02004A0206(02) — SV — 01.09.2017 — 001.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

Ändrat genom:









▼B

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker







EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”, och KANADA, nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”, SOM ERKÄNNER att det är önskvärt att skapa närmare relationer inom vin- och spritsektorn, SOM ÖNSKAR skapa gynnsammare villkor för en harmonisk utveckling inom handeln med vin och spritdrycker på en jämlik och ömsesidigt fördelaktig bas, HAR ENATS OM FÖLJANDE.;







AVDELNING I

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syften

1. De avtalsslutande parterna förpliktar sig på grundval av principerna om likabehandling och ömsesidighet att underlätta och främja handel med vin och spritdrycker med ursprung i Kanada och gemenskapen på de villkor som fastställs i detta avtal.

2. De avtalsslutande parterna skall inom rimlighetens gräns vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i detta avtal uppfylls och att de mål som fastställs i detta avtal uppnås.

Artikel 2

Räckvidd och omfattning

Detta avtal skall tillämpas på vin enligt HS-nummer 22.04 och spritdrycker enligt HS-nummer 22.08 i Harmoniserade systemet enligt Internationella konventionen om det harmoniserade systemet för beskrivning och kodifiering av varor och tjänster, utfärdad i Bryssel den 14 juni 1983, och som produceras i enlighet med lagstiftningen för produktion av vin och spritdrycker på en avtalsslutande parts territorium.

Artikel 3

Definitioner

1. I detta avtal används följande beteckningar med de betydelser som här anges om inte annat anges:

— märkning: varje etikett, märke, bild eller annan beskrivning som återges i skrift, tryck, stencil, prägling, relief eller stämpel på en behållare som innehåller vin eller en spritdryck eller som fästs på denna.

— WTO-avtalet: Avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, som undertecknades i Marrakech.

— TRIPs-avtalet: Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter i bilaga 1 C till WTO-avtalet.

— avtalet från 1989: Avtalet mellan Kanada och Europeiska ekonomiska gemenskapen om handel med alkoholhaltiga drycker, som ingicks den 28 februari 1989.

2. I detta avtal avses med begreppet ”med ursprung i” i samband med ordet gemenskapen, namn på gemenskapens medlemsstater eller ordet Kanada, att vinet eller spritdrycken ifråga har producerats inom dessas jurisdiktion och, när det gäller vin, att det framställts av uteslutande druvor från områden i den aktuella jurisdiktionen.

Artikel 4

Allmänna regler för import och saluföring

Om inte annat fastställs i detta avtal, skall import och saluföring äga rum i enlighet med gällande lagstiftning på den importerande avtalsslutande partens territorium.







AVDELNING II

ENOLOGISKA METODER OCH PROCESSER OCH PRODUKTSPECIFIKATIONER

Artikel 5

Ömsesidigt erkännande av enologiska metoder och processer och produktspecifikationer

1. Gemenskapen skall tillåta import till sitt territorium och saluföring av viner med ursprung i Kanada som framställts i enlighet med

— de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I A, och

— de produktspecifikationer som anges i bilaga II A.

2. Kanada skall tillåta import till sitt territorium och saluföring av viner med ursprung i gemenskapen som framställts i enlighet med

— de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I B, och

— de produktspecifikationer som anges i bilaga II B.

3. De avtalsslutande parterna erkänner att de enologiska metoder och processer som anges i bilaga I uppfyller de villkor som anges i artikel 6.2.

Artikel 6

Nya metoder eller ändring av metoder

1. Var och en av de avtalsslutande parterna skall, i enlighet med de förfaranden som fastställs i avdelning VII och så snart som möjligt, underrätta den andra avtalsslutande parten så att ett gemensamt policybeslut kan fattas om utvecklingen inom vinproduktionen är sådan att det finns anledning att godkänna en enologisk metod eller process som inte finns med i relevant del av bilaga I eller att ändra en metod eller process.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 35 skall nya enologiska metoder och processer för vinframställning och ändringar av dessa uppfylla följande krav:

a) De skall vara sådana att konsumenterna skyddas från falsk och missvisande information som ger en felaktig bild av produktens egenskaper, sammansättning, kvalitet och värde.

b) De skall följa god enologisk sed. Följande skall gälla för de enologiska metoderna och processerna och ändringarna:

— De får inte vara förbjudna i lag i ursprungslandet.

— De skall säkra produktens autenticitet utifrån konceptet att ett vins typiska egenskaper beror på var druvorna odlats och på klimat- och jordmånsförhållandena och andra produktionsförhållanden i odlingsområdet.

— Det skall finnas ett reellt och rimligt tekniskt och praktiskt behov att förbättra vinets lagringsegenskaper och stabilitet eller stärka konsumenternas förtroende.

— De processer eller ändringar som krävs för att uppnå den önskade effekten skall begränsas till ett strikt minimun.

3. En avtalsslutande part skall inom 90 dagar underrätta den andra avtalsslutande parten om den för vinproduktionen på det egna territoriet har godkänt en enologisk metod eller process som inte ingår i relevant del av bilaga I eller en ändring.

4. I underrättelsen skall ingå en beskrivning av de enologiska metoder och processer som inte ingår i relevant del av bilaga I eller en ändring.

5. Den avtalsslutande part som ger underrättelsen skall på begäran av den andra parten tillhandahålla teknisk dokumentation till stöd för den enologiska metoden, processen eller ändringen, särskilt när det gäller de krav som fastställs i punkt 2.

Artikel 7

Provisoriskt tillstånd

Utan att det påverkar tillämpningen av de åtgärder som föreskrivs i artikel 35 skall de viner som framställs med de enologiska metoder, processer eller efter de ändringar som meddelas av en avtalsslutande part enligt artikel 6.3 beviljas provisoriskt tillstånd för import och saluföring på den andra avtalsslutande partens territorium.

Artikel 8

Invändningsförfarande

1. Inom tio månader efter det att en avtalsslutande part har gett en underrättelse i enlighet med artikel 6.3 kan den andra avtalsslutande parten göra skriftliga invändningar mot den aktuella enologiska metoden, processen eller ändringen om kraven i artikel 6.2 a och b inte är uppfyllda. ►M1 En avtalsslutande part kan begära samråd enligt artikel 29.4 (Samråd) i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Kanada och Europeiska unionen. Om frågan inte kan lösas genom samråd kan en avtalsslutande part skriftligen underrätta den andra avtalsslutande parten om sitt beslut att låta avgöra frågan genom skiljedom enligt artiklarna 29.6–29.10 i det avtalet. ◄

2. En avtalsslutande part får inte invända mot en anmäld enologisk metod, process eller en ändring om den avtalsslutande parten redan har tillåtit att samma enologiska metod, process eller ändring används, för mer än experimentella ändamål, för viner som saluförs på det egna territoriet, om den enologiska metoden, processen eller ändringen av dessa är berättigad med tanke på klimat- och jordmånsförhållandena och övriga produktionsvilllkor i det område där den kommer att tillämpas.

