2000L0014 — SV — 20.04.2009 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2000/14/EG

av den 8 maj 2000

om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus







EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 2 ), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget ( 3 ), och av följande skäl: (1) Kraven rörande buller från utrustning som är avsedd att användas utomhus måste harmoniseras inom ramen för den inre marknaden i syfte att undanröja hinder för den fria rörligheten för sådan utrustning. En sänkning av tillåtna bullernivåer för sådan utrustning kommer att skydda såväl medborgarnas hälsa och välbefinnande som miljön. Allmänheten bör också få information om buller från sådan utrustning. (2) Gemenskapens lagstiftning om buller från utrustning som är avsedd att användas utomhus har hittills utgjorts av följande nio direktiv som omfattar vissa typer av byggmaskiner och gräsklippare: rådets direktiv 79/113/EEG av den 19 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om bestämning av buller från bygg- och anläggningsutrustning ( 4 ), rådets direktiv 84/532/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma bestämmelser för bygg- och anläggningsutrustning ( 5 ), rådets direktiv 84/533/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudeffektnivå hos kompressorer ( 6 ), rådets direktiv 84/534/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudeffektnivå för tornkranar ( 7 ), rådets direktiv 84/535/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillåten ljudeffektnivå hos svetsgeneratorer ( 8 ), rådets direktiv 84/536/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudeffektnivå hos kraftgeneratorer ( 9 ), rådets direktiv 84/537/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudeffektnivå för maskindrivna handhållna betongspett och mejselhammare ( 10 ), rådets direktiv 84/538/EEG av den 17 september 1984 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudeffektnivå för gräsklippare ( 11 ), samt rådets direktiv 86/662/EEG av den 22 december 1986 om begränsning av buller från hydrauliska grävmaskiner, lin-grävmaskiner, schaktmaskiner, lastmaskiner och grävlastare ( 12 ), nedan kallas dessa direktiv för de befintliga direktiven. Dessa direktiv innehåller, för respektive utrustningstyp enligt ovan, krav rörande tillåtna bullernivåer, bullerprovningsföreskrifter, märkning samt förfaranden för bedömning av överensstämmelse. Det är lämpligt att denna lagstiftning förenklas och en ram skapas för begränsning av buller från utrustning som är avsedd att användas utomhus. (3) Detta direktiv utgår ifrån de principer och idéer som anges i rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder ( 13 ). De ovan nämnda principerna har utvecklats vidare i rådets beslut 93/465/EEG av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfarandena vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av CE-märkning om överensstämmelse, avsedda att användas i de tekniska harmoniseringsdirektiven ( 14 ). (4) I det femte handlingsprogrammet för miljön som bifogats resolutionen av den 1 februari 1993 ( 15 ) utpekas buller som ett av de mest besvärande miljöproblemen i tätorter, och behovet av insatser mot olika bullerkällor betonas. (5) I sin grönbok ”Framtidens bullerpolitik” tar kommissionen upp buller i miljön som ett av de viktigaste lokala miljöproblemen i Europa och tillkännager sin avsikt att lägga fram ett förslag till ramdirektiv för att minska bullret från utrustning som är avsedd att användas utomhus. (6) Medlemsstaterna bör se till att utrustning som omfattas av detta direktiv uppfyller kraven i detta när den släpps ut på marknaden eller tas i bruk i medlemsstaterna. Bestämmelser om skydd av arbetstagare, i form av reglering av användningen av utrustning som är avsedd att användas utomhus, påverkas inte av detta direktiv. (7) Medlemsstaterna bör inte få införa förbud, begränsningar eller hinder mot att utrustning som uppfyller kraven i detta direktiv, som är försedd med CE-märkning och en uppgift om garanterad ljudeffektnivå och som åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse släpps ut på marknaden eller tas i bruk inom deras territorium. (8) Tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud bör ansvara för att utrustningen överensstämmer med kraven i detta direktiv och andra direktiv som är tillämpliga på utrustningen. Tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud bör anbringa CE-märkningen och uppgiften om garanterad ljudeffektnivå på utrustningen och se till att den åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse, för att därmed intyga att utrustningen överensstämmer med kraven i detta direktiv och andra tillämpliga direktiv. (9) Medlemsstaterna bör, vid behov i samarbete med andra medlemsstater, vidta alla lämpliga åtgärder för att tillse att utrustning, som inte uppfyller kraven, i framtiden antingen gör det eller avlägsnas från marknaden. För att målen med detta direktiv skall kunna nås är det nödvändigt att det genomförs och tillämpas på ett sunt sätt. Det behövs ett närmare samarbete vid övervakningen av marknaden genom ett kontinuerligt utbyte av information. En kommitté bör därför upprättas. (10) Det är nödvändigt att utrustning som är avsedd att användas utomhus är märkt med garanterad ljudeffektnivå för att göra det möjligt för konsumenter och användare att fatta välgrundade beslut vid val av utrustning och för att få underlag för att anta bestämmelser om användning eller ekonomiska styrmedel på lokal eller nationell nivå. Märkningen måste vara klar och tydlig. De angivna värdena bör garanteras av tillverkaren. Det är lämpligt att CE-märkningen kompletteras med en uppgift om buller i form av garanterad ljudeffektnivå. Ett enhetligt, fastställt förfarande för bedömning av bullervärden är ett oeftergivligt krav för tillförlitlig märkning. (11) I de befintliga direktiv som gäller kompressorer, tornkranar, svets- och kraftgeneratorer samt betongspett och mejselhammare anmodas kommissionen att lägga fram förslag om sänkta tillåtna bullernivåer. Det finns teknik för bullerdämpning för viss annan utrustning som är avsedd att användas utomhus (t.ex. väghyvlar, kompaktorer av hjullastartyp, dumprar, motviktstruckar med förbränningsmotorer, mobilkranar, bygghissar för varutransport, byggvinschar, kompaktorer, vägbeläggningsmaskiner och hydraulaggregat), men den tillämpas inte allmänt. Undersökningar visar att det för närvarande finns utrustning som är avsedd att användas utomhus på marknaden med samma effekt vilkas bullervärden kan skilja sig åt med mer än 10 dB. Det är lämpligt att dämpa bullret från utrustning som omfattas av bullergränser, ned till nivån för de mest tystgående maskinerna som i dag finns på marknaden, i två etapper för att ge tillverkare vars utrustning ännu inte uppfyller kraven tillräckligt med tid för att anpassa sin utrustning till de strängare gränsvärdena. (12) Olika förfaranden kan anses lämpliga för bedömning av överensstämmelse för olika kategorier av utrustning. I rådets beslut 93/465/EEG presenteras olika moduler för användning vid förfaranden för bedömning av överensstämmelse. För utrustning som omfattas av tillåtna ljudeffektnivåer anses det lämpligt med ett förfarande där ett anmält organ kontrollerar överensstämmelse med detta direktiv under konstruktions- och tillverkningsskedet. För maskiner som endast omfattas av bullermärkning anses självcertifiering vara det lämpliga förfarandet. Övervakning är en nödvändig förutsättning. (13) De anmälda organens tekniska och administrativa standarder bör vara desamma i hela gemenskapen. Detta kan uppnås endast om det fastställs minimikrav som dessa skall uppfylla. (14) Insamling av bullerdata anses vara absolut nödvändigt för att konsumenterna skall kunna fatta välgrundade beslut och för medlemsstaternas och kommissionens fortsatta bedömning av de tekniska framstegen och behovet av ytterligare lagstiftningsåtgärder. Dessa bullerdata kan samlas in genom att en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse skickas till medlemsstaten och kommissionen. (15) För att kunna skydda medborgarna mot orimligt hög bullerexponering bör medlemsstaterna ha möjlighet att i enlighet med fördragets bestämmelser begränsa användningen av utrustning i miljön. (16) De tekniska bestämmelserna för mätmetoderna måste vid behov kompletteras och anpassas till tekniska framsteg och den europeiska standardiseringsprocessens utveckling. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta direktiv bör antas enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter ( 16 ). (17) Det är viktigt att bullernivåerna sänks för gräsklippare och gräsmattstrimmare/gräsmattskantsskärare, vilka inte har ändrats sedan direktiv 84/538/EEG antogs. För att kunna ge riktlinjer åt industrin bör vägledande siffror för lägre gränser införas för etapp II. Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om huruvida och i vilken omfattning de tekniska framstegen möjliggör en minskning av gränsvärdena för gräsklippare och gräsmattstrimmare/gräsmattskantsskärare, och om så är lämpligt lägga fram ett förslag till ändring av det här direktivet. (18) Detta direktiv ersätter de befintliga direktiven. De befintliga direktiven måste upphöra att gälla när bestämmelserna i detta direktiv träder i kraft. Det krävs övergångsperioder för att åstadkomma en smidig övergång mellan de befintliga direktiven och detta direktiv. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Mål

Målet med detta direktiv är att harmonisera medlemsstaternas lagar om bullernormer, förfaranden för bedömning av överensstämmelse, märkning, teknisk dokumentation samt insamling av data beträffande buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus. Direktivet kommer att bidra till en väl fungerande inre marknad, samtidigt som människors hälsa och välbefinnande skyddas.

Artikel 2

Räckvidd

1. Detta direktiv gäller den utrustning som är avsedd att användas utomhus och som förtecknas i artiklarna 12 och 13 och definieras i bilaga I. Direktivet omfattar endast utrustning som släpps ut på marknaden eller tas i bruk som en komplett enhet som lämpar sig för avsedd användning. Tillsatsutrustning som inte är motordriven och som släpps ut på marknaden eller tas i bruk separat omfattas inte, utom handhållna betongspett och mejselhammare samt hydraulhammare.

2. Från detta direktiv undantas följande:

— All utrustning som i första hand är avsedd för gods- eller persontransport på väg eller järnväg, med flyg eller båt.

— Utrustning som är särskilt avsedd och konstruerad för militära eller polisiära ändamål samt för larmtjänst.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) utrustning som är avsedd att användas utomhus: alla maskiner enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner ( 17 ) som antingen är självgående eller kan förflyttas och som, oberoende av framdrivningssystem, är avsedda att, i enlighet med sin typ, användas utomhus och som bidrar till exponering för buller i miljön. Användning av utrustning i en miljö där ljud inte eller endast i ringa grad hindras från att sprida sig (t.ex. i tält, under regnskydd eller i tomma husstommar) betraktas som användning utomhus. Definitionen omfattar även sådan utrustning som är avsedd att användas för industriella eller miljömässiga ändamål, och som inte är motordriven men som är avsedd att, i enlighet men sin typ, användas utomhus och som bidrar till exponering för buller i miljön. Alla dessa typer av utrustning benämns nedan utrustning.

b) förfaranden för bedömning av överensstämmelse: de förfaranden som fastställs i bilagorna V-VIII på grundval av rådets beslut 93/465/EEG.

c) märkning: anbringande på utrustningen av synlig, lättläst och outplånlig EG-märkning enligt definitionen i beslut 93/465/EEG, åtföljd av en uppgift om den garanterade ljudeffektnivån.

d) ljudeffektnivå LWA : A-viktad ljudeffektnivå i dB i förhållande till 1 pW enligt definitionen i EN ISO 3744:1995 och EN ISO 3746:1995.

e) uppmätt ljudeffektnivå: en ljudeffektnivå som fastställts enligt de mätningar som framgår av bilaga III; de uppmätta värdena kan fastställas antingen för en enda maskin som är representativ för typen av utrustning eller som medelvärdet för ett antal maskiner.

f) garanterad ljudeffektnivå: en ljudeffektnivå som fastställts enligt kraven i bilaga III, inbegripet de osäkerhetsfaktorer som beror på variationer i produktionen samt mätförfaranden, i fråga om vilken tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud bekräftar att den enligt de tekniska instrument som används och som det hänvisas till i den tekniska dokumentationen inte överskrids.

Artikel 4

Utsläppande på marknaden

1. Sådan utrustning som avses i artikel 2.1 får inte släppas ut på marknaden eller tas i bruk förrän tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud säkerställer att

— utrustningen uppfyller kraven i detta direktiv beträffande buller i miljön,

— de förfaranden för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14 har slutförts,

— utrustningen är försedd med CE-märkning och uppgift om garanterad ljudeffektnivå samt åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse.

