2012R0923 — SV — 30.06.2015 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010 (Text av betydelse för EES) (EGT L 281 13.10.2012, s. 1)

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 923/2012

av den 26 september 2012

om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EG) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010

(Text av betydelse för EES)







EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) ( 1 ), särskilt artikel 4 a och b, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet ( 2 ) (grundförordningen om Easa), särskilt artiklarna 8 och 8b samt bilaga Vb, och av följande skäl: (1) Enligt förordningarna (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 216/2008 ska kommissionen anta genomförandebestämmelser i syfte att anta relevanta regler med avseende på luftfartsbestämmelser baserade på Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) standarder och rekommenderade praxis, och harmonisera tillämpningen av Icaos luftrumsklassificering så att säker och effektiv flygtrafikledningstjänst kan tillhandahållas på ett sammanhängande sätt inom det gemensamma europeiska luftrummet. (2) Eurocontrol har i enlighet med artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet ( 3 ) fått i uppdrag att bistå kommissionen i utvecklingen av genomförandebestämmelser för fastställande av relevanta regler med avseende på luftfartsbestämmelser baserade på Icaos standarder och rekommenderade praxis, och harmonisering av tillämpningen av Icaos luftrumsklassificering. (3) I enlighet med artiklarna 1.3 och 13 i förordning (EG) nr 549/2004 och artikel 2 i förordning (EG) nr 216/2008 bör initiativet till det gemensamma europeiska luftrummet bistå medlemsstaterna med att uppfylla sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen från 1944 angående internationell civil luftfart (nedan kallad Chicagokonventionen) genom att tillhandahålla gemensam tolkning och enhetligt genomförande. (4) Förordning (EG) nr 551/2004 syftar till att inom den gemensamma transportpolitiken stödja ett koncept för ett mer integrerat operativt luftrum och att inrätta gemensamma förfaranden för utformning, planering och förvaltning samtidigt som en effektiv och säker flygledningstjänst säkerställs. Detta mål är särskilt relevant för att funktionella luftrumsblock snabbt ska kunna införas inom det gemensamma europeiska luftrummet. (5) Resultatet av arbetet i den gemensamma grupp som inrättats av kommissionen, Eurocontrol och Icao, och som kartlagt de nationella avvikelser som medlemsstaterna uppgivit i förhållande till Icao-standarder för luftfartsbestämmelser och därmed sammanhängande bestämmelser om flygtrafiktjänst, bekräftar att de gemensamma reglerna och avvikelserna behöver standardiseras med avseende på det gemensamma europeiska luftrummet. (6) För att säker, effektiv och snabb internationell luftfart ska kunna garanteras och inrättandet av funktionella luftrumsblock kunna stödjas bör alla som deltar i det gemensamma europeiska luftrummet följa gemensamma regler. En viktig faktor för säker verksamhet som sträcker sig över gränserna är dessutom att ett regelsystem med insyn införs, med rättslig säkerhet och förutsebarhet för aktörerna. Därför bör standardiserade luftfartsbestämmelser och därmed sammanhängande driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken fastställas, och, när det är lämpligt, kompletteras med vägledande material och/eller godtagbara sätt att uppfylla kraven. (7) För att uppnå dessa mål bör endast gemensamt överenskomna europeiska avvikelser anmälas till Icao av medlemsstaterna på de områden som omfattas av unionsrätten. Dessa avvikelser bör fastställas och övervakas genom ett fastställt förfarande. (8) Medlemsstater som har antagit ytterligare bestämmelser som kompletterar en Icao-norm bör, om de fortfarande anses nödvändiga och förutsatt att sådana ytterligare bestämmelser inte utgör en avvikelse enligt Chicagokonventionen eller i förhållande till befintlig unionsrätt, fortsätta att tillämpa sådana bestämmelser fram till dess att de omfattas av lämpliga unionsbestämmelser. (9) Tillämpningen av denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter och rättigheter över internationellt vatten, i enlighet med artikel 12 i Chicagokonventionen, och särskilt i enlighet med bilaga 2 till Chicagokonventionen, och medlemsstaternas och unionens skyldigheter enligt Förenta nationernas havsrättskonvention och medlemsstaternas skyldigheter enligt konventionen om internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss från 1972. (10) Enligt artikel 1.2 i ramförordningen (EG) nr 549/2004 omfattas inte militära operationer och militär träning av regelverket för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet. (11) Det befintliga förfarandet för ändring av Icaos standarder och rekommenderade praxis inom ramen för Chicagokonventionen behandlas inte i denna förordning. (12) En utökning av Easas befogenheter till att innefatta även flygsäkerhet för flygledningstjänst kräver överensstämmelse när det gäller utvecklingen av genomförandebestämmelser enligt förordningarna (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 216/2008. (13) I syfte att säkerställa överensstämmelse mellan införlivandet av bestämmelser i bilaga 2 till Chicagokonventionen som anges i denna förordning och de framtida bestämmelserna som härrör från andra bilagor till Chicagokonventionen, som liksom genomförandet av framtida unionsbestämmelser kommer att ingå i arbetet framöver, bör de inledande bestämmelserna ses över där det är nödvändigt. (14) Vid behov bör övriga delar av unionens lagstiftning uppdateras med hänvisningar till denna förordning. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1. Syftet med denna förordning är att fastställa gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken som ska tillämpas på den allmänna flygtrafiken inom tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 551/2004.

2. Denna förordning ska i synnerhet tillämpas på luftrummets användare och luftfartyg som används i allmän flygtrafik

a) till, inom eller från unionen,

b) med nationalitets- och registreringsbeteckning för en medlemsstat i unionen, och som flyger i alla luftrum i den mån det inte strider mot de bestämmelser som offentliggjorts av den stat som är behörig beträffande det territorium som överflygs.

3. Denna förordning ska också tillämpas på behöriga myndigheter i medlemsstaterna, leverantörer av flygtrafiktjänst och relevant markpersonal i verksamhet med luftfartyg.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1. noggrannhet (accuracy) : grad av överensstämmelse mellan det uppskattade eller uppmätta värdet och det sanna värdet.

2. ADS-C-överenskommelse (ADS-C agreement) : plan för rapportering som fastställer villkoren för rapportering av ADS-C-uppgifter (dvs. uppgifter som krävs av flygtrafikledningsenheten och frekvensen på ADS-C-rapporter som måste vara överenskomna innan ADS-C används vid tillhandahållande av flygtrafikledningstjänst).

3. rådgivningsluftrum (advisory airspace) : avgränsat luftrum, eller angiven flygväg, där flygrådgivningstjänst utövas.

4. rådgivningssträcka (advisory route) : bestämd flygväg längs vilken flygrådgivningstjänst utövas.

5. avancerad flygning (aerobatic flight) : avsiktligt utförda manövrer med ett luftfartyg som innebär en plötslig förändring av dess läge, ett onormalt läge eller en onormal variation i hastighet, som inte krävs vid normal flygning eller vid utbildning för andra certifikat eller behörigheter än behörigheten för avancerad flygning.

6. flygplats (aerodrome) : givet område (inklusive byggnader, anläggningar och utrustning) på land eller vatten eller på en fast konstruktion, en fast eller flytande konstruktion på vatten, som är avsedd att helt eller delvis användas vid ett luftfartygs start eller landning eller ett luftfartygs rörelser på marken/vattnet.

7. flygplatskontrolltjänst (aerodrome control service) : flygkontrolltjänst för flygplatstrafik.

8. flygplatskontroll (aerodrome control tower) : enhet för tillhandahållande av flygkontrolltjänst för flygplatstrafik.

9. flygplatstrafik (aerodrome traffic) : all trafik på en flygplats manöverområde och samtliga luftfartyg som befinner sig i luften i närheten av en flygplats. Luftfartyg som befinner sig i närheten av en flygplats inbegriper, men är inte begränsat till, luftfartyg som inträder i eller lämnar ett trafikvarv.

10. trafikvarv (aerodrome traffic circuit) : angiven väg som ska flygas av luftfartyg som befinner sig i närheten av en flygplats.

11. trafikzon (aerodrome traffic zone) : avgränsat luftrum omkring en flygplats för skydd av flygplatstrafik.

12. bruksflyg (aerial work) : verksamhet med luftfartyg där luftfartyget används för särskilda uppgifter, t.ex. jordbruksflyg, bygg- eller anläggningsarbete, fotoflyg, lantmäteri, övervakning eller patrullering, flygräddningstjänst eller reklamflygning.

13. luftfartspublikation (Aeronautical Information Publication – AIP) : publikation utfärdad av eller med en stats myndighet och som innehåller information till luftfarten av varaktig karaktär och grundläggande betydelse för flygtrafiken.

14. rörlig trafik för luftfarten (aeronautical mobile service) : radiotrafik mellan luftfartsstation och luftfartygsstation eller mellan luftfartygsstationer inbördes; stationer i räddningsfarkoster och radiofyrar för lokalisering av nödställda (EPIRB) kan delta i sådan trafik på förutbestämda nödfrekvenser.

15. luftfartsstation (aeronautical station) : landstation i den rörliga trafiken för luftfarten. I vissa fall kan en luftfartsstation vara placerad ombord på ett fartyg eller på en plattform till sjöss.

16. flygplan (aeroplane) : motordrivet luftfartyg som är tyngre än luften och som erhåller sin lyftkraft under flygning främst genom aerodynamiska reaktioner på ytor som förblir fasta under givna flygtillstånd.

17. flygburet kollisionsvarningssystem (airborne collision avoidance system – ACAS) : i luftfartyg installerat system som utnyttjar signaler från SSR-transpondrar oberoende av markplacerad utrustning, för att förse piloten med rådgivande information om SSR-transponderutrustade luftfartyg som kan utgöra en kollisionsrisk.

18. luftfartyg (aircraft) : anordning som kan få bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan.

19. elektronisk adress (aircraft address) : en unik kombination bestående av 24 bitar som tilldelas ett luftfartyg för förbindelse mellan luftfartyg och mark, navigation och övervakning.

20. observation från luftfartyg (aircraft observation) : bestämning av ett eller flera meteorologiska element som görs från ett luftfartyg under flygning.

21. AIRMET-information (AIRMET information) : information utfärdad av en övervakningsenhet för flygväder om förekomst eller förväntad förekomst av angivna väderfenomen på en sträcka som kan påverka säkerheten hos låghöjdsflygningar; informationen begränsas till de fenomen som inte redan omnämnts i prognoser för låghöjdsflyget i berörd flyginformationsregion eller delar därav.

22. förbindelse mellan luftfartyg och mark (air-ground communication) : dubbelriktad förbindelse mellan luftfartyg och stationer eller platser på jordens yta.

23. markstation för luft–mark kommunikation (air-ground control radio station) : luftfartsstation för telekommunikation med huvudansvar för kommunikationshantering i samband med drift och kontroll av luftfartyg i ett visst område.

24. rapport från luftfartyg (air-report) : rapport från ett luftfartyg som har tagits fram i enlighet med kraven för position samt operativ och/eller meteorologisk rapportering.

25. förflyttningshovring (air-taxiing) : en helikopters/ett VTOL-flygplans rörelser ovanför marken på en flygplats, vanligtvis med markeffekt och vid en hastighet i förhållande till marken lägre än 37 km/tim (20 kt).

26. flygtrafik (air traffic) : luftfartyg under flygning eller i verksamhet på en flygplats manöverområde.

27. flygrådgivningstjänst (air traffic advisory service) : tjänst som tillhandahålls i rådgivningsluftrum för att säkerställa separation, om lämpligt, mellan luftfartyg som flyger på IFR-färdplan.

28. klarering (air traffic control clearance) : tillstånd att framföra ett luftfartyg enligt de villkor som anges av en flygkontrollenhet.

29. flygkontrollinstruktion (air traffic control instruction) : instruktioner från flygkontrollenhet till en pilot att utföra en angiven manöver.

30. flygkontrolltjänst (air traffic control service) : tjänst som tillhandahålls i syfte att a) förebygga kollisioner 1. mellan luftfartyg, och 2. mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, samt b) främja och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde.

31. flygkontrollenhet (air traffic control unit) : sammanfattande benämning på områdeskontrollcentral, inflygningskontrollenhet och flygplatskontroll.

32. flygtrafikledningstjänst (air traffic service – ATS) : sammanfattande benämning på flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst).

33. ATS-luftrum (air traffic services airspaces) : avgränsat luftrum, med bokstavsbeteckning, inom vilket angivna typer av flygning är tillåtna och för vilket flygtrafikledningstjänstens omfattning samt vissa flygtrafikregler är fastställda.

