter som kan vara användbara för tolkning av
resultaten kan samlas in, som trädtakets grovlek, index för lövområdet,
osv.
II.7. Kemisk analys
För varje prov skall följande parametrar definieras som obligatoriska
(Obl.) eller frivilliga (Fri.):
Parameter KrondroppNederbörd på
fritt fält/enbart
våtdepositionStam rinning
Dimma Luft
Bok Övriga arter
pH Obl Obl Obl Fri. Fri.
Konduktivitet Obl Obl Obl Fri. Fri.
K Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Ca Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Mg Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Na Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
N-NH 4 Obl Obl Obl Fri. Fri.
Cl Obl Obl Obl Fri. Fri.
N-NO 3 Obl Obl Obl Fri. Fri.
S-SO 4 Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Alkalinitet Obl Obl Obl Fri. Fri.
Ntotal Obl Fri. Obl Fri. Fri.
Al3+Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Mn2+Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Fe3+ Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
PO43−Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Cu Fri. Fri. Fri. Fri.
Zn Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Hg Fri. Fri. Fri. Fri.
Pb Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Co Fri. Fri. Fri. Fri.
Mo Fri. Fri. Fri. Fri.!M11994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 78
Parameter KrondroppNederbörd på
fritt fält/enbart
våtdepositionStam rinning
Dimma Luft
Bok Övriga arter
Cd Fri. Fri. Fri. Fri.
Stotal Fri. Fri. Fri. Fri.
Norg Fri. Fri. Fri. Fri.
CTOC Fri. Fri. Fri.
CDOC Fri. Fri. Fri.
Ptotal Fri. Fri. Fri. Fri.
O3 Fri.
SO2 Fri.
SO4 Fri.
NO 2 Fri.
NO Fri.
HNO 2 Fri.
HNO 3 Fri.
NH 4NO 3 Fri.
NH 3 Fri.
V .O.C. Fri.
II.8. Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall sända dessa uppgifter på standardiserade blanketter
till kommissionen för varje observationsområder där depositionen harövervakats (se bilaga VII, Blankett 7a, 7b, 7c och 7d).!
M11994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 79
BILAGA 9
GEMENSAMMA METODER FÖR METEOROLOGISKA MÄTNINGAR I
DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Meteorologiska mätningar skall utföras i åtminstone 10 % av de
permanenta observationsområdena. I områden där mätningar av nedfalletgörs bör också meteorologiska mätningar utföras. Installationen av
utrustning för meteorologiska mätningar skall vara klar den 30 juni 1999.
Denna bilaga grundar sig på tekniska rekommendationer från en särskilt
inrättad meteorologisk expertgrupp (EU/ICP Skogar). Den innehåller
också hänvisningar till den handledning (1996/97) som utarbetats av denna
expertgrupp.
II. Undersökningsmetoder
II.1 Placering av provtagningsutrustning
För att de erhållna mätvärdena skall vara representativa för de särskilda
klimatförhållanden som råder i skogsmark, bör mätningarna utföras inom
skogsområdet i fråga. I allmänhet får mätningar utföras antingen ovanförträdkronorna i området (gäller ej marktemperatur, markfuktighet ochnederbörd) eller på en mätstation på ett öppet fält i eller i närheten av
skogsområdet (i allmänhet inte längre än 2 km bort). Avståndet från en
mätpunkt på ett öppet fält till de omgivande bestånden eller till andrahinder skall vara åtminstone två gånger hindrets eller det fullväxta trädetshöjd. Marktemperatur, markfuktighet och nederbörden i beståndet skall
mätas inom beståndet i det permanenta observationsområdet.
Om möjligt bör utrustningen kombineras med utrustningen för mätning av
nedfall. För att undvika påverkan på rötter och jordmån bör utrustningen
placeras så att den kan nås och underhållas utan det är nödvändigt att
passera igenom området.
II.2 Metoder för mätning av de faktiska meteorologiska förhållandena i eller i
närheten av området
Vädret bör övervakas kontinuerligt genom att en meteorologisk station
inrättas på ett öppet fält i närheten av området eller genom att ett torn
byggs upp i beståndet nära observationsområdet. Teknisk utrustning,sensorer samt placeringen av dessa skall överensstämma med meteorolo-giska världsorganisationens normer och bör också kunna anslutas till den
nationella vädertjänstens nät. Följande parametrar skall mätas:
Obligatoriskt Frivilligt
Nederbörd UV b-strålning
Lufttemperatur Marktemperatur
Luftfuktighet Markfuktighet
Vindhastighet (*) (matrixpotential, vattenhalt)
Vindriktning (*) Nederbörd i beståndet
Solstrålning (*) (omfattningen av krondropp och stamrin-
ning)
(*) Om det uppstår lokala tekniska problem i de permanenta observationsområdena
får parametrarna vindhastighet, vindriktning och solstrålning utelämnas fördessa områden.