3. Inget i detta avtal får begränsa användningen av en enologisk metod, process eller ändring som inte godtas av en av de avtalsslutande parterna enligt förfarandena i avtalet om de används för produkter som skall saluföras på den andra partens inhemska marknad eller i tredje land.

Artikel 9

Ändring av bilaga I

1. De avtalsslutande parterna skall inom tolv månader efter en anmälan enligt artikel 6.3, i relevanta delar av bilaga I föra in de anmälda enologiska metoderna, processerna eller ändringarna.

2. ►M1 Genom undantag från punkt 1 ska de avtalsslutande parterna i de fall då en av parterna gjort en invändning enligt artikel 8 (Invändningsförfarande) agera i enlighet med utfallet av samrådet, utom i de fall då ärendet hänskjuts till ett skiljedomsförfarande enligt artiklarna 29.6–29.10 i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Kanada och Europeiska unionen, då följande ska gälla: ◄

a) Om det i skiljedomsförfarandet konstateras att de anmälda enologiska metoderna, processerna eller ändringarna uppfyller kraven enligt artikel 6.2 a och b skall de avtalsslutande parterna inom 90 dagar efter det att skiljedomen faller föra in de enologiska metoderna, processerna eller ändringarna i relevanta delar av bilaga I.

b) Om det i skiljedomsförfarandet konstateras att den anmälda enologiska metoden, processen eller ändringen inte uppfyller kraven enligt artikel 6.2 a och b skall det tillfälliga tillståndet för import och saluföring av vin med ursprung i den avtalsslutande partens territorium som framställts med den aktuella enologiska metoden, processen eller ändringen enligt artikel 7 upphöra att gälla 30 dagar efter det att skiljedomen faller. Skiljedomen skall inte påverka tillämpningen av artikel 7 avseende saluföring av vin som importerats till de avtalsslutande parternas territorier före den dag då skiljedomen faller.

▼M1

3. När artiklarna 29.6–29.10 i det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Kanada och Europeiska unionen tillämpas inom ramen för det förfarande som avses i punkt 2, ska de gälla i tillämpliga delar.

▼B







AVDELNING III

GEOGRAFISKA BETECKNINGAR FÖR VIN

Artikel 10

Registrering och skydd i Kanada

1. De namn som anges i bilaga III a avser viner med ursprung i gemenskapen för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen, skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPs-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för vin i Kanada.

2. En skyddad geografisk beteckning får inte användas för att beskriva eller presentera ett vin som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som ”art”, ”typ”, ”metod”, ”kopia” eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte.

3. Kanada skall i enlighet med sina lagstadgade tillämpningsförfaranden vidta åtgärder för att föra in de namn som anges i bilaga III a i Kanadas förteckning över skyddade geografiska beteckningar efter det att en korrekt registreringsansökan lämnats in.

Artikel 11

Skydd i gemenskapen

1. De namn som anges i bilaga III b avser viner med ursprung i Kanada för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPs-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för vin i gemenskapen.

2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera ett vin som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som ”art”, ”typ”, ”metod”, ”kopia” eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte.

3. Genom tillämpning av punkterna 1 och 2 skall gemenskapen, efter det att en officiell ansökan från Kanada inkommit i form av en diplomatisk not som bekräftar att namnen enligt punkt 1 är skyddade beteckningar, vidta åtgärder för att låta skydda de namn som anges i bilaga III b av de behöriga myndigheterna så att det är möjligt att säkra att viner som felaktigt presenteras eller beskrivs med en skyddad kanadensisk geografisk beteckning inte släpps på marknaden och vid behov dras tillbaka från marknaden.

Artikel 12

Generiska beteckningar och övergångsbestämmelser

1. Från och med den dag som betraktas som sista dagen av övergångsperioden enligt nedan skall Kanada inte längre betrakta följande vinnamn som ord som i Kanada och enligt gängse språkbruk används som vedertagen benämning i enlighet med artikel 24.6 i TRIPs-avtalet:







Namn Sista dag Bordeaux samma dag som avtalet träder i kraft Chianti samma dag som avtalet träder i kraft Claret samma dag som avtalet träder i kraft Madeira samma dag som avtalet träder i kraft Malaga samma dag som avtalet träder i kraft Marsala samma dag som avtalet träder i kraft Medoc samma dag som avtalet träder i kraft Médoc samma dag som avtalet träder i kraft Mosel samma dag som avtalet träder i kraft Moselle samma dag som avtalet träder i kraft Chablis den31 december 2013 Champagne den 31 december 2013 Bourgogne den 31 december 2008 Burgundy den 31 december 2008 Port den 31 december 2013 Porto den 31 december 2013 Rhin den 31 december 2008 Rhine den 31 december 2008 Sauterne den 31 december 2008 Sauternes den 31 december 2008 Sherry den 31 december 2013

2. Från och med den dag då detta avtal träder i kraft får inget av de namn som anges i punkt 1 användas för att beskriva eller presentera ett vin med ursprung i Kanada som certifieras uppfylla villkoren för Vintners Quality Alliance (VQA).

Artikel 13

Ändringar av bilaga III

De avtalsslutande parterna får på begäran av den ena eller andra avtalsslutande parten ändra bilaga III för att beakta ändringar av parternas interna lagstiftning.







AVDELNING IV

SPRITDRYCKER

Artikel 14

Registrering och skydd i Kanada

1. De namn som anges i bilaga IV a avser spritdrycker med ursprung i gemenskapen för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom gemenskapslagstiftningen skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPS-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar för spritdrycker i Kanada.

2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera en spritdryck som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som ”art”, ”typ”, ”metod”, ”kopia” eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte.

3. Kanada skall i enlighet med sina lagstadgade tillämpningsförfaranden vidta åtgärder för att föra in de namn som anges i bilaga IV a i Kanadas förteckning över skyddade geografiska beteckningar efter det att en korrekt registreringsansökan lämnats in.

Artikel 15

Skydd i gemenskapen

1. De namn som anges i bilaga IV b avser spritdrycker med ursprung i Kanada för vilka en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper i allt väsentligt tillskrivs dess geografiska ursprung, som erkänns genom kanadensisk lag skyddas officiellt som geografiska beteckningar i enlighet med artikel 22.1 i TRIPs-avtalet och som får registreras som skyddade geografiska beteckningar i gemenskapen.

2. En skyddad geografisk beteckning enligt punkt 1 får inte användas för att beskriva eller presentera en spritdryck som inte har sitt ursprung på den plats som den skyddade geografiska beteckningen anger, och det är inte heller tillåtet att använda beteckningen i översättning, oavsett om uttryck som ”art”, ”typ”, ”metod”, ”kopia” eller liknande anges eller inte och oavsett om produktens verkliga ursprung anges eller inte.

3. Vid tillämpning av punkterna 1 och 2 skall gemenskapen, efter det att en officiell ansökan från Kanada inkommit i form av en diplomatisk not som bekräftar att namnen enligt punkt 1 är skyddade beteckningar, vidta åtgärder för att låta skydda de namn som anges i bilaga IV b av de behöriga myndigheterna så att det är möjligt att säkra att spritdrycker som felaktigt presenteras eller beskrivs med en skyddad kanadensisk geografisk beteckning inte släpps på marknaden och vid behov dras tillbaka från marknaden.

