2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr1644/2001
av►C1 den8augusti2001 ◄
om ändring av förordning (EG) nr 2398/97 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på
importavsänglinneavbomullmedursprungiEgypten,IndienochPakistansamtomavbrytande
avtillämpningenavtullenmedavseendepåimportmedursprungiIndien
(EGT L 219, 14.8.2001, s. 1)
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 260, 28.9.2001, s. 39 (1644/2001)
▼B
RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr1644/2001
av►C1 den8augusti2001 ◄
om ändring av förordning (EG) nr 2398/97 om införande av en
slutgiltigantidumpningstullpåimportavsänglinneavbomullmedursprung i Egypten, Indien och Pakistan samt om avbrytande avtillämpningen av tullen med avseende på import med ursprung i
Indien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 133 i detta,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1515/2001 av den 23juli
2001 om de åtgärder som gemenskapen får vidta till följd av rapportersom antagits av Världshandelsorganisationens tvistelösningsorgan närdet gäller antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder(
1),
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december
1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar iEuropeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen)(
2),
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd
med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.GÄLLANDEÅTGÄRDER
(1)Rådet införde genom förordning (EG) nr 2398/97(3) (nedan
kallad förordningen om slutgiltig tull) en slutgiltig antidump-ningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i
Egypten, Indien och Pakistan. Förordningen om slutgiltig tull
föregicks av kommissionens förordning (EG) nr 1069/97 av den12 juni 1997 om införande av en preliminär antidumpningstull påimport av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indienoch Pakistan(
4) (nedan kallad förordningen om preliminär tull).
B.RAPPORTER ANTAGNA AV WTO:s TVISTELÖSNINGS-
ORGAN
(2)WTO:s tvistelösningsorgan antog den 12 mars 2001 en rapport
från överprövningsorganet och en panelrapport som ändrats ienlighet med rapporten från överprövningsorganet om falletrörande Europeiska gemenskapernas antidumpningstullar påimport av sänglinne av bomull från Indien (nedan kallade
rapporterna).
C.PRODUKTSOMÄRFÖREMÅLFÖRUNDERSÖKNINGOCH
LIKADANPRODUKT
(3)Den produkt som berörs är vissa typer av sänglinne av bomull –
ren eller blandad med konstfibrer eller lin (där lin dock inte är detdominerande materialet), blekt, färgad eller tryckt – som har sitt
ursprung i Indien, Pakistan eller Egypten och omfattas av KN-
nummer ex 6302 2100 (TARIC-nummer 6302 2100*81 och630221 00*89), ex 6302 2290 (TARIC-nummer630222 90*19), ex 6302 3110 (TARIC-nummer630231 10*90), ex 6302 3190 (TARIC-nummer630231 90*90), och ex 6302 32 90 (TARIC-nummer
630232 90*19). Slutsatserna om ”produkt som är föremål för
undersökning” och ”likadan produkt” i förordningen om slutgiltigtull berörs inte av rapporterna.2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 2
(1) EGT L 201, 26.7.2001, s. 10.
(2) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG)
nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).
(3) EGT L 332, 4.12.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets
förordning (EG) nr 554/2000 (EGT L 68, 16.3.2000, s. 1).
(4) EGT L 156, 13.6.1997, s. 11.
▼B
D.PÅ GRUNDVAL AV RAPPORTERNA REVIDERADE SLUT-
SATSER
1.Inledandeanmärkning
(4)Kommissionen har omvärderat vissa slutsatser med hänsyn till
rekommendationerna i rapporterna. Slutsatserna grundar sig påuppgifter som inhämtades i samband med den ursprungligaundersökningen, som ägde rum under 1996 och 1997. Av dennaomvärdering framgår att det föreligger skadlig dumpning, om än i
mindre omfattning än vad som tidigare fastställts.
Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med
den 1 juli 1995 till och med den 30 juni 1996 (nedan kalladundersökningsperioden). Undersökningen avseende de parametrar
som var av betydelse i samband med bedömningen av skada
omfattade perioden från den 1 januari 1992 till slutet avundersökningsperioden (30 juni 1996). Denna period kallas nedanskadeundersökningsperioden.
2.Dumpning
2.1Inledning
(5)I denna del anges de slutsatser som reviderats på grundval av
rapporternas rekommendationer rörande
a) fastställande av försäljnings- och administrationskostnader,
andra allmänna kostnader samt vinst vid tillämpning av artikel
2.6 a i grundförordningen i samband med beräkning av
konstruerade normalvärden, och
b) ”zeroing” (nedsättning till noll) vid fastställande av en vägd
genomsnittlig dumpningsmarginal.
