3.1

Alternativ 1: Mätning av vridmomentoberoende förluster, beräkning av vridmomentberoende förluster. Vridmomentförlusten, Tl ,in, vid transmissionens inaxel beräknas på följande sätt: Tl,in (nin , Tin , gear) = T l,in,min_loss + fT * Tin + floss_corr * Tin + T l,in,min_el + fel_corr * Tin Korrektionsfaktorn för vridmomentberoende hydrauliska vridmomentförluster beräknas på följande sätt: Korrektionsfaktorn för vridmomentberoende elektriska vridmomentförluster beräknas på följande sätt: Vridmomentförlusten vid transmissionens inaxel på grund av energiförbrukningen i transmissionens elektriska hjälputrustning beräknas på följande sätt: där Tl,in = vridmomentförlust hänförlig till inaxeln [Nm] Tl,in,min_loss = vridmomentoberoende vridmomentförlust vid minsta hydrauliska förlustnivån (minsta tryck i ledningen, minsta flöde av kylmedel/smörjmedel osv.), mätt med fritt roterande utaxel vid provning utan belastning [Nm] Tl,in,max_loss = vridmomentoberoende vridmomentförlust vid största hydrauliska förlustnivån (största tryck i ledningen, största flöde av kylmedel/smörjmedel osv.), mätt med fritt roterande utaxel vid provning utan belastning [Nm] floss_corr = förlustkorrektion för den hydrauliska förlustnivån beroende på invridmoment [-] nin = varvtal för transmissionens inaxel (nedströms en eventuell momentomvandlare) [min– 1] fT = vridmomentförlustkoefficient = 1 – ηT Tin = vridmoment vid inaxeln [Nm] ηT = vridmomentberoende verkningsgrad (ska beräknas); för en direkt växel fT = 0,007 (ηT = 0,993) [-] fel_corr = förlustkorrektion för den elektriska förlustnivån beroende på invridmoment [-] Tl,in, el = ytterligare vridmomentförlust på inaxeln på grund av elförbrukande anordningar [Nm] Tl,in,min_el = ytterligare vridmomentförlust på inaxeln på grund av elförbrukande anordningar motsvarande minsta elektriska effekt [Nm] Tl,in,max_el = ytterligare vridmomentförlust på inaxeln på grund av elförbrukande anordningar motsvarande största elektriska effekt [Nm] Pel = förbrukning av elektrisk effekt av elförbrukande anordningar i transmissionen under provning av transmissionsförluster [W] Tmax,in = största tillåtna ingående vridmoment för samtliga framåtväxlar i transmissionen [Nm] 3.1.1. Ett transmissionssystems vridmomentberoende vridmomentförluster ska bestämmas enligt följande: Om det finns flera parallella och nominellt lika effektflöden, t.ex. dubbla mellantransmissioner eller flera planethjul i en planetväxel, kan de betraktas som ett effektflöde för detta avsnitts vidkommande. 3.1.1.1. För varje indirekt växel g i vanliga transmissioner som inte har uppdelat effektflöde och inte är planetväxlar, ska följande steg utföras: 3.1.1.2. För varje aktivt växelgrepp ska den vridmomentberoende verkningsgraden sättas till konstanta värden av hm: extern–externa växelgrepp : ηm = 0,986 extern–interna växelgrepp : ηm = 0,993 växelgrepp i vinkelväxlar : ηm = 0,97 (Förluster i vinkelväxlar kan alternativt bestämmas genom separat provning enligt punkt 6 i denna bilaga) 3.1.1.3. Produkten av dessa vridmomentberoende verkningsgrader i de aktiva växelgreppen ska multipliceras med en vridmomentberoende lagerverkningsgrad ηb = 99,5 %. 