Artikel 16

Ändringar av bilaga IV

De avtalsslutande parterna får på begäran av den ena eller andra avtalsslutande parten ändra bilaga IV för att beakta ändringar av parternas interna lagstiftning.

Artikel 17

Namn på spritdrycker

1. Vid utgången av den övergångsperiod på två år som inleds samma dag som det här avtalet träder i kraft skall Kanada erkänna följande beteckningar som beteckningar för spritdrycker som uteslutande framställs i de länder som anges och Kanada får inte tillåta att namnen används för spritdrycker som inte framställts i de angivna länderna.







Grappa: Italien Jägertee, Jagertee, Jagatee: Österrike Korn, Kornbrand: Tyskland, Österrike Ouzo, Ούζο: Grekland Pacharán: Spanien

2. Vid utgången av den övergångsperiod på två år som inleds samma dag som det här avtalet träder i kraft skall gemenskapen erkänna beteckningen Rye Whisky, vilken uteslutande skall beteckna spritdrycker med ursprung i Kanada och gemenskapen får inte tillåta att namnet används för spritdrycker som inte har sitt ursprung i Kanada.

3. Genom undantag från punkterna 1 och 2 får en avtalsslutande part på rekommendation av den gemensamma kommittén tillåta att ett spritdrycksnamn enligt punkterna 1 och 2 används för en spritdryck som framställs i tredje land under förutsättning att

a) spritdryckens rykte inte är avhängigt av den andra spritdryckens rykte, dvs. den spritdryck som produceras på en avtalsslutande parts territorium, och

b) det inte föreligger någon risk för att konsumenterna vilseleds.

Artikel 18

Märkning av spritdrycker

1. På Kanadas territorium får en spritdryck inte märkas med uppgifter som är falska, bedrägliga eller vilseledande eller som ger en felaktig bild av spritdryckens egenskaper, sammansättning, kvalitet, ursprung eller värde: detta gäller särskilt de fall då spritdrycken märks med ett namn på en medlemsstat i gemenskapen eller en hänvisning till en medlemsstat.

2. På gemenskapens territorium får spritdrycker inte märkas med uppgifter som är felaktiga eller som kan skapa osäkerhet eller vilseleda de personer de riktar sig till, detta gäller särskilt de fall då spritdrycker märks med uppgiften Kanada eller en hänvisning till Kanada.

Artikel 19

Whiskyproduktion

1. Kanada skall säkra att den whisky, inbegripet Canadian Whisky, Canadian Rye Whisky och Rye Whisky, som exporteras från Kanada till gemenskapen är en spritdryck som framställs genom destillering av krossat spannmål som

— försockrats med hjälp av diastasen i den malt som ingår, med eller utan andra naturliga enzymer,

— fermenterats med hjälp av jäst,

— destillerats till en alkoholhalt av högst 94,8 volymprocent så att destillatet får sin arom och smak från de råvaror som används,

— mognadslagrats under minst tre år i trätunnor på högst 700 liter,

— som efter tappning på flaska håller en alkoholhalt på minst 40 volymprocent, och

— som inte tillsatts några andra substanser än vatten och sockerkulör.

2. När det gäller högsta alkoholhalt i whiskydestillat, skall destillat som framställts i Kanada mellan den 31 december 1990 och den 31 december 2002, och som håller en sådan alkoholhalt att destillatet fått sin arom och smak från de råvaror som använts anses uppfylla kraven beträffande alkoholhalt vid destillering enligt punkt 1 tredje strecksatsen, och får ingå i whisky som exporteras från Kanada till gemenskapen fram till den 31 december 2008 oavsett om det finns uppgifter om den faktiska alkoholhalten vid destilleringen eller inte.







AVDELNING V

MÄRKNING AV VIN

Artikel 20

Principer för märkning av vin

De avtalsslutande parterna har enats om att följande skall gälla för uppgifterna i märkningen av vin:

— Uppgifterna får inte vara felaktiga eller falska.

— Uppgifterna får inte vara bedrägliga eller skapa osäkerhet eller vilseleda de personer de riktar sig till eller skapa en felaktig bild av vinets egenskaper, sammansättning, kvalitet, ursprung eller värde.

Artikel 21

Nya bestämmelser om märkning

De avtalsslutande parterna skall inom ramen för den gemensamma kommittén fortsätta att förhandla fram regler för märkning av vin i syfte att nå en överenskommelse.

Artikel 22

Övergångsbestämmelser

I avvaktan på resultatet av de förhandlingar som avses i artikel 21 får viner som märkts i enlighet med övergångsbestämmelserna i bilaga V saluföras på parternas respektive territorier.







AVDELNING VI

IMPORTCERTIFIERING OCH KRAV FÖR SALUFÖRING AV VIN

Artikel 23

Vincertifiering i gemenskapen

1. Vin med ursprung i Kanada som framställs under överinsyn och kontroll av ett av de behöriga organ som anges i bilaga VI får importeras i enlighet med det förenklade certifieringssystem som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen.

2. Enskilda producenter får upprätta och underteckna certifieringshandlingarna om de har tillstånd från ett behörigt organ att göra detta.

3. Kanada skall säkra att ett behörigt organ övervakar och inspekterar de enskilda producenter som har certifieringstillstånd och att det organet säkrar att producenterna förfogar över nödvändig kapacitet för att upprätta handlingarna och analysrapporterna.

4. Kanada skall på begäran meddela gemenskapen uppgifter om namn och adress för de producenter som har tillstånd att upprätta de certifieringshandlingar som avses i punkt 2.

5. Gemenskapen skall inte införa något mer restriktivt eller mer omfattande certifieringssystem för vinimport från Kanada än vad som tillämpas den dag då det här avtalet träder i kraft och som tillämpas på vin som importeras från andra länder med likvärdiga övervaknings- och kontrollåtgärder, om det inte rör sig om tillfälliga extra certifieringskrav som är av allmänpolitiskt intresse.

Artikel 24

Vincertifiering i Kanada

1. Kanada skall inte låta importen av vin med ursprung i gemenskapen omfattas av ett system för certifiering, analys eller provning under leverantörens ansvar eller under de behöriga kanadensiska myndigheternas ansvar men på leverantörens bekostnad som är mer restriktiva eller omfattande än det system som tillämpas den dag då detta avtal träder i kraft, om det inte rör sig om tillfälliga extra certifieringskrav som är av allmänpolitiskt intresse.

2. Kanadas behöriga myndigheter skall, inom ett år efter detta avtals ikraftträdande, minska de certifierings-, analys- och provningskrav som avses i punkt 1 så att kraven inte är mer restriktiva än vad som är nödvändigt.

