1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1796/1999
av den 12 augusti 1999
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidump-
ningstull som införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien,Folkrepubliken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen, Republiken Sydafrika, Ukrainaoch Republiken Ungern och om avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor
och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea
(EGT L 217, 17.8.1999, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådetsförordning (EG) nr 1674/2003 av den 22 s eptember 2003 L 238 1 25.9.2003
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1796/1999
av den 12 augusti 1999
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag
av den preliminära antidumpningstull som införts på import avlinor och kablar av stål med ursprung i Republiken Indien, Folkre-publiken Kina, Mexikos förenta stater, Republiken Polen,
Republiken Sydafrika, Ukraina och Republiken Ungern och om
avslutande av antidumpningsförfarandet rörande import av linor
och kablar av stål med ursprung i Republiken Korea
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen,
med beaktande av rådetsförordning (EG) nr 384/96 av den 22
december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska gemenskapen (
1), särskilt artiklarna 9 och
10.2 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter
samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.PROVISORISKA ÅTGÄRDER
1.Genom kommissionens förordning (EG) nr 362/1999 (2) (nedan
kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionenen preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen avlinor och kablar av stål med ursprung i Indien, Folkrepubliken
Kina, Mexiko, Sydafrika och Ukraina och godtog åtaganden
som gjorts av vissa exportörer i Polen och Ungern.
B.EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
2.Efter anförandet av den preliminära antidumpningstullen hördes
de berörda parter som hade begärt detta. Parterna underrättadesom de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval
av vilka kommissionen avser att rekommendera införande av en
slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av de belopp,motsvarande nivån på tullen, för vilka säkerhet ställts i form aven preliminär tull. Efter det att dessa uppgifter hade utlämnatsgavs de berörda parterna även tillfälle att inom en viss tidsperiodframföra synpunkter.
3.De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av deberörda parterna övervägdesoch de s lutgiltiga avgörandenaändradesi enlighet därmed när detta bedömdesvara lämpligt.
C.PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH
LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
4.Det bör erinrasom att i s käl 7 i förordningen om preliminär tull
beskrivs den berörda produkten som linor och kablar av stål,inbegripet slutet tågvirke, med undantag av linor och kablar avrostfritt stål, med ett tvärsnitt av mer än 3 mm, med eller utananslutningar (nedan kallade stållinor i enlighet med branschensterminologi).
5.Det har hävdatsatt s tållinor bör indelasi två olika produkter ienlighet med vad som har beskrivits som två helt olika tillä-mpningsområden eller bruk, dvs. linor för allmänna ändamålrespektive linor för särskilda ändamål i särskilda industrier.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 2
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förord-
ning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18).
(2) EGT L 45, 19.2.1999, s. 1.
▼B
6.I motsats till påståendet att det fanns två olika produkter, dvs. en
för allmänna ändamål och en för särskilda ändamål, konstaterade
kommissionen att de exporterande tillverkarna tillverkade ettbrett sortiment av stållinor och att alla stållinor hade sammagrundläggande fysiska egenskaper (dvs. den ståltråd som bildarkardelen, kardelerna som är lindade kring en kärna och självakärnan). Alla stållinor befanns även ha samma grundläggande
tekniska egenskaper (alla har ett visst antal trådar i en kardel,
ett visst antal kardeler i en lina, en viss diameter och en visskonstruktion).
7.De olika slagen av stållinor kan klassificeras i ett antal produkt-grupper i enlighet med sina fysiska och tekniska egenskaper. De
stållinor som ingår i produktgrupperna överst respektive underst
i sortimentet är inte utbytbara, under det att stållinor iangränsande produktgrupper har befunnits vara utbytbara.Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att det fanns ett visstmått av överlappning och konkurrensmellan s tållinor i olikagrupper. Med hänsyn till denna överlappning mellan grupperna
är det inte möjligt att göra en tydlig uppdelning av sortimentet.
Denna slutsats överensstämmer med Europeiska gemenskapernasdomstols rättspraxis (
1).
8.Med hänsyn till att alla stållinor konstaterades ha samma fysiskaoch tekniska egenskaper och användning, trots att det fanns skill-
nader mellan stållinor i den övre respektive undre delen av
sortimentet, på grund av konkurrens mellan stållinor iangränsande grupper, drog kommissionen slutsatsen att allaprodukter i sortimentet utgjorde en enda produkt och följaktligenatt alla stållinor var att anse som en och samma produkt.
2.Likadan produkt
9.Det bör erinrasom att i s käl 8 i förordningen om preliminär tull
konstaterade kommissionen att importerade stållinor från de
berörda länderna och de stållinor som tillverkades och såldes i
gemenskapen av gemenskapsindustrin hade samma grund-läggande fysiska och tekniska egenskaper. Kommissionenkonstaterade även att stållinor tillverkade i gemenskapen ochimporterade stållinor i stort sett hade samma användning och attde konkurrerade med varandra.
10.Det har hävdats att de stållinor som tillverkades och såldes avgemenskapsindustrin inte var likadana som de som importeradesfrån de berörda länderna. Det hävdadesi s ynnerhet att denprodukt som tillverkades i de exporterande länderna huvudsak-ligen var stållinor för allmänna ändamål, under det att den
produkt som tillverkades i gemenskapen var stållinor för
särskilda ändamål. Det hävdades även att gemenskapstillverkarnaunder den undersökta perioden hade infört fler s.k. produktslagför särskilda ändamål i sitt stållinesortiment, vilket framgår avderas ökade enhetspriser.
11.Kommissionen drog följande slutsatser:
— Att gemenskapstillverkarna såväl som de exporterande till-
verkarna tillverkade hela sortimentet av stållinor, dvs.stållinor för mer särskilda ändamål och stållinor för merallmänna ändamål.