(6)För övrigt användes samma beräkningsmetoder som vid denursprungliga undersökningen. Närmare uppgifter kan inhämtas iförordningen om preliminär tull och i förordningen om slutgiltigtull.
2.2Stickprov
(7)Med hänsyn till det stora antalet exportörer i de berörda länderna
beslutades det under den ursprungliga undersökningen att ta
stickprov, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
2.3Indien
(8)Eftersom endast ett av de fem företagen i det huvudsakliga
stickprovet för Indien hade en representativ sammanlagd inhemskförsäljning och de lönsamma inhemska produktslagen utgjorde
mindre än 80 % men mer än 10 % av den sammanlagda inhemska
försäljningen, utgjordes – i enlighet med artikel 2.6 förstameningen i grundförordningen – de belopp för försäljnings- ochadministrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinstsom användes för att konstruera normalvärdet av de belopp somföretaget faktiskt haft vid normal handel.
(9)I syfte att följa rapporternas rekommendationer och i enlighet
med artikel 2.6 a i grundförordningen utgjordes för de fyra övriga
företagen de belopp för försäljnings- och administrationskost-nader, andra allmänna kostnader samt vinst som användes för attkonstruera normalvärdet av ett vägt genomsnitt av de belopp somdet ovan nämnda företaget med representativ sammanlagdinhemsk försäljning och ett reservföretag som också hade en
representativ sammanlagd inhemsk försäljning faktiskt haft. Det
bör noteras att försäljning som inte skett vid normal handel intehar dragits av vid fastställandet av vinstmarginalen för de fyraövriga företagen.
(10)Det har inte varit nödvändigt att göra några ändringar vadbeträffar de ursprungliga slutsatserna rörande exportpris ochjusteringar enligt artikel 2.10 i grundförordningen.2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 3
▼B
(11)Det vägda genomsnittliga konstruerade normalvärdet för varje
produktslag jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset
för varje produktslag. I enlighet med rapporternas rekommenda-tioner användes inte ”zeroing” vid beräkningen av den samladedumpningsmarginalen för varje företag.
(12)För Indien är de reviderade dumpningsmarginalerna i procent avimportpriset cif vid gemenskapens gräns följande:
1. Anglo French Textiles 9,8 %
2. Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd och
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 5,5 %
3. Madhu Industries Ltd och Madhu International 3,0 %4. Omkar Exports 0,0 %5. Prakash Cotton Mills Ltd 0,0 %
(13)Samarbetsvilliga företag som inte valts ut till stickprovet för
Indien gavs den genomsnittliga dumpningsmarginalen för
företagen i stickprovet, vägd på grundval av deras exportförsälj-ning till gemenskapen. Vid beräkningen av denna genomsnittligadumpningsmarginal bortsågs i enlighet med artikel 9.6 i grund-förordningen från de marginaler som fastställts till noll eller som
minimala. Denna reviderade dumpningsmarginal för Indien är,
uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns,5,7 %.
(14)För de icke samarbetsvilliga företagen i Indien fastställdes en
reviderad dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga
uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Gradenav samarbetsvilja under den ursprungliga undersökningen varhög. Det anses därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalenför de icke samarbetsvilliga företagen i Indien till samma nivåsom den högsta fastställda dumpningsmarginalen för ett företag i
stickprovet. Det skulle nämligen utgöra en belöning för bristande
samarbetsvilja att anta att dumpningsmarginalen för exportörer/tillverkare som inte samarbetade är lägre än den högsta somkonstaterats för en samarbetsvillig exportör/tillverkare. Denreviderade dumpningsmarginalen för de icke samarbetsvilliga
företagen i Indien är, uttryckt i procent av importpriset cif vid
gemenskapens gräns, 9,8 %.
2.4Egypten ochPakistan
(15)Slutsatserna om dumpning när det gäller import med ursprung i
Egypten och Pakistan har inte reviderats. De relevanta dump-ningsmarginalerna anges i skälen 29–31 i förordningen omslutgiltig tull.
3.Gemenskapsindustriochstickprovsurval
(16)Slutsatserna om definition av gemenskapsindustrin och om
representativitet berörs inte av slutsatserna i rapporterna (se skäl34 i förordningen om slutgiltig tull). Samma sak gällerbeträffande urvalet av ett stickprov av företag från gemenskaps-industrin (se skälen 58–61 i förordningen om preliminär tull).