Artikel 25

Vin framställt av druvor som frusit på druvrankan

Benämningen ”Icewine”, eller om framställningen ägt rum i Kanada eller Luxemburg, ”Vin de glace”, eller i Österrike eller Tyskland, ”Eiswein”, får endast användas för att beskriva vin som framställts av druvor som frusit på druvstocken och framställts under följande villkor:

a) Druvorna måste vara frusna under skörden samt under pressningen, företrädesvis vid temperaturer på högst minus sju grader Celsius.

b) Artificiell nedfrysning av något slag är inte tillåten.

c) Alla druvor som används för produktion måste ha sitt ursprung i samma region.

d) Berikning är inte tillåten.

e) Lägsta naturliga alkoholhalt måste vara 15 volymprocent alkohol.

f) Lägsta faktiska alkoholhalt måste vara 5,5 volymprocent alkohol.

g) Den sammanlagda svaveldioxidhalten får inte överstiga 400 mg/l.

h) Innehållet av flyktig syra får inte överstiga 2,1 g/l.







AVDELNING VII

SAMARBETE

Artikel 26

De avtalsslutande parternas skyldigheter

1. De avtalsslutande parterna skall, antingen direkt eller genom den gemensamma kommittén enligt artikel 27, upprätthålla direkt kontakt med varandra i alla frågor som berör genomförandet av detta avtal.

2. De avtalsslutande parterna kan ömsesidigt

a) ändra bilagorna såsom föreskrivs i detta avtal,

b) informera varandra om planer på att utarbeta nya åtgärder eller ändringar av befintliga åtgärder som rör allmänna intressen, som hälso- och konsumentskydd och som berör sektorn för vin och spritdrycker,

c) informera varandra om lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och rättsliga beslut som rör tillämpningen av detta avtal och om de åtgärder som antagits på grundval av sådana beslut.

Artikel 27

Gemensam kommitté

1. En gemensam kommitté skall inrättas för detta avtal och den skall bestå av företrädare för gemenskapen och för Kanada.

2. Den gemensamma kommittén får utfärda rekommendationer om konsensus nås. Den skall själv fastställa sin arbetsordning. Den skall sammanträda på begäran av någon av de avtalsslutande parterna, senast 90 dagar efter begäran och omväxlande i gemenskapen och i Kanada, på en tid och en plats och ett sätt, inbegripet videokonferens, som skall avtalas gemensamt av de avtalsslutande parterna

3. Den gemensamma kommittén skall sörja för att detta avtal fungerar enligt intentionerna och skall behandla alla frågor som kan uppstå i samband med dess genomförande. Den gemensamma kommittén skall särskilt ansvara för

— ►M1 att anta ändringar av bilagorna till detta avtal genom ett beslut av den gemensamma kommittén, ◄

— att utfärda rekommendationer för att bidra till att detta avtals eller 1989 års avtals syften uppnås,

— att utbyta information för att optimera detta avtal,

— att utfärda rekommendationer i frågor på vin- och spritområdet som är av intresse för de båda avtalsslutande parterna, och

— att upprätta tidsplan för avgifter och utgifter som avses i bilaga VII.9.

Artikel 28

Överträdelser

1. Om en avtalsslutande part har anledning att misstänka att

a) en vin- eller spritdryck som de avtalsslutande parterna handlar med mellan sig eller som saluförs i något av deras länder inte är förenlig med detta avtal eller med 1989 års ändrade avtal, och

b) denna oförenlighet är av särskilt intresse för den andra avtalsslutande parten,

skall den omedelbart underrätta den andra avtalsslutande parten i enlighet med bestämmelserna i det här avtalet eller 1989 års ändrade avtal, beroende på vad det rör sig om.

2. Den information som skall lämnas i enlighet med punkt 1 skall åtföljas av lämplig dokumentation och skall särskilt omfatta följande uppgifter rörande den berörda vin- eller spritdrycken, i den mån den avtalsslutande parten har tillgång till dem:

a) Namnen på producenten och den person som förfogar över vin- eller spritdrycken.

b) Uppgifter kring anklagelsen om oförenlighet.

▼M1 —————

▼B







AVDELNING IX

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 32

Transitering - små kvantiteter

Avdelningarna II, III, IV, V och VI i detta avtal skall inte tillämpas på

a) viner eller spritdrycker som är under transitering inom någon av de avtalsslutande parternas territorier, eller

b) på viner eller spritdrycker som har sitt ursprung inom en avtalsslutande parts territorier och sänds i små mängder mellan de avtalsslutande parterna på de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i de avtalsslutande parternas lagar och andra författningar.

Artikel 33

Territoriell tillämpning

Detta avtal skall tillämpas på Kanadas territorium och på de territorier inom vilka Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt samt under de villkor som fastställs i det fördraget.

Artikel 34

Undantag

1. För homonyma geografiska beteckningar skall följande gälla:

a) Skydd i enlighet med artiklarna 10.2, 11.2, 14.2 och 15.2 skall beviljas för alla beteckningar, under förutsättning att den geografiska beteckningen, även om den bokstavligen överensstämmer med det land, den region eller den plats där vinet eller spritdrycken har sitt ursprung, inte ger konsumenterna falska förespeglingar om att vinet eller spritdrycken i fråga har sitt ursprung i ett annat land.

b) De avtalsslutande parterna får ömsesidigt fastställa de praktiska villkor under vilka sådana homonyma namn som avses i denna punkt skall särskiljas från varandra, med beaktande av behovet av att se till att berörda producenter behandlas lika och att konsumenterna inte vilseleds.

2. Inget i detta avtal tvingar en avtalsslutande part att bevilja skydd för en geografisk beteckning från den andra avtalsslutande parten under de förutsättningar som föreskrivs i andra meningen i artikel 24.6 och i artikel 24.7, 24.8 och 24.9 i TRIPs-avtalet.

3. Artikel 17.1 skall inte innebära att Kanadas regering måste förhindra användande av ett registrerat varumärke som registrerats eller tillämpats före den 1 januari 1996, och benämningen ”Grappa di Ticino” för en viss spritdryck som framställs i Ticino-regionen i Schweiz.

4. Artikel 17.2 skall inte innebära att gemenskapen måste förhindra användande av namnet ”Rye Whisky” för vissa spritdrycker som är förenliga med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 1576/89 (i dess ändrade lydelse) och som framställs i Amerikas förenta stater.

Artikel 35

Sanitära och fytosanitära åtgärder

1. Bestämmelserna i detta avtal skall inte påverka de avtalsslutande parternas rätt att vidta de sanitära och fytosanitära åtgärder som krävs för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, under förutsättning att sådana åtgärder inte strider mot bestämmelserna i avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder i bilaga 1 A till WTO-avtalet.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall var och en av de avtalsslutande parterna, i enlighet med de förfaranden som fastställs i avdelning VII och så snart som möjligt, underrätta den andra avtalsslutande parten så att de kan fatta ett gemensamt policybeslut, i det fall utvecklingen inom saluföringen av vin och spritdrycker i landet skulle vara sådan att det finns anledning att vidta sådana åtgärder, särskilt åtgärder som rör fastställande av särskilda gränser för föroreningar eller restprodukter.