3.1.1.4. Den totala vridmomentberoende verkningsgraden ηTg för växel g beräknas enligt: η Tg = η b * η m,1 * η m,2 * […] * η m,n 3.1.1.5. Den totala vridmomentberoende förlustkoefficienten fTg för växel g beräknas enligt: fTg = 1 – η Tg 3.1.1.6. Den totala vridmomentberoende förlusten Tl,inTg på inaxeln för växel g beräknas enligt: Tl,inTg = fTg * Tin 3.1.1.7. När det gäller specialfallet med en transmission bestående av en huvudsektion av mellantransmissionstyp serieansluten till en planetväxel, får den vridmomentberoende verkningsgraden hos planetväxelsektionen i lågväxelläge (med en icke-roterande ytterring och planetbäraren ansluten till utaxeln) som alternativ till förfarandet enligt punkt 3.1.1.8 beräknas enligt: där ηm,ring = vridmomentberoende verkningsgrad hos växelgreppet mellan ring och planet = 99,3 % [-] ηm,sun = vridmomentberoende verkningsgrad hos växelgreppet mellan solhjul och planet = 98,6 % [-] zsun = antal kuggar i solhjulet i växelsektionen [-] zring = antal kuggar i ytterringen i växelsektionen [-] Planetväxelsektionen ska betraktas som ett kompletterande växelgrepp inom huvudsektionen med mellantransmission, och dess vridmomentberoende verkningsgrad ηlowrange ska inkluderas i bestämningen av totala vridmomentberoende verkningsgrader ηTg för lågväxlarna i beräkningen i punkt 3.1.1.4. 3.1.1.8. För alla andra transmissionstyper med mer komplexa uppdelade effektflöden och/eller planetväxlar (t.ex. en konventionell automatisk planettransmission) ska följande förenklade metod användas för att bestämma den vridmomentberoende verkningsgraden. Metoden omfattar transmissionssystem bestående av vanliga växeluppsättningar som inte är planetväxlar och/eller planetväxlar av ring-planet-soltypen. Som alternativ får den vridmomentberoende verkningsgraden beräknas enligt VDI-föreskrifter nr 2157. I bägge beräkningarna ska samma värden för verkningsgrad vid konstanta växelgrepp enligt punkt 3.1.1.2 användas. I detta fall ska för varje indirekt växel g följande steg utföras: 3.1.1.9. Under antagande om ett invarvtal på 1 rad/s och ett invridmoment på 1 Nm upprättas en tabell över värden på varvtal (Ni ) och vridmoment (Ti ) för alla kugghjul med en fast rotationsaxel (solhjul, ytterringar och vanliga kugghjul) och planetbärare. Värdena på varvtal och vridmoment ska följa högerhandsregeln, med motorns rotationsriktning som positiv. 3.1.1.10. För varje planetväxeluppsättning ska de relativa varvtalet mellan sol och bärare och ring och bärare beräknas enligt: Nsun–carrier = Nsun – Ncarrier Nring–carrier = Nring – Ncarrier där Nsun = solhjulets rotationshastighet [rad/s] Nring = ytterringens rotationshastighet [rad/s] Ncarrier = bärarens rotationshastighet [rad/s] 3.1.1.11. De förlustgenererande effekterna i växelgreppen beräknas enligt följande: För varje vanlig växeluppsättning som inte är en planetväxel beräknas effekten P enligt: P 1 = N 1 · T 1 P 2 = N 2 · T 2 där P = växelgreppets effekt [W] N = kugghjulets rotationshastighet [rad/s] T = kugghjulets vridmoment [Nm] För varje uppsättning planetväxlar beräknas den virtuella effekten i solhjulet Pv,sun och ytterringen Pv,ring enligt: Pv,sun = Tsun · (Nsun – Ncarrier ) = Tsun · Nsun/carrier Pv,ring = Tring · (Nring – Ncarrier ) = Tring · Nring/carrier där Pv,sun = den virtuella effekten i solhjulet [W] Pv,ring = den virtuella effekten i ytterringen [W] Tsun = solhjulets vridmoment [Nm] Tcarrier = bärarens vridmoment [Nm] Tring = ytterringens vridmoment [Nm] En negativ virtuell effekt ska ange att effekt lämnar växeluppsättningen, medan en positiv virtuell effekt ska ange att effekt går in i växeluppsättningen. De förlustjusterade effekterna Padj i växelgreppen beräknas enligt följande: För varje vanlig växeluppsättning, som inte är en planetväxel, ska den negativa effekten multipliceras med tillämplig vridmomentberoende verkningsgrad ηm : Pi > 0 ⇒Pi,adj = Pi Pi < 0 ⇒Pi,adj = Pi · η mi där Padj = växelgreppets förlustjusterade effekter [W] ηm = vridmomentberoende verkningsgrad (för aktuellt växelgrepp, se punkt 3.1.1.2.) [-] För varje planetväxeluppsättning multipliceras den negativa virtuella effekten med de vridmomentberoende verkningsgraderna mellan sol och planet ηmsun och ytterring och planet