Det rekommenderas att man använder sig av automatiska stationer med
kvasikontinuerliga ( &1 s) mätmetoder och elektronisk lagring av
mätvärden för perioder på en timme eller delar av en timme.
II.3 Insamling, sammanställning, lagring och överföring av information
Mätdata skall ställas samman till dygnsvärden (summor eller medel-,
minimi- respektive maximivärden) innan de skickas vidare.!M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 80
Följande uppgifter från observationsområdena skall samlas in och skickas
vidare:
— Områdets nummer.— Exakta detaljer om den utrustning som använts.— Områdets läge (longitud, latitud, höjd) och utrustningens läge (i
förhållande till området).
— Datum då mätningarna börjar och slutar.
— Frekvens (antal perioder).
Uppgifterna skall skickas vidare varje dag.
FÖRTECKNING ÖVER PARAMETER
Parameter Enhet Medelvärde Summa Minimivärde Maximivärde Anmärkningar
Nederbörd mm * Total nederbörd (inklu-
sive snö, etc.)
Lufttemperatur °C * * *
Relativ fuktighet % * * *
Vindhastighet m/s * *
Vindriktning ° * Förhärskande vind-
riktning
Solstrålning W/m2*
UV b-strålning W/m2*
Marktemperatur °C * * *
Markfuktighet (matrix-
potential, vattenhalt)hPa * * *
Nederbörd i beståndet mm *
Övrigt Skall anges i den rap-
port som åtföljer resul-
taten
* = skall skickas vidare.
För varje område där mätningar utförs, skall en årlig sammanfattning av
resultaten göras och överlämnas till kommissionen. De formulär som skallanvändas för detta ändamål är XX1996.PLM, XX1996.MEM och
XX1996.MEO (formulär 8a-c).!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 81
BILAGA 10
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING A V
JORDLÖSNINGAR I DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Undersökning av jordlösningar skall utföras i minst 10 % av de
permanenta observationsområdena. Att undersökningar av jordlösningar
utförs i områden där även nedfallsmätningar utförs rekommenderas:Installationen av undersökningsutrustningen skall vara genomförd senastden 30 juni 1998.
Denna bilaga grundar sig på tekniska rekommendationer från jord-
expertpanelen vid ICP-Skog. Hänvisning görs till den handledning (1996)som förbereddes av denna panel.
II. Undersökningsmetodik
II.1 V al av provtagningsplats
Utrustningen för provtagning av jordlösningar skall installeras nära platsen
där kronornas tillstånd undersöks. Fördelning av lysimetrarna slumpviseller systematiskt över hela observationsområdet även om detta kan varasvårt att genomföra på grund av stenar eller trädstammar (det finns inga
uppgifter om avstånd från trädet) rekommenderas. På grund av ingrepp i
jorden bör nollspänningslysimetrar inte installeras i områdets centraladelar där undersökning av trädparametrar pågår. Av praktiska skäl kan ettrepresentativt underområde användas. Redan installerade lysimetrar får stå
kvar. Nya installationer bör dock utföras enligt ovan.
II.2 Provtagningsdjup
Installation av lysimetrarna på bestämda djup rekommenderas, men även
horisonter kan godkännas.
— Samlare av jordlösningar
Placering av lysimetrarna på minst två olika djupnivåer rekom-
menderas: en nivå inom rotområdet (förslagsvis på 10 — 20 cm djup)
och en nivå under rotområdet (förslagsvis på 40 — 80 cm djup) för att
mäta de grundämnen som frigjorts (mål 2). Det rekommenderas ävenatt placera en tredje lysimeter omedelbart under humuslagret.
— Jordprov
Vid användning av centrifugerings- eller satureringsmetoden skall de
jordlager som provtas vara de som anges i jordexpertpanelens manual:0 — 10, 10 — 20, 20 — 40 och 40 — 80 cm. Ett antal lager kan väljasut eller sammanföras.
II.3 Provtagningsfrekvens
I områden där intensiva undersökningsprogram pågår, t.ex. mätning av
nedfall och meteoroligiska uppgifter, bör prov av jordlösningar utföras
varje månad eller varannan vecka. Jordprovtagning följd av extraktion av
jordlösningen bör inte ske mer än fyra gånger om året på grund av deskador som förorsakas av själva provtagningsförfarandet. Provtagandet börske samma månad varje år.