Artikel 36

Saluföring av befintliga lager

1. Vin och spritdrycker som vid detta avtals ikraftträdande eller tidigare har producerats eller importerats i enlighet med de interna lagarna och förordningarna på endera avtalspartens territorium, men på ett sätt som strider mot detta avtal, får saluföras på följande villkor:

a) Vin som har framställts med hjälp av en eller flera enologiska metoder eller processer som inte anges i bilaga I och II får saluföras på den avtalsslutande partens territorium till dess att lagren har uttömts.

b) När viner eller spritdrycker beskrivs eller presenteras på ett sätt som inte är förenligt med avdelning III, avdelning IV eller avdelning V, får de fortsätta att saluföras inom den berörda avtalspartens gränser med samma märkningsangivelser som produkterna lagligen framställts eller importerats under, av följande personer:

i) Grossister och producenter, under en treårsperiod.

ii) Detaljhandlare till dess att lagren har uttömts.

2. Viner och spritdrycker som producerats i eller importerats till någon av de avtalsslutande parterna i enlighet med detta avtal, men vars saluföring inom den avtalsslutande partens gränser annars till följd av en ändring av detta avtal skulle vara förbjuden enligt detta avtal, får saluföras till dess att lagren är uttömda om ingen annan överenskommelse träffats av avtalsparterna.

Artikel 37

Förhållande till WTO-avtalet

De avtalsslutande parterna skall behålla sina rättigheter och skyldigheter enligt WTO-avtalet.

Artikel 38

Ändring av avtalet från 1989

Avtalet från 1989 skall ändras i enlighet med bilaga VIII.

Artikel 39

Bilagor

Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 40

Giltiga språk

Detta avtal har upprättats i kopior på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska, vilka samtliga texter är lika giltiga.

Artikel 41

Ikraftträdande

Detta avtal träder i kraft den första dagen i andra månaden efter den dag då de avtalsslutande parterna har utväxlat noter genom vilka de underrättar varandra om att deras respektive villkor för avtalets ikraftträdande har uppfyllts.

Artikel 42

Tillfällig icke-tillämpning av vissa bestämmelser samt upphävande

1. Om användandet av en geografisk beteckning i förteckningen i bilaga III a åberopas i Kanada, under de omständigheter som föreskrivs i artikel 24.4 och 24.5 och i första meningen i artikel 24.6 i TRIPs-avtalet, kan Kanada välja att, inom ramen för vad som är absolut nödvändigt, inte tillämpa bestämmelserna i artiklarna 10.2 och 14.2 i det här avtalet. Om de omständigheter som beskrivs i detta stycke uppstår, skall Kanada skriftligen och så snart som möjligt underrätta gemenskapen om detta. All tillämpning från Kanadas sida av första meningen i artikel 24.6 i TRIPs-avtalet skall omfattas av artikel 12.

2. Vid mottagande av det meddelande som avses i punkt 1 får gemenskapen begära ett sammanträde i den gemensamma kommittén, vilket genom avvikelse från artikel 27.2 skall äga rum inom tio dagar, under förutsättning att så begärs. Ett sådant sammanträde i den gemensamma kommittén skall undersöka alla de möjligheter som står till avtalsparternas förfogande för att lösa det problem som fick Kanada att åberopa punkt 1.

3. Om Kanada inte tillämpar artikel 10.2 eller 14.2 i enlighet med punkt 1, och den gemensamma kommittén misslyckas med att komma fram till en ömsesidigt godkänd lösning inom 30 dagar från den dag då den gemensamma kommitténs sammanträde i enlighet med punkt 2 hölls, kan kommissionen besluta att inte alls eller endast delvis tillämpa vissa av bestämmelserna enligt det här avtalet eller 1989 års avtal. Alla sådana åtgärder som vidtas av gemenskapen skall stå i proportion till de negativa handelseffekter som förorsakas av Kanadas åberopande av punkt 1 och får inte pågå längre än Kanadas icke-tillämpning av nämnda artiklar.

4. Gemenskapen skall inte anta bestämmelser enligt punkt 3 när de omständigheter som leder till att Kanada åberopar punkt 1 rör ett namn som gemenskapen har gett sitt samtycke till att det används på gemenskapsmarknaden eller på exportmarknader inom ramen för avtal med tredje länder.

5. Endera avtalsslutande part kan säga upp detta avtal med ett års skriftlig varsel riktad till den andra avtalsslutande parten. Om användandet av en geografisk beteckning i förteckningarna bilaga III a eller IV a åberopas i Kanada med stöd av den första meningen i artikel 24.6 i TRIPs-avtalet, såsom föreskrivs i punkt 1, får gemenskapen säga upp det här avtalet genom att ge Kanada tre månaders skriftlig varsel.

6. Om endera avtalsparten skulle upphäva 1989 års avtal, ändrat genom det här avtalet, skall det upphävandet innebära att det här avtalet upphävs samtidigt.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

BILAGA I

Enligt artikel 5

A. KANADA

Förteckning över enologiska metoder (även tillsatser och processer) som är godkända för viner med ursprung i Kanada i enlighet med följande föreskrifter och i enlighet med de villkor som fastställs av ett av de behöriga organ som förtecknas i bilaga VI:

1. Jäst.

2. Koncentrerad druvmust.

3. Socker, utom isoglukos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin.

4. Jäsnäring (monoammoniumfosfat, diammoniumfosfat, ammoniumsulfat, dikaliumfosfat, monokaliumfosfat).

5. Kalciumsulfat i en sådan mängd att halten av lösliga sulfater i det färdiga vinet inte överstiger 0,2 volymprocent uttryckt som kaliumsulfat.

6. Kalciumkarbonat i en sådan mängd att halten av vinsyra i det färdiga vinet inte överstiger 0,15 volymprocent.

7. Svavelsyra, inbegripet salter därav.

8. Vinsyra och citronsyra.

9. Amylas och pektinas.

10. Askorbinsyra och isoaskorbinsyra, och salter därav. När det gäller isoaskorbinsyra får halten inte överskrida 100 mg/l.

11. Dimetylpolisiloxan för att motverka skumbildning. Dock högst 10 ppm i det färdiga vinet.

12. Följande klarmedel: aktivt kol, agar-agar, albumin, kasein, lera, kiselgur, gelatin, husbloss, kaliumferrocyanid, garvsyra och äggvita.

13. Sockerkulör, endast för vin som har tillsatts alkohol.

14. Brandy, fruktsprit eller alkohol som framställts genom fermentering av ett livsmedel och som destillerats till en alkoholhalt av 94 volymprocent, endast för vin som tillsatts alkohol.

15. Koldioxid, syre, ozon eller argon.

16. Sorbinsyra och salter därav, högst 200 ppm uttryckt som sorbinsyra.

17. Fumarsyra, högst 2,4 g/l i det färdiga vinet.

18. Mjölksyra.

19. Äppelsyra.

20. Metavinsyra (användningsnivå 0,01 %).

21. Kaliumcitrat.

22. Mono- och dikaliumtartrat (användningsnivå 0,42 %).

23. Polyvinylpolypyrrlidon och silikondioxid (högst 2 ppm i den färdiga produkten).

24. Akaciagummi.

25. Kopparsulfat (0,001 %, resthalten i den färdiga produkten får högst vara 0,0001 %).

26. Mjölksyrabakterier av släktena Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus.

27. Kaliumkarbonat.

28. Kaliumbikarbonat.

29. Kväve.

30. Bitar, spån eller partiklar av ek som används under framställningsprocessen och som filtreras bort före tappningen på flaska.