4.Skada
4.1Inledande anmärkning
(17)I rapporterna dras den slutsatsen att gemenskapen överträdde
WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i det allmänna tull- och
handelsavtalet (nedan kallat antidumpningsavtalet)
i) genom att den vid sin analys av tillståndet i industrin beaktade
uppgifter rörande tillverkare som inte tillhörde gemenskaps-industrin, såsom rådet definierat denna, och2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 4
▼B
ii) genom att den inte gjorde en bedömning av alla relevanta
faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd,särskilt alla de faktorer som anges i artikel 3.4 i antidump-
ningsavtalet. Det påpekas i detta avseende att det i
förordningen om preliminär tull och förordningen om slutgiltigtull inte till fullo redogjordes för konstaterandena rörandeproduktivitet, lager, kapacitetsutnyttjande, förmåga attanskaffa kapital eller investeringsmedel, penningflöde (cash
flow), löner och storleken på dumpningsmarginalerna.
Panelen gav även uttryck för den uppfattningen att sådan
import som kan hänföras till en exportör/tillverkare somkonstateras inte dumpa sina produkter inte kan anses omfattasav begreppet ”dumpad import” när det gäller analys av skada.Eftersom Indien inte bestridit slutsatserna om skada på dennagrundval och det inte fanns några indiska tillverkare som
konstaterats inte dumpa sina produkter, drog panelen dock inte
några slutsatser i detta avseende. Det krav som Indien ställt –att icke dumpade transaktioner borde uteslutas från analysenav skada – avvisades av panelen såsom ogrundat.
(18)De slutsatser om skada som dragits vid den ursprungligaundersökningen prövades på nytt mot bakgrund av panelensslutsatser. Det prövades även huruvida uteslutning av de indiskaexportörer som konstaterats icke ha dumpat sina produkter skulle
ha medfört någon ändring av slutsatserna om skada. Resultatet av
denna översyn anges nedan.
(19)Den metod för vilken det redogörs i skäl 62 i förordningen om
preliminär tull reviderades genom att uppgifter rörande tillverkare
som inte tillhörde gemenskapsindustrin ströks. Inom ramen förden här förordningen analyserades uppgifterna på två olika nivåerenligt följande:
i) Gemenskapsindustrin, vad gäller utvecklingen avseende till-
verkning, volymmässig försäljning, marknadsandel,sysselsättning och tillväxt. Relevanta uppgifter erhölls frånde kontrollerade svaren på frågeformulären vad beträffar de 17
tillverkare som ingick i stickprovet och från den information
som inhämtats beträffande de övriga 18 tillverkare somtillhörde gemenskapsindustrin.
ii) De gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, vad gäller
utvecklingen avseende priser, lönsamhet, likviditetsflöde (cashflow), förmåga att anskaffa kapital eller investeringsmedel,lager, kapacitetsutnyttjande, löner och produktivitet, på
grundval av de ovan nämnda svaren på frågeformulären.
Dessutom prövades dumpningsmarginalernas storlek.
4.2Förbrukningigemenskapen
(20)Slutsatserna i skäl 63i förordningen om preliminär tull berörs inte
av rapporternas rekommendationer. Gemenskapsförbrukningen av
den berörda produkten (mätt som tillverkning plus import minus
export) minskade från ca 200000 ton 1992 till ca 186000 tonunder undersökningsperioden, dvs. en minskning med ca 7 %.
4.3Sammanslagning av, volym på samt marknadsandel och
priserförimportenfråndetreberördaländerna
(21)Det konstaterades under den ursprungliga undersökningen att dendumpade importen från de tre berörda länderna ökade från 33825ton 1992 till 46656 ton under undersökningsperioden, dvs. en
ökning med 38 % under skadeundersökningsperioden. Under
samma period ökade den dumpade importens marknadsandel från16,9 % till 25,1 % (se skäl 67 i förordningen om preliminär tull).
(22)Även om importen från de indiska exportörer som konstateratsinte ha dumpat sina produkter utesluts, är ökningen av volymenav dumpad import väsentlig (30 %, se tabellen nedan).Marknadsandelen för den återstående importen ökade med 40 %under skadeundersökningsperioden. Den utgjorde mer än 21 % avgemenskapsmarknaden under undersökningsperioden.2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 5
▼B
Dumpad import 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Volym – ton 30593 33484 29500 39036 39825
Index 100 109 96 128 130
Marknadsandel 15,3% 17,2 % 15,2 % 20,6 % 21,4 %Index 100 112 99 135 140
(23)
Priserna för importen från Indien och Egypten sjönk under
skadeundersökningsperioden med upp till 18 % (se skäl 80 iförordningen om preliminär tull). Siffran för minskningen
förändras inte i väsentlig grad om importen från de indiska
exportörer som konstaterats inte ha dumpat sina produkterutesluts.
(24)Under undersökningsperioden varierade graden av prisunderskri-dande hos den dumpade importen med ursprung i Indien mellan13,8 % och 40,7 %, uttryckt i procent av de justerade genom-snittliga priserna för gemenskapsindustrin. Detta påverkas inte omimporten från de exportörer som konstaterats inte ha dumpat sina
produkter utesluts. För Pakistan varierade graden av prisundersk-
ridande mellan 27,9 %och 34,4 % och för Egypten mellan 23,8 %och 53,7 %.
