1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 19 november 1991
om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning
91/630/EEG
(EGT L 340, 11.12.1991, s. 33)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Rådets direktiv 2001/88/EG av den 23 oktober 2001 L 316 1 1.12.2001
►M2Kommissionens direktiv 2001/93/EG av den 9 november 2001 L 316 36 1.12.2001
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 19 november 1991
om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning
91/630/EEG
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miskagemenska pen,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:Alla medlemsstater har ratificerat den europeiska konventionen om
skydd av bruks- och avelsdjur. Gemenskapen godkände denna konven-tion genom beslut 78/923/EEG(
4) och har deponerat sin
godkännandehandling.
I sin resolution av den 20 februari 1987 om djurskyddspolitik(5)
uppmanade Europaparlamentet kommissionen att föreslå lägsta djur-skyddskrav vid intensiv svinuppfödning.
Eftersom svin är levande djur är de förtecknade i produktlistan i bilaga
2 till fördraget.
Svinhållningen är en naturlig del av jordbruksnäringen. Den utgör en
inkomstkälla för en del av jordbrukarna.
Sådana skillnader som kan ge snedvridna konkurrensförhållanden
hindrar organisationen av marknaden för svin och produkter från svin
från att fungera smidigt.
För att produktionen skall kunna utvecklas rationellt finns det ett behov
av att fastställa en gemensam lägsta nivå för skyddet av avels- och
slaktsvin.
Det är nödvändigt att offentliga instanser, producenter, konsumenter
och andra hålls underrättade om utvecklingen pådetta område. Med
utgångspunkt i en rapport från Vetenskapliga veterinärmedicinskakommittén bör kommissionen därför bedriva aktiv vetenskaplig forsk-ning om den eller de ur djurskyddshänseende bästasvinuppfödningsmetoderna. Bestämmelser om en interimsperiod bör
fastställas för att kommissionen skall ha möjlighet att fullfölja forsk-
ningen med gott resultat.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv fastställs de djurskyddskrav som minst måste uppfyllas
beträffande avels- och slaktsvin.
Artikel 2
I dettadirektiv a vses med
1.svin: ett svin som hålls för avel eller uppfödning oavsett ålder,
2.galt: ett svin av hankön efter puberteten som är avsett för avel,1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 2
(1) EGT nr C 214, 21.8.1989, s. 31.
(2) EGT nr C 113, 7.5.1990, s. 183.
(3) EGT nr C 62, 12.3.1990, s. 40.
(4) EGT nr L 323, 17.11.1978, s. 12.
(5) EGT nr C 76, 23.3.1987, s. 185.
▼B
3.gylta: ett svin av honkön efter puberteten och före första gris-
ningen,
4.sugga: ett svin av honkön efter första grisningen,
5.digivande sugga : ett svin av honkön mellan grisningen och smågri-
sarnas avvänjning,
6.sinsugga : ett svin av honkön mellan smågrisarnas avvänjning och
nästagrisning,
7.smågris: en gris från födseln till avvänjningen,
8.avvand smågris : en gris från avvänjningen och till den är tio
veckor gammal,
9.avels- eller slaktsvin : en gris från tio veckors ålder och till den
slaktas eller sätts in i avel,
10.behörig myndighet : en sådan behörig myndighet som definieras i
artikel 2.6 i direktiv 90/425/EEG(1).
Artikel 3
Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
1. Alla anläggningar skall uppfylla följande krav:
a) Den fria golvarean för varje avvand smågris, avels- eller
slaktsvin som hålls i grupp, med undantag för gyltor efter betäck-ning och suggor, måste vara minst:
Levande vikt
kgm2
högst 10 kg 0,15
över 10 men högst 20 kg 0,20>över 20 men högst 30 kg 0,30
>över 30 men högst 50 kg 0,40
>över 50 men högst 85 kg 0,55>över 85 men högst 110 kg 0,65över 110 kg 1,00
b) Den totala fria golvarean för varje gylta efter betäckning och för
varje sugga när gyltor och/eller suggor hålls i grupp måste varaminst 1,64 m
2respektive 2,25 m2. När dessadjur hålls i grupp
med mindre än sex individer skall den fria golvarean ökas med
10 %. När dessadjur hålls i grupper om 40 eller fler individerkan den fria golvarean minskas med 10 %.