— Att produkter tillverkade av gemenskapstillverkarna
överlappar produkter tillverkade av de exporterande tillver-karna, vilket framgår av försäljningsvolymen, som delvisutgörsav jämförbara modeller (75 % av de exporterande till-
verkarnas försäljningsvolym och 51 % av
gemenskapsindustrins försäljningsvolym). Att produkternaöverlappar varandra framgår även av det faktum att stållinor1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 3
(1) Mål C-175/87 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd mot rådet, REG 1992,
s. I-1409.
▼B
tillverkade i gemenskapen och importerade stållinor omfattar
alla berörda KN-nummer.
12.Det preliminära avgörandet att gemenskapstillverkade ochimporterade stållinor är likadana produkter i enlighet med artikel
1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförord-
ningen) bekräftasdärför.
D.DUMPNING
1.Normalvärde
1.1.Fastställande av normalvärde
13.En indisk exporterande tillverkare hävdade att tillverkningskost-
naderna för undersökningsperioden (1 januari 1997-31 mars1998) borde fastställas på grundval av uppgifter för periodennärmast föregående undersökningsperioden. För att under-
sökningsresultaten avseende dumpning skall bli representativa
skall enligt artikel 6.1 i grundförordningen emellertid en under-sökningsperiod väljas och de uppgifter som undersöks avservanligen undersökningsperioden. Det har inte framförts någraskäl för att det skulle vara lämpligare att använda tillverknings-kostnaderna avseende en period som föregår
undersökningsperioden. Det är att märka att den exporterande
tillverkaren fortsatte att tillverka och sälja de berörda produkts-lagen även under undersökningsperioden. Följaktligen ansågs deavgöranden som grundade sig på uppgifter avseende under-sökningsperioden vara representativa och begäran beviljades
därför inte.
14.Den sydafrikanska exporterande tillverkaren och en indisk expor-
terande tillverkare gjorde invändningar mot den metod somanvändes för att fastställa det konstruerade normalvärdet för denberörda produkten.
15.Den sydafrikanska exporterande tillverkaren hävdade att beräk-ningen av vinstmarginalen för den inhemska försäljningen varoriktig eftersom den grundade sig på alla inhemska transak-
tioner, inbegripet försäljning av stållinor för gruvdrift. Med
hänvisning till de särskilda egenskaperna hos de stållinor förgruvdrift som inte exporteras till gemenskapen, vilka utgör ensärskild produkt som kräver en avancerad utrustning och säljstill en betydande vinstmarginal, hävdade den sydafrikanske
exporterande tillverkaren att vinstmarginalen för inhemsk
försäljning av stållinor för gruvdrift inte skulle beaktas vidberäkningen av det konstruerade normalvärdet för de andraslagen av linor.
16.Den indiske exporterande tillverkaren begärde att den inhemskaförsäljningen av vissa produktslag med ett högt värde inte skulleingå i beräkningen av det konstruerade normalvärdet eftersom
dessa produkter inte exporterades, eller endast sällan exporte-
rades, under undersökningsperioden och vinsten på deninhemska försäljningen av dessa produkter var onormalt hög,vilket ledde till en snedvridning av den genomsnittliga vinstenför den berörda produkten.
17.Kommissionen konstaterade att de sydafrikanska stållinorna förgruvdrift och de indiska produktslagen med ett högt värde var
likadana produkter som den berörda produkten i enlighet med
artikel 1.4 i grundförordningen. Vinstmarginalen för detkonstruerade normalvärdet hade följaktligen fastställts korrekt ienlighet med artikel 2.3, 2.4 och 2.6 i grundförordningen, dvs.på grundval av all försäljning på den inhemska marknaden av
den likadana produkten vid normal handel. I detta hänseende är
det att märka att vid fastställandet av vinstmarginalen i enlighetmed artikel 2.6 i grundförordningen är det irrelevant om deberörda produktslagen exporteras till gemenskapen eller inte,under förutsättning att de utgör en likadan produkt i enlighetmed grundförordningen.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 4
▼B
18.Exportörernasbegäran avs logsföljaktligen.
19.Det indiska företaget begärde som ett alternativ till detta att den
genomsnittliga vinsten skulle beräknas på grundval av allinhemsk försäljning, dvs. försäljningen av både lönsamma och
olönsamma produktslag och inte bara på grundval av den
inhemska försäljningen av lönsamma produktslag. Det är attmärka att i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen skallbeloppet för vinst grunda sig på uppgifter som hänför sig till till-verkning och försäljning av den likadana produkten påexportlandetshemmamarknad vid normal handel. Om
försäljningspriset understiger tillverkningskostnaden för ett visst
produktslag kan försäljningen endast beaktas vid fastställandeav vinstmarginalen om volymen olönsam försäljning för dettaproduktslag inte överstiger 20 % av all försäljning av det berördaproduktslaget, eller om det vägda genomsnittliga försäljning-spriset inte understiger den vägda genomsnittliga kostnaden per
enhet. Denna regel tillämpades vid fastställandet av vinstmargi-
nalen och följaktligen kunde inte heller den alternativa begäranbeviljas.
20.Eftersom inga andra synpunkter på normalvärdet lämnadesbekräftasavgörandena i s kälen 9-13 i förordningen om preli-minär tull.
1.2.Val av jämförelseland för länder som inte har marknads-
ekonomi
21.De kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna ifrågasattevalet av Indien som jämförelseland och begärde att det preli-minära valet av jämförelseland skulle ses över. Den ukrainskaexporterande tillverkaren föreslog att Republiken Korea (hädan-efter kallat Sydkorea) skulle väljas istället, eftersom landet är en
öppen marknadsekonomi.
22.Argumenten för att inte välja Indien som jämförelseland under-
söktes noga och av de skäl som anges nedan beslutades att
Indien inte skulle väljas som jämförelseland. I brist på ett samar-
betsvilligt tredje land med marknadsekonomi som inteomfattades av undersökningen ansågs Polen utgöra det lämpli-gaste valet av jämförelseland för beräkningen av normalvärdetför Kina och Ukraina.