34. ATS rapportplats (air traffic services reporting office) : enhet som tar emot rapporter som rör flygtrafikledningstjänsten samt färdplaner som lämnas in före start.

35. flygtrafikledningsenhet (air traffic services unit) : sammanfattande benämning på flygkontrollenhet, flyginformationscentral, AFIS-enhet eller ATS rapportplats.

36. luftled (airway) : kontrollområde eller del därav, utformat som en korridor.

37. alarmeringstjänst (alerting service) : verksamhet med uppgift att underrätta berörd enhet när ett luftfartyg behöver räddningstjänst samt i behövlig omfattning hjälpa denna enhet.

38. alternativflygplats (alternate aerodrome) : flygplats till vilken ett luftfartyg kan fortsätta när det blir omöjligt eller olämpligt att fortsätta till eller landa på den avsedda landningsflygplatsen. Alternativflygplatser omfattar följande: a) startalternativ (take-off alternate) : alternativflygplats på vilken ett luftfartyg kan landa, om landning blir nödvändig strax efter start och landning på startflygplatsen inte är möjlig. b) sträckalternativ (en-route alternate) : flygplats på vilken ett luftfartyg kan landa efter att ha hamnat i en onormal situation eller nödsituation på sträcka. c) sträckalternativ vid långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan (ETOPS en-route alternate) : lämplig alternativflygplats på vilken ett luftfartyg kan landa efter att ha drabbats av motorbortfall eller efter att ha hamnat i annan onormal situation eller nödsituation på sträcka vid långdistansflygning med tvåmotoriga flygplan. d) alternativ destinationsflygplats (destination alternate) : alternativflygplats till vilken ett luftfartyg kan fortsätta när det blir omöjligt eller olämpligt att landa på den avsedda landningsflygplatsen.

39. höjd över havet (altitude) : det vertikala avståndet från havsytans medelnivå till en nivå, en punkt eller ett föremål betraktat som en punkt.

40. inflygningskontrolltjänst (approach control service) : flygkontrolltjänst för ankommande eller avgående kontrollerade flygningar.

41. inflygningskontrollenhet (approach control unit) : enhet för tillhandahållande av flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar som ankommer till eller avgår från en eller flera flygplatser.

42. platta (apron) : avdelat område avsett för passagerares av- och påstigning, luftfartygs av- och pålastning, luftfartygs tankning, uppställning eller underhåll.

43. områdeskontrollcentral (area control centre – ACC) : enhet för tillhandahållande av flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar i kontrollområden inom sitt ansvarsområde.

44. områdeskontrolltjänst (area control service) : flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar inom kontrollområde.

45. områdesnavigering (area navigation – RNAV) : navigeringsmetod som gör det möjligt för ett luftfartyg att följa valfri flygväg antingen inom täckningsområdet för ett markbundet eller satellitbaserat navigeringshjälpmedel, eller inom gränserna för ett flygplanburet hjälpmedels möjligheter, eller genom en kombination av dessa.

46. ATS-flygväg (ATS route) : angiven flygväg som upprättats för att kanalisera flygtrafik där så behövs för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst.

47. automatisk (beroende) positionsövervakning – allmän utsändning (automatic dependent surveillance – broadcast – ADS-B) : teknik där luftfartyg, flygplatsfordon och andra objekt via datalänk automatiskt sänder och/eller tar emot data som t.ex. identitet, positionsbestämning och ytterligare relevanta data.

48. automatisk (beroende) positionsövervakning – kontrakt (automatic dependent surveillance – contract – ADS-C) : teknik där villkoren för en ADS-C-överenskommelse utbyts mellan marksystemet och luftfartyget via datalänk, och där villkoren för ADS-C-rapportering och de uppgifter som ska ingå i rapporteringen anges.

49. automatisk terminalinformationstjänst (automatic terminal information service – ATIS) : automatisk sändning av gällande rutinupplysningar till ankommande och avgående luftfartyg under hela eller en del av dygnet på något av följande sätt: a) datalänk-ATIS (D-ATIS) : ATIS-utsändning via datalänk. b) talad ATIS (voice-ATIS) : ATIS-utsändning genom kontinuerligt upprepade röstsändningar.

50. molntäckeshöjd (ceiling) : höjden över marken eller vattnet till undersidan av det lägsta molntäcket under 6 000 m (20 000 fot), som täcker mer än halva himlen.

51. omställningspunkt (change-over point) : den punkt där det förväntas att ett luftfartyg som navigerar längs ett avsnitt av en ATS-flygväg, som definieras av VOR-stationer, ändrar sin primära navigeringsreferens från bakomliggande hjälpmedel till det närmast föreliggande.

52. klareringsgräns (clearance limit) : den punkt till vilken ett luftfartyg har erhållit klarering.

53. moln av operativ betydelse (cloud of operational significance) : moln med höjd till molnbasen lägre än 1 500 m (5 000 fot) eller lägre än högsta värdet för lägsta sektorhöjd, beroende på vilket som är störst eller ett cumulonimbusmoln eller ett upptornat cumulusmoln oavsett höjd.

54. SSR-kod (code – SSR) : sifferkombination som tilldelats en speciell flerpulsig svarssignal från en transponder på mod A eller C.

55. behörig myndighet (competent authority) : den myndighet som av en medlemsstat har utsetts som behörig att se till att kraven i denna förordning uppfylls.

56. kontrollområde (control area) : kontrollerat luftrum som sträcker sig uppåt från en angiven, ovan jordytan belägen gräns i höjdled.

57. kontrollerad flygplats (controlled aerodrome) : flygplats där flygkontrolltjänst utövas för flygplatstrafik, oavsett om en kontrollzon finns eller inte.

58. kontrollerat luftrum (controlled airspace) : avgränsat luftrum där flygkontrolltjänst utövas i enlighet med de regler som följer av luftrumsklassificeringen.

59. kontrollerad flygning (controlled flight) : flygning som kräver klarering.

60. datalänkförbindelse flygledare–pilot (controller-pilot data link communications – CPDLC) : kommunikationsform mellan flygledare och pilot, där datalänk används för flygkontrollkommunikation.

61. kontrollzon (control zone) : kontrollerat luftrum som sträcker sig från jordytan upp till en angiven övre gräns.

62. kontinuerlig stigning till marschhöjd (cruise climb) : teknik för flygning som medför en nettoökning av höjden allt eftersom flygplanets massa minskar.

63. marschhöjd (cruising level) : flyghöjd som bibehålls under betydande del av flygning.

64. gällande färdplan (current flight plan – CPL) : färdplan, innefattande de ändringar som kan ha tillkommit genom efterföljande klareringar.

65. farligt område (danger area) : avgränsat luftrum där det tidvis kan förekomma verksamhet som är farlig för luftfartyg under flygning.

66. datalänkförbindelse (data link communications) : kommunikationsform som är avsedd för utväxling av meddelanden via datalänk.

67. datum (datum) : referenslinje, storhet eller grupp av storheter som kan nyttjas som referens eller grund för uträkning av andra storheter.

68. kommande klarering (downstream clearance) : klarering utfärdad till ett luftfartyg för ett annat luftrum än det man befinner sig i, av en flygtrafikledningsenhet som inte är aktuell kontrollenhet för det luftfartyget.

69. beräknad flygtid (estimated elapsed time) : den tid som beräknas åtgå för att flyga från en speciell punkt till en annan speciell punkt.

70. beräknad avgångsblocktid (estimated off-block time) : den beräknade tidpunkt då ett luftfartyg kommer att påbörja uttaxning för avgång.

71. beräknad ankomsttid (estimated time of arrival) : för IFR-flygning: Den tidpunkt vid vilken luftfartyget beräknas anlända över den fastställda punkt, definierad i förhållande till navigeringshjälpmedel, varifrån det är avsikten att instrumentinflygning ska påbörjas, eller om inget navigeringshjälpmedel finns i anslutning till flygplatsen, den tidpunkt vid vilken luftfartyget beräknas anlända över flygplatsen. För VFR-flygning: Den tidpunkt vid vilken luftfartyget beräknas anlända över flygplatsen.

72. beräknad inflygningstid (expected approach time) : den tidpunkt vid vilken ATC beräknar att ett ankommande luftfartyg efter väntning kommer att lämna väntläget för att fullborda sin inflygning för landning. Tidpunkten då väntläget i verkligheten kommer att lämnas blir beroende av inflygningsklareringen.

73. inlämnad färdplan (filed flight plan – FPL) : ursprunglig färdplan, utan senare ändringar, inlämnad till ATS-enhet av befälhavare eller dennes representant.

74. flygbesättningsmedlem (flight crew member) : besättningsmedlem med certifikat, som sköter tjänst av betydelse för ett luftfartygs handhavande under flygtid.

75. flyginformationscentral (flight information centre) : enhet som utövar flyginformations- och alarmeringstjänst.

76. flyginformationsregion (flight information region) : avgränsat luftrum inom vilket flyginformations- och alarmeringstjänst tillhandahålls.

77. flyginformationstjänst (flight information service) : tjänst med uppgift att ge råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet.

78. flygnivå (flight level – FL) : yta med konstant atmosfäriskt tryck vilket är relaterat till tryckvärdet 1 013,2 hPa, och som är separerad från andra sådana ytor genom särskilda tryckintervall.

79. färdplan (flight plan) : särskilda upplysningar avsedda för flygtrafikledningsenheter rörande avsedd flygning eller del av denna.

80. flygsikt (flight visibility) : sikten framåt från luftfartygs förarplats under flygning.

81. prognos (forecast) : uppgift om förväntade väderförhållanden avseende angiven tid eller tidsperiod och angivet område eller angiven del av luftrummet.

82. sikt vid marken (ground visibility) : den sikt vid flygplats som meddelas av godkänd observatör eller av automatiska system.

83. kurs (heading) : riktning i vilken ett luftfartygs längdaxel pekar, vanligen uttryckt i grader medurs från nord (rättvisande, magnetisk, kompasskurs eller grid).

84. höjd (height) : det vertikala avståndet från en angiven referens till en nivå, en punkt eller ett föremål betraktat som en punkt.

85. helikopter (helicopter) : luftfartyg tyngre än luften, som får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer på i huvudsak vertikala axlar.

86. luftrum över internationellt vatten (high seas airspace) : luftrum utanför land och territorialvatten i enlighet med Förenta nationernas havsrättskonvention (Montego Bay, 1982).

87. IFR (IFR) : beteckning för instrumentflygreglerna.

88. IFR-flygning (IFR flight) : flygning som utförs enligt instrumentflygreglerna.

89. IMC (IMC) : beteckning för instrumentväderförhållanden.

90. instrumentinflygning (instrument approach procedure – IAP) : på förhand fastställda manövrer som utförs med referens till flyginstrumenten för att med fastställd vertikal hinderfrihet föra ett luftfartyg från det inledande inflygningsfixet, eller där tillämpligt, från början av den definierade inflygningssträckan (STAR) till ett läge varifrån landning kan utföras och därefter, om landning inte sker, till ett läge där kriterier för hinderfrihet vid väntning eller på sträcka gäller. Instrumentinflygning klassificeras enligt följande: a) icke-precisionsinflygning (non-precision approach – NPA) : instrumentinflygning med vägledning i sidled men inte i höjdled. b) inflygning med vägledning i höjdled (approach procedure with vertical guidance – APV) : instrumentinflygning med vägledning i sidled och höjdled men som inte uppfyller fastställda krav för precisionsinflygning och landning. c) precisionsinflygning (precision approach – PA) : instrumentinflygning med precisionsvägledning i sidled och höjdled med minima beroende på inflygningskategori.

91. instrumentväderförhållanden (instrument meteorological conditions – IMC) : väderförhållanden uttryckta i värden för sikt, avstånd från moln, samt molntäckeshöjd, lägre än fastställda minima för visuella väderförhållanden.

92. start- och landningsområde (landing area) : den del av färdområdet som är avsedd för luftfartygs start eller landning.

93. flyghöjd (level) : sammanfattande benämning för luftfartygs läge i vertikalled under flygning, uttryckt i höjd, höjd över havet eller flygnivå.

94. manöverområde (manoeuvring area) : den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning. I manöverområdet ingår dock inte plattor.

95. SSR-mod (mode – SSR) : benämning som hänför sig till de specifika funktionerna hos de frågesignaler som sänds ut av en frågestation. I Icao bilaga 10 anges fyra olika moder: A, C, S och ”intermode”.