2. Om varken tillverkaren eller hans ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheterna enligt detta direktiv åvila varje person som släpper ut utrustningen på marknaden eller tar den i bruk i gemenskapen.

Artikel 5

Marknadsövervakning

1. Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att den utrustning som avses i artikel 2.1 kan släppas ut på marknaden eller tas i bruk endast om den överensstämmer med kraven i detta direktiv, är försedd med CE-märkning och med en uppgift om den garanterade ljudeffektnivån samt åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse.

2. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall biträda varandra med att fullgöra sin skyldighet att övervaka marknaden.

Artikel 6

Fri rörlighet

1. Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller förhindra att sådan utrustning som avses i artikel 2.1 och som uppfyller kraven i detta direktiv, som är försedd med CE-märkning och uppgift om garanterad ljudeffektnivå samt åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse, släpps ut på marknaden eller tas i bruk inom deras territorium.

2. På handelsmässor, utställningar, demonstrationer och liknande får medlemsstaterna inte förhindra visning av sådan utrustning som avses i artikel 2.1 men som inte uppfyller kraven i detta direktiv, förutsatt att det klart anges på en väl synlig skylt att utrustningen inte överensstämmer med direktivet och att den inte kommer att släppas ut på marknaden eller tas i bruk förrän tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud har bringat den i överensstämmelse med direktivet. Under demonstrationer skall lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas för att garantera att personer skyddas.

Artikel 7

Förutsatt överensstämmelse

Medlemsstaterna skall förutsätta att sådan utrustning som avses i artikel 2.1 och som är försedd med CE-märkning och uppgift om garanterad ljudeffektnivå samt åtföljs av en EG-försäkran om överensstämmelse uppfyller alla krav i detta direktiv.

Artikel 8

EG-försäkran om överensstämmelse

1. Tillverkaren av sådan utrustning som avses i artikel 2.1 eller hans i gemenskapen etablerade ombud skall för varje typ av tillverkad utrustning upprätta en EG-försäkran om överensstämmelse, där han intygar att utrustningen uppfyller kraven i detta direktiv. I bilaga II anges vilka uppgifter som denna försäkran minst måste innehålla.

2. En medlemsstat får kräva att denna försäkran om överensstämmelse upprättas på eller översätts till det eller de officiella gemenskapsspråk som medlemsstaten bestämmer när utrustningen släpps ut på marknaden eller tas i bruk inom dess territorium.

3. Tillverkaren av sådan utrustning som avses i artikel 2.1 eller hans i gemenskapen etablerade ombud skall under en tid av tio år från den tidpunkt då utrustningen senast tillverkades bevara ett exemplar av EG-försäkran om överensstämmelse, tillsammans med den tekniska dokumentationen enligt punkt 3 i bilaga V, punkt 3 i bilaga VI, punkt 2 i bilaga VII samt punkt 3.1 och 3.3 i bilaga VIII.

Artikel 9

Bristande överensstämmelse

1. Om en medlemsstat konstaterar att sådan utrustning som avses i artikel 2.1 släpps ut på marknaden eller tas i bruk utan att uppfylla kraven i detta direktiv, skall den vidta alla lämpliga åtgärder för att tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud bringar utrustningen i överensstämmelse med bestämmelserna i detta direktiv.

2. Om

a) de gränsvärden som anges i artikel 12 överskrids, eller

b) bristande överensstämmelse med andra bestämmelser i detta direktiv kvarstår trots att åtgärder vidtagits i enlighet med punkt 1,

skall medlemsstaten vidta alla lämpliga åtgärder för att begränsa eller förbjuda att utrustningen släpps ut på marknaden eller tas i bruk eller se till att utrustningen återkallas från marknaden. Medlemsstaten skall omedelbart informera kommissionen och övriga medlemsstater om dessa åtgärder.

3. Kommissionen skall snarast möjligt samråda med berörda parter. Om kommissionen efter detta samråd finner att

— åtgärderna är berättigade, skall den omedelbart underrätta den medlemsstat som tog initiativet och övriga medlemsstater därom,

— åtgärderna inte är berättigade, skall den omedelbart underrätta den medlemsstat som tog initiativet, övriga medlemsstater samt tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud därom.

4. Kommissionen skall se till att medlemsstaterna hålls underrättade om utvecklingen och resultatet av detta förfarande.

Artikel 10

Rätt att få sin sak prövad

Varje åtgärd som en medlemsstat vidtar i enlighet med detta direktiv och som resulterar i en begränsning av utsläppande på marknaden och ibruktagande av utrustning som omfattas av detta direktiv, skall motiveras noggrant. Åtgärden skall anmälas så snart som möjligt till den berörda parten, som samtidigt skall informeras om de möjligheter att få sin sak prövad som han förfogar över enligt gällande lagstiftning i den berörda medlemsstaten samt om de tidsfrister som gäller för detta.

Artikel 11

Märkning

1. Utrustning enligt artikel 2.1 som släpps ut på marknaden eller tas i bruk och som överensstämmer med kraven i detta direktiv skall vara försedd med CE-märkning om överensstämmelse. Märkningen skall bestå av bokstäverna ”CE”. Hur märkningen skall se ut visas i bilaga IV.

2. CE-märkningen skall åtföljas av en uppgift om den garanterade ljudeffektnivån. En förlaga för denna uppgift återfinns i bilaga IV.

3. CE-märkningen om överensstämmelse och uppgiften om den garanterade ljudeffektnivån skall anbringas på ett synligt, lättläst och outplånligt sätt på varje utrustningsenhet.

4. Det skall vara förbjudet att på utrustningen anbringa märken eller påskrifter som kan vara vilseledande i fråga om innebörden eller utformningen av CE-märkningen eller uppgiften om den garanterade ljudeffektnivån. Andra märkningar får dock anbringas på utrustningen, förutsatt att de inte gör CE-märkningen eller uppgiften om den garanterade ljudeffektnivån mindre synlig eller svårare att läsa.

5. Om utrustning som avses i artikel 2.1 omfattas av andra direktiv i fråga om andra faktorer som också rör CE-märkning, skall det av märkningen framgå att utrustningen också överensstämmer med kraven i de andra direktiven. Om ett eller flera av de andra direktiven emellertid tillåter tillverkaren att under en övergångsperiod välja vilka bestämmelser han skall följa, skall CE-märkningen ange att utrustningen endast uppfyller kraven i de direktiv som tillverkaren har följt. I så fall skall hänvisningen till dessa direktiv, såsom de har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, lämnas i de dokument, meddelanden eller anvisningar som föreskrivs i de direktiven och som medföljer utrustningen.

Artikel 12

Utrustning som omfattas av bullergränser

Den garanterade ljudeffektnivån för utrustning enligt nedan får inte överstiga de tillåtna ljudeffektnivåer som framgår av följande tabell över gränsvärden:

— Bygghissar för varutransport (med förbränningsmotorer). — Definition: Bilaga I nr 3, mätning: bilaga III.B.3.

— Kompaktorer (endast vibrerande och icke-vibrerande vältar, vibrationsplattor och vibrationsstampar). — Definition: Bilaga I nr 8, mätning: bilaga III.B.8.

— Kompressorer (<350 kW). — Definition: Bilaga I nr 9, mätning: bilaga III.B.9.

— Betongspett och mejselhammare, handhållna. — Definition: Bilaga I nr 10, mätning: bilaga III.B.10.

— Byggvinschar (med förbränningsmotorer). — Definition: Bilaga I nr 12, mätning: bilaga III.B.12.

— Schaktmaskiner (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 16, mätning: bilaga III.B.16.

— Dumprar (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 18, mätning: bilaga III.B.18.

— Grävmaskiner, hydrauliska eller lindrivna (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 20, mätning: bilaga III.B.20.

— Grävlastare (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 21, mätning: bilaga III.B.21.

— Väghyvlar (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 23, mätning: bilaga III.B.23.

— Hydraulaggregat. — Definition: Bilaga I nr 29, mätning: bilaga III.B.29.

— Kompaktorer av hjullastartyp med skopa (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 31, mätning: bilaga III.B.31.

— Gräsklippare (med undantag för — — utrustning för jord- och skogsbruk — samt flerfunktionsmaskiner där den motordrivna huvudfunktionen har en installerad effekt på över 20 kW).) — Definition: Bilaga I nr 32, mätning: bilaga III.B.32.

— Gräsmattstrimmare/gräsmattskantskärare. — Definition: Bilaga I nr 33, mätning: bilaga III.B.33.

— Motviktstruckar med förbränningsmotorer (med undantag för ”andra motviktstruckar” enligt definitionen i bilaga I nr 36, andra strecksatsen, med en lyftförmåga på högst 10 ton). — Definition: Bilaga I nr 36, mätning: bilaga III.B.36.

— Lastmaskiner (<500 kW). — Definition: Bilaga I nr 37, mätning: bilaga III.B.37.

— Mobilkranar. — Definition: Bilaga I nr 38, mätning: bilaga III.B.38.

— Jordfräsar (<3 kW). — Definition: Bilaga I nr 40, mätning: bilaga III.B.40.

— Vägbeläggningsmaskiner (med undantag för vägbeläggningsmaskiner med högkomprimerande avdragare). — Definition: Bilaga I nr 41, mätning: bilaga III.B.41.

— Kraftgeneratorer (<400 kW). — Definition: Bilaga I nr 45, mätning: bilaga III.B.45.

— Tornkranar. — Definition: Bilaga I nr 53, mätning: bilaga III.B.53.

— Svetsgeneratorer. — Definition: Bilaga I nr 57, mätning: bilaga III.B.57.

▼M1







Typ av utrustning Installerad nettoeffekt P (i kW) Elkraft P el (1) i kW Maskinens vikt m i kg Skärbredd L i cm Tillåten ljudeffektsnivå i dB/1 pW Steg I fr.o.m. den 3 januari 2002 Steg II fr.o.m. den 3 januari 2006 Kompaktorer (vibrationsvältar, vibrationsplattor, vibrationsstampar) P ≤ 8 108 105 (2) 8 < P ≤ 70 109 106 (2) P > 70 89 + 11 lg P 86 + 11 lg P (2) Bandgående schaktmaskiner, bandgående lastmaskiner, bandgående grävlastare P ≤ 55 106 103 (2) P > 55 87 + 11 lg P 84 + 11 lg P (2) Hjulgående schaktmaskiner, hjulgående lastmaskiner, hjulgående grävlastare, dumprar, väghyvlar, kompaktorer av hjullastartyp, motviktstruckar med förbränningsmotor, mobilkranar, kompaktorer (icke-vibrerande vältar), vägbeläggningsmaskiner, hydraulaggregat P ≤ 55 104 101 (2) (3) P > 55 85 + 11 lg P 82 + 11 lg P (2) (3) Grävmaskiner, bygghissar för varutransport, byggvinschar, jordfräsar P ≤ 15 96 93 P > 15 83 + 11 lg P 80 + 11 lg P Handhållna betongspett och mejselhammare m ≤ 15 107 105 15 < m < 30 94 + 11 lg m 92 + 11 lg m (2) m ≥ 30 96 + 11 lg m 94 + 11 lg m Tornkranar 98 + lg P 96 + lg P Svets- och kraftgeneratorer P el ≤ 2 97 + lg P el 95 + lg P el 2 < P el ≤ 10 98 + lg P el 96 + lg P el ►C1 Pel > 10 ◄ 97 + lg P el 95 + lg P el Kompressorer P ≤ 15 99 97 P > 15 97 + 2 lg P 95 + 2 lg P Gräsklippare, gräsmattstrimmare/gräsmattskantskärare L ≤ 50 96 94 (2) 50 < L ≤ 70 100 98 70 < L ≤ 120 100 98 (2) L > 120 105 103 (2) (1) P el för svetsgeneratorer: konventionell svetsström multiplicerad med den konventionella utgångsspänningen för den lägsta intermittensfaktor som tillverkaren angett. (2) Värdena för steg II är endast vägledande för följande typer av utrustning: — Vibrationsvältar. — Vibrationsplattor (> 3kW). — Vibrationsstampar. — Bandgående schaktmaskiner. — Bandgående lastmaskiner (> 55 kW). — Motviktstruckar med förbränningsmotor. — Vägbeläggningsmaskiner med komprimerande avdragare. — Handhållna betongspett och mejselhammare med förbränningsmotor (15 < m < 30). — Gräsklippare, gräsmattstrimmare/gräsmattskantskärare. (3) För enmotoriga mobilkranar skall värdena för steg I fortsätta att gälla till och med den 3 januari 2008. Efter denna dag skall värdena för steg II gälla. Värdena för den tillåtna ljudeffektnivån skall rundas av uppåt eller nedåt till närmaste heltal (om decimalen är lägre än 5 avrundas den nedåt, om den är högre eller lika med 5 avrundas den uppåt).