4.4Gemenskapsindustrinssituation
4.4.1 Allmänt
(25)Under den ursprungliga undersökningen befanns inte alla i artikel
3.4 i antidumpningsavtalet (artikel 3.5 i grundförordningen)
förtecknade skadefaktorer ha betydelse för gemenskapsindustrins
tillstånd. Detta var fallet beträffande lager och produktions-kapacitet.
(26)Dessutom befanns vissa faktorer ha nära koppling till ett antalskadefaktorer som behandlas i detalj i förordningen om preliminärtull och förordningen om slutgiltig tull. Detta var fallet särskiltbeträffande produktivitet i förbindelse med produktion ochsysselsättning samt beträffande likviditetsflöde och avkastning
på investeringar i förbindelse med lönsamhet. Därför behandlades
i förordningen om preliminär tull och förordningen om slutgiltigtull endast utvecklingen beträffande de viktigaste skadefaktorernai full utsträckning.
(27)Slutsatserna nedan avser enbart gemenskapsindustrin såsomdenna definieras i skäl 34 i förordningen om slutgiltig tull. Deindikatorer som förtecknas i skäl 17 ii i den här förordningen har
prövats på stickprovsnivån.
4.4.2 Lager och produktionskapacitet
(28)Dessa indikatorer befanns inte ha betydelse för gemenskapsin-
dustrins tillstånd.
(29)Det finns, vad lager beträffar, två skäl till detta. Fördet första skerproduktionen (t.ex. av tryckta mönster) ofta som svar på eller i
avvaktan på beställningar som läggs av särskilda kunder, vilketinnebär att möjligheten att producera enbart för lager blir mindre.För det andra äger lagervärderingen ofta rum den 31 december,vilket är mot slutet av en topperiod i sänglinnesektorns
verksamhet. Stora lagerförändringar kan ske mellan ett år och
nästa helt enkelt därför att stora beställningar lämnar lagret den 30december en viss säsong och den 2 januari den följande. Även omen viss lagerökning noterades hos vissa företag anförde varkenden klagande eller någon av de gemenskapstillverkare som ingicki stickprovet lagerökning som ett bevis för skada. En lagerökning2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 6
▼B
i denna sektor kan följaktligen snarare vittna om mer omfattande
faktiska eller förväntade beställningar än om osålda varor.
(30)Vad produktionskapacitet beträffar karakteriseras gemenskaps-industrin av ett stort antal mycket flexibla små och medelstoraföretag. Den maskinella utrustningen kan relativt enkelt köpas,säljas eller användas för tillverkning av andra produkter. Det varunder dessa omständigheter mycket svårt att fastställa tillförlitligauppgifter om produktionskapacitet under skadeundersöknings-
perioden i detta fall. Undersökningen visade dock att många
tillverkare lyckades upprätthålla en hög grad av kapacitetsutnytt-jande och även lade ut överskjutande produktion påunderleverantörer för att de skulle kunna utnyttja sin egenkapacitet i hög utsträckning även under perioder med lägre
efterfrågan.
4.4.3Produktion, sysselsättning och produktivitet
(31)Slutsatserna om produktion och sysselsättning i gemenskaps-
industrin i skälen 81 och 91 i förordningen om preliminär tull
bekräftas. Gemenskapsindustrin kunde öka sin samlade produk-
tion av sänglinne från 39 370 ton 1992 till 42781 ton underundersökningsperioden, vilket innebar en ökning med 8,7 %.Sysselsättningen minskade med 5,3% mellan 1992 och under-sökningsperioden. Utvecklingen var den samma för de
gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.
(32)Dessa två faktorer förklarar tillsammans produktivitetsförbättr-
ingen under skadeundersökningsperioden för degemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Produktivitet Index 100 99 110 111 111
4.4.4 Löner
(33)
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Löner Index 100 102 98 107 107
Trots att antalet anställda minskade ökade det samlade lönebe-
loppet för de i sänglinnesektorn direkt sysselsatta med 7 % underskadeundersökningsperioden. Genomsnittslönen per anställdökade med 6 % mellan 1993och slutet av undersökningsperioden,
vilket dock bör jämföras med ökningen av konsumentpriserna i
gemenskapen på 5,5 % under samma period (se skäl 86 iförordningen om preliminär tull).
4.4.5 Försäljningsvolym, maknadsandel och prisut-
veckling
(34)Uppgifterna om volymmässig försäljning, värdemässig
försäljning, marknadsandel och prisutveckling i skälen 82–88 iförordningen om preliminär tull avser, om inte annat angivits, degemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Dessa uppgifter
bekräftas härmed.