2. Golvytorna skall uppfylla följande krav:
a) För gyltor efter betäckning och dräktiga suggor: En del av den
area som krävs i 1 b på minst 0,95 m
2per gyltaoch minst 1,3
m2per sugga, måste vara en sammanhängande fast golvarea
varav högst 15 % får reserveras för dräneringsöppningar.
b) Om spaltgolv av betong används när svin hålls i grupp
i) får spaltvidden vara högst
— 11 mm för smågrisar
— 14 mm för avvanda smågrisar
— 18 mm för avels- eller slaktsvin1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 3
(1) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet ändrades senast genom direktiv
91/496/EEG (EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 56).▼M1
▼M1
— 20 mm för gyltor efter betäckning och suggor
ii) måste stavbredden vara minst
— 50 mm för smågrisar och avvanda smågrisar
— 80 mm för avels- eller slaktsvin, gyltor efter betäckning
och suggor.
3. Det skall vara förbjudet att uppföra eller bygga om anläggningar i
vilkasuggor och gyltor hålls uppbundna . Från och med den 1januari 2006 skall det vara förbjudet att binda upp suggor ochgyltor.
4. a) Suggor och gyltor skall hållas i grupp under tiden från och med 4
veckor efter betäckning till en veckaföre den beräkna de
tidpunkten för grisningen. Den box där gruppen med suggor ellergyltor hålls måste hasidor som är längre än 2,8 m. Om färre än 6individer hålls i en grupp måste den box där gruppen hålls hasidor som är längre än 2,4 m.
b) Trots vad som föreskrivs i bestämmelserna i punkt a får suggor
och gyltor som hålls i anläggningar med mindre än 10 suggorhållas i individuella boxar under den period som avses i punkta, under förutsättning att de lätt kan vända sig i boxen.
5. Utan att det påverkar kraven i bilagan skall suggor och gyltor ha
konstant tillgång till bökbart material som åtminstone uppfyller derelevanta kraven i den ovannämnda bilagan.
6. Suggor och gyltor som hålls i grupp måste utfodras med hjälp av ett
system som garanterar att varje djur kan få tillräckligt med mat även
när det finns konkurrenter om maten.
7. För att de skall kunna äta sig mätta och med hänsyn till behovet att
tuggamåste a lladräktigasinsuggor och -gyltor ges tillräckligt medfoder som ger bukfyllaeller med högt fiberinnehåll sa mt foder med
högt energiinnehåll.
8. Svin som måste hållas i grupp, och som är särskilt aggressiva, som
har angripits av andra svin eller som är sjuka eller skadade fårtillfälligt hållas i individuella boxar. I sådant fall skall den indivi-
duella box som används ge utrymme för djuret att lätt kunna vända
sig om dettainte strider mot särskildaråd från veterinär.
9. Från och med den 1 januari 2003 skall bestämmelserna i punkterna
1 b, 2, 4, 5 och sista meningen i punkt 8 tillämpas på alla anlägg-ningar som uppförs, byggs om eller används för första gången efter
det datumet. Från och med den 1 januari 2013 skall dessa
bestämmelser tillämpas på alla anläggningar.
Bestämmelserna i punkt 4 a skall inte tillämpas på anläggningar
med färre än 10 suggor.
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall se till att svinaveln sker i överenstämmelse
med de allmänna bestämmelser som fastställs i bilagan.
Till och med den 30 juni 1995 får de behörigamyndigheternai
medlemsstaterna dock tillåta avvikelser från punkterna 3, 5, 8 och 11 i
kapitel I i bilagan.
2. Dessutom skall kommissionen, innan detta direktiv träder i kraft, i
samarbete med medlemsstaterna utfärda en rekommendation i vilkenytterligare lägsta djurskyddskrav beträffande svin fastställs somkomplettering till bestämmelserna i bilagan.
Artikel 5
Bestämmelserna i bilagan får ändras i enlighet med det förfarande som
fastställs i artikel 10 för att hänsyn skall kunna tas till vetenskapligaframsteg.1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 4
▼B
▼M1
Artikel 5a
Medlemsstaterna skall säkerställa
1. att varje person som anställer eller anlitar personer för att sköta svin
ser till att den person som sköter djuren har fått råd och anvisningar
om de relevanta bestämmelserna i artikel 3 och i bilagan,
2. att lämpliga utbildningar finns tillgängliga. Sådana utbildningar
måste särskilt inriktas på välbefinnandeaspekter.