96. färdområde (movement area) : den del av en flygplats som är avsedd för luftfartygs start, landning och taxning och som består av manöverområdet och plattan (plattorna).

97. natt (night) : timmarna mellan den borgerliga kvällsskymningens slut och den borgerliga gryningens början. Den borgerliga kvällsskymningen slutar då solskivans centrum befinner sig 6 grader under horisonten; den borgerliga gryningen börjar då solskivans centrum befinner sig 6 grader under horisontalplanet.

98. hinder (obstacle) : alla fasta (tillfälliga eller permanenta) och rörliga föremål eller delar av dessa a) belägna på områden avsedda för luftfartygs markrörelser, eller b) som genomtränger fastställda hinderytor avsedda att skydda luftfartyg under flygning, eller c) belägna utanför dessa fastställda hinderytor och som bedömts utgöra en fara för flygtrafiken.

99. utelandningsplats (operating site) : plats som valts ut av operatören eller befälhavaren för landning, start och/eller vinschoperationer.

100. befälhavare (pilot-in-command) : den pilot som av operatören, eller i fråga om allmänflyg, ägaren, utsetts som ansvarig för ett luftfartygs framförande och säkerhet.

101. tryckhöjd (pressure-altitude) : atmosfärtryck uttryckt som den höjd över havet som motsvarar detta tryck i standardatmosfären, enligt definitionen i bilaga 8 (del 1) till Chicagokonventionen.

102. problematisk användning av substanser (problematic use of substances) : bruk av en eller flera psykoaktiva substanser på ett sätt som a) utgör en direkt fara för användaren eller äventyrar andras liv, hälsa eller välfärd, och/eller b) orsakar eller förvärrar yrkesmässiga, sociala, mentala eller fysiska problem eller sjukdomar.

103. förbjudet område (prohibited area) : luftrum med definierad avgränsning över en stats territorium och inom vilket flygtrafik är förbjuden.

▼M1

104. psykoaktiv substans (psychoactive substance) : alkohol, opioider, cannabinoider, sedativa, hypnotika, kokain, andra psykostimulerande medel, hallucinogener och lösningsmedel, men inte koffein och tobak.

▼B

105. radar (radar) : radiohjälpmedel för avsökning, vilket lämnar uppgift om föremåls läge i avstånd, riktning och/eller höjd.

106. luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (radio mandatory zone – RMZ) : luftrum med definierad avgränsning där det är obligatoriskt att medföra och använda radioutrustning.

107. radionavigeringstjänst (radio navigation service) : tjänst för att tillhandahålla vägledande information eller positionsuppgifter för effektiv och säker drift av luftfartyg med stöd av ett eller flera radionavigeringshjälpmedel.

108. radiotelefoni (radiotelephony) : form av radiokommunikation främst avsedd för utväxling av information genom tal.

109. repeterfärdplan (repetitive flight plan) : färdplan för en rad ofta återkommande, regelbundet bedrivna enskilda flygningar med identisk information som en operatör lämnar och flygtrafikledningsenheter sparar och använder upprepade gånger.

110. rapportpunkt (reporting point) : fastställt geografiskt läge i förhållande till vilket luftfartygs läge kan anges.

111. restriktionsområde (restricted area) : avgränsat luftrum över en stats landområde eller territorialvatten, inom vilket rätten till luftfart är inskränkt enligt särskilda bestämmelser.

112. delsträcka (route segment) : sträcka eller del av sträcka som vanligtvis flygs utan mellanlandning.

113. bana (runway) : på landflygplats avgränsad rektangulär yta, iordningställd för luftfartygs landning och start.

114. väntplats (runway-holding position) : särskild markerad plats där taxande luftfartyg och fordon ska stanna och vänta för att medge tillräcklig hinderfrihet till en bana, en hinderyta eller en ILS/MLS-reflektionsyta, såvida inte annat har godkänts av flygplatskontrollen.

115. bansynvidd (runway visual range – RVR) : den sträcka över vilken piloten i ett luftfartyg på banans centrumlinje kan se banans dagermarkeringar, bankantljus eller centrumlinjeljus.

116. personal med arbetsuppgifter med säkerhetspåverkan (safety-sensitive personnel) : personer som kan äventyra flygsäkerheten om de utför sina uppgifter på ett felaktigt sätt, inbegripet men inte begränsat till besättningsmedlemmar, personal för luftfartygsunderhåll och flygledare.

117. segelflygplan (sailplane) : fritt flygande luftfartyg tyngre än luften utan framdrivningsanordning som erhåller lyftkraft genom luftens dynamiska reaktion mot ytor som förblir fasta, inbegripet hängglidare, flygskärmar och andra jämförbara farkoster.

118. sekundär övervakningsradar (secondary surveillance radar – SSR) : radarsystem som använder sändare/mottagare (frågestationer) och transpondrar.

119. SIGMET-uppgift (SIGMET information) : uppgift utfärdad av ett meteorologiskt övervakningskontor beträffande förekomst eller väntad förekomst på flygsträckan av vissa angivna väderfenomen, som kan inverka på flygsäkerheten.

120. signalplats (signal area) : område på flygplats för utläggning av marksignaler.

121. signifikant punkt (significant point) : fastställt geografiskt läge som används för att definiera en ATS-flygväg eller ett luftfartygs flygbana samt för andra navigerings- och ATS-ändamål.

122. speciell VFR-flygning (special VFR flight) : VFR-flygning som efter klarering utförs inom kontrollzon i väderförhållanden som är sämre än VMC.

123. desorienterat luftfartyg (strayed aircraft) : luftfartyg som har en betydande avvikelse från avsedd färdlinje eller som rapporterar att det har kommit vilse.

124. övervakningsradar (surveillance radar) : radarutrustning som används för att bestämma ett luftfartygs läge i avstånd och riktning.

125. taxning (taxiing) : ett luftfartygs förflyttning för egen maskin på marken på en flygplats eller utelandningsplats, med undantag för start och landning.

126. taxibana (taxiway) : inom landflygplats anvisad eller anlagd väg för luftfartygs taxning avsedd som förbindelse mellan delar av flygplatsområdet, inbegripet följande: a) taxningsväg på platta (aircraft stand taxilane) : del av platta endast avsedd att medge taxning till och från uppställningsplats på platta. b) taxibana på platta (apron taxiway) : del av taxibansystem belägen på en platta avsedd att medge taxning som korsar plattan. c) snabbavfartstaxibana (rapid exit taxiway) : taxibana som ansluter till banan under en spetsig vinkel och är avsedd att medge landande flygplan att lämna banan i högre fart än vad som är möjligt via andra avfarter och på så sätt minska den tid banan är upptagen.

127. territorium (territory) : landområden och angränsande territorialvatten under en stats överhöghet och jurisdiktion.

128. tröskel (threshold) : början av den del av banan som är användbar för landning.

129. total beräknad flygtid (total estimated elapsed time) : a) för IFR-flygning:den tid som beräknas åtgå från start till ankomst över den fastställda punkt, definierad i förhållande till navigeringshjälpmedel, varifrån instrumentinflygning avses påbörjas, eller, om inget navigeringshjälpmedel finns i anslutning till flygplatsen, ankomst över destinationsflygplatsen. b) för VFR-flygning:den tid som beräknas åtgå från start till ankomst över destinationsflygplatsen.

130. färdlinje (track) : projektionen på jordytan av ett luftfartygs väg, vars riktning (färdvinkel) vanligen uttrycks i grader medurs från nord (rättvisande, magnetisk eller grid).

131. trafikrådgivning (traffic avoidance advice) : råd avseende manövrering, lämnat av en flygtrafikledningsenhet för att hjälpa en pilot att undvika kollision.

132. trafikinformation (traffic information) : upplysning som lämnas av flygtrafikledningsenhet för att varna pilot för annan känd eller observerad flygtrafik som kan befinna sig i närheten av luftfartygets position eller avsedda flygväg och hjälpa piloten att undvika kollision.

133. överlämningspunkt (transfer of control point) : en angiven punkt, belägen utmed ett luftfartygs flygrutt, vid vilken ansvaret för utövande av flygkontrolltjänst för ett luftfartyg överlämnas från en flygkontrollenhet eller en kontrollposition till nästkommande.

134. genomgångshöjd (transition altitude) : höjd över havet på eller under vilken ett luftfartygs läge i vertikalled (flyghöjd) kontrolleras i förhållande till höjd över havet.

135. genomgångsnivå (transition level) : lägsta tillgängliga flygnivå ovanför genomgångshöjden.

136. luftrum med transponderkrav (transponder mandatory zone – TMZ) : luftrum med definierad avgränsning där det är obligatoriskt att medföra och använda transpondrar som rapporterar tryckhöjden.

137. oidentifierat luftfartyg (unidentified aircraft) : luftfartyg som har observerats eller rapporterats befinna sig inom ett visst område, men vars identitet inte har fastställts.

138. obemannad friballong (unmanned free balloon) : fritt flygande, obemannat luftfartyg lättare än luften och inte framdrivet av egen kraftkälla.

139. VFR (VFR) : beteckning för visuellflygreglerna.

140. VFR-flygning (VFR flight) : flygning som utförs enligt visuellflygreglerna.

141. sikt (visibility) : sikt för luftfartsändamål motsvarande det största av följande avstånd: a) Det största avstånd till ett svart föremål av lämplig storlek beläget nära markytan på vilket föremålet blir synligt och identifierbart när det betraktas mot en ljus bakgrund. b) Det största avstånd på vilket ljus med ca 1 000 candela blir synligt och identifierbart mot en oupplyst bakgrund.

142. visuella väderförhållanden (visual meteorological conditions) : väderförhållanden, uttryckta i värden för sikt, avstånd från moln, samt molntäckeshöjd lika med eller högre än fastställda minima.

143. VMC (VMC) : beteckning för visuella väderförhållanden.

Artikel 3

Efterlevnad

Medlemsstaterna ska se till att de gemensamma reglerna och bestämmelserna i bilagan till denna förordning uppfylls, utan att det påverkar tillämpningen av flexibilitetsbestämmelserna i artikel 14 i förordning (EG) nr 216/2008 och garantierna i artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004.

Artikel 4

Undantag för särskilda insatser

1. De behöriga myndigheterna får, på begäran av de enheter som utför följande verksamheter, bevilja undantag från de särskilda kraven i denna förordning för följande verksamheter av allmänt intresse samt för den utbildning som behövs för att verksamheterna ska kunna genomföras på ett säkert sätt:

a) Uppdrag för tull och polis.

b) Trafikövervakning och förföljande.

c) Miljökontroll utförd av offentliga myndigheter eller på deras vägnar.

d) Flygräddningstjänst.

e) Sjuktransport.

f) Utrymning.

g) Brandbekämpning.

h) Undantag som krävs för att garantera säkerheten vid flygningar med statschefer, ministrar och motsvarande ämbetsmän.

2. Den behöriga myndighet som medger sådana undantag ska underrätta Easa om typen av undantag senast två månader efter det att undantaget har godkänts.

3. Denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 3 och får tillämpas i de fall verksamheterna i punkt 1 inte kan utföras som operationell flygtrafik, eller på annat sätt inte kan omfattas av flexibilitetsbestämmelserna i denna förordning.

Artikel 5

Avvikelser

1. Efter det att denna förordning har trätt i kraft, och senast den dag då den börjar tillämpas, ska medlemsstaterna

a) formellt meddela Icao att alla tidigare meddelade avvikelser med avseende på Icaos standarder och rekommenderade praxis som omfattas av denna förordning annulleras, med undantag av de som rör medlemsstaternas väsentliga säkerhets- och försvarspolitiska intressen i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004,

b) meddela Icao om de gemensamt överenskomna avvikelser som ingår i tillägget till bilagan till denna förordning.

2. I enlighet med bilaga 15 till Chicagokonventionen ska varje medlemsstat genom sin luftfartspublikation offentliggöra gemensamt överenskomna avvikelser som ska meddelas Icao i enlighet med led b punkt 1 i denna artikel, liksom alla andra bestämmelser som krävs med hänsyn till lokala luftförsvars- och säkerhetsaspekter i enlighet med led a punkt 1 i denna artikel.

Artikel 6

Uppföljning av ändringar

1. Efter det att denna förordning har trätt i kraft ska kommissionen, med hjälp av Eurocontrol och Easa, inrätta ett fastställt förfarande

a) för att säkerställa att alla ändringar som antas inom ramen för Chicagokonventionen och som är av betydelse med avseende på denna förordnings tillämpningsområde följs upp och analyseras, samt

b) för att, vid behov, utarbeta förslag till ändringar av bilagan till denna förordning.