II.4 Transport, lagring och behandling
Proven skall transporteras och lagras på ett sådant sätt att de kemiska
förändringarna minimeras. Genom lagring på en kall (4 °C) och mörk plats
minskas den biologiska aktiviteten i jordlösningen i lysimetersystemet. I
många fall, särskilt under den kalla årstiden, räcker det att förvara kärlet imörker. Konserveringskärl av organiskt eller oorganiskt material kananvändas, men dessa kan påverka analysen. För att minska eventuella
effekter på proven bör jordlösningen tas upp snarast möjligt efter det att
uppsugningen genomförts.
Förfarandena för transport och lagring skall anges. I tillämpliga fall skall
problemen med och avvikelserna från dessa förfaranden anges detaljerat.
För fastställande av spårmetaller bör lika delar av proven transporteras till
laboratoriet i syratvättade behållare.
När jordprov samlas in bör dessa förvaras kallt i polyetylen- eller
plastpåsar och lagras vid 4 °C till dess att centrifugering sker eller!
M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 82
satureringsextraktet prepareras. Centrifugering eller extraktion bör äga
rum senast dagen (18 — 30 timmar) efter insamling av jordproven.
II.5 Allmän bakgrundsinformation
Följande uppgifter skall samlas in:
— Områdesnummer.
— Uppgifter om provtagningsinstrumentet (typ, djup).— Datum för undersökningsperiodens början.— Datum för undersökningsperiodens slut.
— Antal (lika många) mätperioder under undersökningsperioden.
II.6 Analysmetoder
I ”Submanual on soil solution collection and analysis” av jordexpertpa-
nelen vid ICP-Skog beskrivs de godkända metoderna för analys av de olika
jordlösningsparametrarna.
Det är tillrådligt att använda dessa godkända metoder. Om andra
(nationella) metoder används skall analysens jämförbarhet detaljerat angestillsammans med presentationen av analysresultaten. Vid undersökningen
av skogens jordlösning skall man skilja mellan obligatoriska och frivilliga
parametrar (se förteckningen).
Parameterförteckning
Parameter Enheter Obligatorisk/frivillig
Konduktivitet µS/cm Frivillig
pH Obligatorisk
Alkalitet µmol/l Frivillig (om pH 45)
DOC mg/l Obligatorisk
Natrium (Na) mg/l Frivillig (1)
Kalium (K) mg/l Obligatorisk
Kalcium (Ca) mg/l Obligatorisk
Magnesium (Mg) mg/l Obligatorisk
Aluminium (total) mg/l Obligatorisk (om pH 45)
Aluminium (labil) mg/l Frivillig
Järn (Fe) mg/l Frivillig
Mangan (Mn) mg/l Frivillig
Fosfor (P) mg/l Frivillig
NO 3-N mg/l Obligatorisk
SO4-S mg/l Obligatorisk
NH 4-N mg/l Frivillig (2)
Klor (Cl) mg/l Frivillig (1)
Krom (Cr) µg/l Frivillig
Nickel (Ni) µg/l Frivillig
Zink (Zn) µg/l Frivillig (3)
Koppar (Cu) µg/l Frivillig (3)
Bly (Pb) µg/l Frivillig
Kadmium (Cd) µg/l Frivillig
Kisel (Si) mg/l Frivillig
(1)Mätning rekommenderas vid beräkning av syrabasmängder
(2)Mätning av NH 4rekommenderas i områden med högt nedfall av NH x(mer än 20 kg NH xper år)
(3)Rekommenderas eftersom dessa är närsalter.
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga parametrarna.!M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 83
II.7 Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observations-
område (se bilaga VIIa, blanketterna 9a, 9b och 9c).!M21994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 84
BILAGA 11
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING A V MARKVEGE-
TATIONEN I DE PERMANENTA OBSERV ATIONSOMRÅDENA
I. Allmänt
Undersökning av markvegetationen skall utföras i minst 10 % av de
permanenta observationsområdena. Den första gemensamma undersök-ningen skall vara avslutad före hösten 1999. Undersökningen har tvåsyften:
— Karaktärisering av skogsekosystemens nuvarande tillstånd på grund-
val av deras sammansättning,
— Övervakning av vegetationsförändringar på grund av naturliga
faktorer eller mänsklig inverkan.
Data om markvegetationen som samlats in och analyserats före 1997 kan
också användas om de metoder som beskrivs nedan har tillämpats.
Bilagan grundar sig på tekniska rekommendationer från den särskilt
inrättade expertgruppen för undersökningar av markvegetationen (EU/ICP
Skogar). Den innehåller också hänvisningar till den handledning (1997)som utarbetats av denna expertgrupp.