(35)Gemenskapsindustrins försäljning ökade med 1 % under skade-
undersökningsperioden, från 36 205 ton till 36 553 ton. Dessmarknadsandel ökade också något under den perioden, från18,1 % till 19,7 %, till följd av en större försäljning avnischprodukter med högre värde.2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 7
▼B
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Försörjningsvolym
– ton36205 34505 37726 37555 36553
Index 100 95 104 104 101
4.4.6 Lönsamhet, likviditetsflöde och avkastning på
investeringar
(36)Slutsatserna om lönsamhet i skäl 89 i förordningen om preliminärtull bekräftas. Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade från3,6 % till 1,6 % av omsättningen under skadeundersöknings-perioden, vilket utgjorde en minskning med mer än 50 %.Gemenskapsindustrins vinster sjönk från 10 miljoner ecu 1992 till
4,6 miljoner ecu under undersökningsperioden, alltså en minsk-
ning med ca 5,4 miljoner ecu under skadeundersökningsperioden.
(37)Gemenskapsindustrins likviditetsflöde utvecklades på följandesätt:
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Likviditetsflöde
(tusental ecu)25566 1666320446 17475 1843 2
Index 100 65 80 68 72
(38)Likviditetsflödet förblev positivt mellan 1992 och undersöknings-
perioden men minskade med 28 %, eller med ca 7 miljoner ecu.Gemenskapsindustrins likviditetsflöde och lönsamhet följde alltså
en likartad nedåtgående utveckling under skadeundersöknings-
perioden.
(39)Vad beträffar avkastning på investeringar visade undersökningen
att gemenskapsindustrins investeringar under skadeundersök-
ningsperioden huvudsakligen syftade till underhåll avproduktionsmedlen.
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Vinst/investeringar 16 % 7 % 14 % 8 % 7 %
Index 100 45 87 50 45
(40)Den generella utvecklingen av avkastningen på investeringar
liknar lönsamhetsutvecklingen.
4.4.7 Förmåga att anskaffa kapital
(41)Den mängd kapital som gemenskapsindustrin under skade-
undersökningsperioden anskaffade i form av bankkrediter ökademed 3%.
Gemenskapsindustrin 1992 19931994 1995Under-
sökningspe-
rioden
Upptagna krediter
(tusental ecu)141400 118700 117000 133800 145100
Index 100 84 8395 1032001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 8
▼B
(42)Gemenskapsindustrin hävdade under undersökningen inte att den
hade svårigheter att anskaffa det kapital som den behövde för sin
verksamhet, och det fanns inget annat som tydde på detta.
Eftersom gemenskapsindustrin inte gjorde några större invester-ingar är det rimligt att anta att större delen av krediterna användesför att finansiera den dagliga verksamheten i sänglinnesektorn.Det ökade behovet av krediter under undersökningsperioden tordekunna ledas tillbaka till minskningen i likviditetsflödet.
4.4.8 Tillväxt och faktorer som påverkar de inhemska
priserna
(43)Det konstateras att när det gäller försäljningsvolym var gemens-kapsindustrins tillväxt särskilt negativ mellan 1994 ochundersökningsperioden (– 1173ton). Ökningen av marknads-
andelarna var under samma period mycket begränsad (+ 0,2
procentandelar) och mellan 1995 och undersökningsperioden varden till och med negativ. Samtidigt skedde en betydande ökningav marknadsandelarna för dumpad import till låga priser. Mellan1994 och undersökningsperioden ökade mängden dumpad importmed 35 % (+ 10 315 ton) och marknadsandelarna ökade med så
mycket som 6,2 procentandelar.
(44)Vid utvärderingen av faktorerna som påverkar de inhemska
priserna fokuserades främst på efterfrågeminskningen ochpriserna på råbomull.
Undersökningen visade tydligt att den lucka som uppstått genom
att gemenskapsfabriker slagit igen och att importen från vissaandra tredje länder minskat under skadeundersökningsperiodenfylldes av import från de berörda länderna. Denna import visadesig till största delen vara dumpad. Eftersom priserna på dendumpade importen var lägst av alla på marknaden för sänglinne i
gemenskapen har man dragit slutsatsen att efterfrågeminskningen
i sig inte hade någon dominerande inverkan på priserna, isynnerhet inte på gemenskapsindustrins priser.
(45)Priset på råbomull, vilket kan utgöra upp till 15 % av den totalakostnaden för sänglinne, ökade betydligt under skadeundersök-ningsperioden. I normala fall då rättvisa marknadsförhållanden
råder, borde tillverkarna haft möjlighet att föra över denna
kostnadsökning på kunderna. Av undersökningen framgår attgemenskapsindustrin i det här fallet inte hade denna möjlighet.