▼B

Artikel 13

Utrustning som endast omfattas av bullermärkning

Den garanterade ljudeffektnivån hos den utrustning som förtecknas nedan skall endast omfattas av bullermärkning.

— Skyliftar med förbränningsmotor. — Definition: Bilaga I nr 1, mätning: bilaga III.B.1.

— Röjsågar. — Definition: Bilaga I nr 2, mätning: bilaga III.B.2.

— Bygghissar för varutransport (med elmotor). — Definition: Bilaga I nr 3, mätning: bilaga III.B.3.

— Bandsågar för byggarbetsplatser. — Definition: Bilaga I nr 4, mätning: bilaga III.B.4.

— Bänkmonterade cirkelsågar för byggarbetsplatser. — Definition: Bilaga I nr 5, mätning: bilaga III.B.5.

— Kedjesågar, bärbara. — Definition: Bilaga I nr 6, mätning: bilaga III.B.6.

— Kombinationsfordon för högtrycksspolning och slamsugning. — Definition: Bilaga I nr 7, mätning: bilaga III.B.7.

— Kompaktorer (endast explosionsstampar). — Definition: Bilaga I nr 8, mätning: bilaga III.B.8.

— Betong- eller murbruksblandare. — Definition: Bilaga I nr 11, mätning: bilaga III.B.11.

— Byggvinschar (med elmotorer). — Definition: Bilaga I nr 12, mätning: bilaga III.B.12.

— Maskiner för rörtransport och sprutning av betong och murbruk. — Definition: Bilaga I nr 13, mätning: bilaga III.B.13.

— Bandtransportörer. — Definition: Bilaga I nr 14, mätning: bilaga III.B.14.

— Kylutrustning på fordon. — Definition: Bilaga I nr 15, mätning: bilaga III.B.15.

— Borriggar. — Definition: Bilaga I nr 17, mätning: bilaga III.B.17.

— Utrustning för på- och avlastning av tankar eller silor på lastbilar. — Definition: Bilaga I nr 19, mätning: bilaga III.B.19.

— Behållare för återvinningsglas. — Definition: Bilaga I nr 22, mätning: bilaga III.B.22.

— Grästrimmare/kantskärare. — Definition: Bilaga I nr 24, mätning: bilaga III.B.24.

— Häckklippare. — Definition: Bilaga I nr 25, mätning: bilaga III.B.25.

— Högtrycksspolare. — Definition: Bilaga I nr 26, mätning: bilaga III.B.26.

— Högtryckstvättaggregat. — Definition: Bilaga I nr 27, mätning: bilaga III.B.27.

— Hydraulhammare. — Definition: Bilaga I nr 28, mätning: bilaga III.B.28.

— Fogskärningsmaskiner. — Definition: Bilaga I nr 30, mätning: bilaga III.B.30.

— Lövblåsare. — Definition: Bilaga I nr 34, mätning: bilaga III.B.34.

— Lövuppsamlare. — Definition: Bilaga I nr 35, mätning: bilaga III.B.35.

— Motviktstruckar med förbränningsmotorer (endast ”andra motviktstruckar” enligt definitionen i bilaga I nr 36, andra strecksatsen, med en lyftförmåga på högst 10 ton). — Definition: Bilaga I nr 36, mätning: bilaga III.B.36.

— Flyttbara avfallsbehållare. — Definition: Bilaga I nr 39, mätning: bilaga III.B.39.

— Vägbeläggningsmaskiner (med högkomprimerande avdragare). — Definition: Bilaga I nr 41, mätning: bilaga III.B.41.

— Pålningsutrustning. — Definition: Bilaga I nr 42; mätning: bilaga III.B.42.

— Rörläggare. — Definition: Bilaga I nr 43, mätning: bilaga III.B.43.

— Pistmaskiner. — Definition: Bilaga I nr 44, mätning: bilaga III.B.44.

— Kraftgeneratorer (≥ 400 kW). — Definition: Bilaga I nr 45, mätning: bilaga III.B.45.

— Motordrivna sopmaskiner. — Definition: Bilaga I nr 46, mätning: bilaga III.B.46.

— Sophämtningsfordon. — Definition: Bilaga I nr 47, mätning: bilaga III.B.47.

— Fräsmaskiner. — Definition: Bilaga I nr 48, mätning: bilaga III.B.48.

— Rivare. — Definition: Bilaga I nr 49, mätning: bilaga III.B.49.

— Flismaskiner. — Definition: Bilaga I nr 50, mätning: bilaga III.B.50.

— Snöslungor med roterande verktyg (självgående, exklusive tillsatsutrustning). — Definition: Bilaga I nr 51, mätning: bilaga III.B.51.

— Slamsugningsfordon. — Definition: Bilaga I nr 52, mätning: bilaga III.B.52.

— Dikningsmaskiner. — Definition: Bilaga I nr 54, mätning: bilaga III.B.54.

— Rotertransportbilar. — Definition: Bilaga I nr 55, mätning: bilaga III.B.55.

— Vattenpumpaggregat (ej dränkbara). — Definition: Bilaga I nr 56, mätning: bilaga III.B.56.

Artikel 14

Bedömning av överensstämmelse

1. Innan sådan utrustning som avses i artikel 12 släpps ut på marknaden eller tas i bruk skall tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud låta varje typ av utrustning genomgå något av följande förfaranden för bedömning av överensstämmelse:

— Antingen det förfarande för intern tillverkningskontroll med bedömning av teknisk dokumentation och återkommande kontroller som avses i bilaga VI,

— eller det förfarande för verifikation av enstaka objekt som avses i bilaga VII,

— eller det förfarande för fullständig kvalitetssäkring som avses i bilaga VIII.

2. Innan sådan utrustning som avses i artikel 13 släpps ut på marknaden eller tas i bruk skall tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud låta varje typ av utrustning genomgå det förfarande för intern tillverkningskontroll som avses i bilaga V.

3. Medlemsstaterna skall se till att kommissionen och varje annan medlemsstat efter en motiverad begäran kan erhålla all information som använts vid bedömningen av överensstämmelse för en viss typ av utrustning, särskilt den tekniska dokumentation som anges i punkt 3 i bilaga V, punkt 3 i bilaga VI, punkt 2 i bilaga VII samt punkt 3.1 och 3.3 i bilaga VIII.

Artikel 15

Anmälda organ

1. Medlemsstaterna skall utse organ under sin jurisdiktion för att utföra eller övervaka de förfaranden för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14.1.

2. Medlemsstaterna skall endast utse sådana organ som uppfyller kriterierna enligt bilaga IX. Att ett organ uppfyller kriterierna i bilaga IX till detta direktiv innebär inte att en medlemsstat är skyldig att utse det organet.

3. Varje medlemsstat skall till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla vilka organ de har utsett, tillsammans med de särskilda uppgifter och undersökningsförfaranden som dessa organ har utsetts att utföra samt de identifieringsnummer de i förväg har tilldelats av kommissionen.

4. Kommissionen skall i Europeiska gemenskapernas officiella tidning offentliggöra en förteckning över de anmälda organen tillsammans med deras identifieringsnummer och de uppgifter de har utsetts att utföra. Kommissionen skall se till att förteckningen hålls aktuell.

5. En medlemsstat måste återta sin anmälan om den finner att det anmälda organet inte längre uppfyller kriterierna enligt bilaga IX. Den skall omedelbart meddela detta till kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

Artikel 16

Insamling av bullerdata

1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud till kommissionen och den ansvariga myndigheten i den medlemsstat där han är hemmahörande eller där han på marknaden släpper ut eller tar i bruk den utrustning som avses i artikel 2.1 översänder ett exemplar av EG-försäkran om överensstämmelse för varje typ av utrustning som avses i artikel 2.1.

2. Kommissionen skall för all utrustning samla in de uppgifter som görs tillgängliga i enlighet med punkt 1.

3. Medlemsstaterna kan på begäran erhålla de insamlade uppgifterna från kommissionen.

4. Kommissionen skall regelbundet, helst årligen, offentliggöra de relevanta uppgifterna. Offentliggörandena skall minst innehålla följande uppgifter för varje typ eller modell av utrustning:

— Installerad nettoeffekt eller annat bullerrelaterat värde.

— Uppmätt ljudeffektnivå.

— Garanterad ljudeffektnivå.

— Beskrivning av utrustningen.

— Tillverkare och/eller märkesnamn.

— Modellens nummer eller namn.

Artikel 17

Reglering av användningen

Bestämmelserna i detta direktiv skall inte hindra medlemsstaterna från att med vederbörligt iakttagande av fördraget

— anta föreskrifter för att reglera användningen av sådan utrustning som avses i artikel 2.1 inom områden som de betraktar som känsliga, inbegripet en möjlighet att begränsa användningen av utrustningen till vissa tider,

— fastställa sådana krav som de anser nödvändiga för att säkerställa att personer skyddas när de använder utrustningen i fråga, förutsatt att detta inte innebär att utrustningen ändras på ett sätt som inte anges i detta direktiv.

Artikel 18

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

▼M2

2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

▼M2 —————

▼M2

Artikel 18a

Kommissionen ska anta genomförandeåtgärder för att anpassa bilaga III till den tekniska utvecklingen, förutsatt att de inte direkt påverkar den uppmätta ljudeffektnivån för utrustning som förtecknas i artikel 12, särskilt genom införande av hänvisningar till tillämpliga europeiska standarder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 18.2.

▼B

Artikel 19

Kommittébefogenheter

Kommittén skall

a) utbyta information och erfarenheter om genomförandet och den praktiska tillämpningen av detta direktiv och diskutera frågor av gemensamt intresse på dessa områden,

▼M2

b) biträda kommissionen vid anpassningen av bilaga III till den tekniska utvecklingen,

▼B

c) biträda kommissionen med råd i fråga om de slutsatser och ändringar som avses i artikel 20.2.

Artikel 20

Rapportering

1. ►M1 Senast den 3 januari 2007 ◄ och vart fjärde år därefter skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om kommissionens erfarenheter av att genomföra och administrera detta direktiv. Rapporten skall särskilt innehålla följande:

a) En översyn av de bullerdata som samlats in i enlighet med artikel 16 och andra relevanta uppgifter.

b) En redovisning av behovet av att se över förteckningarna i artiklarna 12 och 13, särskilt av huruvida ny utrustning behöver läggas till antingen i artikel 12 eller i artikel 13 eller om utrustning bör föras över från artikel 13 till artikel 12.

c) En redovisning av behovet och möjligheterna att se över gränsvärdena i artikel 12 med hänsyn till den tekniska utvecklingen.

d) En redovisning av en integrerad uppsättning instrument som kan användas i det fortsatta arbetet med att minska bullret från utrustning.

2. Efter att ha genomfört alla nödvändiga samråd, särskilt med kommittén, skall kommissionen i samband med rapporteringen lägga fram sina slutsatser samt eventuella förslag till ändringar i detta direktiv.

▼M1 —————

▼B

Artikel 21

Upphävande

1. Direktiven 79/113/EEG, 84/532/EEG, 84/533/EEG, 84/534/EEG, 84/535/EEG, 84/536/EEG, 84/537/EEG, 84/538/EEG och 86/662/EEG upphävs med giltighet från och med den 3 januari 2002.

2. Typintyg som utfärdats och mätningar av utrustning som utförts enligt de direktiv som anges i punkt 1 får användas vid utarbetandet av den tekniska dokumentationen enligt punkt 3 i bilaga V, punkt 3 i bilaga VI, punkt 2 i bilaga VII samt punkt 3.1 och 3.2 i bilaga VIII till detta direktiv.

Artikel 22

Genomförande och datum för tillämpning

1. Medlemsstaterna skall senast den 3 juli 2001 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som behövs för att följa bestämmelserna i detta direktiv och genast underrätta kommissionen om detta.

2. Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser senast den 3 januari 2002. Medlemsstaterna skall emellertid tillåta tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud att åberopa bestämmelserna i detta direktiv från och med 3 juli 2001.