23.Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter ifrågasatte dekinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna även valet avPolen som jämförelseland och hävdade att Sydkorea vore lämpli-
gare med tanke på importtullens storlek, den inhemska
marknadens storlek och förekomsten av konkurrens på deninhemska marknaden. Kommissionen ansåg emellertid att Polenvar lämpligt på grund av landetslåga importtull, des söppnainhemska marknad, storleken på dess inhemska marknad,förekomsten av konkurrens mellan lokala tillverkare och det
faktum att när det gäller modeller som är jämförbara med de
kinesiska och ukrainska utgjorde de polska stållinorna generelltsett den mest representativa jämförelsen.
24.När det gäller Sydkorea konstaterades det att trots landets lågaimporttull utgjorde produkter som var jämförbara med deprodukter som importerades från Kina till gemenskapen enmycket lägre procentandel av den inhemska försäljningen.
25.Kommissionen ansåg följaktligen att Polen utgjorde det lämpli-gaste valet av jämförelseland både för Ukraina och för Kina.
2.Exportpris
26.Eftersom inga synpunkter på exportpriserna lämnades bekräftas
avgörandena i skälen 14-17 i förordningen om preliminär tull.
3.Jämförelse
27.En polsk exporterande tillverkare upprepade sin begäran om
justering av normalvärdet för olikheter i lagerfinansiering och1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 5
▼B
kostnader för lagring vid inhemsk försäljning och vid
exportförsäljning. I brist på ny bevisning om dessa faktorersinverkan på prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 k i
grundförordningen beviljadesemellertid inte denna begäran.
28.Samma polska tillverkande exportör och en ungersk exporte-
rande tillverkare upprepade sin begäran om justering avnormalvärdet för olikheter i handelsled. Med hänsyn till den
nya bevisning som lämnats övervägdes begäran på nytt och
beviljades eftersom det kunde bevisas att exportpriserna ochnormalvärdet avsåg olika handelsled och att denna olikhet inve-rkade på prisjämförbarheten.
29.En indisk exporterande tillverkare lämnade en begäran om
justering för olikheter i handelsled med hänvisning till att
exportförsäljningen uteslutande skedde i grossistledet, under detatt den inhemska försäljningen skedde både i grossistledet ochtill slutanvändare. Justeringen beviljades i den utsträckning sombegäran var befogad.
30.En polsk exporterande tillverkare ifrågasatte användningen avmånatliga, genomsnittliga växelkurser för omräkning av export-priserna till nationell valuta vid fastställandet av de preliminäraavgörandena. Denna exporterande tillverkare hävdade att de fak-tiska växelkurserna borde ha använts. Det är att märka att
normalt sett används månatliga, genomsnittliga växelkurser.
Dessutom prövades bägge metoderna och det konstaterades attskillnaden endast var marginell och att alla positiva skillnaderuppvägdes av negativa skillnader, dvs. ingen av de bägge meto-derna ledde till genomgående högre eller lägre växelkurser ochdenna aspekt hade ingen väsentlig inverkan på den slutgiltiga
dumpningsmarginalen. Följaktligen beslutade kommissionen att
på vanligt sätt tillämpa månatliga, genomsnittliga växelkurser.
31.Den sydafrikanska exporterande tillverkaren begärde att export-priserna skulle justeras för valutaomräkning med hänvisning tillatt en jämförelse mellan den lägsta växelkursen för den sydafri-
kanska valutan respektive ecun under undersökningsperioden och
den högsta växelkursen under 1999 visar att ecun minskatväsentligt i värde.
32.I enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen beviljadesinte
denna begäran eftersom det inte skett någon varaktig förändring
i växelkurserna under undersökningsperioden, vilket hadeberättigat en justering. Dessutom är det att märka att ecunsgenomsnittliga värdeminskning gentemot den sydafrikanskaranden var mycket liten under undersökningsperioden.
33.Eftersom inga andra synpunkter lämnats på jämförelsenbekräftasavgörandena i s kälen 17-19 och 21-23 i förordningenom preliminär tull.
4.Dumpningsmarginaler
4.1.Metod
34.En av de indiska exporterande tillverkarnas export av stållinor
till en närstående importör i gemenskapen, vilka därefter bearbe-tades av den närstående importören, togs i det preliminära skedetinte med vid fastställandet av dumpning.
35.Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena ifrågasatte denindiska exporterande tillverkaren denna metod och begärde attden dumpning som konstaterats för de undersökta exporttransak-tionerna skulle uttryckas som en procentandel av det totala cif-priset, dvs. inbegripet exporttransaktioner avseende de produktersom bearbetats av den närstående importören. Till stöd för denna
begäran påpekade den exporterande tillverkaren att eventuella
antidumpningsåtgärder skulle komma att tillämpas på all importav den berörda produkten.
36.Kommissionen beviljade inte denna begäran. För det förstaskulle det ha varit svårt att konstruera ett tillförlitligt exportpris1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 6
▼B
för de importerade produkter som bearbetades och såldes vidare.
För det andra utgjorde den exportförsäljning som beaktades vidfastställandet av dumpningsmarginalen 80 % av den exporte-
rande tillverkarens totala exportförsäljning till gemenskapen
under undersökningsperioden. Detta ansågs vara helt tillräckligtför att avgörandena skulle kunna anses vara representativa.Eftersom den exportförsäljning som avsåg produkter som senarebearbetadesinte beaktadesvid beräkningen av dumpningen var
det för det tredje inte heller möjligt att beakta denna export vid
beräkningen av dumpningsmarginalen eftersom detta hade letttill en snedvridning av avgörandena genom en konstlad sänkningav dumpningsmarginalen.