ηmring : Pv,i ≥ 0 ⇒Pi,adj = Pv,i Pv,i < 0 ⇒Pi,adj = Pi · ηmsun · ηmring där ηmsun = vridmomentberoende verkningsgrad mellan sol och planet [-] ηmring = vridmomentberoende verkningsgrad mellan ytterring och planet [-] 3.1.1.12. Alla förlustjusterade effektvärden ska adderas till den vridmomentberoende växelgreppseffektförlusten Pm,loss i transmissionssystemet med avseende på ineffekt: Pm,loss = ΣPi,adj där i = alla kugghjul med fast rotationsaxel [-] Pm,loss = vridmomentberoende effektförlust i växelgreppet i transmissionssystemet [W] 3.1.1.13. Den totala vridmomentberoende förlustkoefficienten för lager fT,bear = 1 – ηbear = 1 – 0,995 = 0,005 och den vridmomentberoende förlustkoefficienten för växelgreppet adderas så att transmissionssystemets sammanlagda vridmomentberoende förlustkoefficient fT erhålls: fT = fT,gearmesh + fT,bear där fT = total vridmomentberoende förlustkoefficient för transmissionssystemet [-] fT,bear = total vridmomentberoende förlustkoefficient för lagren [-] fT,gearmesh = total vridmomentberoende förlustkoefficient för växelgreppen [-] Pin = fast ineffekt till transmissionen, Pin = (1 Nm * 1 rad/s) [W] 3.1.1.14. De vridmomentberoende förlusterna på inaxeln för en viss växel beräknas enligt: Tl,inT = fT * Tin där Tl,inT = vridmomentberoende förlust hänförlig till inaxeln [Nm] Tin = vridmoment vid inaxeln [Nm] 3.1.2. De vridmomentoberoende förlusterna ska mätas på följande sätt. 3.1.2.1. Allmänna krav Den transmission som används för mätningarna ska överensstämma med ritningar och specifikationer för serietillverkade transmissioner och ska vara ny. Det är tillåtet med ändringar av transmissionen för att uppfylla provningskraven i denna bilaga, t.ex. för montering av givare eller anpassning av ett externt oljekonditioneringssystem. Toleransgränserna i denna punkt avser mätvärden utan givarosäkerhet. ▼M1 Total provningstid per transmissionsexemplar och växel får inte överstiga 5 gånger den faktiska provningstiden per växel (för att möjliggöra omprovning av transmissionen om så krävs på grund av mätfel eller riggningsfel). ▼B Samma transmissionsexemplar får användas för högst 10 olika provningar, t.ex. för provning av transmissionsvridmomentförluster för varianter med och utan retarder (med olika temperaturkrav) eller olika oljor. Om samma transmissionsexemplar används för provningar för olika oljor ska den rekommenderade fabrikspåfyllda oljan provas först. Det är inte tillåtet att genomföra samma provning flera gånger för att välja en provserie med de lägsta resultaten. På godkännandemyndighetens begäran ska den som ansöker om certifiering specificera och styrka överensstämmelsen med kraven i denna bilaga. 3.1.2.2. Differentialmätningar För att subtrahera provningsriggens inflytande (t.ex. lager och kopplingar) från de uppmätta vridmomentförlusterna får differentialmätningar utföras för att bestämma dessa parasitmoment. Mätningarna ska utföras vid samma varvtalssteg och med samma lagertemperatur(er) i provningsriggen ±3 K som används för provningen. Vridmomentgivarens mätosäkerhet ska vara mindre än 0,3 Nm. 3.1.2.3. Inkörning På begäran av sökanden får transmissionen genomgå ett inkörningsförfarande. Följande bestämmelser gäller för inkörning. 3.1.2.3.1. Förfarandet får inte överstiga 30 timmar per växel och 100 timmar totalt. 3.1.2.3.2. Ingående vridmoment får inte överstiga 100 % av största tillåtna ingående vridmoment. 3.1.2.3.3. Största ingångsvarvtal får inte överstiga angivet största varvtal för transmissionen. 3.1.2.3.4. Inkörningens varvtals- och vridmomentprofil ska anges av tillverkaren. 3.1.2.3.5. Inkörningsförfarandet ska dokumenteras av tillverkaren med avseende på inkörningstid, varvtal, vridmoment och oljetemperatur och redovisas för godkännandemyndigheten. 