2. Bestämmelserna i artikel 5 i denna förordning beträffande annullering av och meddelande om avvikelser och offentliggörande i luftfartspublikationen samt i artikel 7 om ändringar av bilagan ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 7

Ändringar av bilagan

1. Bilagan ska ändras i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr 549/2004.

2. De ändringar som avses i punkt 1 får omfatta, men är inte begränsade till, ändringar som är nödvändiga för att säkerställa enhetliga bestämmelser vid framtida kompletteringar av denna förordning med relevanta bestämmelser från andra av Icaos bilagor och dokument än bilaga 2 eller ändringar som följer av uppdateringar av dessa Icao-bilagor och -dokument eller av ändringar av unionens relevanta förordningar.

Artikel 8

Övergångsbestämmelser och ytterligare åtgärder

1. Medlemsstater som före denna förordnings ikraftträdande har infört ytterligare bestämmelser som kompletterar en Icao-norm ska se till att dessa är förenliga med denna förordning.

2. Vid tillämpningen av denna artikel ska sådana ytterligare bestämmelser som kompletterar en Icao-norm inte utgöra en avvikelse enligt Chicagokonventionen. Medlemsstaterna ska offentliggöra sådana ytterligare bestämmelser, liksom alla frågor som en behörig myndighet beslutar om i enlighet med denna förordning, genom sina luftfartspublikationer. De ska även informera kommissionen och Easa senast två månader efter det att denna förordning har trätt i kraft, eller när den ytterligare bestämmelsen har antagits.

Artikel 9

Säkerhetskrav

Efter det att denna förordning har trätt i kraft och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 ska medlemsstaterna, i syfte att upprätthålla eller höja nuvarande säkerhetsnivåer, se till att det, inom ramen för en process för säkerhetshantering som omfattar alla aspekter rörande genomförandet av denna förordning, genomförs en säkerhetsbedömning av genomförandeplanen, inbegripet kartläggning och bedömning av risker samt kompenserande åtgärder, som föregår de faktiska ändringarna av de tidigare tillämpade förfarandena. Sådana åtgärder kan inbegripa tillämpning av artikel 3.

Artikel 10

Ändringar av förordningarna (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 1265/2007, (EU) nr 255/2010 och genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011

1. Förordning (EG) nr 730/2006 ska ändras på följande sätt:

a) I artikel 2 ska punkterna 3 och 4 ersättas med följande: ”3. IFR : beteckning för instrumentflygregler. 4. VFR : beteckning för visuellflygregler.”

2. Förordning (EG) nr 1033/2006 ska ändras på följande sätt:

a) Artikel 2.2 punkt 8 ska ersättas med följande: ”8. IFR : beteckning för instrumentflygregler.”

b) Artikel 3.1 ska ersättas med följande: ”1. De bestämmelser som anges i bilagan ska tillämpas vid avsändning, godkännande och distribution av färdplaner för alla flygningar som omfattas av denna förordning och vid alla ändringar av något av de väsentliga elementen i en färdplan i perioden före flygning i enlighet med denna förordning.”

c) Rubriken och punkt 1 i bilagan ska ersättas med följande: ”Bestämmelser som avses i artikel 3.1 1. Avsnitt 4 i genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 ( 4 ).

3. Förordning (EG) nr 1794/2006 ska ändras på följande sätt:

a) I artikel 2 ska punkterna c och d ersättas med följande: ”c) IFR : beteckning för instrumentflygregler. d) VFR : beteckning för visuellflygregler.”

4. Förordning (EG) nr 1265/2007 ska ändras på följande sätt:

a) Artikel 2.5 ska ersättas med följande: ”5. flygningar enligt visuellflygregler (VFR-flygning) : flygning som utförs enligt visuellflygreglerna.”

5. Förordning (EU) nr 255/2010 ska ändras på följande sätt:

a) Artikel 2.3 ska ersättas med följande: ”3. IFR : beteckning för instrumentflygregler.”

6. Genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 ska ändras på följande sätt:

a) Hänvisningen i bilaga II punkt 4 a till ”Annex 2 om trafikregler för luftfart i den tionde upplagan från juli 2005” ska ersättas med en hänvisning till ”genomförandeförordning (EU) nr 923/2012”.

b) Hänvisningen i bilaga II punkt 4 c till ”Annex 11 om flygtrafikledningstjänster i den trettonde upplagan från juli 2001, inbegripet alla ändringar till och med nr 47-B” ska ändras genom tillägg av följande i slutet av meningen: ”och genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, i förekommande fall.”

c) Hänvisningen i bilaga III punkt 2 b till ”Annex 11 om flygtrafikledningstjänster i den trettonde upplagan från juli 2001, inbegripet alla ändringar till och med nr 47-B” ska ändras genom tillägg av följande i slutet av meningen: ”och genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, i förekommande fall.”

Artikel 11

Ikraftträdande

1. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 4 december 2012.

2. Genom undantag från punkt 1 andra stycket får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa bestämmelserna i denna förordning till och med den 4 december 2014.

När en medlemsstat använder sig av denna möjlighet ska den till kommissionen och Easa i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EG) nr 549/2004 anmäla skälen för undantaget, dess varaktighet samt den planerade och tillhörande tidsplanen för genomförandet av denna förordning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA

TRAFIKREGLER FÖR LUFTFART

AVSNITT 1

Flygning över internationellt vatten

SERA.1001 Allmänt

a) För flygning över internationellt vatten ska de regler som anges i bilaga 2 till Chicagokonventionen tillämpas utan undantag. För att säkerställa kontinuitet och sammanhängande drift av flygtrafikledningstjänsten, i synnerhet inom funktionella luftrumsblock, får bestämmelserna i bilaga 11 till Chicagokonventionen tillämpas i luftrummet över internationellt vatten på ett sätt som överensstämmer med hur dessa bestämmelser tillämpas över medlemsstaternas territorium. Detta ska inte påverka driften av statsluftfartyg enligt artikel 3 i Chicagokonventionen. Detta ska inte heller påverka medlemsstaternas ansvar för att se till att flygningar inom de flyginformationsregioner inom vilka de ansvarar för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst i enlighet med Icaos regionala överenskommelser för flygtrafiken genomförs på ett säkert, snabbt och effektivt sätt.

b) För de delar av internationellt vatten som en medlemsstat, i enlighet med någon av Icaos regionala överenskommelser för flygtrafiken, har tagit på sig ansvaret för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst ska medlemsstaten utse den leverantör av flygtrafikledningstjänst som ska tillhandahålla denna tjänst.

AVSNITT 2

Tillämplighet och efterlevnad

SERA.2001 Tillämplighet

Denna förordning ska, utan att det påverkar tillämpningen av SERA.1001 ovan, tillämpas i enlighet med artikel 1, i synnerhet för luftrummets användare och luftfartyg

a) i trafik till, inom eller från unionen,

b) med nationalitets- och registreringsbeteckning för en medlemsstat i unionen, och som flyger i alla luftrum i den mån det inte strider mot de bestämmelser som offentliggjorts av den stat som är behörig beträffande det territorium som överflygs.

Denna förordning ska också tillämpas på behöriga myndigheter i medlemsstaterna, leverantörer av flygtrafiktjänst och relevant markpersonal i verksamhet med luftfartyg.

SERA.2005 Efterlevnad av trafikreglerna för luftfart

Driften av ett luftfartyg under flygning, på en flygplats färdområde eller på en utelandningsplats ska uppfylla de allmänna reglerna, tillämpliga lokala bestämmelser och, under flygning dessutom, antingen

a) visuellflygreglerna, eller

b) instrumentflygreglerna.

SERA.2010 Ansvar

a) Befälhavarens ansvar

Befälhavaren har det yttersta ansvaret för att luftfartyget framförs enligt denna förordning, oavsett om han eller hon manövrerar luftfartyget själv eller inte; befälhavaren får bryta mot dessa regler endast om säkerheten gör det absolut nödvändigt.

b) Åtgärder före flygning

Innan en flygning påbörjas ska befälhavaren ta del av de tillgängliga upplysningar som är nödvändiga för den avsedda flygningen. Före en flygning som avlägsnar sig från flygplatsens närhet och före all IFR-flygning ska aktuella meteorologiska rapporter och prognoser noga studeras; hänsyn ska då tas till bränslebehov och till de alternativa åtgärder som behöver vidtas om flygningen inte kan fullföljas som planerat.

SERA.2015 Befälhavarens myndighet på ett luftfartyg

Befälhavaren på ett luftfartyg ska, så länge denne för befälet, ha den slutliga bestämmanderätten på luftfartyget.

SERA.2020 Problematisk användning av psykoaktiva substanser

Personer med uppgifter som har avgörande betydelse för flygsäkerheten (personal med arbetsuppgifter med säkerhetspåverkan) får inte utföra dessa uppgifter under påverkan av psykoaktiva substanser, eftersom den mänskliga förmågan då är begränsad. Inga sådana personer får ägna sig åt någon typ av problematisk användning av substanser.

AVSNITT 3

Allmänna regler och undvikande av kollision

KAPITEL 1

Skydd av liv och egendom

SERA.3101 Manövrerande av luftfartyg på vårdslöst eller hänsynslöst sätt

Ett luftfartyg får inte manövreras på ett så vårdslöst eller hänsynslöst sätt att andras liv eller egendom utsätts för fara.

SERA.3105 Lägsta tillåtna flyghöjd

Ett luftfartyg får inte framföras över tätbebyggda områden som städer, tätorter eller annan bebyggelse eller över en större folksamling på lägre flyghöjd än att det i händelse av nöd kan landa utan onödig fara för person eller egendom på marken, förutom då det är nödvändigt för start och landning, eller då tillstånd givits av den behöriga myndigheten. Lägsta flyghöjd för VFR-flygningar ska vara den som anges i SERA.5005 f, och lägsta flygnivå för IFR-flygningar ska vara den som anges i SERA.5015 b.

SERA.3110 Marschhöjder

Den marschhöjd på vilken en flygning eller en del av en flygning ska utföras, ska anges som

a) flygnivå om flygningen utförs på eller över lägsta användbara flygnivå eller, där så är tillämpligt, över genomgångshöjden,

b) höjd över havet om flygningen utförs under lägsta användbara flygnivå eller, där så är tillämpligt, på eller under genomgångshöjden.

SERA.3115 Kasta ut eller sprida föremål eller ämnen

Ämnen får endast kastas ut eller spridas från ett luftfartyg under flygning i enlighet med

a) unionens lagstiftning eller, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning för flygningar som regleras av medlemsstaterna, och

b) relevant information, rådgivning och/eller klarering från vederbörande flygtrafikledningsenhet.

SERA.3120 Bogsering

Ett luftfartyg får enbart bogsera ett annat luftfartyg eller föremål i enlighet med

a) unionens lagstiftning eller, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning för flygningar som regleras av medlemsstaterna, och

b) relevant information, rådgivning och/eller klarering från vederbörande flygtrafikledningsenhet.

SERA.3125 Fallskärmshopp

Fallskärmshoppning som inte genomförs i nödläge får endast utföras i enlighet med

a) unionens lagstiftning eller, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning för flygningar som regleras av medlemsstaterna, och

b) relevant information, rådgivning och/eller klarering från vederbörande flygtrafikledningsenhet.

SERA.3130 Avancerad flygning

Avancerad flygning får endast genomföras i enlighet med

a) unionens lagstiftning eller, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning för flygningar som regleras av medlemsstaterna, och

b) relevant information, rådgivning och/eller klarering från vederbörande flygtrafikledningsenhet.

SERA.3135 Formationsflygning

Flygning i formation är endast tillåten om befälhavarna på de luftfartyg som ska ingå i formationen på förhand har kommit överens om detta och, för formationsflygning i kontrollerat luftrum, förutsatt att flygningen sker i enlighet med de villkor som anges av den behöriga myndigheten. Dessa villkor ska bland annat omfatta följande:

a) En av befälhavarna ska utses till formationsledare.

b) Formationen ska navigera och lämna positionsrapporter som om de vore ett enda luftfartyg.

c) Formationsledaren samt befälhavarna på de luftfartyg som ingår i formationen ska ansvara för inbördes åtskillnad mellan luftfartygen såväl under formationsflygningen som när formationen bildas och när den upplöses.

d) För statsluftfartyg ska det maximala avståndet horisontellt, i längdriktning och vertikalt mellan varje luftfartyg och formationsledaren överensstämma med Chicagokonventionen. Med undantag för statsluftfartyg ska avståndet mellan formationsledarens luftfartyg och de övriga luftfartygen inte överstiga 1 km (0,5 NM) horisontellt i någon riktning eller 30 m (100 fot) vertikalt.