37.Den metod för fastställande av de preliminära avgörandena,
inbegripet de övriga dumpningsmarginalerna, som anges i skälen
24-26 bekräftasdärför.
4.2.Dumpningsmarginalernas nivå
38.Det vägda genomsnittliga normalvärdet per produktslag
jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik
och i samma handelsled i enlighet med artikel 2.11 i grund-förordningen.
39.Efter en översyn av beräkningarna, särskilt på grund av attnormalvärdena för Kina och Ukraina hade grundatspå
försäljningen på de polska tillverkarnas hemmamarknad,
fastställdes följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttrycktasom en procentandel av cif-priset gemenskapens gräns:
— FOLKREPUBLIKEN KINA: 60,4 %
— UNGERN:
Drótarú ésDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt 28,1 %Alla tillverkare/exportörer: 28,1 %
— INDIEN:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8 %Mohatta & Heckel 30,8 %Alla tillverkare/exportörer: 30,8 %
— SYDKOREA:
Kiswire Ltd 1,2 %Manho Rope & Wire Ltd 0,1 %Chung Woo Rope Co, Ltd 0,2 %Chun Kee Steel and Wire Rope Co, Ltd 0,4 %
— MEXIKO:
AcerosCames a SA de CV 95,6 %Alla tillverkare/exportörer: 95,6 %
— POLEN:
Drumet SA 27,9 %1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 7
▼B
Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka
z organiczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organic-
zona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut”
Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut
Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialno-scia 48,3 %
Alla tillverkare/exportörer: 48,3 %
— SYDAFRIKA:
Haggie Rand Ltd (Företaget har ändrat namn och
kallasnu Haggie) 132 %
Alla tillverkare/exportörer: 132 %
— UKRAINA: 51,8 %
E.GEMENSKAPSINDUSTRIN
1.Tillverkning i gemenskapen
40.Eftersom inga nya uppgifter lämnats bekräftas avgörandena i
skälen 34-36 i förordningen om preliminär tull.
2.Gemenskapsindustrin
41.Efter det att berörda parter lämnat upplysningar kan gemens-
kapsindustrin fastställas till att omfatta de företag som angesnedan.
42.Följande 16 klagande gemenskapstillverkare och 4 gemenskap-stillverkare som stödde klagomålet och samarbetade vidundersökningen utgjorde ”gemenskapsindustrin” i enlighet medartikel 4 i grundförordningen:
— Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Tyskland)
— Bridon International Limited (Förenade kungariket)— BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)— CablesY AlambresEs pecialesSa. (Spanien)— Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)— Cordoaria Oliveira SA (Portugal)— Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland)— Holding FICADI (Frankrike)— Iscar Funi Metalliche (Italien)— D. KoronakisSA (Grekland)— Metalcalvi Wire Ropes(Italien)— Midland Wire Cordage Co. Ltd (Förenade kungariket)— RandersRebs laareri (Danmark)— Redaelli Tecnacordati SPA (Italien)— Trefileurope (Frankrike)— TremasY CablesS.L. (Spanien)— Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tyskland)— Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Österrike)— Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Tyskland)— Wadra GmbH (Tyskland)1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 8
▼B
3.Gemenskapsindustrins import
43.Vissa berörda parter har ifrågasatt beräkningen av gemenskapsin-
dustrins import.
44.Det är att märka att alla importuppgifter grundar sig på expor-törernas egna exportförsäljningsuppgifter, vilka harkontrollerats. Gemenskapsindustrins import, fastställd pågrundval av dessa uppgifter, motsvarade 4,4 % av förbrukningen
under undersökningsperioden.
45.Slutsatsen i förordningen om preliminär tull att gemenskapsin-dustrins viktigaste verksamhetsområde på grund av dess låga
importnivå fortfarande var stållinor bekräftas. Den låga import-nivån skyddade dessutom inte heller gemenskapstillverkarnamot dumpningenss kadevållande verkningar eller gjorde detmöjligt för den att dra otillbörlig nytta av den berörda importen.
F.SKADA
1.Inledande anmärkningar - Undersökningsperioden
46.Det hävdades att slutsatserna beträffande skada snedvrids av att
år 1994 tasmed i unders ökningen på grund av att importen till
största del ägde rum mellan 1994 och 1995, varefter importenfrån de berörda länderna var stabil. Det hävdades även attgemenskapsindustrins situation var stabil från 1995 till under-sökningsperioden. Till följd härav begärdes attskadeundersökningsperioden skulle inledas 1995.
47.Undersökningen har till syfte att bedöma den dumpade impor-tens verkningar på gemenskapsindustrins ekonomiska situation
under undersökningsperioden. Undersökningen innebär att
trender fastställs för ett antal indikatorer på grundval avuppgifter för ett visst antal år före undersökningsperioden. Detär följaktligen ovidkommande om 1994 eller 1995 väljss omutgångspunkt för dessa trender.
48.Under alla omständigheter kan följande konstateras:
— Även om importen från de berörda länderna till största del
ägde rum mellan 1994 och 1995 så fortsatte denna importtrotsvad s om hävdatsatt öka efter 1995 (+ 12 % mellan1995 och undersökningsperioden).
— Priserna på denna import under hela perioden var väsentligt
lägre än gemenskapsindustrins priser.
— Denna import ledde till en väsentlig minskning av gemens-
kapsindustrins lönsamhet mellan 1994 och 1995 (från 1,3 %till − 0,3 %), vilken sammanföll med en minskning av mark-nadsandelen (− 10 procentenheter). Såsom förklarats iförordningen om preliminär tull försökte gemenskapsin-
dustrin återta marknadsandelar genom att sänka sina priser
mellan 1995 och 1996, vilket endast ledde till ytterligareförluster (från − 0,3 % till − 0,7 %). För att minska dessaförluster ökade gemenskapsindustrin ånyo sina priser mellan1996 och 1997. Detta skedde emellertid på bekostnad av dess
marknadsandelar, vilka minskade ytterligare.