Artikel 6
1. Helst före den 1 januari 2005 och i varje fall den 1 juli 2005 skall
kommissionen förelägga rådet en rapport som bygger på ett yttrandefrån Vetenskapliga kommittén för djurs hälsa och välbefinnande. Närrapporten utarbetas skall hänsyn tas till socioekonomiska och sanitära
konsekvenser, inverkan på miljön och olika klimatförhållanden. Hänsyn
skall även tas till utvecklingen av metoder och system för svinproduk-tion och köttförädling som kan minska behovet av kastrering genomkirurgiskt ingrepp. Vid behov skall rapporten åtföljas av lämpligalagstiftningsförslag om effekterna av olika utrymmeskrav och typer avgolv för avvanda smågrisars och avels- eller slaktsvins välbefinnande.
Rådet skall fatta beslut om dessa förslag med kvalificerad majoritet.
2. Senast den 1 januari 2008 skall kommissionen till rådet lämna en
rapport som bygger på ett yttrande från Vetenskapliga kommittén för
djurs hälsaoch välbefinna nde.
Rapporten skall särskilt omfatta följande:
a) Beläggningsgradens inverkan, inklusive gruppstorlek och gruppe-
ringsmetoder, på svinens välbefinnande och hälsa i olikauppfödningssystem.
b) Betydelsen av stallens utformning och olika typer av golv för
svinens välbefinnande och hälsa, med hänsyn till olika klimatförhål-landen.
c) Riskfaktorer i samband med svansbitning och rekommendationer för
att minska behovet av svanskupering.
d) Utvecklingen av system för att hålla dräktiga suggor i grupp med
hänsyn både till patologiska, zootekniska, fysiologiska och etolo-giska aspekter hos de olika systemen och till dessas inverkan påhälsa och miljö samt till klimatförhållandena.
e) En bedömning av kraven på utrymme, inklusive area för betäckning,
för vuxna avelsgaltar i individuella boxar.
f) Utvecklingen av system för lösgående suggor i betäckningsavdel-
ningen och för digivande suggor som svarar mot suggornas behov
utan att smågrisarnas överlevnad äventyras.
g) Attityder och förhållningssätt som kan förutses hos konsumenterna
när det gäller griskött i det fall att djurens välbefinnande förbättrasi olikagra d.
h) De socioekonomiskaeffekternaa v de olikasvinhållningssystemen
och deras inverkan på gemenskapens ekonomiska partner.
Denna rapport kan vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag.
Artikel 7
1. Medlemsstaterna skall se till att inspektioner genomförs på den
behöriga myndighetens ansvar för att kontrollera att bestämmelserna i
detta direktiv och i bilagan efterlevs.
Dessa inspektioner, som får genomföras i samband med andra inspek-
tioner, skall varje år omfatta ett statistiskt relevant urval av de olika
uppfödningssystem som används i varje medlemsstat.
2. Kommissionen skall, i enlighet med artikel 10, fastställa de regler
som skall tillämpas vid de inspektioner som avses i punkt 1.1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 5
▼B
▼B
3. Den sista arbetsdagen i april vartannat år med början den 30 april
1996 skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om resultaten avde inspektioner som genomförts under de senaste två åren i enlighet
med denna artikel, och om antalet genomförda inspektioner i
förhållande till antalet anläggningar i respektive medlemsstat.
Artikel 8
För djur som importeras från icke-medlemsländer måste minst samma
djurskyddskrav uppfyllas vid uppfödningen som de krav som fastställs idetta direktiv för djur med ursprung i gemenskapen. Detta krav måstefastställas i ett intyg som utfärdas av den behöriga myndigheten i det
aktuella icke-medlemslandet.
Artikel 9
Kommissionens veterinärexperter får i samarbete med de behöriga
myndigheterna genomföra inspektioner på platsen omdet ansesnödvändigt för att detta direktiv skall tillämpas på ett konsekvent sätt.De personer som genomför dessa inspektioner skall vidta sådanasärskildaåtgärder för den personligahygienen som är nödvändigaföratt de inte skall sprida sjukdomar.
Den medlemsstat i vilken inspektionen genomförs skall ge all
nödvändig hjälp till experternanär de utför sitt a rbete. Kommissionenskall underrätta den behöriga myndigheten i den aktuella medlems-
staten om resultaten av inspektionen.