31. Före den slutliga filtreringen får vinet behandlas med starkt syrahaltig katjonbytarmassa i natriumjonform för stabilisering av vinsyran.

32. Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial, under förutsättning att inga oönskade rester finns kvar i den produkt som behandlats på detta sätt.

33. Partiell koncentration genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin.

B. GEMENSKAPEN

Förteckning över enologiska metoder eller processer som är godkända för viner med ursprung i gemenskapen enligt följande föreskrifter och i enlighet med de villkor som fastställs i gemenskapens regler:

1. Luftning med syra eller genomströmning med argon eller kväve.

2. Värmebehandling.

3. Användning i torrt vin av färska jäsningsrester, som är sunda och outspädda och innehåller jäst från nyligen avslutad framställning av torrt vin.

4. Centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial, under förutsättning att inga oönskade rester finns kvar i den produkt som behandlats på detta sätt.

5. Användning av vinjäst.

6. Användning av preparat av jästcellväggar.

7. Tillsats av polyvinylpyrrolidon.

8. Användning av mjölksyrabakterier i en vinupplösning.

9. Tillsats av ett eller flera av följande ämnen för att främja jästutvecklingen:

i) Tillsats av

— diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, eller

— ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit.

ii) Tillsats av tiaminhydroklorid.

10. Användning av koldioxid, argon eller kväve, antingen var för sig eller i kombination, uteslutande för att skapa en inert atmosfär och behandla produkten utan påverkan av luften.

11. Tillsats av koldioxid.

12. Användning av svaveldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, även kallat kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit.

13. Användning av sorbinsyra eller kaliumsorbat.

14. Tillsats av L-askorbinsyra.

15. Tillsats av citronsyra för stabilisering av vinet, förutsatt att den slutliga halten i det behandlade vinet inte överstiger 1 g/l.

16. Användning av vinsyra till syrning, förutsatt att den ursprungliga syrahalten inte höjs med mer än 2,5 g/l uttryckt som vinsyra.

17. Användning av ett eller flera av följande ämnen för avsyrning:

— Neutralt kaliumtartrat.

— Kaliumbikarbonat.

— Kalciumkarbonat, som kan innehålla små kvantiteter dubbelkalciumsalt av L (+) vinsyra och L (-) äppelsyra.

— Homogent, fint pulvriserat preparat av lika delar vinsyra och kalciumkarbonat.

— Kalciumtartrat eller vinsyra.

18. Klarning med ett eller flera av följande ämnen för enologiskt bruk:

— Ätligt gelatin.

— Bentonit.

— Husbloss.

— Kasein och kaliumkaseinat.

— Äggalbumin och mjölkalbumin.

— Kaolin.

— Pektinas.,

— Kiseldioxid i form av gel eller kolloidupplösning.

— Tannin.

— Enzympreparat med betaglukanas.

19. Tillsats av tannin.

20. Behandling av druvmust av gröna druvor och vita viner med aktivt kol.

21. Behandling av

— vita viner och roséviner med kaliumferrocyanid,

— röda viner med kaliumferrocyanid eller med kalciumfytat, förutsatt att det behandlade vinet innehåller en viss restmängd järn.

22. Tillsats av metavinsyra.

23. Användning av akacia eller gummi arabicum efter avslutad jäsning.

24. Användning av DL-vinsyra, också kallad racemsyra, eller av neutrala kaliumsalter av denna för att främja utfällning av överskjutande kalcium.

25. Användning, vid framställning av mousserande vin genom jäsning på flaska, med avskiljning av bottensatsen genom degorgering, av

— kalciumalginat, eller

— kaliumalginat.

26. Användning av kopparsulfat.

27. Tillsats av kaliumbitartrat eller kalciumtartrat för att främja utfällning av vinsten.

28. Tillsats av karamell för att förstärka likörviners färg.

29. Användning av kalciumsulfat för framställning av vissa kvalitetslikörviner fso.

30. Användning av kåda från aleppotall vid framställning av retsina-bordsvin, som endast får framställas inom Greklands territorium och på de villkor som fastställs i gemenskapslagstiftningen.

31. Tillsats av lysozym.

32. Elektrodialys för att säkerställa stabiliseringen av vinsyra.

33. Användning av ureas för att minska ureahalten i vinet.

34. Tillsats av druvmust eller renad koncentrerad druvmust för sötning av vin.

35. Partiell koncentration genom fysiska processer, inbegripet omvänd osmos, för att höja den naturliga alkoholhalten i druvmust eller vin.

36. Tillsats av sackaros, koncentrerad druvmust eller renad koncentrerad druvmust för att höja den naturliga alkoholhalten i druvor, druvmust eller vin.

37. Tillsats av vindestillat eller destillat av torkade druvor eller neutral vinalkohol vid framställning av likörvin.

BILAGA II

Enligt artikel 5

A. KANADA

I enlighet med artikel 5 i detta avtal skall gemenskapen tillåta import till och saluföring på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i Kanada och som uppfyller följande kriterier för sammansättningen och andra produktspecifikationer:

Följande gränsvärden gäller för följande parametrar:

1. Alkoholhalt: a) Lägst 8,5 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 24 % utom när det gäller vissa viner som har en högre resthalt av socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars faktiska alkoholhalt i volymprocent får vara lägre än 8,5 % men inte lägre än 4,5 %. b) Högst 20 % total alkoholhalt i volymprocent, med undantag för vissa viner som har en hög resthalt socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars alkoholhalt får överskrida gränsvärdet 20 % och för vilka följande beskrivningar får användas: i) ”Icewine”. ii) ”Vin du curé”. iii) ”Special select late harvest wine”. iv) ”Select late harvest wine”. v) ”Late harvest wine”. vi) ”Winter harvest wine”. vii) ”Autumn harvest wine”. c) Lägst 15 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 24 % i viner som tillsatts alkohol.

2. Halt av flyktiga syror: a) Högst 1,3 g/l, uttryckt som ättiksyra (21,7 meq/l), för andra viner än de som avses under b. b) Följande gäller för följande specifika viner: i) 1,5 g/l (25 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas ”Late harvest wine”. ii) 1,8 g/l (30 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas ”Autumn harvest wine”, ”Select late harvest wine” och ”Special select late harvest wine”. iii) 2,1 g/l (35 meq/l) för viner, som har rätt att betecknas ”Icewine”, ”Winter harvest wine” och ”Vin du curé”.

3. Total halt av svaveldioxid: a) 200 ppm i vin (även pärlande vin) om resthalten av socker inte överskrider 5 g/l. b) 250 ppm i vin (även pärlande vin) om resthalten av socker överskrider 5 g/l. c) 400 ppm i vin som har rätt att betecknas i) ”Late harvest wine”, ii) ”Icewine”, iii) ”Special select late harvest wine”, iv) ”Select late harvest wine”, v) ”Vin du curé”, vi) ”Winter harvest wine”, vii) ”Autumn harvest wine”.