SERA.3140 Obemannade friballonger

Obemannade friballonger ska handhas på ett sådant sätt att riskerna för personer, egendom eller andra luftfartyg minimeras, och i överensstämmelse med villkoren i tillägg 2.

SERA.3145 Förbjudna områden och restriktionsområden

Luftfartyg får inte framföras i ett förbjudet område eller i ett restriktionsområde för vilka villkoren har blivit vederbörligen offentliggjorda, förutom i enlighet med villkoren för begränsningarna eller med tillstånd av den medlemsstat över vars territorium områdena ligger.

KAPITEL 2

Undvikande av kollision

SERA.3201 Allmänt

Denna förordning fråntar aldrig luftfartygets befälhavare ansvaret för att vidta åtgärder, inbegripet manövrer baserade på föreslagna undanmanövrar från ACAS-system, som avvärjer kollisioner på bästa sätt.

SERA.3205 Närhet till andra luftfartyg

Ett luftfartyg får inte framföras så nära andra luftfartyg att risk för kollision kan uppstå.

SERA.3210 Väjningsskyldighet

a) Ett luftfartyg som inte är skyldigt att väja för annat luftfartyg ska behålla kurs och hastighet.

b) Ett luftfartyg som är medvetet om att manöverförmågan hos ett annat luftfartyg är begränsad ska väja för ett sådant luftfartyg.

c) Det luftfartyg som enligt följande regler är skyldigt att väja för ett annat luftfartyg ska undvika att passera över, under eller framför det andra luftfartyget, såvida det inte kan ske på säkert avstånd och med hänsyn till effekten av ändvirvlar. 1. Motsatta kurser. När två luftfartyg möts på rakt motsatta eller nästan rakt motsatta kurser, och det finns risk för kollision, ska båda luftfartygen ändra sin kurs åt höger. 2. Skärande kurser. När två luftfartyg på samma eller nästan samma flyghöjd håller kurser som skär varandra ska det luftfartyg som har det andra på sin högra sida väja, utom i följande fall: i) Motordrivet luftfartyg som är tyngre än luften ska väja för luftskepp, segelflygplan samt ballonger. ii) Luftskepp ska väja för segelflygplan samt ballonger. iii) Segelflygplan ska väja för ballonger. iv) Motordrivet luftfartyg ska väja för luftfartyg som ses bogsera ett annat luftfartyg eller föremål. 3. Upphinnande. Luftfartyg anses vara upphinnande då det bakifrån närmar sig ett annat luftfartyg längs en linje som bildar mindre än 70 graders vinkel med symmetriplanet genom det andra luftfartygets längdaxel, dvs. då det befinner sig i ett sådant läge, i förhållande till det andra, att man från det upphinnande luftfartyget under mörker inte kan se någotdera av det upphunna luftfartygets vänstra eller högra navigationsljus. Luftfartyg som hinns upp av ett annat luftfartyg är inte väjningsskyldigt, och det upphinnande luftfartyget ska, oavsett om det befinner sig i stigning, nedgång eller planflykt, väja för det upphunna luftfartyget genom att ändra sin kurs åt höger; senare inträffad förändring i luftfartygens inbördes lägen fråntar inte det upphinnande luftfartyget från denna skyldighet förrän det är helt förbi och klart från det upphunna luftfartyget. i) Upphinnande segelflygplan. Ett segelflygplan som hinner upp ett annat segelflygplan får ändra sin kurs åt höger eller vänster. 4. Landning. Ett luftfartyg som befinner sig i luften, eller i verksamhet på marken eller vattnet, ska väja för luftfartyg som landar eller är i slutskedet av en inflygning för landning. i) När två eller flera luftfartyg som är tyngre än luften närmar sig en flygplats eller en utelandningsplats för att landa ska luftfartyg på högre flyghöjd väja för luftfartyget på lägre flyghöjd; luftfartyg som är på lägre flyghöjd får dock inte utnyttja denna regel och flyga in framför eller passera förbi luftfartyg som är i slutskedet av en inflygning för landning. Motordrivna luftfartyg som är tyngre än luften ska dock alltid väja för segelflygplan. ii) Nödlandning. Ett luftfartyg ska väja för annat luftfartyg som man vet är tvingat att landa. 5. Start. Ett luftfartyg som taxar på en flygplats manöverområde ska väja för luftfartyg som startar eller just ska starta.

d) Luftfartygs, personers och fordons rörelser på marken eller vattnet. 1. Om det finns risk för kollision mellan två luftfartyg som taxar på en flygplats färdområde eller motsvarande del av en utelandningsplats gäller följande: i) När två luftfartyg möts på rakt motsatta eller nästan rakt motsatta kurser ska båda luftfartygen stanna eller, om så är möjligt, ändra sin kurs åt höger så att ett betryggande avstånd hålls mellan dem. ii) När två luftfartyg håller kurser som skär varandra ska det luftfartyg som har det andra på sin högra sida väja. iii) Ett luftfartyg som hinns upp av ett annat luftfartyg är inte väjningsskyldigt, och det upphinnande luftfartyget ska hålla säkert avstånd till det upphunna luftfartyget. 2. Ett luftfartyg som taxar på manöverområdet på en kontrollerad flygplats ska stanna och vänta vid varje väntplats, om inte klarering för att köra in på eller passera banan uttryckligen utfärdats av flygplatskontrollen. 3. Ett luftfartyg som taxar på manöverområdet ska stanna och vänta vid varje tänt stoppljus (stop bar) och får fortsätta taxa i enlighet med punkt 2 när stoppljuset släckts. 4. Personers och fordons rörelser på en flygplats i) Personers och fordons rörelser, inklusive bogsering av luftfartyg, på en flygplats manöverområde ska vid behov kontrolleras av flygplatskontrollen för att undvika fara för dem eller för landande, taxande eller startande luftfartyg. ii) Vid förhållanden då förfaranden vid låga siktvärden tillämpas ska A) personer och fordon i verksamhet på en flygplats manöverområde begränsas till ett oumbärligt minimum och särskild hänsyn ska tas till kraven för att skydda ILS/MLS-säkerhetsområde när Kategori II- eller Kategori III-förfaranden pågår, B) om inte annat följer av bestämmelserna i led iii minimiseparation mellan fordon och taxande luftfartyg föreskrivas av leverantören av flygtrafiktjänst och godkännas av den behöriga myndigheten, med hänsyn tagen till tillgängliga hjälpmedel, C) när olika precisionsinflygningsverksamhet som ILS eller MLS, Kategori II- eller Kategori III-instrumentinflygningar, fortlöpande pågår till samma bana det mer restriktiva av ILS- eller MLS-säkerhetsområdena skyddas. iii) Räddningsfordon som framförs för att hjälpa ett luftfartyg i nödläge ska lämnas företräde före all annan marktrafik. iv) Om inte annat följer av bestämmelserna i led iii ska fordon på manöverområde iaktta följande regler: A) Fordon och fordon som bogserar luftfartyg ska lämna företräde åt luftfartyg som landar, startar, taxar eller bogseras. B) Fordon ska lämna företräde åt andra fordon som bogserar luftfartyg. C) Fordon ska lämna företräde åt andra fordon i enlighet med flygtrafikledningsenhetens instruktioner. D) Trots vad som sägs i punkterna A, B och C ska fordon och fordon som bogserar luftfartyg följa de instruktioner som utfärdas av flygplatskontrollen.

SERA.3215 Ljus som ska föras av luftfartyg

a) Förutom vad som anges i led e ska alla luftfartyg vid flygning under mörker föra 1. kollisionsvarningsljus avsedda att fästa uppmärksamheten på luftfartyget, och 2. navigationsljus avsedda att för en betraktare ange luftfartygets färdväg; andra ljus, som kan förväxlas med navigationsljusen, får inte föras, eller 3. i fråga om ballonger, positionsljus.

b) Förutom vad som anges i led e gäller följande under mörker: 1. Luftfartyg som befinner sig på en flygplats färdområde och som förflyttar sig ska föra navigationsljus avsedda att för en betraktare ange luftfartygets färdväg; andra navigationsljus som kan förväxlas med dessa får inte föras. 2. Luftfartyg som befinner sig på en flygplats färdområde och som inte är parkerat och upplyst på annat sätt ska, om det är praktiskt möjligt, föra ljus avsedda att ange dess fysiska form. 3. Luftfartyg som taxar eller bogseras på en flygplats färdområde ska föra ljus avsedda att fästa uppmärksamheten på luftfartyget. 4. Luftfartyg som befinner sig på en flygplats färdområde och har motorerna igång ska föra ljus som visar att motorerna är igång.

c) Förutom vad som anges i led e gäller att luftfartyg under flygning och som är utrustat med kollisionsvarningsljus i enlighet med punkt a.1 ska använda dessa även under dager.

d) Förutom vad som anges i led e ska luftfartyg som 1. taxar eller bogseras på en flygplats färdområde och som är utrustat med kollisionsvarningsljus i syfte att uppfylla kravet i punkt b.3, eller 2. befinner sig på en flygplats färdområde och som är utrustat med ljus i syfte att uppfylla kravet i punkt b.4 även föra sådana ljus under dager.

e) En pilot får slå av eller minska ljusstyrkan på varje blinkande ljus som är monterat för att uppfylla kraven i punkterna a, b, c och d om detta ljus 1. hindrar piloten från att utföra sina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt, eller 2. utsätter personer utanför luftfartyget för farlig bländning.

SERA.3220 Övning i instrumentflygning

Luftfartyg får endast framföras för övning i instrumentflygning på följande villkor:

a) Luftfartyget ska vara försett med fullständig utrustning för dubbelkommando, och

b) en pilot som är behörig att framföra luftfartyget i fråga (i denna regel kallad säkerhetspilot) ska tjänstgöra som säkerhetspilot för den person som övar instrumentflygning. Säkerhetspiloten ska ha tillräckligt synfält framåt och åt sidorna eller ha förbindelse med en kompetent observatör som är så placerad att dennes synfält på lämpligt sätt kompletterar säkerhetspilotens.

SERA.3225 Manövrering på och i närheten av flygplats

Ett luftfartyg som framförs på eller i närheten av en flygplats ska

a) ge akt på annan flygplatstrafik så att det inte uppstår risk för kollision,

b) följa eller helt undvika de trafikvarv som utförs av andra luftfartyg,

c) med undantag för ballonger, utföra alla svängar åt vänster vid inflygning till landning och efter start, om inte annat föreskrivits eller medgivits av flygkontrollenheten,

d) med undantag för ballonger, landa och starta mot vinden, om inte en annan riktning är att föredra av säkerhetsskäl eller med hänsyn till bansystemets utformning eller till övrig flygtrafik.

SERA.3230 Luftfartygs framförande på vattnet

a) När två luftfartyg eller ett luftfartyg och ett fartyg närmar sig varandra och det finns en kollisionsrisk ska luftfartyget fortsätta med försiktighet och med hänsyn till rådande omständigheter och villkor, inbegripet begränsningar i manöverförmåga hos de berörda fartygen/luftfartygen. 1. Skärande kurser. Ett luftfartyg som har ett annat luftfartyg eller ett fartyg på sin högra sida ska lämna företräde så att ett betryggande avstånd hålls mellan dem. 2. Motsatta kurser. När ett luftfartyg möter ett annat luftfartyg eller ett fartyg på rakt motsatta eller nästan rakt motsatta kurser ska det ändra sin kurs till höger så att det hålls ett betryggande avstånd mellan dem. 3. Upphinnande. Det luftfartyg eller det fartyg som upphinns har företräde och det upphinnande luftfartyget eller fartyget ska ändra sin kurs så att ett betryggande avstånd hålls mellan dem. 4. Landning och start. Luftfartyg som startar eller landar på vatten ska i så stor utsträckning som möjligt hålla betryggande avstånd från fartyg och undvika att hindra deras navigering.

b) Ljus som ska föras av luftfartyg på vatten. Under mörker, eller under andra perioder som den behöriga myndigheten kan föreskriva om, ska alla luftfartyg på vatten föra de ljus som krävs enligt 1972 års internationella regler till förhindrande av kollisioner till sjöss, såvida det inte är opraktiskt för dem; i sådana fall ska de föra ljus som så långt som möjligt liknar dem som krävs enligt de internationella reglerna, i fråga om kännetecken och position.