3. Bestämmelserna om den sänkning av de tillåtna ljudeffektnivåerna enligt etapp II som avses i artikel 12 skall börja gälla 3 januari 2006.

4. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Varje medlemsstat skall själv utfärda närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras.

5. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 23

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 24

Mottagare

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.









BILAGA I

DEFINITIONER AV UTRUSTNING

1. skylift med förbränningsmotor:

utrustning vilken åtminstone består av en arbetsplattform, en förlängningskonstruktion och ett chassi. Arbetsplattformen är en inhägnad plattform eller en korg som kan flyttas med belastning till det önskade arbetsläget. Förlängningskonstruktionen är fastsatt i chassiet och bär upp arbetsplattformen. Den gör det möjligt att flytta arbetsplattformen till det önskade läget.

2. röjsåg:

bärbar handhållen enhet med förbränningsmotor och roterande blad av metall eller plast avsedd att röja ogräs, buskar, små träd och liknande vegetation. Skäranordningen arbetar i ett plan som är ungefär parallellt med marken.

3. bygghiss för varutransport:

motordriven tillfälligt installerad bygghiss, avsedd att användas av personer med tillträde till bygg- och anläggningsplatser, vilken betjänar

i) bestämda stannplan, med en plattform — som endast är avsedd för varutransport, vilket medger tillträde för personer under på- och avlastning, — som medger tillträde och befordran av behörig personal under uppmontering, nedmontering och underhåll, — som styrs av ledskenor, — som förflyttar sig vertikalt eller längs en bana inom högst 15° från vertikalplanet, — som är stödd eller stagad av stållina, kedja, gängad spindel och mutter, drev med kuggstång, hydraulisk domkraft (direkt eller indirekt) eller expansionslänkmekanism, — där masterna kan, men inte behöver vara, beroende av stöd från separata konstruktioner, eller

ii) antingen ett övre stannplan eller ett arbetsområde som befinner sig i slutet av ledskenan (t.ex. ett tak) med en lastanordning — som endast är avsedd för varutransport, — som är så utformad att den inte behöver beträdas för på- och avlastning eller för underhåll, upp- eller nedmontering, — dit personer aldrig har tillträde, — som styrs av ledskenor, — som är avsedd att förflytta sig i en vinkel på minst 30° från vertikalplanet men kan användas i vilken vinkel som helst, — som är stagad av stållinor och ett drivsystem med ingreppstransmission, — som styrs av reglage med konstant tryck, — som inte har någon motvikt, — som har en högsta märklast på 300 kg, — som har en högsta hastighet på 1 m/s, — och där ledskenorna kräver stöd från separata konstruktioner.

4. bandsåg för byggarbetsplatser:

manuellt matad motordriven maskin som väger mindre än 200 kg och som är utrustad med en enda sågklinga i form av ett ändlöst band monterat på två eller flera hjul som det rör sig över.

5. bänkmonterad cirkelsåg för byggarbetsplatser:

manuellt matad maskin som väger mindre än 200 kg och som är utrustad med en enda cirkelformad klinga (ej spårsåg) med en diameter på minst 350 mm och högst 500 mm, som är fast under normal sågning, och en vågrät bänk som är helt eller delvis fast under sågningen. Klingan är monterad på en vågrät ej lutningsbar spindel vars läge är oförändrat under sågningen. Maskinen kan ha någon eller några av följande egenskaper:

— Klingan kan höjas och sänkas genom bänken.

— Maskinramen under bordet kan vara öppen eller innesluten.

— Sågen kan vara försedd med ett ytterligare, manuellt manövrerat rörligt bord (ej i direkt anslutning till sågbladet).

6. kedjesåg, bärbar:

motordrivet verktyg som är avsett för sågning av trä med hjälp av en sågkedja och som består av en sammanbyggd kompakt enhet med handtag, kraftkälla och sågsvärd, och som är avsedd att hållas med båda händerna.

7. kombinationsfordon för högtrycksspolning och slamsugning:

fordon som kan användas till både högtrycksspolning och slamsugning. Se högtrycksspolare och slamsugningsfordon.

8. kompaktor:

maskin som används för att komprimera material, t.ex. stenfyllning, jord eller asfaltbeläggning, genom arbetsverktygets vältande, stampande eller vibrerande rörelse. Den kan vara självgående, bogserad eller gångmanövrerad eller vara tillsatsutrustning till en transporterande maskin. Kompaktorer indelas i följande kategorier:

— Åkmanövrerade vältar: självgående kompaktorer med en eller flera metalliska cylindriska element (valsar) eller gummidäck. Operatörsplatsen är en del av maskinen.

— Gångmanövrerade vältar: självgående kompaktorer med en eller flera metalliska cylindriska element (valsar) eller gummidäck på vilka manöverorganen för förflyttning, styrning, bromsning och vibrering är så placerade att maskinen måste skötas av en närvarande operatör eller med fjärrmanövrering.

— Bogserade vältar: kompaktorer som är utrustade med ett eller flera metalliska cylindriska element (valsar) eller gummidäck och som saknar självständigt drivsystem och där operatörsplatsen är belägen på en dragenhet.

— Vibrationsplattor och vibrationsstampar: kompaktorer med i huvudsak plana basplattor som fås att vibrera. De manövreras av en närvarande operatör eller som tillsatsutrustning på en transportmaskin.

— Explosionsstampar: kompaktorer där kompakteringsverktyget består av en i huvudsak plan fot som fås att röra sig i övervägande vertikal riktning genom explosionstryck. Maskinen manövreras av en närvarande operatör.

9. kompressor:

varje maskin för användning med utbytbar utrustning som komprimerar luft, gaser eller ångor till ett tryck som är högre än inloppstrycket. En kompressor består av själva kompressorbehållaren, drivmotorn och varje medföljande komponent eller anordning som är nödvändig för säker drift av kompressorn.

Följande kategorier är undantagna:

— Fläktar, dvs. anordningar som alstrar luftcirkulation vid ett övertryck på högst 110 000 pascal.

— Vakuumpumpar, dvs. anordningar eller apparater för utsugning av luft från ett slutet utrymme vid ett tryck som inte överstiger atmosfärstrycket.

— Gasturbinmotorer.

10. betongspett och mejselhammare, handhållna:

motordrivna betongspett och mejselhammare (med varje slags kraftkälla) som används för att utföra bygg- och anläggningsarbete.

11. betong- eller murbruksblandare:

maskin för beredning av betong eller murbruk, oberoende av hur påfyllningen, blandningen och tömningen sker. Den kan köras intermittent eller kontinuerligt. Betongblandare på lastbil benämns rotertransportbil (se definition 55).

12. byggvinsch:

motordriven, tillfälligt installerad lyftanordning med utrustning för att hissa upp eller hissa ned en hängande last.

13. maskin för rörtransport och sprutning av betong och murbruk:

utrustning i anläggning för rörtransport och sprutning av betong eller murbruk med eller utan blandningsdon, där materialet förs fram till läggningsstället genom rörledningar, spridningsanordningar eller spridningsarmar. Materialet befordras på följande sätt:

— För betong: på mekanisk väg med kolv- eller rotorpumpar.

— För murbruk: på mekanisk väg med kolv-, skruv-, slang- eller rotorpumpar eller på pneumatisk väg med kompressorer med eller utan luftkammare.

Dessa maskiner kan vara monterade på lastbilar, släp eller specialfordon.

14. bandtransportör:

tillfälligt installerad maskin avsedd för transport av material på ett motordrivet band.

15. kylutrustning på fordon:

kylenheter i lastutrymmen i fordonskategorier N2, N3, O3 och O4 enligt definitionen i direktiv 70/156/EEG.

Kylenheten kan drivas av en integrerad del av kylenheten, av en separat enhet som är monterad på fordonets överbyggnad, av fordonets drivmotor, av en oberoende kraftenhet eller av en reservkraftenhet.

16. schaktmaskin:

självgående maskin försedd med hjul eller larvfötter som används för att utöva en skjutande eller dragande kraft genom monterad utrustning.

17. borrigg:

maskin som används för att borra hål på bygg- och anläggningsplatser genom

— slagtrycksverkan,

— roterande verkan, eller

— roterande slagtrycksverkan.

Borriggar är stationära under borrningen. De kan förflytta sig från en arbetsplats till en annan för egen kraft. Till självgående borriggar räknas även riggar monterade på lastbilar, hjulburna chassier, traktorer, bandtraktorer eller medar (för bogsering med vinsch). Hjulburna borriggar och borriggar monterade på lastbilar, traktorer eller släp kan transporteras vid högre hastigheter och på allmän väg.

18. dumper:

självgående maskin som är försedd med hjul eller larvfötter och med en öppen överbyggnad och som är avsedd för antingen transport och tippning eller spridning av material. Dumprar kan vara utrustade med inbyggda självlastaranordningar.

19. utrustning för på- och avlastning av silor eller tankar på lastbilar:

motordriven utrustning monterad på silo- eller tankbilar för på- eller avlastning av vätskor eller bulkmaterial med hjälp av pumpar eller liknande utrustning.

20. grävmaskin, hydraulisk eller lindriven:

självgående maskin som är försedd med hjul eller larvfötter och en överliggande konstruktion som kan vridas i minst 360 grader och som gräver, förflyttar (genom svängrörelse) och tippar material genom rörelserna hos en skopa monterad på bommen och armen eller på en teleskopbom, utan att överbyggnaden eller underredet rör sig under maskinens arbetscykel.

21. grävlastare:

självgående maskin som är försedd med hjul eller larvfötter och med en bärande konstruktion som är avsedd att bära både en lastskopa monterad fram och en grävskopa monterad bak. När grävskopan används gräver maskinen normalt under marknivå med skoprörelsen i riktning mot maskinen. Grävskopan lyfter, förflyttar (genom svängrörelse) och tippar material medan maskinen är stationär. När lastskopan används, lastar eller gräver maskinen genom att maskinen rör sig framåt och lyfter, transporterar och tippar material.

22. behållare för återvinningsglas:

behållare som kan vara tillverkad av valfritt material och som används för insamling av återvinningsglas. Den är utrustad med åtminstone en öppning för inkastning av tomglas och en för tömning av behållaren.

23. väghyvel:

självgående hjulgående maskin med ett mellan fram- och bakaxeln placerat inställbart blad som hyvlar, förflyttar och fördelar material, normalt för att uppnå en bestämd ytjämnhet.

24. grästrimmare/kantskärare:

bärbar handhållen enhet som drivs av en förbränningsmotor och som är utrustad med en eller flera böjliga linor, trådar eller liknande icke-metalliska böjliga skärelement, såsom ledbara skärblad, och som är avsedd för klippning av ogräs, gräs eller liknande mjuk vegetation. Skäranordningen arbetar i ett plan som är ungefär parallellt med marken (grästrimmare) eller vinkelrätt mot marken (kantskärare).

25. häckklippare:

handhållen utrustning med inbyggd drivmotor avsedd att användas av en ensam operatör för klippning av häckar och buskar med hjälp av ett eller flera fram- och återgående skärblad.

26. högtrycksspolare:

fordon utrustat med anordning för rengöring av avlopp eller liknande installationer med hjälp av en vattenstråle under högt tryck. Anordningen kan vara monterad på ett lastbilschassi eller inbyggd i ett eget chassi. Anordningen kan vara fast eller avtagbar; det senare är fallet vid system med utbytbara överbyggnader.

27. högtryckstvättaggregat:

maskin med munstycken eller andra hastighetshöjande öppningar där vatten – även med tillsatsämnen – kan spruta ut i en fri stråle. I allmänhet består högtryckstvättaggregat av en drivenhet, en tryckgenerator, slangar, sprutanordningar, säkerhetsmekanismer, reglage och mätanordningar. Högtryckstvättaggregat kan vara mobila eller stationära, enligt följande:

— Mobila högtryckstvättaggregat är maskiner som går lätt att flytta och som är avsedda att användas på olika arbetsplatser, och för det ändamålet är de i allmänhet utrustade med eget chassi eller monterade på fordon. Alla erforderliga matarledningar är böjliga och går lätt att koppla från.

— Stationära högtryckstvättaggregat är avsedda att användas på en arbetsplats under längre tid men kan flyttas från en arbetsplats till en annan med lämplig utrustning. De är i allmänhet monterade på medar eller ramar och med matarledningar som kan kopplas från.