4. Surhetsgrad a) Surhetsgraden får inte överstiga 4 g/l uttryckt som vinsyra. b) Den totala syrahalten skall lägst vara 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra.

5. Den naturliga alkoholhalten får inte höjas med mer 3,5 volymprocent. Under år när klimatförhållandena är exceptionellt svåra får gränsvärdet för ökad alkoholhalt överskridas med högst 1 volymprocent.

6. Tillsats av vatten är förbjudet, utom om detta krävs av tekniska skäl.

B. GEMENSKAPEN

I enlighet med artikel 5 i detta avtal skall Kanada tillåta import till och saluföring på sitt territorium av viner som har sitt ursprung i gemenskapen och som uppfyller följande kriterier för sammansättningen och andra produktspecifikationer:

1. För andra viner än de som avses i punkt 2 skall gränsvärdena för följande parametrar fastställas enligt följande: 1.1 Alkoholhalt: a) Lägst 8,5 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 20 % utom när det gäller kvalitetsviner fso som har en högre resthalt av socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars faktiska alkoholhalt i volymprocent får vara lägre än 8,5 % men inte lägre än 4,5 %. b) Högst 20 % total alkoholhalt i volymprocent, med undantag för vissa viner som har en hög resthalt socker utan att ha genomgått någon sötningsprocess och vars alkoholhalt får överskrida gränsvärdet 20 %. 1.2 Halt av flyktiga syror: a) Högst 1,20 g/l, uttryckt som ättiksyra (20 meq/l), för andra viner än de som avses under b. b) Följande gäller för följande specifika viner: i) Viner med ursprung i Tyskland: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas ”Eiswein” eller ”Beerenauslese”. 2. 2,1 g/l (35 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas ”Trockenbeerenauslese”. ii) Vissa viner med ursprung i Frankrike, Italien, Förenade kungariket, i enlighet med gemenskapslagstiftningen: 1,5 g/l (25 meq/l). iii) Viner med ursprung i Österrike: 1. 1,8 g/l (30 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas ”Beerenauslese” eller ”Eiswein”. 2. 2,4 g/l (35 meq/l) för kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas ”Ausbruch”, ”Trockenbeerenauslese” eller ”Strohwein”. 1.3 Total syrahalt: Lägst 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra. 1.4 Total halt av svaveldioxid: a) Andra viner än de som avses under b, c, d och e: — Röda viner: inte mer än 160 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 210 mg/l. — Vita viner: inte mer än 210 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 260 mg/l. b) Mousserande viner: högst 235 mg/l. c) Högst 300 mg/l i enlighet med gemenskapslagstiftningen för vissa viner som har en resthalt av socker som överskrider 5 g/l. d) Högst 350 mg/l för viner som har rätt att betecknas ”Auslese” om resthalten av socker överskrider 5 g/l. e) Högst 400 mg/l för följande viner som har en resthalt av socker som överskrider 5 g/l: i) Kvalitetsviner fso, som har rätt att betecknas ”Ausbruch”, ”Ausbruchwein”, ”Beerenauslese”, ”Trockenbeeren-auslese” eller ”Eiswein”. ii) Följande vita kvalitetsviner fso: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace och Alsace grand cru, som beskrivs som ”vendange tardive” eller ”sélection de grains nobles”. iii) Följande söta kvalitetsviner fso som framställts av lätt torkade druvor med ursprung i Grekland med en resthalt av socker, uttryckt som invertsocker, på lägst 45 g/l och som får betecknas med en av följande ursprungsbeteckningar: Samos, Rhodos, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Dafnes.

2. För likörviner gäller följande gränsvärden för följande parametrar: 2.1 Alkoholhalt: Lägst 15 % faktisk alkoholhalt i volymprocent och högst 22 %. 2.2 Total halt av svaveldioxid: inte mer än 150 mg/l. Om resthalten socker överskrider 5 g/l, inte mer än 200 mg/l.

3. Tillsats av vatten är förbjudet, utom om detta krävs av tekniska skäl.

C. ANALYSMETODER

De avtalsslutande parterna skall enas om att de analysmetoder som erkänns som referensmetoder av Internationella vinkontoret (OIV) och som offentliggörs av kontoret eller de analysmetoder som används av AOAC International skall betraktas som referensmetoder vid bestämningen av vins analytiska sammansättning i samband med kontrollåtgärder.

BILAGA III a

Förteckning över geografiska beteckningar för vin med ursprung i gemenskapen

(enligt artikel 10)

I BELGIEN

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Belgien enligt ”Arrêté ministériel du 9 juillet 1997 portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.” och ”Arrêté ministériel du 6 janvier 2000 portant agrément de ’Haspengouwse Wijn’ comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.”

Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

I TYSKLAND

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Tyskland enligt ”Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002”. Namnen Großlagen, Einzellagen, kommunnamn och namn på delar av kommuner får skyddas tillsammans med namn på regioner och underområden i enlighet med ovannämnda bestämmelser.

Namn på specificerade regioner

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Namn på underområden

Regionen Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Regionen Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Regionen Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Regionen Mosel-Saar-Ruwer

Allmänna namn

Mosel

Ruwer

Saar

Underområden

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Regionen Nahe

Nahetal

Regionen Rheingau

Johannisberg

Regionen Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Regionen Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Regionen Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Regionen Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Regionen Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Regionen Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Regionen Sachsen

Elstertal

Meißen

Andra vinnamn

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

I GREKLAND

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Grekland enligt Εφημερίδα της Κυβερνήσεως (Officiella tidningen).

Namn på specificerade regioner

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου - Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias

Σητεία/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δαφνές/Dafnes

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μαντινεία/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Namn på bordsviner

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

I SPANIEN

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Spanien enligt de bestämmelser som offentliggörs i Boletín Oficial del Estado av den 31 mars 2003. I de bestämmelserna anges även vilka namn på kommuner, regioner och andra termer som får användas tillsammans med följande vinnamn.

Namn på specificerade regioner och underområden

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Namn på bordsviner (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

I FRANKRIKE

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Frankrike enligt ”Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2, Institut National des Appellations d';Origine, Version du 27/02/2002”.