(46)Det konstateras också att ett betydande prisunderskridandeförekom så som beskrivs under skäl 24.
4.4.9 Dumpningsmarginalens storlek
(47)Med hänsyn till volymerna av och priserna på importen från de
berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin avden faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses varaförsumbar.
4.5Slutsatsomskada
(48)Undersökningen visade tydligt att importen från de berörda
länderna ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden.Den volymrelaterade ökningen var hela 38 % (12 800 ton) ochmarknadsandelen för importen från de berörda länderna ökademed 8,2 procentenheter.
(49)Undersökningen visade också att priserna på den berördaimporten minskade väsentligt och att det beträffande företag
från samtliga tre länder förekom väsentliga prisunderskridanden.
Priserna minskade med upp till 18 % och prisunderskridande-marginaler mellan 11,9 % och 53,7 % konstaterades.
(50)Även om gemenskapsindustrin – i den mening som avses ovan –genom att mer inrikta sig på försäljning av nischprodukter medhögre värde kunde öka produktionen och i någon mån sin2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 9
▼B
försäljningsvolym och marknadsandel fick den vidkännas mins-
kande och otillräcklig lönsamhet, huvudsakligen till följd av attpriserna inte kunde sättas så högt att de återspeglade de ökade
kostnaderna för råbomull eller höll jämna steg med ökningen av
konsumentvarupriserna. Även beträffande de skadeindikatorersom står i samband med lönsamheten, såsom likviditetsflödet ochavkastningen på investeringar, kunde en nedåtgående utvecklingiakttas. Detsamma gällde för sysselsättningen.
(51)På grundval av detta och särskilt på grund av den minskande ochotillräckliga lönsamheten och av att gemenskapsindustrin varförhindrad att höja sina priser bekräftas slutsatsen i förordningen
om slutgiltig tull att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada.
5.Orsakssamband
5.1Inledning
(52)På basis av slutsatserna ovan om dumpning och skada prövades
även analysen av orsakssamband i förordningen om preliminärtull och förordningen om slutgiltig tull på nytt.
(53)Det var i enlighet med panelens och överprövningsorganetsrekommendationer nödvändigt att påvisa ett orsakssambandmellan den dumpade importen och situationen för gemenskaps-industrin (dvs. de 35 tillverkarna). Konstaterandena rörande
tillverkare som inte tillhörde gemensskapsindustrin eller som
lagt ner sin sänglinnetillverkning (se skälen 105, 109 och 110 iförordningen om preliminär tull) ansågs följaktligen inte relevantaför analysen av orsakssamband.
5.2Dendumpadeimportensverkan
(54)Det erinras om att den dumpade importen från de tre berörda
länderna ökade med 12 800 ton, en ökning med 38 % (eller med9 200 ton, motsvarande 30 %, om importen från de exportörersom konstaterats inte ha dumpat sina produkter utesluts). Dendumpade importens marknadsandel ökade under skadeundersök-
ningsperioden från 16,9 % till 25,1 %, dvs. med 8,2
procentenheter (eller från 15,3% till 21,4 %, dvs. med 6,1procentenheter, om importen från de indiska exportörer somkonstaterats inte ha dumpat utesluts). Den vägda genomsnittligaprisunderskridandemarginalen för denna import var ca 29 %under undersökningsperioden.
(55)Gemenskapsindustrins försäljning ökade med 348 ton och dessmarknadsandel ökade från 18,1 % till 19,7 %, dvs. med 1,6procentenheter. Det vägda genomsnittliga försäljningspriset för
gemenskapsindustrin förblev i stort sett konstant.
(56)Det erinras också om att marknaden för sänglinne kännetecknas
av öppenhet och av substitution mellan de olika produkterna (skäl
97 i förordningen om preliminär tull). Stora köpare av sänglinne i
gemenskapen, vilka kan trygga en hög produktionskapacitet hostillverkare och därmed vissa skalfördelar, är mycket priskänsliga.På grundval av detta kan den slutsatsen dras att de berördaexporterande tillverkarnas låga priser och betydande och ökandemarknadsandel fortlöpande pressat ned priserna på gemenskaps-
marknaden.
(57)Så ökade heller inte gemenskapsindustrins genomsnittliga
försäljningspriser trots att den lyckades ställa om sin produktion
och försäljning mot produkter med högre värde i syfte att
upprätthålla produktions- och försäljningsnivåerna.