28. hydraulhammare:

en utrustning där transportmaskinens hydrauliska kraftkälla används för att aktivera en kolv (ibland med hjälp av gas) som därpå träffar ett verktyg. Den tryckvåg som alstras av detta fortplantas genom verktyget till materialet och gör att det bryts sönder. För att hydraulhammaren skall fungera behövs tillflöde av olja under tryck. Enheten med transportmaskin och hammare sköts i sin helhet av en operatör som vanligtvis sitter i transportfordonets hytt.

29. hydraulaggregat:

varje maskin för användning med utbytbar utrustning som komprimerar vätskor till ett tryck som är högre än inloppstrycket. Ett hydraulaggregat består av en drivkälla, pump, med eller utan tank och tillbehör (t.ex. reglage, tryckbegränsningsventil).

30. fogskärningsmaskin:

mobil maskin avsedd att skära fogar i betong, asfalt och liknande vägytor. Skärverktyget är en skiva som roterar med hög hastighet. Maskinens framåtgående rörelse åstadkoms

— manuellt,

— manuellt med mekanisk hjälp, eller

— med motordrift.

31. kompaktor av hjullastartyp med skopa:

självgående hjulgående komprimeringsmaskin som är utrustad med frontmonterad kopplingsanordning för lastskopa och med stålhjul (valsar), och som i första hand är avsedd för att komprimera, förflytta, hyvla och lasta jord, schaktmassor eller avfall.

32. gräsklippare:

gångmanövrerad eller åkmanövrerad gräsklippare eller en maskin med en eller flera gräsklippningstillsatser där skäranordningen rör sig i ett plan som är ungefär parallellt med marken och där klipphöjden bestäms med utgångspunkt från marknivån med hjälp av hjul, luftkudde, medar etc., och som använder sig av en förbränningsmotor eller elmotor som kraftkälla. Skäranordningen består av

— antingen stela skärelement

— eller en eller flera icke-metalliska trådar eller ett eller flera ledbara icke-metalliska skärelement med en rörelseenergi på mer än 10 J vardera. Rörelseenergin bestäms med hjälp av EN 786:1997, bilaga B.

Kan även vara en gångmanövrerad eller åkmanövrerad gräsklippare eller en maskin med en eller flera gräsklippningstillsatser där skäranordningen roterar kring en vågrät axel för att åstadkomma en skärverkan mot en stationär skärstång eller kniv (cylinderklippare).

33. gräsmattstrimmare/gräsmattskantskärare:

eldriven gångmanövrerad eller handhållen grässkärningsanordning som har ett eller flera skärelement av icke-metalliska trådar eller ett eller flera ledbara icke-metalliska skärelement med en rörelseenergi på högst 10 J vardera, och som är avsedd för klippning av gräs eller liknande mjuk vegetation. Skärelementen rör sig i ett plan som är ungefär parallellt med marken (gräsmattstrimmare) eller vinkelrätt mot marken (gräsmattskantskärare). Rörelseenergin bestäms med hjälp av EN 786:1997, bilaga B.

34. lövblåsare:

motordriven maskin avsedd för att städa bort löv och annat material från gräsmattor, gångstigar, vägar, gator etc. med hjälp av en stark luftström. Den kan vara bärbar (handhållen) eller ej bärbar men mobil.

35. lövuppsamlare:

motordriven maskin avsedd för att samla upp löv och annat skräp med hjälp av en suganordning bestående av en kraftkälla som alstrar vakuum inuti maskinen, ett sugmunstycke samt en behållare för det uppsamlade materialet. Den kan vara bärbar (handhållen) eller ej bärbar men mobil.

36. motviktstruck med förbränningsmotor:

hjulgående lyfttruck som drivs av en förbränningsmotor och som är försedd med motvikt och lyftanordning (mast, teleskoparm eller vikbom). Här ingår

— terrängtruckar (hjulgående motviktstruckar i första hand avsedda för användning i naturlig terräng och i bearbetad terräng, t.ex. byggplatser) och

— andra motviktstruckar, med undantag för motviktstruckar som är speciellt konstruerade för containerhantering.

37. lastmaskin:

självgående maskin som är utrustad med hjul eller larvfötter, har integrerad frontmonterad bärkonstruktion och koppling för lastskopa och som lastar eller gräver genom en framåtgående rörelse hos maskinen och som lyfter, transporterar och tippar material.

38. mobilkran

armkran med egen kraftkälla som kan förflytta sig, med eller utan last, utan fast åkbana och som hålls stabil genom tyngdkraften. Den är försedd med däck, larvfötter eller andra rörliga anordningar för att kunna förflyttas. I fast läge kan den stöttas av utliggande stöd eller andra tillbehör för att öka stabiliteten. Mobilkranens överbyggnad kan ha full, begränsad eller ingen svängcirkel. Den är normalt försedd med en eller flera lyftanordningar och/eller hydrauliska cylindrar för höjning och sänkning av armen och lasten. Mobilkranar är utrustade med teleskoparmar, vikbommar eller fackverksarmar eller en kombination av dessa, av en konstruktion som gör att de lätt kan sänkas. Lasten som hänger från armen kan hanteras med krokblock eller andra lyftanordningar för speciella användningsområden.

39. flyttbar avfallsbehållare:

hjulförsedd behållare i lämplig utformning som är avsedd för tillfällig sopförvaring och försedd med lock.

40. jordfräs:

gångmanövrerad självgående maskin

— med eller utan bärhjul och där arbetsverktyget hackar jorden och samtidigt driver maskinen framåt (jordfräs utan drivning på hjulen),

— framdriven av ett eller flera hjul av olika slag som påverkas direkt av motorn och utrustad med hackverktyg (jordfräs med drivning på hjulen).

41. vägbeläggningsmaskin:

mobil vägbyggnadsmaskin som används för att lägga lager av vägbeläggningsmaterial såsom asfalt, betong och grus på vägytor. Vägbeläggningsmaskiner kan vara utrustade med högkomprimerande avdragare.

42. pålningsutrustning:

utrustning för pålning och påluppdragning, t.ex. slaghammare, påluppdragare, vibratorer eller statiska påldrivnings- och påluppdragningsanordningar i maskiner och komponenter som används för att sätta ner eller dra upp pålar, däribland

— pålningsrigg bestående av transportmaskin (band-, hjul- eller rälsburen, avlastad styrtillsats, lednings- eller styrsystem),

— tillbehör, till exempel pålplintar, pålhattar, lameller, styrstavsföljare, uppspänningsanordningar, anordningar för pålhantering, pålstyrningar, ljud-, stöt- och vibrationsupptagande anordningar, kraftaggregat och generatorer samt personhissar eller plattformar.

43. rörläggare:

självgående maskin försedd med larvfötter eller hjul och särskilt konstruerad för att hantera och lägga rör och transportera rörutrustning. Maskinen, vars grundkonstruktion liknar traktorns, har särskilt utformade element såsom underrede och ram, motvikt, lastarm och lastanordning samt en sidoarm som svänger kring en vertikal axel.

44. pistmaskin:

självgående maskin på larvfötter som används för att utöva en skjutande eller dragande kraft på snö och is med hjälp av påmonterad utrustning.

45. kraftgenerator:

varje anordning som består av en förbränningsmotor som driver en elektrisk rotationsgenerator för kontinuerlig alstring av elektrisk ström.

46. motordriven sopmaskin:

kombinerad sopnings- och uppsamlingsmaskin med utrustning för att sopa in skräp i banan av ett sugintag. Skräpet samlas sedan upp i en behållare med hjälp av en luftström med hög hastighet eller med ett mekaniskt uppsamlingssystem. Sop- och uppsamlingsmaskinen kan antingen vara monterad på ett lastbilschassi eller vara inbyggd i ett eget chassi. Utrustningen kan vara fast eller avtagbar; det senare är fallet med system som har utbytbara överbyggnader.

47. sophämtningsfordon:

fordon som är avsett för hämtning och transport av hushållsavfall och grovsopor baserat på lastning med hjälp av behållare eller för hand. Fordonet kan vara utrustat med en kompakteringsmekanism. Ett sophämtningsfordon består av ett chassi med förarhytt på vilket överbyggnaden är monterad. Den kan vara försedd med en lyftanordning för behållarna.

48. fräsmaskin:

mobil maskin som används för att avlägsna material från belagda vägbanor med hjälp av en motordriven cylinder på vilken fräsverktygen är monterade. Fräsvalsarna roterar under fräsningen.

49. rivare:

gångmanövrerad eller åkmanövrerad motordriven maskin där avståndet till markytan avgör skärdjupet och som är utrustad med en anordning avsedd att vertikalskära eller riva upp gräsytan i trädgårdar, parker och andra liknande områden.

50. flismaskin:

motordriven maskin avsedd för användning i stationärt läge med en eller flera skäranordningar för sönderdelning av grovt organiskt material. Maskinen består i allmänhet av en inmatningsöppning där materialet (som eventuellt kan hållas fast med en anordning) matas in, en anordning som sönderdelar materialet på valfritt sätt (skärning, hackning, krossning eller annat) och en utmatningsöppning där det sönderdelade materialet matas ut. En uppsamlingsanordning kan vara tillkopplad.

51. snöslunga med roterande verktyg:

maskin som används till att avlägsna snö från trafikerade områden med hjälp av en roterande mekanism, varpå snön accelereras och slungas i väg med hjälp av en utblåsningsmekanism.

52. slamsugningsfordon:

fordon utrustat med en anordning för uppsamling av vatten, lera, slam, avfall och liknande material från avlopp och liknande installationer med hjälp av vakuum. Anordningen kan vara monterad på ett lastbilschassi eller inbyggd i ett eget chassi. Utrustningen kan vara fast eller avtagbar; det senare är fallet med system som har utbytbara överbyggnader.

53. tornkran:

svängarmskran med armen monterad överst på ett torn som förblir i huvudsak vertikalt under arbetet. Denna motordrivna anordning är utrustad med anordningar för att höja och sänka hängande laster och för att förflytta sådana laster genom ändring av svängradien eller genom vridning eller förflyttning av hela lyftanordningen. Vissa kranar utför flera men inte nödvändigtvis alla dessa rörelser. Kranen kan vara installerad i fast läge eller vara utrustad med anordningar för förflyttning i sid- eller höjdled.

54. dikningsmaskin:

gång- eller åkmanövrerad självgående maskin försedd med hjul eller larvfötter och med front- eller bakmonterad koppling och tillsats för grävskopa, i huvudsak avsedd för grävning av diken som en kontinuerlig process genom maskinens rörelse.

55. rotertransportbil:

fordon utrustat med en trumma för transport av färdigblandad betong från en betongblandningsanläggning till arbetsplatsen. Trumman kan rotera både när fordonet kör och när det står stilla. Trumman töms på arbetsplatsen genom att den svängs upp. Trumman kan drivas av fordonets motor eller av en separat motor.

56. vattenpumpaggregat:

maskin som består av en vattenpump och det tillhörande drivsystemet. Det används för att pumpa vatten från en lägre till en högre höjd.

57. svetsgenerator:

varje roterande generatorenhet avsedd att alstra svetsström.









BILAGA II

EG-FÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE

En EG-försäkran om överensstämmelse skall innehålla följande uppgifter:

— Namn och adress på tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud.

— Namn och adress på den person som innehar den tekniska dokumentationen.

— Beskrivning av utrustningen.

— Vilket förfarande för bedömning av överensstämmelse som har följts, och i förekommande fall det berörda anmälda organets namn och adress.

— Uppmätt ljudeffektnivå på en utrustning som är representativ för denna typ.

— Garanterad ljudeffektnivå för denna utrustning.

— En hänvisning till detta direktiv.

— En försäkran om att utrustningen överensstämmer med kraven i detta direktiv.

— I tillämpliga fall en försäkran om överensstämmelse och hänvisning till andra gemenskapsdirektiv som tillämpats.

— Plats och datum för försäkran.

— Uppgifter om den person som är befullmäktigad att underteckna den lagligt bindande försäkran för tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud.









BILAGA III

METODER FÖR MÄTNING AV LUFTBURET BULLER FRÅN UTRUSTNING FÖR ANVÄNDNING UTOMHUS

Omfattning

I denna bilaga fastställs de metoder för mätning av luftburet buller som skall användas för att bestämma ljudeffektnivån hos utrustning som omfattas av detta direktiv i samband med de förfaranden för bedömning av överensstämmelse som hör till detta direktiv.