3.1.2.3.6. Kraven på omgivningstemperatur (3.1.2.5.1), mätnoggrannhet (3.1.4), provningsuppställning (3.1.8) och installationsvinkel (3.1.3.2) ska inte tillämpas under inkörningen. 3.1.2.4. Förkonditionering 3.1.2.4.1. Det är tillåtet med förkonditionering av transmissionen och provningsriggen för att uppnå korrekta och stabila temperaturer före inkörning och provning. 3.1.2.4.2. Förkonditioneringen ska utföras på den direkt drivande växeln utan att vridmoment påförs utaxeln. Om transmissionen inte är försedd med någon direkt drivande växel ska den växel som har en utväxling närmast 1:1 användas. 3.1.2.4.3. Största ingångsvarvtal får inte överstiga angivet största varvtal för transmissionen. 3.1.2.4.4. Största sammanlagda tid för förkonditionering får inte överstiga 50 timmar totalt för en transmission. Eftersom den fullständiga provningen av en transmission kan vara uppdelad i flera sekvenser (t.ex. att varje växel provas med en separat sekvens) får förkonditioneringen delas upp i flera sekvenser. Var och en av de enskilda förkonditioneringssekvenserna får inte överstiga 60 minuter. 3.1.2.4.5. Tiden för förkonditionering ska inte räknas in i tiden för inkörning eller provning. 3.1.2.5. Provningsförhållanden 3.1.2.5.1. Omgivningstemperatur Omgivningstemperaturen under provningen ska ligga i intervallet 25 °C ± 10 K. Omgivningstemperaturen ska mätas 1 m i sidled från transmissionen. Gränsen för omgivningstemperatur är inte tillämplig på inkörningen. 3.1.2.5.2. Oljetemperatur Förutom för oljan är det inte tillåtet med extern uppvärmning. Under mätningen (utom stabilisering) gäller följande temperaturgränser: För SMT/AMT/DCT-transmissioner får oljetemperaturen vid avtappningspluggen inte överskrida 83°C vid mätning utan retarder och 87°C om en retarder är monterad på transmissionen. Om mätningar av en transmission utan retarder kombineras med separata mätningar av en retarder, ska den lägre temperaturgränsen tillämpas för att kompensera för retarderdrivmekanismen och den hastighetsökande växeln samt för kopplingen om retardern är urkopplingsbar. För momentomvandlande planettransmissioner och transmissioner med fler än två friktionskopplingar får oljetemperaturen vid avtappningspluggen inte överskrida 93 °C utan retarder och 97 °C med retarder. Vid tillämpning av ovannämnda höjda temperaturgränser för provning med retarder ska retardern vara inbyggd i transmissionen eller ha samma kylnings- eller oljesystem som transmissionen. Under inkörning ska samma krav på oljetemperatur som för vanlig provning gälla. Exceptionella toppvärden på oljetemperaturen på upp till 110 °C är tillåtna med följande villkor: (1) under inkörningen upp till högst 10 % av inkörningstiden, (2) under stabiliseringstiden. Oljetemperaturen ska mätas vid avtappningspluggen eller i oljetråget. 3.1.2.5.3. Oljekvalitet Ny, rekommenderad förstapåfyllningsolja för den europeiska marknaden ska användas vid provningen. Samma olja får användas för inkörning och mätning av vridmoment. 3.1.2.5.4. Oljans viskositet Om flera oljor rekommenderas för den första påfyllningen, anses de vara likadana om oljornas kinematiska viskositet ligger inom 10 % från varandra vid samma temperatur (inom det angivna toleransintervallet för KV100). Alla oljor med lägre viskositet än den olja som används vid provningen ska anses ge lägre förluster i de provningar som utförs med detta alternativ. Alla kompletterande förstapåfyllningsoljor ska antingen ligga inom toleransintervallet på 10 % eller ha lägre viskositet än oljan i provningen för att omfattas av samma certifiering. 