— Snedvridningen av gemenskapsindustrins situation var
följaktligen en följd av ett tryck både från importvolymenfrån de berörda länderna och den låga prisnivån på dennaimport.
49.På grundval av detta avvisas påståendet rörande tidpunkt förinledande av trendanalysen.
50.Den period som valts för att undersöka gemenskapsindustrinsekonomiska situation möjliggjorde följaktligen en korrektbedömning av denna situation och återspeglar korrekt utveck-lingen på marknaden för stållinor i gemenskapen.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 9
▼B
2.Kumulation
2.1.Import från Ungern
51.En exporterande tillverkare upprepade sin begäran att import
från Ungern inte skulle slås samman med importen från de andraberörda länderna. Inga nya skäl lämnades emellertid till stöd för
detta. Följaktligen bekräftasavgörandet i s käl 47 i förordningen
om preliminär tull.
2.2.Import från Mexiko
52.En exporterande tillverkare hävdade att importen från Mexiko
inte borde slås samman med importen från de andra berördaländerna med hänvisning till att importen från Mexiko var attanse som minimal. Det hävdades även att den största delen avimporten från Mexiko skedde genom en importör som varnärstående en gemenskapstillverkare och att denna import inte
borde beaktas vid fastställandet av omfattningen av importen
från Mexiko. Den resterande skulle på så sätt vara minimal ochdärför borde importen från Mexiko inte slås samman med denövriga berörda importen vid skadeundersökningen.
53.Det är att märka att vid bedömningen av huruvida importen från
ett berört land är att anse som minimal i enlighet med artikel 9.3
i grundförordningen skall den sammanlagda importvolymen fråndet berörda landet beräknas.
54.Den importnivå som anges i skälen 45 och 48 i förordningen ompreliminär tull, dvs. 3 % av förbrukningen under undersöknings-
perioden, bekräftasdärför. Pås tåendet att importen från Mexiko
är minimal avvisas.
3.Priser för den dumpade importen
3.1.Jämförelse mellan gemenskapstillverkarnas priser och den
dumpade importens priser
55.Det hävdadesatt de faktorer s om ligger till grund för kategori-
sering av stållinor vid beräkningen av prisunderskridande inte
möjliggör en meningsfull och korrekt prisjämförelse. Särskilthävdadesdet att de faktorer s om inte ingår vid beräkningen avprisunderskridandet (dvs. galvanisering, brotthållfasthet, kärnaoch överdrag) och ytterligare faktorer som inte finns med ifrågeformuläret (tillåten diametervarians, brottöjning och brott-
last) inverkar väsentligt på priserna. Det hävdades även att
samma kategorisering borde användas både för beräkningen avdumpning och av skada.
56.Följande slutsatser har dragits:
— Vid prisunderskridandeberäkningen grupperades stållinorna i
enlighet med antalet trådar och kardeler i linan, linans
konstruktion och dess diameter. Det konstaterades att dessafaktorer hade den största inverkan på priserna för stållinor.Det konstaterades även att andra faktorer som inte ingick iprisunderskridandeundersökningen (dvs. galvanisering,brotthållfasthet, kärna och överdrag) endast var av under-
ordnad betydelse för priserna på gemenskapsmarknaden.
Dessa prisunderskridandeberäkningar, vid vilka stållinorna
grupperas på det sätt som beskrivs ovan, gjorde att mantäckte en rimlig försäljningsvolym både för de exporterande
tillverkarna och för gemenskapsindustrin och resultatet av
dessa beräkningar ansågs därför vara både meningsfullt oehrepresentativt.
— Det ansågs inte nödvändigt att ta med ytterligare faktorer
som inte ingick i frågeformuläret (dvs. tillåten diameterva-rians, brottöjning och brottlast), eftersom dessa faktorer tillstor del utgörs av en kombination av de viktigaste faktorerenligt vilka stållinorna grupperas och som redan beaktats ikategoriseringen. Prisjämförelsen ansågs inte bli mer korrekt1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 10
▼B
av att dessa ytterligare faktorer togs med, utan det skulle
istället bli omotiverat omständligt för alla berörda parter omde togsmed.
— Den kategorisering av produkterna som användes vid beräk-
ningen av dumpningsmarginalen ansågs inte vara användbarvid beräkningen av prisunderskridande, eftersom den tillstörsta del var en jämförelse av ett företags sortiment, dvs.samma eller likadana produkter tillverkade av en och sammatillverkare som såldes på två olika marknader. Prisunderskri-
dandeberäkningen var emellertid en jämförelse mellan ett
stort antal stållinor som såldes till ett stort antal parter.Följaktligen ansåg kommissionen att den metod som använtsi förordningen om preliminär tull utgjorde en rimligare grundför jämförelsen vid prisunderskridandeberäkningen, eftersom
den beaktade de faktorer som mest inverkade på priserna
och därför omfattade den största försäljningsvolymen.
— Inga väsentliga prisskillnader kunde heller konstateras mellan
stållinorna inom samma grupp.
57.Påståendena avseende kategoriseringen av produkter i sambandmed prisunderskridandeberäkningen avvisas därför.
3.2.Handelsled
58.Vissa berörda parter hävdade att försäljningspriserna borde
justeras för att återspegla en påstådd skillnad i handelsled,eftersom gemenskapsindustrins försäljning skedde till slutanvän-dare under det att de importerade produkterna generellt settsåldes till grossister/distributörer.
59.Det konstaterades att gemenskapsindustrins försäljning skettgenom olika försäljningskanaler, inbegripet både grossister/distri-
butörer och slutanvändare. Dessutom konstaterades inga
genomgående eller väsentliga prisskillnader mellan de olikaförsäljningskanalerna.
60.Begäran om en justering för skillnader i handelsled beviljadesdärför inte.