För varje enskild utrustningstyp som anges i artikel 2.1 innehåller del A av denne bilaga

— grundläggande bullermätningsstandarder och

— allmänna tillägg till dessa grundläggande bullermätningsstandarder

för mätning av ljudtrycksnivån på en mätyta som omsluter ljudkällan och för beräkning av den ljudeffektnivå källan alstrar.

För varje enskild utrustningstyp som anges i artikel 2.1 innehåller del B av denna bilaga följande:

— En rekommenderad grundläggande bullermätningsstandard innehållande — — en hänvisning till den grundläggande bullermätningsstandard som valts från del A, — provplatsen, — värdet på konstanten K2A, — mätytans form, — antalet mikrofoner som skall användas och deras läge.

— Uppgifter om driftsförhållanden, innehållande — — hänvisning till en standard (i förekommande fall), — krav beträffande utrustningens montering, — en metod för beräkning av slutvärdena på ljudeffektnivåerna, i de fall flera provningar vid olika driftsförhållanden skall användas.

— Ytterligare information.

Vid provning av en viss typ av utrustning får tillverkaren eller hans i gemenskapen etablerade ombud i allmänhet välja en av de grundläggande bullermätningsstandarderna i del A och tillämpa driftsförhållandena i del B för den aktuella utrustningstypen. Om det råder delade meningar skall emellertid den rekommenderade grundläggande bullermätningsstandarden i del B användas tillsammans med driftsförhållandena i del B.









DEL A

GRUNDLÄGGANDE BULLERMÄTNINGSSTANDARDER

För bestämning av ljudeffektnivån hos sådan utrustning som är avsedd att användas utomhus och som avses i artikel 2.1 kan de grundläggande bullermätningsstandarderna

EN ISO 3744:1995

EN ISO 3746:1995

användas generellt med följande generella tillägg:

1. Mätosäkerhet

Ingen hänsyn tas till mätosäkerheter i rambestämmelserna för förfaranden rörande bedömning av överensstämmelse i konstruktionsfasen.

2. Drift av bullerkällan under provningen

2.1 Fläktvarvtal

Om maskinens motor eller hydraulsystem har fläktar (en eller flera) skall dessa vara i gång under provningen. Fläktvarvtalet skall uppges och ställas in av maskintillverkaren i enlighet med ett av nedanstående villkor. Fläktvarvtalet måste finnas med i provningsrapporten och skall användas vid påföljande mätningar.

a) Fläktdrivning direkt kopplad till motorn Om fläktdrivningen är direkt kopplad till motorn (t.ex. genom en fläktrem) och/eller hydraulutrustning skall fläkten vara i gång under provningen.

b) Fläktdrivning med flera fasta varvtal Om fläkten kan köras vid flera fasta varvtal skall provningen utföras — antingen vid maximalt driftsvarvtal, — eller i en första provning med fläkten stilla och i en andra provning med maximalt varvtal. Slutvärdet på ljudtrycksnivån LpA räknas sedan fram ur de båda provningsresultaten med hjälp av följande ekvation: — — där — LpA,0 % är ljudtrycksnivån som bestämts med fläkten stilla, — LpA,100 % är ljudtrycksnivån som bestämts med fläkten på maximalt varvtal.

c) Fläktdrivning med steglöst variabelt varvtal Om fläkten kan köras med steglöst variabelt varvtal skall provningen utföras antingen enligt 2.1 b eller med fläktvarvtalet inställt av tillverkaren på lägst 70 % av maximalt varvtal.

2.2 Provning av motordriven utrustning utan belastning

För dessa mätningar skall maskinens motor och hydraulsystem ha varmkörts i enlighet med anvisningarna, och säkerhetsbestämmelserna måste följas.

Provningen utförs med maskinen i stationärt läge utan att arbetsredskapet eller transportmekanismen används. Under provningen skall motorns tomgångsvarvtal inte underskrida det nominella varvtal som motsvarar nettoeffekten ( 18 ).

Om maskinen drivs av en generator eller från elnätet skall frekvensen för den matningsström som tillverkaren uppgett för motorn vara stabil inom ±1 Hz (vid induktionsmotor), och matningsspänningen hålla sig inom ±1 % från märkspänningen (vid kommutatormotor). Matningsspänningen skall mätas vid stickproppen till en fast ansluten kabel eller sladd på maskinen, eller vid maskinens strömingång om kabeln är borttagbar. Vågformen i strömmen från en generator skall vara likvärdig med vågformen i nätet.

Om maskinen går på batteri, skall detta vara fulladdat.

Det använda varvtalet och motsvarande nettoeffekt skall uppges av maskintillverkaren och måste finnas med i provningsrapporten.

Om maskinen är utrustad med flera motorer, skall de köras samtidigt under provningen. Om det inte är möjligt, skall provning göras med samtliga motorkombinationer som är möjliga.

2.3 Provning av motordriven utrustning under belastning

För dessa mätningar skall maskinens motor (drivanordning) och hydraulsystem ha varmkörts i enlighet med anvisningarna, och säkerhetsbestämmelserna måste följas. Varningsanordningar som signalhorn eller backvarnare får inte användas under provningen.

Maskinens varvtal eller hastighet under provningen skall antecknas och tas med i provningsrapporten.

Om maskinen är utrustad med flera motorer och/eller drivaggregat skall de köras samtidigt under provningarna. Om det inte är möjligt, skall samtliga möjliga kombinationer av motorer och/eller drivaggregat provas.

För varje typ av utrustning som skall provas under belastning skall driftsförhållandena specificeras så att i princip samma effekter och påkänningar uppnås som under verkliga driftsförhållanden.

2.4 Provning av handmanövrerad utrustning

Konventionella driftsförhållanden skall föreskrivas för varje typ av handmanövrerad utrustning, så att i princip samma effekter och påkänningar uppnås som under verkliga driftsförhållanden.

3. Beräkning av ytljudtrycksnivå

Ytljudtrycksnivån skall bestämmas minst tre gånger. Om minst två av de erhållna värdena inte skiljer sig åt med mer än 1 dB, krävs ingen ytterligare mätning. I motsatt fall skall mätningarna fortsätta tills man erhållit två värden som inte skiljer sig åt med mer än 1 dB. Den A-viktade ytljudtrycksnivå som skall användas vid beräkning av ljudeffektnivån är det aritmetiska medelvärdet av de två högsta värden som inte skiljer sig åt med mer än 1 dB.

4. Information som skall anges i rapporten

Den A-viktade ljudeffektnivån för den provade bullerkällan skall anges med avrundning till närmaste heltal (om decimalen är under 5 avrundas den nedåt, om den är 5 eller över avrundas den uppåt).

Rapporten skall omfatta de tekniska data som behövs för identifiering av den provade bullerkällan, liksom bullerprovningsföreskrifter och akustiska data.

5. Ytterligare mikrofonlägen på den halvsfäriska mätytan (EN ISO 3744:1995)

Utöver föreskrifterna i punkt 7.2.1 och 7.2.2 i EN ISO 3744:1995 är det tillåtet att använda en uppsättning av tolv mikrofoner på den halvsfäriska mätytan. Placeringen av de tolv mikrofonerna på ytan av en halvsfär med radie r finns upptagna som kartesiska koordinater i följande tabell. Radien r i halvsfären skall vara minst två gånger så stor som den största dimensionen i referensparallellepipeden. Referensparallellepipeden definieras som minsta möjliga rektangulära parallellepiped som kan omsluta utrustningen (utan tillbehör) och avslutas på det reflekterande planet. Halvsfärens radie skall avrundas uppåt till det närmaste högre av värdena 4, 10 eller 16 m.

Antalet mikrofoner (12) kan minskas till sex, men mikrofonlägena 2, 4, 6, 8, 10 och 12 enligt föreskrifterna i punkt 7.4.2 i EN ISO 3744:1995 måste alltid användas.

I allmänhet skall metoden med sex mikrofonlägen på en halvsfärisk mätyta användas. Om det finns andra bestämmelser i bullerprovningsföreskrifterna i detta direktiv för särskild utrustning, skall dessa bestämmelser användas.







Tabell Koordinater för de tolv mikrofonlägena Mikrofon nr x/r y/r Z 1 1 0 1,5 m 2 0,7 0,7 1,5 m 3 0 1 1,5 m 4 - 0,7 0,7 1,5 m 5 - 1 0 1,5 m 6 - 0,7 - 0,7 1,5 m 7 0 - 1 1,5 m 8 0,7 - 0,7 1,5 m 9 0,65 0,27 0,71 r 10 - 0,27 0,65 0,71 r 11 - 0,65 - 0,27 0,71 r 12 0,27 - 0,65 0,71 r

6. Miljökorrektion K2A

Utrustningen skall mätas på en reflekterande yta av betong eller icke-porös asfalt, därefter skall miljökorrektionen K2A fastställas till K2A = 0. Om det finns andra bestämmelser i bullerprovningsföreskrifterna i detta direktiv för en särskild utrustning, skall dessa bestämmelser användas.

Figur

Ytterligare mikrofonlägen på halvsfären (tolv mikrofonlägen)









DEL B

BULLERPROVNINGSFÖRESKRIFTER FÖR SÄRSKILD UTRUSTNING

0. UTRUSTNING SOM PROVAS UTAN BELASTNING

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

Reflekterande yta av betong eller icke-porös asfalt.

Miljökorrektion K2A

K2A = 0.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

i) Om referensparallellepipedens längsta sida inte överstiger 8 m: Halvsfär/sex mikrofonlägen i enlighet med del A punkt 5/i enlighet med del A punkt 5.

ii) Om referensparallellepipedens längsta sida överstiger 8 m: Parallellepiped/i enlighet med ISO 3744:1995 med mätavstånd d = 1 m.

Driftsförhållanden under provning

Provning utan belastning

Bullerprovningen skall utföras enligt del A, punkt 2.2.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

1. SKYLIFTAR MED FÖRBRÄNNINGSMOTOR

Se nummer 0.

2. RÖJSÅGAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 10884:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 10884:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

ISO 10884:1995, punkt 5.3.

Observationstidens längd

ISO 10884:1995.

3. BYGGHISSAR FÖR VARUTRANSPORT

Se nummer 0.

Motorns geometriska centrum skall befinna sig ovanför halvsfärens mittpunkt. Hissen skall röra sig utan belastning och vid behov lämna halvsfären i riktning mot punkt 1.

4. BANDSÅGAR FÖR BYGGARBETSPLATSER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 7960:1995, bilaga J med d = 1 m.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Enligt ISO 7960:1995, bilaga J (endast punkt J2b).

Observationstidens längd

Enligt ISO 7960:1995, bilaga J.

5. BÄNKMONTERADE CIRKELSÅGAR FÖR BYGGARBETSPLATSER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 7960:1995, bilaga A, mätavstånd d = 1 m.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

ISO 7960:1995, bilaga A (endast punkt A2b).

Observationstidens längd

ISO 7960:1995, bilaga A.

6. KEDJESÅGAR, BÄRBARA

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 9207:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 9207:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning/provning utan belastning

Full belastning vid sågning av trä/motor vid högsta varvtal utan belastning

a) såg som drivs med förbränningsmotor: ISO 9207:1995, punkt 6.3 och 6.4.

b) såg som drivs med elektrisk motor: en provning motsvarande ISO 9207:1995, punkt 6.3, och en provning med motorn på högsta varvtal utan belastning.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

ISO 9027:1995, punkt 6.3 och 6.4.

Ljudeffektnivån LWA beräknas med följande formel:

där LW1 och LW2 är medeltalet av ljudeffektnivåerna vid de två olika driftslägena enligt definitionen ovan.

7. KOMBINATIONSFORDON FÖR HÖGTRYCKSSPOLNING OCH SLAMSUGNING

Om möjligt skall båda delarna av utrustningen köras samtidigt i enlighet med nummer 26 och 52. Annars skall de mätas separat och de högre värdena anges.

8. KOMPAKTORER

i) ICKE-VIBRERANDE VÄLTAR

Se nummer 0.

ii) ÅKMANÖVRERADE VIBRATIONSVÄLTAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Vibrationsvälten skall vara installerad på en eller flera lämpliga luftkuddar av till exempel elastiskt material. Dessa skall vara tillverkade av mjukt material (elastomer eller liknande) och vara uppblåsta till ett tryck som gör att maskinen höjs med minst 5 cm. Kuddens eller kuddarnas storlek skall vara sådan att maskinen är stabil under provningen.