(58)De huvudsakliga indikatorer som ledde till slutsatsen att
gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada var, såsom anges i
skäl 99 i förordningen om preliminär tull, att den var förhindradatt höja sina priser och att lönsamheten till följd därav minskade.Med hänsyn till att försämringen av gemenskapsindustrinstillstånd tidsmässigt sammanföll med den väsentliga ökningenav den billiga dumpade importen bekräftas det att det fanns ett2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 10
▼B
direkt samband mellan denna import och den väsentliga skada
som konstaterats. Slutsatserna i skälen 96–99 i förordningen ompreliminär tull kan följaktligen bekräftas.
5.3Verkningaravandrafaktorer
(59)Verkningarna för gemenskapsindustrins situation av andra
faktorer prövades också.
5 . 3. 1Ö k a d ep r i s e rp år å b o m u l l
(60)Slutsatserna i skälen 102 och 103i förordningen om preliminär
tull kan bekräftas.
5.3.2 Utveckling av förbrukningen i gemenskapen
(61)Det erinras om att vissa exportörer hävdade att den eventuella
skada som gemenskapsindustrin lidit borde tillskrivas den stadigaminskningen av den totala förbrukningen av den berörda
produkten, med 7 % mellan 1992 och undersökningsperioden.
Undersökningen visade att gemenskapsindustrins försäljning
ökade något (med 348 ton), att den dumpade importen från detre berörda länderna ökade med ca 12800 ton och att importenfrån andra tredje länder till priser som underskred gemenskapsin-dustrins ökade med över 5 000 ton. Det var särskilt degemenskapstillverkare som inte tillhörde gemenskapsindustrin
som fick vidkännas verkningarna av minskningen av den totala
förbrukningen.
(62)Man bör dessutom hålla i minnet att gemenskapsindustrin
lyckades öka sin försäljning av nischprodukter genom att anpassa
och utvidga sitt produktsortiment till vissa marknadssegment. Detstår alltså klart att gemenskapsindustrin inte påverkades i någonstörre omfattning, eller kanske inte alls, av utvecklingen avförbrukningen i gemenskapen.
5.3.3 Import från andra tredje länder
(63)Slutsatserna i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär
tull påverkas inte.
5.3.4 Konkurrens från de tillverkare i gemenskapen
som inte tillhörde de klagande
(64)Slutsatserna i skälen 107 och 108 i förordningen om preliminär
tull påverkas inte.
5.4Slutsatsomorsakssamband
(65)Analysen ovan visar att det finns ett klart och direkt samband
mellan ökningen av volymen av dumpad import och dennaimports prisverkningar, å ena sidan, och den väsentliga skada somgemenskapsindustrin led, å andra sidan.
(66)Undersökningen visade att de berörda länderna ökade sin exportmed 38 %, eller med 12800 ton. Detta motsvarade en ökning avmarknadsandelen med 8,2 procentenheter. Det är uppenbart att
den ökande volymen billiga importvaror hade en väsentlig
inverkan på marknaden i sin helhet.
(67)Även om gemenskapsindustrin genom högre försäljning avnischprodukter i någon mån kunde öka sin försäljningsvolym, är
det uppenbart att importen från de berörda länderna hindrade
gemenskapsindustrin från att under skadeundersökningsperiodenta över någon större del av de marknadsandelar som tillverkarefrån andra tredje länder eller andra tillverkare i gemenskapenhade.
(68)Det direkta sambandet mellan den dumpade importens verkningaroch den skada som gemenskapsindustrin led visas även avförekomsten av höga prisunderskridandemarginaler, vilka kanförklara de berörda ländernas ökade marknadsandelar. Det visas2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 11
▼B
även av de verkningar som de sjunkande importpriserna hade på
gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrin hindrades från atthöja sina priser och dess lönsamhet minskade från 3,6 % under
1992 till 1,6 % under undersökningsperioden.
(69)Analysen av verkningarna för gemenskapsindustrins tillstånd avandra faktorer än den dumpade importen bekräftade också det
direkta orsakssambandet ovan.
(70)Följaktligen bekräftas slutsatsen i skäl 43i förordningen om
slutgiltig tull att den dumpade importen från Egypten, Indien och
Pakistan orsakade den väsentliga skada som gemenskapsindustrinled.
6.Gemenskapensintresse
(71)Det som anges i skälen 44–46 i förordningen om slutgiltig tull
berörs inte av rapporterna.
E.SKÄLFÖRAVBRYTANDEAVÅTGÄRDERNA
(72)Såsom framgår ovan visar en omfattande prövning, med
beaktande av rekommendationerna i rapporterna, av de
omständigheter som fastställdes under den ursprungliga undersök-
ningen att importen från Egypten, Indien och Pakistan dumpadespå ett skadevållande sätt. Trots detta är det enligt rådets mening,av de skäl som anges nedan, inte lämpligt att fortsätta att ta uttullar för exporten från Indien.