4.Gemenskapsindustrins situation
61.Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrin
inte hade vållats väsentlig skada i enlighet med artikel 3 i grund-förordningen med hänvisning till att gemenskapens tillverkning,produktionskapacitet, priser, investeringar och produktivitet hade
varit stabil eller förbättrats mellan 1994 och undersökningspe-
rioden.
4.1.Tillverkning
62.Det konstaterades att tillverkningen hade varit stabil under den
undersökta perioden (+ 1 %), vilket skall ses mot bakgrund aven lagerökning (+ 30 %) och en minskning av försäljningsvo-lymen (− 9 %) i enlighet med skälen 58-60 i förordningen ompreliminär tull. Det bör även erinrasom att förbrukningenökade med 5 % under perioden.
4.2.Produktionskapacitet och investeringar
63.I skälen 59 och 65 i förordningen om preliminär tull konstate-
radesdet att ökningen av produktions kapaciteten (+ 11 %)
berodde på investeringar i effektivare maskiner. Detta avgörandebekräftas.
4.3.Lönsamhet
64.Vissa exporterande tillverkare ifrågasatte att gemenskapsindust-
rins lönsamhet skulle fastställas på grundval av den revideraderedovisningen i enlighet med skäl 64 i förordningen om preli-minär tull. De hävdade att de reviderade räkenskapernaomfattade försäljning av produkter som inte omfattades av1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 11
▼B
undersökningen och att de inte omfattade hela undersökningspe-
rioden.
65.Det konstaterades att även om vissa företag kunde tillhandahållauppgifter rörande den berörda produkten så hade vissa andra inteen kostnadsredovisning som möjliggjorde en särredovisning avden berörda produkten. I brist på sådana uppgifter ansågs den
reviderade redovisningen ge tillförlitliga uppgifter om den
snävaste gruppen produkter, inbegripet den berörda produkten,för vilken de nödvändiga uppgifterna om lönsamhet fannstillgängliga. Tillverkningen av stållinor utgör den huvudsakligaverksamheten i samtliga de sex företag som ingick i stickprovet.Det konstaterades att de övriga produkter som dessa företag till-
verkade (dvs. linor av rostfritt stål, stållinor med ett tvärsnitt av
mindre än 3 mm, ståltråd och spännkardeler) i stort sett anknöttill den huvudsakliga verksamheten och att samma råmaterial,maskiner och personal generellt sett användes för tillverkningenav dessa.
66.Det ansågs rimligt att använda lönsamheten för 1997 istället förlönsamheten för undersökningsperioden med hänsyn till att 1997i stort sett sammanfaller med undersökningsperioden, somomfattar perioden januari 1997-mars1998.
67.Mot denna bakgrund ansågs den reviderade redovisningen ge entillförlitlig och representativ bild av den berörda produktenslönsamhet i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen.
68.En av gemenskapstillverkarna vars räkenskapsår slutade i mars1998 kunde endast lämna preliminära lönsamhetsuppgifter isamband med förordningen om preliminär tull. Denne hardärefter inkommit med definitiva uppgifter och på grundval av
dessa beräknas gemenskapsindustrins lönsamhet uppgå till
− 0,3 % år 1997, vilket såsom anges ovan är representativt förundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins lönsamhet mins-kade följaktligen från + 1,3 % år 1994 till − 0,3 % år 1997.
4.4.Slutsats om gemenskapsindustrins situation
69.Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
resultat hade varit bra efter 1995 och att avgörandet att den hade
vållats väsentlig skada därför inte var berättigat.
70.Det bör erinras om (se avsnitt F.1 ”Inledande anmärkningar”) attoavsett om 1994 eller 1995 väljs som utgångspunkt vid skadeun-
dersökningen så har gemenskapsindustrins situation förvärrats.
Även om 1995 väljs som utgångspunkt så minskade tillverk-ningen, försäljningsvolymen, antalet anställda ochinvesteringarna. Lagren ökade. Marknadsandelarna var stabila(och ökade från 65,26 % till 65,64 %) och lönsamheten förblev
negativ (− 0,3 %).
71.Under alla omständigheter innebär skadeundersökningen i
enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen en helhetsbedöm-ning av dessa ekonomiska indikatorer och ingen indikator kan
tagen för sig vara avgörande.
72.Detta påstående avvisas därför.
4.5.Slutsats om skada
73.Slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada,
vilken angesi s käl 68 i förordningen om preliminär tull,bekräftas.
G.ORSAKSSAMBAND
74.Eftersom inga nya uppgifter har lämnats bekräftas avgörandena i
skälen 69-85 i förordningen om preliminär tull.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 12
▼B
H.GEMENSKAPENS INTRESSE
75.Vissa parter ställde frågor med avseende på bedömningen av
antidumpningsåtgärdernas inverkan på användarindustrierna.
76.Det bör erinras om att kommissionen inte mottog några svar på
sitt frågeformulär från de användarindustrier som var berörda av
detta förfarande (se skäl 87 i förordningen om preliminär tull).Dessutom har inga upplysningar lämnats efter offentliggörandetav förordningen om preliminär tull. Det är att märka att enligtslutsatserna i förordningen om preliminär tull skulle införandet
av åtgärder inte inverka nämnvärt på användarna. Användarna
har inte gjort några invändningar mot denna slutsats och denbekräftasdärför.
77.Ett antal berörda parter har hävdat att gemenskapstillverkarnainte tillverkar stållinor med liten diameter och att antidump-ningsåtgärderna skulle leda till en brist på detta slags stållinorpå gemenskapsmarknaden. De hävdade även att detta skulle
inverka negativt på sysselsättningen för de importörer som för
närvarande importerar stållinor med liten diameter till gemenska-pen.