Provning under belastning

Maskinen skall provas i stationärt läge med motorn vid nominellt varvtal (enligt tillverkarens uppgift) och de rörliga mekanismerna bortkopplade. Komprimeringsmekanismen skall köras under användning av den högsta möjliga komprimeringseffekt som överensstämmer med kombinationen av högsta frekvens och högsta möjliga amplitud för den frekvensen enligt tillverkarens uppgift.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

iii) VIBRATIONSPLATTOR, VIBRATIONSSTAMPAR, EXPLOSIONSSTAMPAR OCH GÅNGMANÖVRERADE VIBRATIONSVÄLTAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

EN 500-4 rev. 1:1998, bilaga C.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

EN 500-4 rev. 1:1998, bilaga C.

Observationstidens längd

EN 500-4 rev. 1:1998, bilaga C.

9. KOMPRESSORER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

Halvsfär/sex mikrofonlägen i enlighet med del A, punkt 5/i enlighet med del A, punkt 5

eller

en parallellepiped enligt ISO 3744:1995 med mätavståndet d = 1 m.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Kompressorerna skall vara installerade på det reflekterande planet. Kompressorer som är monterade på medar skall vara placerade på en 0,40 meter hög sockel, om inte en annan uppställning föreskrivs i tillverkarens installationsanvisningar.

Provning under belastning

Kompressorn under provning skall ha varmkörts och köras under samma stabila förhållanden som i kontinuerlig drift. Den skall ha genomgått ordentlig service och smörjning i enlighet med tillverkarens anvisningar.

Ljudeffektnivån skall bestämmas antingen vid full belastning eller under driftsförhållanden som är reproducerbara och representativa för den bullrigaste driften vid typisk användning av maskinen under provning; det alternativ som är bullrigast skall väljas.

Om hela anläggningen är sådan att vissa komponenter, till exempel mellankylare, är uppsatta på avstånd från kompressorn, skall man försöka avskilja bullret från sådana delar vid bullerprovningen. För att skilja bullerkällorna åt kan det krävas särskild utrustning för att dämpa bullret från dessa källor under mätningen. Bulleregenskaperna och beskrivningen av driftsförhållandena för dessa delar skall anges separat i provningsrapporten.

Under provningen skall avgaserna från kompressorn ledas genom ett rör bort från provningsområdet. Man skall se till att det buller som förorsakas av de utsläppta avgaserna är minst 10 dB lägre än det buller som skall mätas på alla mätställen (till exempel genom att använda ljuddämpare).

Man skall se till att inget extra buller orsakas av luftutsläppen på grund av turbulens vid kompressorns utloppsventil.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

10. BETONGSPETT OCH MEJSELHAMMARE, HANDHÅLLNA

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

Halvsfär/sex mikrofonlägen i enlighet med del A, punkt 5 och följande tabell/i enlighet med utrustningens massa enligt följande tabell:







Utrustningens massa m i kg Halvsfärens radie z för mikrofonlägena 2, 4, 6 och 8 m < 10 2 m 0,75 m m ≥ 10 4 m 1,50 m

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Varje anordning skall provas i vertikalt läge.

Om den provade anordningen har ett luftutsläpp skall dess centrumlinje vara lika långt från två mikrofonlägen. Bullret från kraftkällan får inte påverka mätningen av bullret från den provade anordningen.

Stöd för anordningen

Anordningen skall under provningen vara kopplad till ett verktyg monterat i ett kubformat betongblock placerat i en betonggrop nedsänkt i marken. Ett mellanstycke av stål kan under provningen föras in mellan anordningen och det stödjande verktyget. Detta mellanstycke skall utgöra en stabil struktur mellan anordningen och stödverktyget. Dessa bestämmelser ingår i figur 10.1.

Blockets egenskaper

Blocket skall vara kubformat med en kant på 0,60 m ± 2 mm och så regelbundet som möjligt. Det skall vara tillverkat av armerad betong och noggrant vibrerat i lagar på upp till 0,20 m för undvikande av onödig sedimentering.

Betongens kvalitet

Betongens kvalitet skall motsvara C 50/60 i ENV 206.

Betongblocket skall vara armerat med 8 mm tjocka armeringsjärn utan förankringar, med samtliga armeringsjärn oberoende av varandra. Utformningen illustreras i figur 10.2.

Stödverktyg

Verktyget skall vara fast monterat i blocket och bestå av en stamp som är minst 178 mm och högst 220 mm i diameter och en fastspänningsanordning motsvarande den som vanligtvis används med den provade anordningen och som överensstämmer med ISO 1180:1983, men som är tillräckligt lång för att det praktiska provet skall kunna utföras.

Lämplig behandling skall utföras för integrering av de båda komponenterna. Verktyget skall vara fastsatt i blocket på sådant sätt att den nedre delen av stampen är 0,30 m från den övre delen av blocket (se figur 10.2).

Blocket skall förbli mekaniskt oskadat i synnerhet vid den punkt där det stödjande verktyget och betongen möts. Före och efter varje provning skall det fastställas att det ingjutna verktyget är integrerat med blocket.

Placering av blocket

Blocket skall vara placerat i en fullständigt betongklädd grop täckt av en avskärmningsplatta på minst 100 kg/m2, i enlighet med figur 10.3, så att avskärmningsplattans övre yta befinner sig jäms med marken. För undvikande av parasitbuller skall blocket vara isolerat mot bottnen och sidorna av gropen med elastiska block med en avskärmningsfrekvens som inte får överstiga halva den provade utrustningens slaghastighet, uttryckt i slag per sekund.

Öppningen i avskärmningsplattan genom vilken fastspänningsanordningen passerar skall vara så liten som möjligt och tätad med en mjuk ljudisolerande packning.

Provning under belastning

Den provade anordningen skall vara ansluten till det stödjande verktyget.

Den provade anordningen skall köras under stabila förhållanden och arbeta med samma stadigvarande bulleralstring som vid normal användning.

Den provade anordningen skall köras på den högsta effekt som anges i informationen till köparen.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

Figur 10.1

Schematiskt diagram över mellanstycket

Figur 10.2

Provningsblock

Figur 10.3

Provningsanordning

Värdet för A skall vara sådant att avskärmningsplattan, som vilar på den elastiska packningen J, är jäms med marken

11. BETONG- ELLER MURBRUKSBLANDARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Blandningsanordningen (trumman) skall vara fylld, till nominell kapacitet, med sand av kornstorlek 0-3 mm och fuktighet på 4-10 %.

Blandningsanordningen skall köras vid lägst nominellt varvtal.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

12. BYGGVINSCHAR

Se nummer 0.

Motorns geometriska mittpunkt skall befinna sig ovanför halvsfärens mittpunkt. Vinschen skall vara ansluten men ingen belastning skall vara pålagd.

13. MASKINER FÖR RÖRTRANSPORT OCH SPRUTNING AV BETONG OCH MURBRUK

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Om maskinen är utrustad med en bom skall denna vara upprätt och röret skall leda tillbaka till påfyllningstratten. Om bom saknas skall maskinen vara utrustad med ett horisontellt rör på åtminstone 30 meter som leder tillbaka till påfyllningstratten.

Provning under belastning

i) Maskiner för rörtransport och sprutning av betong: Transportsystemet och röret skall fyllas med en betongliknande substans där cementen är ersatt med ett tillsatsmedel, t.ex. fin aska. Maskinen skall köras vid högsta effekt med en arbetscykel som inte är längre än 5 sekunder (om den är längre än så skall vatten tillsättas till ”betongen” så att detta värde uppnås).

ii) Maskiner för rörtransport och sprutning av murbruk: Transportsystemet och röret skall fyllas med en substans liknande putsbruk där cementen är ersatt med ett tillsatsmedel, t.ex. metylcellulosa. Maskinen skall köras vid högsta effekt med en arbetscykel som inte är längre än 5 sekunder (om den är längre än så skall vatten tillsättas till ”murbruket” så att detta värde uppnås).

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

14. BANDTRANSPORTÖRER

Se nummer 0.

Motorns geometriska mittpunkt skall vara belägen ovanför halvsfärens mittpunkt. Bandet skall röra sig utan belastning och – vid behov – lämna halvsfären i riktning mot punkt 1.

15. KYLUTRUSTNING PÅ FORDON

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Kylutrustningen skall installeras i ett verkligt eller simulerat lastutrymme och provas i stationärt läge där kylutrustningens höjd skall vara typisk för de avsedda installationskraven enligt informationen till köparen. Kraftkällan till kylutrustningen skall köras vid ett varvtal som ger det högsta varvtal för kylkompressorn och fläkten som anges i informationen. Om kylutrustningen är avsedd att drivas av fordonets framdrivningsmotor skall motorn inte användas under provningen och kylutrustningen skall vara kopplad till lämplig elektrisk kraftkälla. Löstagbara dragenheter skall vara avlägsnade under provningen.

Kylutrustning som är installerad i kyllastenheter som har alternativa kraftkällor skall provas separat för varje kraftkälla. Det provresultat som rapporteras skall åtminstone återge det driftssätt som medför mest buller.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

16. SCHAKTMASKINER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 6395:1988.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 6395:1988.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Schaktmaskiner med larvfötter skall provas på provplatsen i enlighet med punkt 6.3.3 i ISO 6395:1988.

Provning under belastning

ISO 6395:1988, bilaga B.

Observationstidens längd och hänsyn till eventuella andra driftsförhållanden

ISO 6395:1988, bilaga B.

17. BORRIGGAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

EN 791:1995, bilaga A.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

18. DUMPRAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 6395:1988.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 6395:1988.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Likvärdigt med ISO 6395:1988, bilaga C, med följande ändring:

Andra stycket i C.4.3 skall ersättas med följande:

”Motorn skall köras i friläge vid högsta reglerade varvtal (hög tomgång). Ställ skopan i tippläge (tömning) upp till cirka 75 % av maxrörelsen och ta den tillbaka till transportläge tre gånger. Denna sekvens skall betraktas som en enda cykel i stationärt hydraulläge.

Om motorn inte används för tippning av skopan, skall motorn köras på tomgång i friläge. Mätningen skall göras utan tippning av skopan. Observationen skall göras i 15 sekunder.”

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

ISO 6395:1988, bilaga C.

19. UTRUSTNING FÖR AV- OCH PÅLASTNING AV TANKAR ELLER SILOR PÅ LASTBILAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Utrustningen skall provas med lastbilen i stationärt läge. Motorn som driver utrustningen skall köras på det varvtal som enligt anvisningarna till köparen ger högsta effekt för utrustningen.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

20. GRÄVMASKINER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 6395:1988.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 6395:1988.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

ISO 6395:1988, bilaga A.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

ISO 6395:1988, bilaga A.

21. GRÄVLASTARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 6395:1988.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 6395:1988.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

ISO 6395:1988, bilaga D.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

ISO 6395:1988, bilaga D.

22. BEHÅLLARE FÖR ÅTERVINNINGSGLAS

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

För dessa bullerprovningsföreskrifter skall engångsljudtrycket Lpls enligt EN ISO 3744:1995, punkt 3.2.2, användas för att mäta ljudtrycket vid mikrofonlägena.

Miljökorrektion K2A

Mätningar utomhus

K2A = 0.

Mätningar inomhus

Värdet för konstanten K2A , som fastställs i enlighet med bilaga A i EN ISO 3744:1995, skall vara ≤ 2,0 dB, i vilket fall K2A skall bortses från.

Driftsförhållanden under provning

Bullermätningen skall utföras under en fullständig cykel, som inleds med en tom behållare och avslutas när 120 flaskor har kastats in i behållaren.

Glasflaskorna skall definieras på följande sätt:

— Rymd: 75 cl

— Massa: 370 ± 30 g

Den person som utför provningen skall hålla varje flaska i halsen med botten mot behållarens öppning och sedan försiktigt föra in den genom öppningen mot mitten av behållaren, och om möjligt undvika att flaskan stöter mot väggen. Endast påfyllningsöppningen närmast mikrofonläge 12 skall användas för att kasta in flaskorna.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

Det A-viktade engångsljudtrycket skall helst mätas samtidigt vid alla sex mikrofonlägena för varje flaska som kastas in i behållaren.