KAPITEL 3

Signaler

SERA.3301 Allmänt

a) När en signal som anges i tillägg 1 iakttas eller tas emot ska luftfartyget vidta de åtgärder som följer av signalens betydelse enligt det tillägget.

b) När signalerna i tillägg 1 används ska de ha den betydelse som anges där. De ska endast användas så som anges, och inga andra signaler som kan förväxlas med dem får användas.

c) En teckengivare är ansvarig för att ge tecken till luftfartyg på ett tydligt och precist sätt enligt tillägg 1.

d) En person får inte utföra en teckengivares uppgifter om han eller hon inte är utbildad, kvalificerad och godkänd i enlighet med unionslagstiftningen eller nationell lagstiftning.

e) Teckengivaren ska bära en fluorescerande väst så att besättningen kan se att han eller hon är den som är ansvarig för teckengivningen.

f) Dagsljusfluorescerande stavar, spadar eller handskar ska användas av all markpersonal vid teckengivning under dager. Lysande stavar ska användas under mörker eller vid dålig sikt.

KAPITEL 4

Tid

SERA.3401 Allmänt

a) Koordinerad universell tid (Co-ordinated Universal Time, UTC) ska användas och uttryckas i timmar och minuter, och om så krävs i sekunder, i det 24-timmarsdygn som börjar vid midnatt.

b) Uppgift om ”rätt tid” ska inhämtas innan kontrollerad flygning påbörjas och vid andra tidpunkter under pågående flygning när det kan behövas.

c) När tid används i datalänkförbindelser ska den vara exakt inom en sekund av UTC.

d) Tidsangivelser inom flygtrafikledningstjänsten 1. Flygplatskontrollen ska lämna rätt tid till piloten före ett luftfartygs taxning för start, om inte åtgärder har vidtagits för att piloten ska få denna uppgift från andra källor. Flygtrafikledningsenheter ska dessutom på begäran lämna rätt tid till luftfartyg. Rätt tid ska lämnas minst som närmaste minut.

AVSNITT 4

Färdplaner

SERA.4001 Inlämning av färdplan

a) Upplysningar rörande avsedd flygning eller del av denna, som ska lämnas till flygtrafikledningsenheter, ska lämnas i form av en färdplan. Termen ”färdplan” används som benämning antingen för fullständiga uppgifter om alla fält som ingår i färdplansbeskrivningen, för hela flygvägen, eller för begränsade uppgifter som krävs bland annat för att få klarering för en mindre del av en flygning, t.ex. för att korsa en luftled, eller starta från eller landa på en kontrollerad flygplats.

b) En färdplan ska lämnas in före flygning 1. när flygkontrolltjänst ska utövas för hela eller en del av flygningen, 2. vid IFR-flygning inom rådgivningsluftrum där flygrådgivningstjänst utövas, 3. inom eller in i områden eller längs flygvägar som fastställts av den behöriga myndigheten för att underlätta tillhandahållandet av flyginformations-, alarmerings- och flygräddningstjänst, 4. inom eller in i områden eller längs flygvägar som fastställts av den behöriga myndigheten för att underlätta samordningen med vederbörande militära enheter eller flygtrafikledningsenheter i angränsande stater i syfte att undvika eventuella behov av ingripande i identifieringssyfte, 5. som innebär passage av gränsen till en stats territorium, såvida inte annat föreskrivs av de berörda staterna, 6. som är planerad att genomföras under mörker, om det innebär att en flygplats närhet lämnas.

c) En färdplan ska före start lämnas till en ATS rapportplats eller under flygning sändas till vederbörande flygtrafikledningsenhet eller markstation för luft–mark kommunikation, såvida inte överenskommelse gjorts för inlämnande av repeterfärdplaner.

d) En färdplan för flygning som planeras passera gränsen till en stats territorium eller för vilken flygkontrolltjänst eller flygrådgivningstjänst ska utövas ska lämnas in senast 60 minuter före avgång, eller, om den lämnas in under flygning, i tillräckligt god tid för att den ska kunna tas emot av vederbörande flygtrafikledningsenhet minst 10 minuter innan luftfartyget beräknas nå 1. en avsedd inpasseringspunkt i kontroll- eller rådgivningsområde, eller 2. en plats för korsning av luftled eller rådgivningsrutt.

SERA.4005 Färdplanens innehåll

a) En färdplan ska innehålla information om de av följande fält som den behöriga myndigheten anser vara relevanta: 1. Luftfartygets beteckning. 2. Flygregler och typ av flygning. 3. Antal och typ(er) av luftfartyg, samt turbulenskategori. 4. Utrustning. 5. Avgångsflygplats eller utelandningsplats. 6. Beräknad avgångsblocktid. 7. Marschfart(er). 8. Marschhöjd(er). 9. Färdväg. 10. Destinationsflygplats eller utelandningsplats och total beräknad flygtid. 11. Alternativflygplats(er) eller alternativ(a) utelandningsplats(er). 12. Aktionstid. 13. Totalt antal personer ombord. 14. Nöd- och överlevnadsutrustning. 15. Övriga upplysningar.

b) För färdplaner som lämnats under flygning ska avgångsflygplatsen eller utelandningsplatsen vara den plats från vilken kompletterande information om flygningen kan erhållas, om detta krävs. Den information som ska lämnas i stället för beräknad avgångsblocktid ska vara tiden över den första punkten på den flygväg som färdplanen avser.

SERA.4010 Ifyllande av färdplan

a) En färdplan ska, i tillämpliga fall, innehålla information om relevanta fält fram till och med ”Alternativflygplats(er) eller alternativ(a) utelandningsplats(er)” för hela flygvägen eller den del av denna för vilken färdplanen lämnas in.

b) Färdplanen ska dessutom innehålla information, i tillämpliga fall, om alla andra fält när detta föreskrivs av den behöriga myndigheten eller detta bedöms vara nödvändigt av den person som har lämnat in färdplanen.

SERA.4015 Ändring av färdplan

a) Om inte annat följer av bestämmelserna i SERA.8020 b ska alla ändringar av en färdplan som har lämnats in för en IFR-flygning eller en kontrollerad VFR-flygning snarast möjligt meddelas vederbörande flygtrafikledningsenhet. För andra VFR-flygningar ska betydande ändringar av en färdplan snarast möjligt meddelas vederbörande flygtrafikledningsenhet.

b) Information som lämnats före avgång beträffande aktionstid eller totalt antal personer ombord, om dessa uppgifter var felaktiga vid avgångstiden, utgör en betydande ändring av färdplanen och ska meddelas.

SERA.4020 Avslutande av färdplan

a) För flygningar för vilka en färdplan har lämnats in och som täcker hela flygningen eller den återstående delen av flygningen till destinationsflygplatsen ska en landningsrapport snarast efter landning lämnas personligen, per radio, datalänk eller på annat sätt som föreskrivs av den behöriga myndigheten till vederbörande flygtrafikledningsenhet vid landningsflygplatsen. 1. Landningsrapport krävs inte efter landning på en flygplats där flygtrafikledningstjänst tillhandahålls på villkor att det genom radiokommunikation eller visuella signaler har bekräftats att landningen har observerats.

b) Om en färdplan lämnats in för en del av flygningen, som inte omfattar den återstående delen av flygningen till destinationsflygplatsen, ska färdplanen när så krävs avslutas genom ett meddelande till relevant flygtrafikledningsenhet.

c) Om ingen flygtrafikledningsenhet finns vid destinationsflygplatsen eller utelandningsplatsen ska landningsrapporten, när så krävs, snarast möjligt efter landning och så snabbt som möjligt lämnas till närmaste flygtrafikledningsenhet.

d) Om det är känt att förbindelserna vid landningsflygplatsen eller utelandningsplatsen är otillräckliga och att det inte finns andra sätt att hantera landningsrapporten på platsen ska följande åtgärd vidtas: luftfartyget ska kort före landning, i de fall då en sådan rapport krävs och om så är möjligt, sända ett meddelande som motsvarar en landningsrapport till vederbörande flygtrafikledningsenhet. Detta ska normalt sett sändas till luftfartsstationen som betjänar den flygtrafikledningsenhet som är ansvarig för den flyginformationsregion där luftfartyget framförs.

e) En landningsrapport ska innehålla följande uppgifter: 1. Luftfartygets beteckning. 2. Avgångsflygplats eller utelandningsplats. 3. Destinationsflygplats eller utelandningsplats (endast om landning har skett på en annan flygplats än den som angetts som destinationsflygplats i färdplanen). 4. Landningsflygplats eller utelandningsplats. 5. Ankomsttid.

AVSNITT 5

Visuella väderförhållanden, visuellflygregler, speciell VFR och instrumentflygregler

SERA.5001 VMC minima för sikt och avstånd från moln

VMC minima för sikt och avstånd från moln anges i tabell s. 5-1.







Tabell s. 5-1 (1) Höjd Luftrumsklass Flygsikt Avstånd från moln På eller över 3 050 m (10 000 ft) AMSL. A (2) B C D E F G 8 km 1 500 m horisontellt 300 m (1 000 ft) vertikalt. Under 3 050 m (10 000 ft) AMSL men över det högsta av 900 m (3 000 ft) AMSL eller 300 m (1 000 ft) AGL. A (2) B C D E F G 5 km 1 500 m horisontellt 300 m (1 000 ft) vertikalt. På eller under det högsta av 900 m (3 000 ft) AMSL eller 300 m (1 000 ft) AGL. A (2) B C D E 5 km 1 500 m horisontellt 300 m (1 000 ft) vertikalt. F G 5 km (3) Fritt från moln och med sikt till marken (vattnet). (1) När genomgångshöjden är lägre än 3 050 m (10 000 ft) ska flygnivå 100 användas i stället för 10 000 ft. (2) VMC-minima i luftrumsklass A är medtagna som information till piloter och innebär inte att VFR-flygningar godtas i luftrumsklass A. (3) Den behöriga myndigheten kan föreskriva a) att flygning får ske i flygsikt ner till 1 500 m 1. med en fart på IAS 140 kt eller lägre som ger adekvata möjligheter att upptäcka annan trafik eller hinder i tillräckligt god tid för att undvika kollision, eller 2. vid förhållanden då sannolikheten för konflikt med annan trafik normalt är låg, t.ex. i områden med lågtrafik eller vid bruksflyg på låga nivåer, b) att helikoptrar får flyga i flygsikt lägre än än 1 500 m, men inte lägre än 800 m, vid farter som ger adekvata möjligheter att upptäcka annan trafik eller hinder i tillräckligt god tid för att undvika kollision. Flygsikt på lägre än 800 m får tillåtas i särskilda fall, t.ex. sjuktransporter, SAR-operationer och brandbekämpning.