Alsace och andra regioner i östra Frankrike

Alsace, med eller utan uppgiften ”lieu-dit”

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d'Alsace, med eller utan uppgiften ”Edelzwicker”/”dénomination de cépage”/”appellation sous régionale”/”appellation communale”/”appellation locale”

Alsace Grand Cru, med eller utan uppgiften ”lieu-dit”

Crémant d'Alsace

Champagne

Coteaux Champenois, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Rosé des Riceys

Bourgogne

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes Mares

Bourgogne (*2) , med eller utan uppgiften ”Clairet”/”Rosé”/”appellation sous régionale”/”commune d'origine”/”nom de climat”/”lieu-dit”

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , med eller utan uppgiften ”climat d'origine”/”premier cru”

Chablis (*2) Grand Cru, med eller utan uppgiften ”climat d'origine”

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, med eller utan uppgiften ”climat d'origine”/”premier cru climat”

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Jura och Savoie

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L'Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie / Vin de Savoie-Ayze, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”/”nom du cru”

Roussette de Savoie, med eller utan uppgiften ”nom du cru”

Seyssel

Vin du Bugey, med eller utan uppgiften ”nom du cru”

Roussette du Bugey, med eller utan uppgiften ”nom du cru”

Côtes du Rhône

Beaumes-de-Venise

Château Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Provence och Korsika

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, med eller utan uppgiften ”appellation locale”

Coteaux d'Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Languedoc-Roussillon

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Collioure

Corbières

Costières de Nîmes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Sydvästra Frankrike

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d'Entraygues et du Fel

Vin d'Estaing

Vin de Lavilledieu

Bordeaux

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Loire

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l'Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, med eller utan uppgiften ”commune d'origine”

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d'Ancenis, med eller utan uppgiften ”nom de cépage”

Coteaux du Vendômois

Côtes d'Auvergne, med eller utan uppgiften ”appellation locales”

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Cognac

Pineau des Charentes

Namn för ”Vins de pays”

Vin de pays de l'Agenais

Vin de pays d'Aigues

Vin de pays de l'Ain

Vin de pays de l'Allier

Vin de pays d'Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l'Ardailhou

Vin de pays de l'Ardèche

Vin de pays d'Argens

Vin de pays de l'Ariège

Vin de pays de l'Aude

Vin de pays de l'Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, med eller utan uppgiften Ile de Ré/Ile d'Oléron/Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d'Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l'Ardèche

Vin de pays des coteaux de l'Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d'Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l'Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d'Hauterive, med eller utan uppgiften Val d'Orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l'Hérault

Vin de pays de l'Ile de Beauté

Vin de pays de l'Indre et Loire

Vin de pays de l'Indre

Vin de pays de l'Isère

Vin de pays du Jardin de la France, med eller utan uppgiften Marches de Bretagne/Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d'Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d'Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, med eller utan uppgiften Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d'Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d'Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l'Yonne

I ITALIEN

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Italien i enlighet med ”Codice denominazioni di origine dei vini” 2002.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d'Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, med eller utan uppgiften Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli, Valgella

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, med eller utan uppgiften Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli, Rufina

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d'Aosta

Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, med eller utan uppgiften Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave, Nus

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d'Alba

Barbera d'Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d'Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell'Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d'Acqui

Dolcetto d'Alba

Dolcetto d'Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d'Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d'Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d'Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d'Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, med eller utan uppgiften Costa de sera, Costa de Campu, Costa da Posa

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, med eller utan uppgiften Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, med eller utan uppgiften Oltrepò Mantovano, Viadanese-Sabbionetano

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell'Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), med eller utan uppgiften — Colli di Bolzano (Bozner Leiten), — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), — Santa Maddalena (St. Magdalener), — Terlano (Terlaner), — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), med eller utan uppgiften ”Classico”

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, med eller utan uppgiften Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, med eller utan uppgiften Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello, Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d'Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, med eller utan uppgiften Vigoleno, Gutturnio, Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell'Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell'Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell'Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant'Antimo

Sovana

Val d'Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d'Abruzzo

Trebbiano d'Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant'Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc'e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, med eller utan uppgiften Capo Ferrato, Oliena, Nepente di Oliena Jerzu

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, med eller utan uppgiften Gallura, Tempio Pausania, Tempio

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino - Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell'Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d'Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d'Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

I LUXEMBURG

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Luxemburg enligt de bestämmelser som offentliggjorts i ”Mémorial - Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971”.

Namn på det specificerade området

Moselle Luxembourgeoise

Kommunnamn eller namn på delar av kommuner

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

I ÖSTERRIKE

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Österrike i enlighet med ”Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999”. Namnen på de vinproducerande områdena får användas tillsammans med namnen Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen och kommunnamn och namn på delar av kommuner i enlighet med ovannämnda bestämmelser.

Namn på vinregioner

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Namn på vinregioner

Specificerade områden i Weinland

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

Weinviertel

Specificerade områden i Bergland

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Specificerade områden i Steireland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Specificerade områden i Wien

Wien

I PORTUGAL

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Portugal enligt de bestämmelser (Decreto-Lei) som offentliggörs i Diário da República av den 31 mars 2003.

Namn på specificerade regioner:

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 )/Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Namn på underområden

Regionen Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Regionen Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Regionen Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Regionen Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Regionen Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Regionen Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Namn på bordsviner

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Regionen Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Regionen Trás-os-Montes

Terras Durienses

I FÖRENADE KUNGARIKET

Denna förteckning innehåller vinnamn som skapats och skyddas i Förenade kungariket enligt ”Statutory Instrument 2003, No 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003” och ”Statutory Instrument 1998, No 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998”.

Kvalitetsvin framställt i ett specificerat område

English Vineyards

Welsh Vineyards.

BILAGA III b

Förteckning över geografiska beteckningar för vin med ursprung i Kanada

(enligt artikel 11)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

BILAGA IV a

Förteckning över de geografiska beteckningar för spritdrycker med ursprung i gemenskapen som skapats och skyddas i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1576/89

(enligt artikel 14)

1. Rom

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. a) Whisky

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

(Får förekomma tillsammans med termerna ”malt” eller ”grain”)

2. b) Whiskey

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

(Får förekomma tillsammans med termen ”Pot Still”)

3. Sädessprit

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Vinsprit

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Cognac (”Cognac” får förekomma tillsammans med följande termer: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brandy

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Sprit av druvrester

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d’Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d’Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige

Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Fruktsprit

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d’Alsace

Quetsch d’Alsace

Framboise d’Alsace

Mirabelle d’Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell’Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Cidersprit och päronsprit

Calvados

Calvados du Pays d’Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Gentianasprit

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell’Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Fruktsprit

Pacharán navarro

11. Enbärskryddad sprit

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Kumminkryddad sprit

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Aniskryddad sprit

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Likörer

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Spritdrycker

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Vodka

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

BILAGA IV b

Förteckning över geografiska beteckningar för spritdrycker med ursprung i Kanada

(enligt artikel 15)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

BILAGA V

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER FÖR MÄRKNING AV VIN

Artikel A

Allmänna bestämmelser

1. Vin skall märkas i enlighet med den importerande partens lagstiftning om inget annat anges i den här bilagan.

2. På gemenskapens territorium får vin inte märkas med uppgifter som enligt gemenskapslagstiftningen är felaktiga eller som kan skapa osäkerhet eller vilseleda de personer de riktar sig till, detta gäller särskilt de fall då vin märks med uppgiften Kanada eller en hänvisning till Kanada.

3. På Kanadas territorium får vin inte märkas med uppgifter som enligt Kanadas lagstiftning är falska, bedrägliga eller vilseledande eller som ger en felaktig bild av vinets egenskaper, sammansättning, kvalitet, ursprung eller värde. Detta gäller särskilt de fall då vinet märks med följande:

— Termer enligt tillägg 1.i.

— Namnet på en medlemsstat i gemenskapen eller en hänvisning till en medlemsstat i gemenskapen.

Artikel B

Märkning av vin (frivilliga uppgifter) med ursprung i gemenskapen so