II. Undersökningsmetoder
II.1 V al av provtagningsplats
Undersökningen av markvegetationen skall utföras i de permanenta
observationsområdena. De områden som väljs ut för markvegetations-
undersökningar skall vara representativa för området i fråga. Fleraprovtagningsenheter kan användas för att uppnå statistisk repetition.Medlemsstaterna får själva bestämma antalet provtagningsenheter och
provtagningsenheternas form. Om området har inhägnats skall prov-
tagningsenheterna förläggas utanför inhägnaden. Utöver detta kan ocksåprovtagningsenheter innanför inhägnaden bedömas. Områden som utsättsför störningar bör undvikas (t.ex. jordtäkter, övervakningsområden för
mark- och grundvatten och hjulspår). Provtagningsområdets gränser måste
märkas ut på ett bestående sätt. Det faller på medlemsstaterna att väljavilken metod som skall användas för detta, men det material som användsbör vara inert för att undvika kontaminering.
II.2 Allmän bakgrundsinformation
Följande allmänna uppgifter skall samlas in:
— Områdets nummer.
— Dag för provtagning och analys.
— Inhägnad.— Provtagningsområdets totala yta.
— Information om den totala markvegetationsskiktet (täckning), busk-
skiktet och fältskiktet (täckning och genomsnittshöjd) samt botten-skiktet (täckning).
II.3 Mätningar av arternas förekomst eller täckningsgrad
Medlemsstaterna får tillämpa sina egna graderingssystem vid mätningarna,
så länge som dessa direkt kan omvandlas till procentandelar, dvs. från0,01 % täckning (mycket sällsynt) till 100 % (fullständig täckning).
II.4 Arter
Alla fanerogamer, kärlkryptogamer och de viktigaste arterna marklevande
mossor (bryofyter) skall ingå i undersökningen. Marklevande lavar bör
också tas med. Icke marklevande arter och svampar får tas med, men dettaär frivilligt. Den nomenklatur som används skall följa Flora Europaea .Id e
fall en uppgift i Flora Europaea inte är tillförlitlig, och en säkrare
taxonomisk identifiering kan utföras på annat sätt, får tillägg till
artförteckningen göras av respektive NFC. Kommissionen skall informerasom sådana utökade artförteckningar.!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 85
II.5 Undersökningarnas frekvens och tidsmässiga omfattning
Undersökningar av vegetationen i alla områden skall äga rum vart femte
år. Den årliga markvegetationsundersökningen bör utföras i ett mindre
antal områden (t.ex. 10 %). Om vegetationen varierar mycket mellan olika
årstider, kan två undersökningar behöva göras under ett och samma år föratt hela vegetationstäcket skall kunna mätas. De följande undersökning-arna av markvegetationen skall utföras vid ungefär samma tidpunkt på
året.
II.6 Analys och vidarebefordran
Den uppgifter som erhållits från provtagningsenheterna skall samman-
ställas områdesvis. Om provtagningsenheter har undersökts både innanför
och utanför en inhägnad skall två sammanställningar göras. Resultatenfrån undersökningen av markvegetationen skall varje år vidarebefordrastill kommissionen i det standardformat som framgår av formulären 10a och
10b (filnamn: XX1996.PL V och XX1996.VEM).
De vidarebefordrade resultaten från markvegetationsundersökningarna
skall innefatta, på områdesnivå: områdets/undersökningens nummer,områdets geografiska läge, förekomst av inhägnad samt uppgifter om de
viktigaste vegetationsskikten. Informationen på undersökningsnivå skall
innefatta: områdets/undersökningens nummer, artens standardkod på åttabokstäver enligt den bifogade förteckningen eller enligt en utökadförteckning med ytterligare arter, liksom en uppgift om täckningsgraden
på områdesnivå, i procent.
III. Tilläggsinformation till mätdata
III.1 Tilläggsinformation om tillämpade metoder (DAR-Q)
Ett separat dokument skall innehålla uppgifter om
— utformning av provtagningen i provtagningsområdena (delområdenas
antal och storlek),
— definitioner av de skikt som omnämns (botten-, fält-, busk- och
trädskiktet),
— tillämpade skalor och omvandling av dessa skalor till procentvärden,— avvikelser från standardförteckningen över arter samt arternas koder,
— sammanställningsmetoder som använts för att ta fram uppgifter på
områdesnivå.
Denna information bör lämnas till kommissionen på det frågeformulär
(tillhörande den rapport som åtföljer resultaten) som avses i bilaga C.
III.2 Avvikelser från standardmetoder enligt den rapport som åtföljer resultaten
Avvikelser från standardmetoderna som kan ha påverkat undersökningen,
liksom alla betydande störningar skall noteras och reporteras separat.
III.3 Tilläggsinformation om utvärdering och tolkning (den årliga framstegs-
rapporten)
Information om utvärderingen och tolkningen av data rörande mark-
vegetationen (tillsammans med andra mätdata, eller separat) skall lämnas
till kommissionen i den årliga framstegsrapporten.!
M31994R1091 — SV — 18.07.1999 — 003.001 — 86