SERA.5005 Visuellflygregler

a) VFR-flygning ska, förutom när den utförs som speciell VFR-flygning, utföras med flygsikt och avstånd från moln som är lika med eller högre än de värden som anges i tabell s. 5-1.

b) Om inte klarering erhållits för speciell VFR-flygning från en flygkontrollenhet ska VFR-flygningar inte starta eller landa på en flygplats inom en kontrollzon, eller flyga in i trafikzon eller trafikvarv, när de rapporterade väderförhållandena vid flygplatsen understiger följande minima: 1. Molntäckeshöjden understiger 450 m (1 500 ft), eller 2. sikten vid marken understiger 5 km.

c) När det föreskrivs av den behöriga myndigheten får VFR-flygning ske under mörker på följande villkor: 1. Om en flygplats närhet lämnas ska en färdplan inlämnas i enlighet med SERA.4001 b.6. 2. Vid flygning ska dubbelriktad radioförbindelse upprättas och upprätthållas på lämplig frekvens för flygtrafikledningstjänst, om en sådan finns tillgänglig. 3. VMC minima för sikt och avstånd från moln enligt tabell s. 5-1 ska tillämpas med följande undantag: i) Molntäckeshöjden ska inte understiga 450 m (1 500 ft). ii) De bestämmelser om lägre flygsikt som anges i tabell s. 5-1 a och b ska inte tillämpas, förutom enligt vad som anges i punkt c.4. iii) I luftrumsklasserna B, C, D, E, F och G, på och under det högsta av 900 m (3 000 ft) MSL eller 300 m (1 000 ft) AGL, ska piloten upprätthålla kontinuerlig sikt till marken (vattnet). iv) För helikoptrar i luftrumsklasserna F och G, på och under det högsta av 900 m (3 000 ft) SGL eller 300 m (1 000 ft) AGL, ska flygsikten inte understiga 3 km, förutsatt att piloten upprätthåller kontinuerlig sikt till marken (vattnet) och vid farter som ger adekvata möjligheter att upptäcka annan trafik eller hinder i tillräckligt god tid för att undvika kollision. v) För hög terräng kan den behöriga myndigheten föreskriva högre VMC minima för sikt och avstånd från moln. 4. Lägre minimivärden för molntäckeshöjd, sikt och avstånd från moln än de som anges i punkt 3 får tillåtas för helikoptrar i särskilda fall, t.ex. sjuktransporter, SAR-operationer och brandbekämpning. 5. Förutom då det är nödvändigt för start och landning, eller då särskilt tillstånd givits av den behöriga myndigheten, ska VFR-flygning under mörker ske på en flyghöjd som inte understiger den minimiflyghöjd som fastställts av den stat vars territorium överflygs, eller, i de fall någon sådan minimiflyghöjd inte har fastställts, enligt följande villkor: i) Över hög terräng ska flyghöjden vara minst 600 m (2 000 ft) över det högsta hinder som är beläget inom 8 km från luftfartygets beräknade position. ii) Över andra områden än vad som anges i led i ska flyghöjden vara minst 300 m (1 000 ft) över det högsta hinder som är beläget inom 8 km från luftfartygets beräknade position.

d) Såvida det inte har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EG) nr 730/2006 får VFR-flygningar inte ske 1. över flygnivå 195, 2. vid ljudfart och överljudsfart.

e) Tillstånd för VFR-flygningar över flygnivå 285 ska inte beviljas om ett vertikalt separationsminima på 300 m i höjdled (1 000 ft) tillämpas över flygnivå 290.

f) Förutom då det är nödvändigt för start och landning, eller då särskilt tillstånd givits av den behöriga myndigheten, får en VFR-flygning inte ske 1. över tätbebyggda områden eller över en större folksamling på en höjd under 300 m (1 000 ft) över det högsta hinder som är beläget inom en radie på 600 m från luftfartyget, 2. någon annanstans än vad som anges i led 1 på en höjd under 150 m (500 ft) över mark eller vatten, eller 150 m (500 ft) över det högsta hinder som är beläget inom en radie på 150 m (500 ft) från luftfartyget.

g) Såvida inte annat anges i klareringar eller av den behöriga myndigheten ska VFR-flygningar i planflykt över 900 m (3 000 ft) över mark eller vatten, eller ett högre datum som anges av den behöriga myndigheten, utföras på en marschhöjd som är lämplig för färdlinjen i enlighet med tabellen över marschhöjder i tillägg 3.

h) Vid nedanstående VFR-flygningar ska reglerna i avsnitt 8 följas: 1. Inom luftrumsklass B, C eller D, 2. när den är en del av flygplatstrafiken på en kontrollerad flygplats, eller 3. vid speciell VFR-flygning.

i) Luftfartyg som utför VFR-flygning i eller till områden eller längs flygvägar som fastställts av den behöriga myndigheten, i enlighet med SERA.4001 b.3 eller 4, ska hålla oavbruten passning för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark på föreskriven frekvens som används av den flygtrafikledningsenhet som utövar flyginformationstjänst och, om så krävs, lämna positionsrapporter till denna flygtrafikledningsenhet.

j) Ett luftfartyg som utför VFR-flygning och som avser övergå till IFR-flygning ska 1. om en färdplan lämnats in, meddela de ändringar som behövs av den gällande färdplanen, eller 2. i enlighet med SERA.4001 b snarast möjligt lämna en färdplan till vederbörande flygtrafikledningsenhet och inhämta klarering innan en IFR-flygning inom kontrollerat luftrum påbörjas.

SERA.5010 Speciell VFR-flygning i kontrollzoner

Speciella VFR-flygningar får tillåtas inom en kontrollzon förutsatt att de har erhållit klarering. Förutom när den behöriga myndigheten för helikoptrar har gett tillstånd för specialfall som sjuktransport, SAR-operationer samt brandbekämpning ska dessutom följande villkor gälla:

a) För piloten: 1. Fri från molnen och med sikt till marken eller vattnet. 2. Flygsikten understiger inte 1 500 m eller, för helikoptrar, 800 m. 3. Med en fart på högst 140 kt IAS för att ge god möjlighet att upptäcka annan trafik och alla hinder i tid för att undvika en kollision.

b) För flygkontrollenheten: 1. Endast under dager, om inte den behöriga myndigheten har godkänt något annat. 2. Sikten vid marken understiger inte 1 500 m eller, för helikoptrar, 800 m. 3. Molntäckeshöjden understiger inte 180 m (600 ft).

SERA.5015 Instrumentflygregler (IFR) – regler för alla IFR-flygningar

a) Luftfartygs utrustning

Luftfartyget ska vara utrustat med de instrument och de navigeringsutrustningar som krävs för den flygväg som ska följas och i enlighet med gällande regler för flygdrift.

b) Lägsta tillåtna flyghöjd

Endast när det är nödvändigt för start eller landning, eller när den behöriga myndigheten har medgivit eller föreskrivit annat, får IFR-flygning utföras på lägre flyghöjd än den lägsta flyghöjden som fastställts av den stat vars territorium överflygs, eller, om sådan saknas, lägre än

1. 600 m (2 000 ft) över det högsta hindret inom 8 km från luftfartygets beräknade position om flygningen sker över hög terräng,

2. eller i annat fall än i punkt 1, 300 m (1 000 ft) över det högsta hindret inom 8 kilometer från luftfartygets beräknade position.

c) Övergång från IFR-flygning till VFR-flygning

1. Ett luftfartyg som flyger enligt IFR och som avser att gå över till VFR-flygning ska meddela vederbörande flygtrafikledningsenhet att IFR-flygningen avslutas samt de ändringar som ska göras i den gällande färdplanen.

2. Ett luftfartyg som under IFR-flygning flyger i eller möter visuella väderförhållanden ska fortsätta att flyga enligt IFR om det inte kan antas att flygningen under längre tid oavbrutet kan genomföras under visuella väderförhållanden.

SERA.5020 Regler för IFR-flygning inom kontrollerat luftrum

a) IFR-flygningar inom kontrollerat luftrum ska följa föreskrifterna i avsnitt 8.

b) Vid IFR-flygning i planflykt i kontrollerat luftrum på marschhöjd, eller om om klarering erhållits för kontinuerlig stigning till marschhöjd mellan två flyghöjder eller över en flyghöjd, ska flygningen genomföras i enlighet med tabellen över marschhöjder i tillägg 3; den överensstämmelse mellan flyghöjd och färdlinje som beskrivs i tabellen ska dock inte iakttas om annat anges i klareringen eller av den behöriga myndigheten i luftfartspublikationer.

SERA.5025 Regler för IFR-flygning utanför kontrollerat luftrum

a) Marschhöjd

IFR-flygning i planflykt utanför kontrollerat luftrum ska utföras på marschhöjder lämpliga för dess färdlinje i enlighet med tabellen över marschhöjder i tillägg 3, såvida inte den behöriga myndigheten har föreskrivit annat för flygningar på eller under 900 m (3 000 ft) AMSL.

b) Radioförbindelse

Ett luftfartyg som utför IFR-flygning utanför kontrollerat luftrum men i angivna områden eller längs angivna flygvägar som upprättats av behörig myndighet enligt SERA.4001 b.3 eller 4, ska upprätthålla passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och, om så krävs, upprätta dubbelriktad förbindelse med den flygtrafikledningsenhet som utövar flyginformationstjänst.

c) Positionsrapporter

Ett luftfartyg som utför en IFR-flygning utanför kontrollerat luftrum och där den behöriga myndigheten föreskrivit att man ska upprätthålla passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och, om så krävs, upprätta dubbelriktad förbindelse med den flygtrafikledningsenhet som utövar flyginformationstjänst, ska lämna positionsrapport i enlighet med SERA.8025 för kontrollerade flygningar.

AVSNITT 6

Luftrumsklassificering

SERA.6001 Luftrumsklassificering

Medlemsstaterna ska utifrån sina behov ange luftrum enligt följande luftrumsklassificering samt enligt tillägg 4:

a) Klass A. Endast IFR-flygningar är tillåtna. Flygkontrolltjänst tillhandahålls för samtliga flygningar och separation upprätthålls mellan alla flygningar. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för samtliga flygningar. Klarering krävs för samtliga flygningar.

b) Klass B. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna. Flygkontrolltjänst tillhandahålls för samtliga flygningar och separation upprätthålls mellan alla flygningar. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för samtliga flygningar. Klarering krävs för samtliga flygningar.

c) Klass C. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna. Flygkontrolltjänst tillhandahålls för samtliga flygningar och IFR-flygningar separeras från andra IFR-flygningar och från VFR-flygningar. VFR-flygningar separeras från IFR-flygningar och får trafikinformation om andra VFR-flygningar samt trafikrådgivning på begäran. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för samtliga flygningar. För VFR-flygningar gäller en fartbegränsning på 250 kt med avläst kurshastighet (IAS) under 3 050 m (10 000 ft) AMSL, förutom i de fall den behöriga myndigheten beviljat undantag för luftfartygstyper som av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan upprätthålla denna hastighet. Klarering krävs för samtliga flygningar.

d) Klass D. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna; flygkontrolltjänst tillhandahålls för samtliga flygningar. IFR-flygningar separeras från andra IFR-flygningar, och får trafikinformation för VFR-flygningar samt trafikrådgivning på begäran. VFR-flygningar får trafikinformation om alla andra flygningar samt trafikrådgivning på begäran. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för samtliga flygningar och en fartbegränsning på 250 kt IAS gäller för samtliga flygningar under 3 050 m (10 000 ft) AMSL, förutom i de fall den behöriga myndigheten beviljat undantag för luftfartygstyper som av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan upprätthålla denna hastighet. Klarering krävs för samtliga flygningar.

e) Klass E. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna. Flygkontrolltjänst tillhandahålls för IFR-flygningar; IFR-flygningar separeras från andra IFR-flygningar. Alla flygningar får trafikinformation, om detta är praktiskt möjligt. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för IFR-flygningar. En fartbegränsning på 250 kt IAS gäller för samtliga flygningar under 3 050 m (10 000 ft) AMSL, förutom i de fall den behöriga myndigheten beviljat undantag för luftfartygstyper som av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan upprätthålla denna hastighet. Klarering krävs för samtliga IFR-flygningar. Klass E får inte användas inom kontrollzoner.

f) Klass F. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna. Samtliga IFR-flygningar får flygrådgivningstjänst och alla flygningar får flyginformationstjänst på begäran. Krav på oavbruten radioförbindelse mellan luftfartyg och mark för IFR-flygningar som nyttjar rådgivningstjänsten och samtliga IFR-flygningar ska kunna upprätta radioförbindelse mellan luftfartyg och mark. En fartbegränsning på 250 kt IAS gäller för samtliga flygningar under 3 050 m (10 000 ft) AMSL, förutom i de fall den behöriga myndigheten beviljat undantag för luftfartygstyper som av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan upprätthålla denna hastighet. Klarering krävs inte.

g) Klass G. IFR- och VFR-flygningar är tillåtna och flyginformationstjänst tillhandahålls på begäran. Samtliga IFR-flygningar ska kunna upprätta radioförbindelse mellan luftfartyg och mark. En fartbegränsning på 250 kt IAS gäller för samtliga flygningar under 3 050 m (10 000 ft) AMSL, förutom i de fall den behöriga myndigheten beviljat undantag för luftfartygstyper som av tekniska skäl eller säkerhetsskäl inte kan upprätthålla denna hastighet. Klarering krävs inte.

h) Införandet av klass F är att betrakta som en tillfällig åtgärd fram till dess att den kan ersättas av en alternativ klassificering.

SERA.6005 Krav för kommunikation och SSR-transponder

a) Luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (Radio Mandatory Zone – RMZ)

1. VFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass E, F eller G samt IFR-flygningar som genomförs i delar av luftrumsklass F eller G, som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse (RMZ), ska upprätthålla oavbruten passning på föreskriven frekvens för radioförbindelse mellan luftfartyg och mark och vid behov upprätta dubbelriktad förbindelse på föreskriven frekvens, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP (leverantör av flygtrafiktjänst) för detta luftrum gäller.