Den behöriga myndigheten i den aktuella medlemsstaten skall vidta de
åtgärder som anses nödvändiga med hänsyn till resultatet av inspek-
tionen.
Vad gäller förhållandet till icke-medlemsländer skall bestämmelserna i
kapitel III i direktiv 91/496/EEG(
1) tillämpas.
Allmänna tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i
enlighet med artikel 10.
Artikel 10
1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga veterinärkommittén
(nedan kallad kommittén), som inrättats genom beslut 68/361/EEG(2).
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i rådets
beslut 1999/468/EG(3) tillämpas.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 11
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar samt sanktioner som är nödvändiga för att följa detta direktivsenast den 1 januari 1994. De skall genast underrätta kommissionenom detta.
När en medlemsstat antar de bestämmelser som avses i punkt 1 skall
dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av ensådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hurhänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Från och med det datum som fastställs i punkt 1 får medlemssta-
terna dock, i enlighet med de allmänna bestämmelserna i fördraget,bibehålla eller tillämpa striktare djurskyddsbestämmelser för grisar än1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 6
(1) EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 56.
(2) EGT L 255, 18.10.1968, s. 23.
(3) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.▼M1
▼B
▼B
de som fastställs i detta direktiv. De skall underrätta kommissionen om
sådana åtgärder.
Artikel 12
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 7
▼M2
BILAGA
KAPITEL I
ALLMÄNNA KRAV
Utöver tillämpliga bestämmelser i bilagan till direktiv 98/58/EG skall följande
krav tillämpas:
1. I den del av byggnaden där svin hålls skall konstant buller på 85 dB eller
mer undvikas. Konstant buller och plötsliga ljud skall undvikas.
2. Svinen skall vistas i en miljö där ljusintensiteten är minst 40 lux under minst
8 timmar per dag.
3. Den omgivande miljön för svinen skall vara utformad enligt följande krav:
— Djuren skall ha tillgång till en bekväm och lämpligt dränerad och ren
liggplats med lämplig temperatur som är så stor att alla djur kan ligga
samtidigt.
— Djuren skall kunna vila och resa sig normalt.— Djuren skall kunna se andra svin. Under veckan före beräknad tidpunkt
för grisning och under grisning kan dock suggor och gyltor hållas utom
synhåll för artfränder.
4. Trots vad som sägs i artikel 3.5 skall svin ha ständig tillgång till tillräckligt
med material som de kan undersöka och sysselsätta sig med, material som
halm, hö, trä, sågspån, svampkompost, torv eller blandningar av dessa utan
att djurens hälsa äventyras.
5. Golven skall vara släta, men inte hala så att svinen kan skadas, och de skall
utformas och underhållas på ett sådant sätt att svinen inte skadas eller lider.
De skall vara anpassade efter svinens storlek och vikt och, om det inte lagts
ut strö, utgöra ett fast, jämnt och stadigt underlag.
6. Alla svin skall utfodras minst en gång per dag. Om svinen utfodras i grupp
och inte ad lib eller genom ett automatiskt utfodringssystem som gör att
djuren utfodras individuellt, skall alla svin i en grupp få tillgång till fodret
samtidigt.
7. Alla svin som är äldre än två veckor skall ha ständig tillgång till färskt vatten
i tillräcklig mängd.
8. Alla ingrepp som sker i annat syfte än att ge behandling eller ställa diagnos,
eller för att identifiera svinen enligt gällande lagstiftning och som resulterar i
skada i eller förlust av känslig kroppsdel eller förändring av benstrukturen
skall vara förbjudna med undantag av följande:
— Hörntänderna på smågrisar får reduceras i storlek genom filning eller
klippning, förutsatt att detta sker på ett likformigt sätt som lämnar en
oskadad jämn tandyta. Filningen får inte göras efter den sjunde levnads-
dagen. Betarna hos galtar får minskas i längd om detta är nödvändigt för
att förhindra skador på andra djur eller av säkerhetsskäl.
— Kupering av en del av svansen.— Kastrering av galtar som inte sker genom att det slits i vävnader.— Håltagning för nosringar är bara tillåtet om djuren föds upp utomhus och
i enlighet med nationell lagstiftning.