78.Det bör erinras om att gemenskapsindustrin tillverkar hela sorti-mentet av stållinor, inbegripet sådana med liten diameter.Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av åtgärder
inte skulle leda till en prisökning som var tillräcklig för att det
skulle bli brist på stållinor med liten diameter på gemenskaps-marknaden. Kommissionen bekräftade även att det fanns ettantal alternativa försörjningskällor för stållinor som inte omfattasav antidumpningsåtgärder (se skäl 105 i förordningen om preli-
minär tull).
79.Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att införandet
av slutgiltiga antidumpningsåtgärder inte skulle leda till någraväsentliga negativa verkningar för de ekonomiska aktörerna i ge-menskapen.
I.ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1.Avslutande av förfarandet rörande Sydkorea
80.Med hänsyn till slutsatserna i skäl 24 och följande i förordningen
om preliminär tull att dumpningsmarginalen för Sydkorea ärminimal och att inga nya argument har framlagtsmot att förfa-
randet rörande Sydkorea avslutas, avslutas därför förfarandet
rörande import från Sydkorea utan att åtgärder införs.
2.Nivå för undanröjande av skada
81.I syfte att fastställa nivån på de slutgiltiga åtgärderna ansåg
kommissionen att priserna för den dumpade importen borde
ökastill en icke-s kadevållande nivå. För att beräkna den
nödvändiga prisökningen, dvs. skademarginalen, jämfördespriserna på den dumpade importen med gemenskapsindustrinsförsäljningspriser samt med tillägg för förlustmarginal och enrimlig vinstnivå. Det är att märka att till följd av att lönsamhetenför gemenskapsindustrin beräknades till − 0,3 % när den
beräknades på nytt 1997 (se punkt 4.3 ”Lönsamhet” ovan),
ändrades förlustmarginalen i målprisunderskridandeberäkningeni enlighet därmed. I övrigt bekräftas den metod för fastställandeav skademarginal som anges i skäl 110 i förordningen om preli-minär tull.
3.Åtaganden
82.I ett sent skede av undersökningen gjorde flera exporterande till-
verkare i Kina, Mexiko och Ukraina åtaganden. När det gällerIndien och Sydafrika gjorde dessutom de exporterande tillver-karna reviderade prisåtaganden.
— Med hänsyn till att inget företag i Kina hade beviljats indivi-
duell behandling och att åtagandena inte innehöll några1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 13
▼B
garantier för att de kinesiska myndigheterna skulle utöva
tillräcklig kontroll, ansågs åtagandena inte godtagbara.
— När det gäller Indien (Usha Martin Industries & Usha Beltron
Ltd), Mexiko, Sydafrika och Ukraina ansåg kommissionen attde berörda exporterande tillverkarnaspris åtaganden vargodtagbara.
83.I enlighet med skäl 112 och följande i förordningen om preli-minär tull hade de exporterande tillverkarna i Ungern och Polengjort åtaganden som godtogs av kommissionen. Dessa åtagandenhar justerats i överensstämmelse med de slutgiltiga avgörandenai undersökningen beträffande minimipriserna.
4.De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå
84.De slutgiltiga åtgärderna bör utformas som en värdetull och stor-
leken på denna bör fastställas individuellt för de samarbetsvilliga
företagen. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja
bör den högsta tull som tillämpas för ett samarbetsvilligt företagi det berörda landet tillämpasnär det gäller de övriga exporte-rande tillverkarna. När det gäller de företag som gjortgodtagbara prisåtaganden bör de slutgiltiga åtgärderna utgöras
av åtaganden.
85.Om de dumpningsmarginaler som konstaterats för en viss expor-
terande tillverkare är lägre än den motsvarande ökning avimportpriserna som krävs för att undanröja skadan, beräknad ienlighet med ovan, får enligt artikel 9.4 i grundförordningen
storleken på den slutgiltiga tullen inte överstiga den fastställda
dumpningsmarginalen.
86.Dessa tullar, uttryckta i procent av cif-nettopriset gemenskapensgräns, före tull, uppgår till följande:
— FOLKREPUBLIKEN KINA:
Alla tillverkare/exportörer: 60,4 %
— UNGERN:
Drótaru esDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt 28,1 %Alla tillverkare/exportörer: 28,1 %
— INDIEN:
Usha Martin Industries & Usha Bettron Ltd 23,8 %Mohatta & Heckel 30,8 %Alla tillverkare/exportörer: 30,8 %
— MEXIKO:
AcerosCames a SA de CV 56,1 %Alla tillverkare/exportörer: 56,1 %
— POLEN:
Drumet SA 27,9 %Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze Spólka
z organiczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutów ”Falind” Spólka z organic-
zona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut”
Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu ”Linodrut
Linuret” Spólka z organiczona odpowiedzialno-scia 48,3 %
Alla tillverkare/exportörer: 48,3 %1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 14
▼B
— SYDAFRIKA:
Haggie 38,6 %Alla tillverkare/exportörer: 38,6 %
— UKRAINA:
Alla tillverkare/exportörer: 51,8 %
87.De individuella tullsatser som anges i denna förordning har
fastställts på grundval av avgörandena i denna antidumpningsun-
dersökning. De återspeglar följaktligen den situation som
konstaterades vid undersökningen. Dessa tullsatser är såledesendast tillämpliga på import av produkter med ursprung i deberörda länderna och som är tillverkade av just de rättssubjektsom nämns. Produkter tillverkade av andra företag än de som
uttryckligen nämnsi den bindande delen av denna förordning,
inbegripet närstående rättssubjekt, omfattas inte av dessa tull-satser och bör beläggas med övrig tull.
88.Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella tullsatser
(t.ex. till följd av att rättssubjektet ändrat namn) bör omgående
sändas till kommissionen, liksom alla relevanta uppgifter,särskilt alla ändringar i företagets verksamhet avseende tillverk-ning, inhemsk försäljning och exportförsäljning somsammanhänger med namnändringen.