3.1.2.5.5. Oljenivå och konditionering Oljenivån ska uppfylla de nominella specifikationerna för transmissionen. Om ett externt oljekonditioneringssystem används ska oljan inuti transmissionen hållas vid den angivna volym som motsvarar den angivna oljenivån. För att säkerställa att det externa oljekonditioneringssystemet inte påverkar provningen ska en provpunkt mätas med konditioneringssystemet både på och av. Avvikelsen mellan de två mätningarna av vridmomentförlust (= invridmoment) får inte överstiga 5 %. Provpunkten ska vara följande: (1) växel = högsta indirekta växel (2) invarvtal = 1 600 min– 1, (3) temperaturer enligt punkt 3.1.2.5. För transmissioner med hydraulisk tryckreglering eller ett smart smörjningssystem ska mätningen av vridmomentoberoende förluster utföras med två olika inställningar: först med transmissionssystemets tryck inställt till minst det minsta värdet för villkor med ilagd växel och sedan med största möjliga hydrauliska tryck (se punkt 3.1.6.3.1). 3.1.3. Installation 3.1.3.1. Elmotorn och momentgivaren ansluts till transmissionens ingångssida. Utaxeln ska rotera fritt. 3.1.3.2. Transmissionen ska installeras med en lutningsvinkel för installation i fordonet enligt typgodkännanderitningen ± 1° eller 0° ± 1°. 3.1.3.3. Den interna oljepumpen ska ingå i transmissionen. 3.1.3.4. Om oljekylare är valfri eller obligatorisk med transmissionen får oljekylaren uteslutas ur provningen eller så får en valfri oljekylare användas i provningen. 3.1.3.5 Transmissionen får provas med eller utan kraftuttagsmekanism och/eller kraftuttag. För bestämning av effektförluster i kraftuttag och/eller kraftuttagsmekanismer gäller värdena i bilaga VII. För dessa värden antas att transmissionen provas utan kraftuttagsmekanism och/eller kraftuttag. 3.1.3.6. Mätningar av transmissionen får utföras med eller utan en enkel torr koppling (med en eller två lameller) installerad. Kopplingar av alla andra typer ska vara installerade under provningen. 3.1.3.7. Den individuella inverkan av parasitbelastningar ska beräknas för varje enskild provningsrigg och momentgivare enligt punkt 3.1.8. 3.1.4. Mätutrustning Kalibreringsaboratoriets faciliteter ska uppfylla kraven i ISO/TS 16949, ISO 9000-serien eller ISO/IEC 17025. All referensmätutrustning i laboratoriet som används för kalibrering och/eller verifiering ska vara spårbar till nationella eller internationella standarder. 3.1.4.1. Vridmoment Momentgivarens mätosäkerhet ska vara mindre än 0,3 Nm. Momentgivare med högre mätosäkerhet får användas om den del av osäkerheten som överskrider 0,3 Nm kan beräknas och adderas till den uppmätta momentförlusten enligt punkt 3.1.8. Mätosäkerhet 3.1.4.2. Varvtal Varvtalsgivarnas osäkerhet får inte överskrida ± 1 min– 1. 3.1.4.3. Temperatur Temperaturgivarnas osäkerhet vid mätning av omgivningstemperatur får inte överskrida ± 1,5 K. Temperaturgivarnas osäkerhet vid mätning av oljetemperatur får inte överskrida ± 1,5 K. 3.1.4.4. Tryck Tryckgivarnas osäkerhet får inte överskrida 1 % av största uppmätta tryck. 3.1.4.5. Elektrisk spänning Voltmeterns osäkerhet får inte överskrida 1 % av största uppmätta spänning. 3.1.4.6. Elektrisk ström Ammeterns osäkerhet får inte överskrida 1 % av största uppmätta spänning. 3.1.5. Registrering av mätsignaler och mätdata Minst följande signaler ska registreras under mätningen: (1) Invridmoment [Nm] (2) Varvtal in [min– 1] (3) Omgivningstemperatur [°C] (4) Oljetemperatur [°C] Om transmissionen är utrustad med ett växlings- och/eller kopplingssystem som regleras med hydraultryck eller ett mekaniskt drivet smart smörjningssystem ska även följande registreras: (5) Oljetryck [kPa] Om transmissionen är utrustad med elektrisk hjälputrustning ska även följande registreras: (6) Spänning för elektrisk hjälputrustning för transmissionen [V] (7) Ström för elektrisk hjälputrustning för transmissionen [A] Vid differentialmätningar för kompensation för provningsriggens inverkan ska även följande registreras: (8) Provningsriggens lagertemperatur [°C] Samplings- och registreringsfrekvens ska vara 100 Hz eller högre. Ett lågpassfilter ska användas för att reducera mätfelen. 