Varken svanskupering eller reducering av hörntänder får ske rutinmässigt
utan endast om det finns bevis på att skador har uppkommit på suggornas
spenar eller på övriga svins öron eller svansar. Innan sådana ingrepp
genomförs skall andra åtgärder vidtas för att förhindra svansbitning och andra
oönskade beteenden. När detta görs skall hänsyn tas till miljön i dess helhet
och beläggningsgraden. Olämpliga djurhållningsmetoder och miljöförhål-
landen skall åtgärdas.
Samtliga förfaranden som beskrivs ovan får endast utföras av veterinär eller
en person som utbildats enligt föreskrifterna i artikel 5 i direktiv 91/630/EEG
och som har erfarenhet av den teknik som används med lämpliga verktyg och
under hygieniska förhållanden. Om kastrering eller svanskupering görs efter
den sjunde levnadsdagen får ingreppen endast göras under bedövning och
med långtidsverkande smärtlindring utförd av en veterinär.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR OLIKA KATEGORIER AV SVIN
A. GALTAR
Galtboxar skall vara så belägna och utformade att galten kan vända sig om
samt höra, känna lukten av och se andra svin. En vuxen galt skall ha tillgång
till en fri golvarea på minst 6 m
2.1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 8
▼M2
När boxar också används för naturlig betäckning skall en vuxen galt ha
tillgång till en fri golvarea på minst 10 m2. Från och med den 1 januari
2003 skall denna bestämmelse gälla för alla anläggningar som är nybyggda,
ombyggda eller tas i bruk efter det datumet. Från och med den 1 januari
2005 skall denna bestämmelse gälla för alla anläggningar.
B. SUGGOR OCH GYLTOR
1. Åtgärder skall vidtas för att minimera aggressiviteten hos svin i grupp.
2. Dräktiga suggor och gyltor skall, om det är nödvändigt, behandlas mot
ekto- och endoparasiter. Om dräktiga suggor och gyltor placeras i gris-
ningsbox skall djuren först rengöras ordentligt.
3. Veckan för beräknad tidpunkt för grisning måste grisande suggor och
gyltor få tillgång till tillräcklig mängd lämpligt material att bygga bo av
om det inte visat sig vara tekniskt omöjligt på grund av det system för
flytgödsel som används på anläggningen.
4. Det skall finnas ett fritt utrymme bakom suggan eller gyltan så att gris-
ningen, vare sig denna sker med eller utan hjälp, underlättas.
5. Grisningsboxar där suggor hålls lösgående skall vara utformade så att
smågrisarna skyddas, t.ex. genom en stång som löper runt boxen nära
golvet.
C. SMÅGRISAR
1. En del av den totala golvarean, tillräckligt stor för att alla djuren skall
kunna vila där samtidigt, skall vara fast eller vara belagd med en matta
eller täckt av halm eller något annat lämpligt material.
2. Om grisningsboxar används måste smågrisarna ha tillräckligt med
utrymme för att kunna dia utan svårighet.
3. Smågrisar får inte avvänjas före 28 dagars ålder såvida inte modersuggans
eller smågrisarnas välbefinnande eller hälsa annars skulle påverkas nega-
tivt. Smågrisar får emellertid avvänjas upp till sju dagar tidigare om de
flyttas till specialiserade utrymmen som töms och grundligt rengörs och
desinfekteras innan en ny grupp placeras där, och som är avskilda från
de utrymmen där suggorna hålls, i syfte att minimera överföringen av
sjukdomar till smågrisarna.
D. AVVANDA SMÅGRISAR OCH SLAKTSVIN
1. Om svin hålls i grupper skall åtgärder vidtas för att förhindra sådana
slagsmål som går utöver djurens normala beteende.
2. Svin från olika grupper bör inte blandas i onödan. Om svin som inte
känner varandra måste blandas bör detta ske då svinen är så unga som
möjligt och helst före eller upp till en veckaefter a vvänjning. Då svin
från olika grupper blandas skall de ha tillräckliga möjligheter att fly och
gömmasig för a ndrasvin.
3. Om det finns tecken på våldsamma slagsmål skall orsakerna omedelbart
undersökas och lämpliga åtgärder vidtas, t.ex. att om möjligt ge djuren
rikligt med halm eller andra material att undersöka. Djur i riskzonen och
utpräglat våldsamma djur skall hållas avskilda från gruppen.
4. Att använda lugnande läkemedel för att underlätta blandning av grupper
är bara tillåtet i undantagsfall och endast efter det att veterinär rådfrågats.1991L0630 — SV — 21.12.2001 — 002.001 — 9