J.UTTAG AV PRELIMINÄRA TULLAR
89.Med hänsyn till de stora dumpningsmarginaler som konstaterats
för de exporterande tillverkarna och mot bakgrund av attgemenskapsindustrin vållats allvarlig skada ansåg kommissionenatt de belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminärantidumpningstull enligt den provisoriska förordningen slutgiltigt
bör tas ut till en tullsats motsvarande den slutgiltiga tullen, utom
i de fall de preliminära tullsatserna är lägre, då dessa bör tillä-mpasis tället.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av linor
och kablar av stål som omfattas av KN-nummer ex 7312 10 82(Taric-nummer 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-nummer7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-nummer 7312 10 86*10),ex 7312 10 88 (Taric-nummer 7312 10 88*10) och ex 7312 10 99
(Taric-nummer 7312 10 99*10) med ursprung i Indien, Folkrepubliken
Kina, Mexiko, Polen, Sydafrika, Ukraina och Ungern.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på
nettopriset cif gemenskapens gräns, före tull, på produkter tillverkadeav de företag som anges nedan:
Land FöretagTullsats
(%)TARIC-tilläggs-
nummer
Folkrepubliken Kina Alla företag 60,4 —
Ungern Alla företag 28,1 8900Indien Usha Martin Industries &
Usha Beltron Ltd,
Shakespeare Sarani,
Calcutta-700 071 Indien23,8 8613
Alla företag 30,8 8900
Mexico Alla företag 56,1 89001999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 15
▼B
Land FöretagTullsats
(%)TARIC-tilläggs-
nummer
Polen Drumet SA
87-880 Wloclawek,
ul. Polna 26/74, Polska27,9 8614
Alla företag 48,3 8900
Sydafrika Alla företag 38,6 8900Ukraina Alla företag 51,8 ►
M1—◄
3. Om inte annat anges skall de gällande bestämmelserna om tull
tillämpas.
Artikel 2
1. Utan hinder av artikel 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas
på import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1 och vilken tillver-kats av de företag som anges i punkt 3 - vilkas prisåtaganden godtagitsav kommissionen enligt beslut 1999/572/EG av den 13 augusti 1999
om godtagande av åtaganden i samband med antidumpningsförfaran-
dena beträffande import av linor och kablar av stål med ursprung iFolkrepubliken Kina, Republiken Indien, Mexikosförenta s tater, Repu-bliken Polen, Republiken Sydafrika, Republiken Korea, Ukraina ochRepubliken Ungern (
1) - och vilken exporterasdirekt till och faktureras
ett importföretag i gemenskapen.
2. När en ansökan om övergång till fri omsättning lämnas i enlighet
med ett åtagande skall befrielse från tull beviljas om det för den rele-vanta medlemsstatens tullmyndigheter uppvisats en giltigåtagandefaktura som utställts av något av de företag som anges i punkt3 och som överensstämmer med förlagan i bilagan till den provisoriska
förordningen. Vad avser företaget i Ukraina, skall åtagandefakturan
åtföljasav en giltig exportlicensutfärdad av myndigheterna i Ukrainaenligt förlagan i bilagan.
3. Import inom ramen för gjorda och godtagna åtaganden skall
deklarerasenligt följande TARIC-tilläggs nummer:
Land Företag TARIC-tilläggsnummer
Ungern Drótáru ésDrótkötél Ipari ésKeres kedelmi Rt.
Besenyöi utca 18, 3527 Miskolc,, Ungern8616
Polen Slaskie Zaklady Lin i Drutu ”Linodrut” Spólka
Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów ”Linodrut” Zabrze
Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
PL-41800 Zabre, Sobieskiego Street No 1,
8619/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C147/C150Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organic-
zona odpowiedzialnoscia
PL-41201 Sosnowiec, Niwecka Street 1
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut
Bytom Spólka organiczona odpowiedzialno-
scia, 41-906 Bytom Ks. Jerzago Popieluszki
Street 1
Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu ”Linodrut
Linmet” Spólka z organiczona odpowiedzialno-
scia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 21999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 16
(1) Se sidan 63 i detta nummer av EGT.▼M1
▼M1
Land Företag TARIC-tilläggsnummer
Mexiko AcerosCames a SA de CV
Margarita Maza de Juárez No.154
Col Nueva Ind. Vallejo
Mexiko D.F.C.P.07700
MexikoA022
Sydafrika Haggie
Lower Germiston Road
Jupiter
PO Box 40072
Cleveland
SydafrikaA023
Indien Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd
Shakespeare Sanani, Calcutta, 700071 ,
IndienA024
Artikel 3
När det gäller import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1 med
ursprung i Indien, Folkrepubliken Kina, Mexiko, Polen, Sydafrika,Ukraina och Ungern, skall de belopp för vilka säkerhet ställts i formav en preliminär antidumpningstull enligt den provisoriska förord-ningen tas ut till en tullsats motsvarande den slutgiltiga tullen. Debelopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga
antidumpningstullsatsen skall frisläppas.
Artikel 4
Förfarandet rörande import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1
med ursprung i Republiken Korea skall avslutas.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentlig-
gjortsi Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 17
▼B
▼B
BILAGA
DEN EXPORTLICENS SOM AVSES I ARTIKEL 2.2 SKALL INNE-
HÅLLA FÖLJANDE UPPGIFTER
1. Produktnummer (enligt den berörda exporterande tillverkarensåtagande),
inbegripet typ, antal kardeler, antal trådar per kardel samt KN-nummer.
2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter:
— Det av företaget använda produktnummer (CPC).
— KN-nummer.
— Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan
deklareras vid gemenskapens gräns.
— Kvantitet (i kilo).— Tillämpligt minipris.
3. Fakturanummer.
4. Exportlicensnummer och datum för utställandet.5. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan.1999R1796 — SV — 26.09.2003 — 001.001 — 18