2. Före inträde i ett luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse ska piloten göra ett första anrop på föreskriven frekvens och lämna uppgift om den anropade stationens beteckning, anropssignal, typ av luftfartyg, position, höjd, flygningens syfte och annan information som föreskrivs av den behöriga myndigheten.

b) Luftrum med transponderkrav (Transponder Mandatory Zone – TMZ)

1. Alla flygningar som genomförs i luftrum som av den behöriga myndigheten har angetts som luftrum med transponderkrav (TMZ) ska ha SSR-transpondrar med mod A och C eller mod S, om inte alternativa bestämmelser som har föreskrivits av ANSP för detta luftrum gäller.

c) Uppgifter om luftrum som har angetts som luftrum med krav på dubbelriktad radioförbindelse och/eller luftrum med transponderkrav ska publiceras i luftfartspublikationerna.

AVSNITT 7

Flygtrafikledningstjänsten

SERA.7001 Allmänt – Uppgifter för flygtrafikledningstjänsten

Flygtrafikledningstjänstens syften ska vara att

a) förhindra kollisioner inbördes mellan luftfartyg,

b) förhindra kollisioner mellan luftfartyg på manöverområde och hinder på detta område,

c) främja och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde,

d) lämna råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet, och

e) underrätta vederbörande organisationer när ett luftfartyg behöver flygräddningstjänst och i behövlig omfattning bistå dessa organisationer.

SERA.7005 Samordning mellan flygoperatörer och flygtrafikledningsenheter

a) När flygtrafikledningsenheter fullgör sina uppgifter ska de ta rimlig hänsyn till de av flygoperatörernas behov som styrs av deras skyldigheter enligt tillämpliga EU-bestämmelser om flygdrift. Om flygoperatörerna så begär ska flygtrafikledningsenheten lämna de upplysningar som är tillgängliga och som behövs för att flygoperatörerna ska kunna utföra sina uppgifter till dem eller deras representanter.

b) När så begärs av en flygoperatör ska meddelanden (inklusive positionsrapporter), som tagits emot av flygtrafikledningsenheter och som är relaterade till de flygoperationer för vilka operativ ledningstjänst tillhandahålls för denna flygoperatör, så långt möjligt omedelbart vidarebefordras till flygoperatören eller en utsedd representant i enlighet med lokalt överenskomna förfaranden.

AVSNITT 8

Flygkontrolltjänst

SERA.8001 Tillämpning

Flygkontrolltjänst ska utövas för

a) alla IFR-flygningar i luftrumsklasserna A, B, C, D och E,

b) alla VFR-flygningar i luftrumsklasserna B, C och D,

c) alla speciella VFR-flygningar,

d) all flygplatstrafik vid kontrollerade flygplatser.

SERA.8005 Utövande av flygkontrolltjänst

a) När flygkontrolltjänst utövas ska flygkontrollenheten 1. förses med upplysningar om luftfartygs planerade rörelser och ändringar i dessa planer, samt med fortlöpande upplysningar om alla luftfartygs faktiska rörelser, 2. med ledning av erhållna upplysningar fastställa kända luftfartygs lägen i förhållande till varandra, 3. lämna klareringar och upplysningar i syfte att förhindra kollision mellan luftfartyg under dess kontroll och att främja ett välordnat flygtrafikflöde, 4. vid behov samordna klareringar med andra enheter i) när luftfartyg annars skulle kunna komma att inverka på trafik som står under kontroll av dessa enheter, eller ii) innan kontrollen av ett luftfartyg överlämnas till en annan enhet.

b) Klareringar som ges av flygkontrollenheter ska ge separation mellan 1. alla flygningar i luftrumsklasserna A och B, 2. IFR-flygningar i luftrumsklasserna C, D och E, 3. IFR-flygningar och VFR-flygningar i luftrumsklass C, 4. IFR-flygningar och speciella VFR-flygningar, 5. speciella VFR-flygningar såvida inte annat föreskrivs av den behöriga myndigheten, förutom att en flygning får klareras att hålla egen separation till en annan angiven kontrollerad flygning för en viss angiven del av flygningen under 3 050 m (10 000 ft), under dager, vid stigning eller plané och under visuella meteorologiska förhållanden, när detta begärs av ett luftfartyg och det andra luftfartyget har gett sitt samtycke, förutsatt att detta föreskrivs av den behöriga myndigheten för de fall som anges under punkt b i luftrumsklasserna D och E.

c) Frånsett i de fall när reducerat separationsminima kan tillämpas i närheten av flygplatser ska en flygkontrollenhet upprätthålla minst ett av följande slag av separation: 1. Separation i höjdled, som upprättas genom att tilldela luftfartyg olika flyghöjder som har valts från tabellen med marschnivåer i tillägg 3 i bilagan till denna förordning, förutom att den överensstämmelse mellan höjd och färdlinje som anges där inte ska tillämpas när annat föreskrivs i lämpliga luftfartspublikationer eller i klareringar. Separation i höjdled ska ha det nominella värdet 300 m (1 000 ft) upp till och med FL 410 samt 600 m (2 000 ft) över denna nivå. 2. Horisontell separation, som upprättas genom tillämpning av i) separation i längdled, genom att upprätthålla ett mellanrum, uttryckt i tid eller avstånd, mellan luftfartyg som framförs längs samma färdlinje, skärande färdlinjer eller motsatta färdlinjer, eller ii) separation i sidled, genom att bibehålla luftfartyg på skilda flygvägar eller i skilda geografiska områden.

SERA.8010 Separationsminima

a) Separationsminima för tillämpning inom en angiven del av luftrummet ska väljas av den leverantör av flygtrafiktjänst som ansvarar för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänst och som har godkänts av berörd behörig myndighet.

b) För trafik som kommer att passera från ett till ett annat angränsande luftrum samt för flygvägar som är närmare den gemensamma gränsen för angränsande luftrum än de separationsminima som ska tillämpas under dessa omständigheter, ska separationsminima väljas i samråd mellan de leverantörer av flygtrafiktjänst som ansvarar för tillhandahållande av flygtrafikledningstjänst i de angränsande luftrummen.

c) Detaljer om valda separationsminima och deras tillämpningsområde ska meddelas till 1. berörda flygtrafikledningsenheter, och 2. piloter och flygoperatörer genom luftfartspublikationer, då separationer grundas på luftfartygs användning av särskilda navigationshjälpmedel eller särskilda navigationsmetoder.

SERA.8015 Klareringar

a) Klareringar ska enbart grundas på kravet att utöva flygkontrolltjänst.

b) Krav på klarering 1. Innan en flygning eller en del av en flygning utförs som en kontrollerad flygning ska en klarering inhämtas. Flygkontrollenheten får underlag till klareringen genom den inlämnade färdplanen. 2. Om en klarering inte är tillfredsställande ska befälhavaren underrätta flygkontrollenheten. I sådana fall utfärdar flygkontrollenheten en ändrad klarering, om detta är praktiskt möjligt. 3. Om ett luftfartyg har begärt en klarering som innebär företrädesrätt ska en rapport med förklaring till denna begäran lämnas, om flygkontrollenheten begär det. 4. Eventuell omklarering under flygning. Om man före avgång, beroende på aktionstid och förutsatt att man begär omklarering under flygning, räknar med att man kan komma att begära klarering till en annan destinationsflygplats ska relevanta flygkontrollenheter underrättas genom att färdplanen kompletteras med information om ändrad flygväg (om den är känd) och ändrad destination. 5. Ett luftfartyg som framförs på en kontrollerad flygplats får inte taxa på manöverområdet utan klarering och ska följa de instruktioner som flygplatskontrollen lämnar.

c) Klareringar för flygning i överljudsfart 1. Klareringen för en överljudsflygnings accelerationsfas genom ljudfart ska gälla till åtminstone slutet av denna fas. 2. I klarering som avser ett luftfartygs retardation och plané från marschfart i överljudsfart till flygning i ljudfart ska kontinuerlig plané eftersträvas åtminstone under retardationsfasen.

d) Innehåll i klarering En klarering ska ange följande: 1. Luftfartygets beteckning som den framgår av färdplanen. 2. Klareringsgräns. 3. Flygväg. 4. Flyghöjd(er) för hela eller delar av sträckan och vid behov ändringar av flyghöjder. 5. Andra behövliga instruktioner eller upplysningar om sådana förhållanden som förfaranden för ankommande och avgående trafik, radioförbindelse och tidpunkt då klareringen utgår.

e) Motläsning av klareringar och säkerhetsrelaterade upplysningar 1. Flygbesättning ska till flygledare motläsa säkerhetsrelaterade delar av klarering och instruktioner som sänts muntligt. Följande delar ska alltid motläsas: i) Klarering avseende flygväg. ii) Klarering för och instruktioner om att köra ut på, landa på, starta från, hålla före, korsa, taxa och taxa tillbaka på alla banor. iii) Bana i användning, höjdmätarinställning, SSR-koder, nytilldelade frekvenser, klareringar avseende flyghöjd, kurs- och fartinstruktioner. iv) Genomgångsnivå, oavsett om denna utfärdas av flygledare eller ingår i ATIS-utsändning. 2. Andra klareringar eller instruktioner, inklusive villkorsklareringar och taxningsinstruktioner, ska motläsas eller bekräftas på ett sätt som klart visar att de har blivit uppfattade och kommer att följas. 3. Flygledare ska lyssna på motläsningen för att förvissa sig om att klareringen eller instruktionen har blivit korrekt kvitterad av flygbesättningen och ska vidta omedelbar åtgärd för att korrigera varje felaktighet som upptäcks vid motläsningen. 4. Muntlig motläsning av meddelande via datalänkförbindelse (CPDLC) ska inte utföras, om detta inte har angivits av ANSP.

f) Samordning av klareringar 1. En klarering ska samordnas mellan flygkontrollenheterna så att den täcker hela eller delar av färdvägen för ett luftfartyg enligt bestämmelserna i punkterna 2–6. 2. Ett luftfartyg ska klareras för hela färdvägen till första planerade landningsflygplats i) när det före avgång har varit möjligt att samordna klareringen mellan samtliga enheter som kommer att ansvara för kontrollen av luftfartyget, eller ii) när det finns skäl att anta att samordning kan ske i rimlig tid mellan de enheter som ansvarar för kontrollen av luftfartyget längre fram. 3. När samordning enligt punkt 2 inte har åstadkommits eller förväntas ske ska luftfartyget endast klareras till den punkt där samordning kan ske med rimlig grad av visshet. Innan denna punkt nås eller vid denna punkt ska luftfartyget få vidare klarering och instruktioner att vänta i tillämpliga fall. 4. När så föreskrivs av ATS-enheten, ska luftfartyget kontakta en kommande flygkontrollenhet för att få en kommande klarering före överlämningspunkten. i) Luftfartyg ska upprätthålla nödvändig dubbelriktad förbindelse med aktuell flygkontrollenhet när de får en kommande klarering. ii) Klarering som utfärdas som en kommande klarering ska vara lätt identifierbar för piloten. iii) Om ingen samordning sker ska kommande klarering inte påverka luftfartygets ursprungliga färdväg, förutom i det luftrum den kommande klareringen gäller. 5. När ett luftfartyg avser att avgå från en flygplats inom ett kontrollområde för att inträda i ett annat kontrollområde inom en trettiominutersperiod, eller inom en annan fastställd tidsperiod som har överenskommits mellan berörda kontrollcentraler, ska samordning med efterföljande kontrollcentral ske innan avgångsklarering utfärdas. 6. När ett luftfartyg avser att lämna ett kontrollområde för flygning utanför kontrollerat luftrum och senare återinträda i samma eller ett annat kontrollområde får klarering utfärdas från avgångsflygplatsen till första planerade landningsflygplats. En sådan klarering eller ändringar i denna ska endast gälla för de delar av flygningen som utförs inom kontrollerat luftrum.

SERA.8020 Följande av färdplan

a) Med undantag av vad som anges i b och d ska luftfartyg följa gällande färdplan eller tillämplig del av gällande färdplan som inlämnats för en kontrollerad flygning, såvida inte en ändring har begärts och klarering har erhållits från vederbörande flygkontrollenhet eller om det uppstår en trängande situation som gör en omedelbar åtgärd nödvändig, i vilket fall vederbörande flygtrafikledningsenhet så snart det är praktiskt möjligt, efter det att en sådan nödåtgärd har vidtagits, ska informeras dels om vilken åtgärd som har vidtagits, dels om att denna åtgärd har vidtagits på grund av en nödsituation. 1. Om inte annat bestämts av den behöriga myndigheten eller angivits av vederbörande flygkontrollenhet ska en kontrollerad flygning i möjligaste mån i) utföras längs flygvägens angivna centrumlinje, om den utförs på en upprättad ATS-f