Det A-viktade engångsljudeffektens medelvärde över mätytan skall beräknas enligt EN ISO 3744:1995, punkt 8.1.

Det A-viktade engångsljudeffektens medelvärde för alla 120 flaskor som kastas in skall beräknas som genomsnittet av det logaritmiska medelvärdet av det A-viktade engångsljudtrycket över mätytan.

23. VÄGHYVLAR

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 6395:1988.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 6395:1988.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Enligt ISO 6395:1988, bilaga B.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas om fler än en uppsättning driftsförhållanden används

ISO 6395:1988, bilaga B.

24. GRÄSTRIMMARE/KANTSKÄRARE

Se nummer 2.

Maskinen skall med hjälp av en lämplig anordning placeras så att skäranordningen befinner sig ovanför halvsfärens mittpunkt. För grästrimmare skall skäranordningens mittpunkt vara cirka 50 mm ovanför ytan. För att få plats för skärbladen skall kantskärare placeras så nära provytan som möjligt.

25. HÄCKKLIPPARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 11094:1991.

Vid oenighet skall mätningarna göras utomhus på en konstgjord yta (4.1.2 i ISO 11094:1991).

Miljökorrektion K2A

Mätningar utomhus

K2A = 0

Mätningar inomhus

Värdet för konstanten K2A , som fastställs utan den konstgjorda ytan och i enlighet med bilaga A i EN ISO 3744:1995, skall vara ≤ 2,0 dB, i vilket fall K2A skall bortses från.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 11094:1991.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Häckklipparen skall hållas på naturligt sätt som för normal användning antingen av en person eller av en lämplig anordning på så sätt att skäranordningen befinner sig ovanför halvsfärens mittpunkt.

Provning under belastning

Häckklipparen skall användas vid nominellt varvtal med arbetande skäranordning.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

26. HÖGTRYCKSSPOLARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Högtrycksspolaren skall provas i stationärt läge. Motorn och hjälpenheterna skall köras vid det varvtal som anges av tillverkaren för användning av utrustningen, och högtryckspumpen eller -pumparna skall köras vid det högsta varvtal och högsta arbetstryck som anges av tillverkaren. Ett anpassat munstycke skall användas så att trycket hålls precis under tryckreduceringsventilens reaktionströskel. Ljudet från munstycket får inte påverka mätningsresultaten.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 30 sekunder.

27. HÖGTRYCKSTVÄTTAGGREGAT

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

Parallellepiped/enligt EN ISO 3744:1995 med mätavståndet d = 1 m.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Högtryckstvättaggregatet skall installeras på det reflekterande planet. Maskiner monterade på medar skall placeras på en 0,40 m hög sockel, om inget annat anges i tillverkarens installationsanvisningar.

Provning under belastning

Rengöringsmaskinen skall iordningställas för användning inom de gränsvärden som anges av tillverkaren. Under provningen skall munstycket vara kopplat till den rengöringsmaskin som ger högst tryck vid användning enligt tillverkarens anvisningar.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

28. HYDRAULHAMMARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

Halvsfär/sex mikrofonlägen i enlighet med del A, punkt 5/r = 10 m.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

För provningen anbringas hammaren i en bäranordning, och ett särskilt provningsblock skall användas. I figur 28.1 anges karakteristika för provningsblocket och i figur 28.2 visas bäranordningens läge.

Bäranordning

Bäranordningen för provningshammaren skall uppfylla kraven i de tekniska specifikationerna för provningshammaren särskilt för viktområde, hydraulisk uteffekt, oljeflöde och returledningsmottryck.

Montering

Den mekaniska installationen och anslutningarna (slangar, rör osv.) måste överensstämma med specifikationerna i tekniska data för hammaren. Signifikant buller som orsakas av rör och olika mekaniska komponenter som behövs för installationen bör elimineras. Alla anslutningar till komponenter måste vara väl åtdragna.

Hammarens stabilitet och statiska hållkraft

Hammaren skall hållas fast ordentligt av bäranordningen så att stabiliteten blir densamma som under normala driftsförhållanden. Hammaren måste användas i upprätt läge.

Verktyg

Ett trubbigt verktyg skall användas vid mätningarna. Längden på verktyget måste uppfylla kraven i figur 28.1 (provningsblock).

Provning under belastning

Hydraulisk ineffekt och oljeflöde

Hydraulhammarens driftsförhållanden skall på lämpligt sätt regleras, mätas och anges i rapporten i enlighet med motsvarande tekniska värden i specifikationen. Den provade hammaren måste användas på ett sådant sätt att minst 90 % av hammarens högsta hydrauliska ineffekt och oljeflöde kan uppnås.

Man skall se till att osäkerheten totalt ligger inom ±5 % för mätkedjorna för p s och Q. Därigenom säkerställs att den hydrauliska ineffekten fastställs med en noggrannhet av ± 10 %. Vid ett lineärt förhållande mellan den hydrauliska ineffekten och den avgivna ljudeffekten innebär detta en variation på mindre än ±0,4 dB vid fastställandet av ljudeffektnivån.

Inställbara komponenter som inverkar på hammareffekten

Alla ackumulatorer, centrala ventiler för tryck och andra eventuella inställbara komponenter måste vara förinställda enligt de värden som anges i tekniska data. Om det finns möjlighet till mer än en fast slaghastighet, måste mätningarna göras med användning av samtliga inställningar. Lägsta och högsta värden skall anges.

Storheter som skall mätas







p s Medelvärdet för det hydrauliska tillförseltrycket vid drift av hammaren under minst tio slag. Q Medelvärdet för oljeflödet vid brytarinloppet, mätt samtidigt med p s. T Oljetemperaturen måste ligga mellan + 40 °C och + 60 °C vid mätningarna. Temperaturen i hydraulbrytarhuset måste ha stabiliserats till normal arbetstemperatur innan mätningarna inleds. P a Gastrycken i samtliga ackumulatorer före fyllning måste mätas i statiskt läge (utan att brytaren arbetar) vid en stabil omgivningstemperatur mellan + 15 °C och + 25 °C. Den uppmätta omgivningstemperaturen skall registreras tillsammans med det uppmätta gastrycket i ackumulatorn före fyllning.

Parametrar som skall beräknas genom de uppmätta driftsparametrarna

P IN Brytarens hydrauliska ineffekt P IN = p s . Q

Mätning av trycket i hydraultillförselledningen, ps

— p s måste mätas så nära brytarens inloppsanslutning som möjligt.

— p s skall mätas med manometer (minsta diameter 100 mm, noggrannhetsklass ± 1,0 % FSO).

Oljeflöde vid brytarinloppet, Q

— Q måste mätas i tillförseltryckledningen så nära brytarens inloppsanslutning som möjligt.

— Q måste mätas med elektrisk flödesmätare (noggrannhetsklass ± 2,5 % av avläst flöde).

Mätpunkt för oljetemperaturen, T

— T måste mätas i bäranordningens oljetank eller i hydraulledningen till hammaren. Mätpunkten skall anges i rapporten.

— Temperaturavläsningen måste ligga inom ± 2 °C av det faktiska värdet.

Observationstidens längd/hur ljudeffektnivån skall fastställas

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

Mätningarna upprepas tre gånger, eller fler vid behov. Slutresultatet beräknas som medeltalet av de två högsta värdena med en differens på högst 1 dB.

Definitioner







d verktygsdiameter (mm) d1 städets diameter, 1 200 ± 100 mm d2 innerdiameter på stödkonstruktionen till städet, ≤ 1 800 mm d3 diameter på provningsblocksplattan ≤ 2 200 mm d4 diameter på verktygsöppningen i plattan ≤ 350 mm d5 diameter på verktygstätningen ≤ 1 000 mm h1 synlig verktygslängd mellan den lägsta delen av kåpan och verktygstätningens övre yta (mm) h1 = d ± d/2 h2 verktygstätningens tjocklek över plattan, ≤ 20 mm (om verktygstätningen är under plattan är dess tjocklek inte begränsad; den kan vara gjord av skumgummi) h3 avstånd mellan plattans övre yta och städets övre yta, 250 ± 50 mm h4 tjocklek på den isolerande skumgummitätningen för plattan, ≤ 30 mm h5 städtjocklek, 350 ± 50 mm h6 verktygsinträngning, ≤ 50 mm

Om den kvadratiska formen av provningsblockskonstruktion används, är den största längden lika med 0,89 × motsvarande diameter.

Det tomma utrymmet mellan plattan och städet kan fyllas med elastiskt skumgummi eller annat absorptionsmaterial, täthet < 220 kg/m3.

29. HYDRAULAGGREGAT

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Hydraulaggregatet skall installeras på det reflekterande planet. Hydraulaggregat på medar skall placeras på en 0,40 m hög sockel, om inget annat anges i tillverkarens installationsanvisningar.

Provning under belastning

Under provningen får inga verktyg vara kopplade till hydraulaggregatet.

Hydraulaggregatet skall iordningställas för användning inom de gränsvärden som anges av tillverkaren. Det skall köras på nominellt varvtal och vid nominellt tryck. Det nominella varvtalet och trycket är de som anges i anvisningarna till köparen.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

30. FOGSKÄRNINGSMASKINER

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Driftsförhållanden under provning

Provning under belastning

Fogskärningsmaskinen skall utrustas med största möjliga blad enligt tillverkarens anvisningar till köparen. Motorn skall köras på högsta varvtal med bladet i tomgång.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

31. KOMPAKTORER

Se nummer 37.

32. GRÄSKLIPPARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 11094:1991.

Vid oenighet skall mätningarna utföras utomhus på en konstgjord yta (4.1.2 i ISO 11094:1991).

Miljökorrektion K2A

Mätningar utomhus

K2A = 0

Mätningar inomhus

Värdet för konstanten K2A , fastställt utan den konstgjorda ytan och enligt bilaga A i EN ISO 3744:1995, skall vara ≤ 2,0 dB, i vilket fall K2A skall bortses från.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 11094:1991.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Om gräsklipparens hjul orsakar en försänkning av den konstgjorda ytan på mer än 1 cm, skall hjulen placeras på underlag så att de är i nivå med den konstgjorda ytan före försänkningen. Om skäranordningen inte kan skiljas från gräsklipparens drivhjul skall gräsklipparen provas på underlag medan skäranordningen körs på högsta varvtal enligt tillverkarens uppgifter. Underlagen skall vara så utformade att de inte påverkar mätresultaten.

Provning utan belastning

ISO 11094:1991.

Observationstidens längd

ISO 11094:1991.

33. GRÄSMATTSTRIMMARE/GRÄSMATTSKANTSKÄRARE

Se nummer 32.

Trimmaren/kanstskäraren skall med hjälp av en lämplig anordning placeras så att skäranordningen befinner sig ovanför halvsfärens mittpunkt. För gräsmattstrimmare skall skäranordningens mittpunkt vara ca 50 mm ovanför ytan. För att få plats för skärbladen skall gräsmattskantskärare placeras så nära provytan som möjligt.

34. LÖVBLÅSARE

Grundläggande bullermätningsstandard

EN ISO 3744:1995.

Provplats

ISO 11094:1991.

Vid oenighet skall mätningarna göras utomhus på den konstgjorda ytan (4.1.2 i ISO 11094:1991).

Miljökorrektion K2A

Mätning utomhus

K2A = 0

Mätningar inomhus

Värdet för konstanten K2A , fastställt utan den konstgjorda ytan och enligt bilaga A till EN ISO 3744:1995, skall vara ≤ 2,0 dB, i vilket fall K2A skall bortses från.

Mätyta/antal mikrofonlägen/mätavstånd

ISO 11094:1991.

Driftsförhållanden under provning

Montering av utrustningen

Lövblåsaren skall placeras på naturligt sätt som för normal användning så att blåsanordningens utsläpp befinner sig (50 ± 25) mm ovanför halvsfärens mittpunkt. Om lövblåsaren är av handhållen typ skall den hållas antingen av en person eller av en lämplig anordning.

Provning under belastning

Lövblåsaren skall köras på nominellt varvtal och med nominellt luftflöde enligt tillverkarens uppgifter.

Observationstidens längd

Observationen skall göras i minst 15 sekunder.

Anm.

Om en lövblåsare också kan användas som lövuppsamlare skall den provas i båda lägena, oc