3.1.6. Provningsförfarande 3.1.6.1. Kompensation för nollsignal vid vridmomentmätning Momentgivarens/momentgivarnas nollsignal ska mätas. Vid mätningen ska givaren/givarna installeras i provningsriggen. Provningsriggens framdrivning (ingående och utgående) ska vara fria från belastningar. Det ska kompenseras för signalens uppmätta avvikelse från noll. 3.1.6.2. Varvtalsintervall Vridmomentförlusten ska mätas för följande varvtalssteg (inaxelns varvtal): 600, 900, 1 200 , 1 600 , 2 000 , 2 500 , 3 000 , […] min– 1 upp till största varvtal per växel enligt specifikationen för transmissionen eller det sista varvtalssteget före det angivna största tillåtna varvtalet. Varvtalsrampen (tiden för ändring mellan två varvtalssteg) får inte överskrida 20 sekunder. 3.1.6.3. Mätsekvens 3.1.6.3.1. Om transmissionen är utrustad med smarta smörjningssystem och/eller elektrisk hjälputrustning för transmissionen ska mätningen utföras med två inställningar av dessa system: En första mätsekvens (punkterna 3.1.6.3.2–3.1.6.3.4) ska utföras med lägsta möjliga effektförbrukning i de hydrauliska och elektriska systemen i drift i fordonet (lågförlustläge). Den andra mätsekvensen ska utföras med systemen inställda att drivas med högsta möjliga effektförbrukning i drift i fordonet (högförlustläge). 3.1.6.3.2. Mätningarna ska utföras med början i det lägsta varvalet upp till det högsta varvalet. 3.1.6.3.3. För varje varvtalssteg krävs minst 5 sekunders stabiliseringstid inom de temperaturgränser som anges i punkt 3.1.2.5. Vid behov får tillverkaren förlänga stabiliseringstiden till högst 60 sekunder. Olje- och omgivningstemperatur ska registreras under stabiliseringen. 3.1.6.3.4. Efter stabiliseringstiden ska de mätsignaler som förtecknas i punkt 3.1.5 registreras för provningspunkten i 5–15 sekunder. 3.1.6.3.5. Varje mätning ska utföras två gånger per mätinställning. 3.1.7. Mätvalidering 3.1.7.1. Aritmetiskt medelvärde av vridmoment, varvtal, (eventuellt) spänning och ström för mätningen på 5–15 sekunder ska beräknas för var och en av mätningarna. 3.1.7.2. Medelvärdet av varvtalsavvikelse ska vara mindre än ± 5 min– 1 av det inställda varvtalsvärdet för varje mätpunkt i hela vridmomentförlustsekvensen. 3.1.7.3. Mekanisk vridmomentförlust och (eventuellt) elektrisk effektförbrukning ska beräknas för var och en av mätningarna enligt följande: Tloss = Tin Pel = I * U Det är tillåtet att subtrahera provningsriggens inverkan från vridmomentförlusterna (punkt 3.1.2.2). 3.1.7.4. Medelvärde (aritmetiskt medelvärde) av de två uppsättningarna värden på mekanisk vridmomentförlust och (eventuellt) elektrisk effektförbrukning ska beräknas. 3.1.7.5. Avvikelsen mellan medelvärdet av vridmomentförlust för de två mätpunkterna för varje inställning ska understiga ± 5 % av medelvärdet eller ± 1 Nm, beroende på vad som är störst. Sedan beräknas det aritmetiska medelvärdet av de två medelvärdena av effekt. 3.1.7.6. Om avvikelsen är högre ska det största medelvärdet av vridmomentförlust väljas, eller så ska provningen upprepas för växeln. 3.1.7.7. Avvikelsen mellan medelvärdena av elektrisk effektförbrukning (spänning * ström) för de två mätningarna för varje mätinställning ska understiga i genomsnitt ± 10 % av medelvärdet eller ± 5 W, beroende på vad som är störst. Sedan beräknas det aritmetiska medelvärdet av de två medelvärdena av effekt. 