(73)Det erinras om att slutsatserna grundar sig på uppgifter sominhämtades under 1996 och 1997.
(74)En mer omfattande prövning av verkningarna av rekommenda-tionerna i rapporterna skulle ha gjort det nödvändigt att övervägatillämpning av de olika andra alternativen (t.ex. andra i artikel2.6 b och c i grundförordningen angivna metoder för beräkning av
försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kost-
nader samt vinst), med undantag av sådana som i rapporternabefunnits vara oförenliga med antidumpningsavtalet. Detta hardock inte visat sig vara möjligt i det här fallet, eftersom deerforderliga uppgifterna inte inhämtades i samband med denursprungliga undersökningen. Innan rapporterna offentliggjordes
ansågs det nämligen inte relevant att vare sig inhämta sådana
uppgifter eller använda dem i kontrollprocessen. Fastställandet avvinstmarginalen vid konstruering av normalvärdet för exportörerutan tillräcklig försäljning vid normal handel grundar sig på enmetod som förordas i överprövningsorganets rapport. Rådet anser
dock att den metod som överprövningsorganet anger inte är
lämplig i det här fallet, inte minst för att den leder tilldiskriminering mellan de exportörer vars egen vinstmarginalanvänds och de exportörer som faller under artikel 2.6 a igrundförordningen (dvs. för vilka ett vägt genomsnitt avförsäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kost-
nader och vinst för andra exportörer används). Den står också i
strid med principen att som regel basera normalvärdet påuppgifter om försäljning vid normal handel.
(75)Under dessa exceptionella omständigheter anses det bästatillvägagångssättet vara att ändra förordningen om slutgiltig tullpå grundval av de i skälen 12–14 fastställda dumpningsmargina-lerna, som i samtliga fall är lägre än skademarginalerna, attavbryta uttaget av tullar till de satser som fastställs ovan och att
ge alla berörda parter möjlighet att lämna uppgifter, framföra
synpunkter och begära en översyn.
(76)De indiska myndigheterna, de indiska exportörerna och deras
sammanslutning samt alla berörda parter i gemenskapen, särskilt
gemenskapsindustrin och importörer samt användar- och handels-sammanslutningar i gemenskapen, har underrättats om dereviderade slutsatserna och givits tillfälle att lämna synpunkteroch begära att bli hörda. De synpunkter som dessa parter lämnatmuntligen och skriftligen har tagits under övervägande men har2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 12
▼B
inte medfört någon ändring av de slutsatser som dragits inom
ramen för denna förordning.
(77)Varje begäran om översyn och alla synpunkter och uppgiftermåste inges skriftligen till följande adress:
Europeiska kommissionen
Generaldirektoratet för handelDirektoraten B och C
TERV – 0/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 BrysselFax (32-2) 295 65 05Telex COMEU B 21877
(78)Om det inte på begäran av en berörd part inletts en översyn inomsex månader efter det att denna förordning trätt i kraft börantidumpningsåtgärderna med avseende på import med ursprung iIndien automatiskt löpa ut. Om en översyn inletts inom
sexmånadersperioden bör tillämpningen av antidumpningså-
tgärderna fortsätta att vara avbruten under översynen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Artikel 1 i förordning (EG) nr 2398/97 skall ändras på följande sätt:1. I punkt 2 skall tullsatsen för Indien vara 9,8 % (TARIC-
tilläggsnummer 8900).
2. I punkt 3skall tullsatsen för Indien vara 5,7 % (TARIC-
tilläggsnummer 8042).
3. I punkt 4 skall tullsatserna för de förtecknade indiska företagen vara
följande:
Land Tillverkare TullsatsTARIC-tillä-
ggsnummer
Indien Anglo French Textiles 9,8 % 8044
The Bombay Dyeing & Manufac-
turing Co. Ltd5,5 % 8045
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 5,5 % 8045
Madhu Industries Ltd 3,0 % 8046
Madhu International 3,0 % 8046
Omkar Exports 0,0 % 8047
Prakash Cotton Mills Ltd 0,0 % 8048
Artikel 2
1. Tillämpningen av de antidumpningstullar som anges i artikel 1
avbryts härmed med avseende på import med ursprung i Indien.
2. De antidumpningstullar som anges i artikel 1 skall med avseende
på Indien löpa ut sex månader efter den dag då denna förordning träder i
kraft, om inte en översyn inletts dessförinnan. Under en sådan översynskall tillämpningen av antidumpningstullarna vara avbruten, i enlighetmed punkt 1.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i
Europeiskagemenskapernasofficiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2001R1644 — SV — 14.08.2001 — 000.001 — 13