3.1.7.8. Om avvikelsen är högre ska den uppsättning medelvärden av spänning och ström som ger den största genomsnittliga effektförbrukningen väljas, eller så ska provningen upprepas för växeln. 3.1.8. Mätosäkerhet Den del av den totala beräknade osäkerheten UT,loss som överskrider 0,3 Nm ska adderas till Tloss för den registrerade vridmomentförlusten Tloss,rep . Om UT,loss är mindre än 0,3 Nm är Tloss,rep = Tloss . Tloss,rep = Tloss + MAX (0, (UT,loss – 0,3 Nm)) Den totala osäkerheten UT,loss i vridmomentförlusten ska beräknas med hjälp av följande parametrar: (1) Temperatureffekt (2) Parasitbelastningar (3) Kalibreringsfel (däribland känslighetstolerans, linearitet, hysteres och reproducerbarhet) Vridmomentförlustens totala osäkerhet (UT,loss ) bygger på givarnas osäkerhet vid 95 % konfidensnivå. Beräkningen ska utföras som kvadratroten ur summan av kvadraterna (”Gauss' lag om felfördelning”) wpara = senspara * ipara där Tloss = uppmätt vridmomentförlust (okorrigerad) [Nm] Tloss,rep = angiven vridmomentförlust (efter korrigering för osäkerhet) [Nm] UT,loss = vridmomentförlustmätningens totala expanderade osäkerhet vid 95 % konfidensnivå [Nm] UT,in = osäkerheten i mätningen av invridmomentförlust [Nm] uTKC = osäkerhet på grund av temperaturinverkan på den aktuella vridmomentsignalen [Nm] wtkc = temperaturinverkan på den aktuella vridmomentsignalen per Kref, enligt givartillverkaren [%] uTK0 = osäkerhet på grund av temperaturinverkan på nollsignalen för vridmoment (med avseende på nominellt vridmoment) [Nm] wtk0 = temperaturinverkan på nollsignalen för vridmoment per Kref (med avseende på nominellt moment), enligt givartillverkaren [%] Kref = referenstemperaturintervall för uTKC och uTK0, wtk0 och wtkc, enligt givartillverkaren [K] ΔK = differens i givartemperatur mellan kalibrering och mätning [K]. Om givartemperaturen inte kan mätas ska ett standardvärde på ΔK = 15 K användas. Tc = aktuellt/uppmätt vridmomentvärde vid momentgivaren [Nm] Tn = nominellt vridmomentvärde vid momentgivaren [Nm] ucal = osäkerhet på grund av momentgivarens kalibrering [Nm] Wcal = relativ kalibreringsosäkerhet (med avseende på nominellt vridmoment) [%] kcal = kalibreringsuppräkningsfaktor (om givartillverkaren uppger sådan, i annat fall = 1) upara = osäkerhet på grund av parasitbelastningar [Nm] wpara = senspara * ipara Relativt inflytande av krafter och vridmoment orsakade av felinställning senspara = största inflytande av parasitbelastningar för en viss momentgivare, enligt givartillverkaren [%]. Om givartillverkaren inte uppger något särskilt värde för parasitbelastningar ska värdet sättas till 1,0 %. ipara = parasitbelastningarnas största inflytande på en viss momentgivare, beroende på provningsutformning (A/B/C enligt nedan). = A) 10 % om lager isolerar parasitkrafterna framför och bakom givarna och en flexibel koppling eller kardanaxel är installerad funktionellt bredvid givaren (nedströms eller uppströms om den). Lagren kan dessutom vara inbyggda i en framdrivnings-/bromsningsmaskin (t.ex. elmaskin) och/eller i transmissionen så länge som krafterna i maskinen och/eller transmissionen är isolerade från givaren. Se figur 1.

Figur 1

Provuppställning A för alternativ 1 = B) 50 % om lager isolerar parasitkrafterna framför och bakom givarna men ingen flexibel koppling är installerad funktionellt bredvid givaren. Lagren kan dessutom vara inbyggda i en framdrivnings-/bromsningsmaskin (t.ex. elmaskin) och/eller i transmissionen så länge som krafterna i maskinen och/eller transmissionen är isolerade från givaren. Se figur 2.

Figur 2

Provuppställning B för alternativ 1 = C) 100 % för andra uppställningar