02013O0023 — SV — 26.10.2020 — 002.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE av den 25 juli 2013 om statistik över den offentliga förvaltningens finanser (omarbetning) (ECB/2013/23) (2014/2/EU) (EGT L 002 7.1.2014, s. 12)

Ändrad genom:









▼B

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 25 juli 2013

om statistik över den offentliga förvaltningens finanser

(omarbetning)

(ECB/2013/23)

(2014/2/EU)







Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

1. medlemsstat i euroområdet : medlemsstat som har euron som valuta,

2. statistik över den offentliga förvaltningens finanser : statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning samt statistik över den offentliga förvaltningens skuld (som framgår av bilaga I),

3. offentliga förvaltningens skuld : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 479/2009,

4. första överföring : den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 april,

5. andra överföring : den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 oktober.

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1. De nationella centralbankerna ska kalenderårsvis rapportera statistik över den offentliga förvaltningens finanser till ECB i enlighet med bilaga I. Dessa uppgifter ska, i enlighet med bilaga II, överensstämma med principerna och definitionerna i förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010.

2. De nationella centralbankerna ska rapportera i enlighet med de metoddefinitioner som fastställs för sektorer och delsektorer i bilaga II avsnitt 1 i denna riktlinje och för följande i avsnitt 2 därav: a) ”Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 1A, 1B och 1C i bilaga I. b) ”Statistik över underskott/skuldanpassning” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 2A och 2B i bilaga I. c) ”Statistik över den offentliga förvaltningens skuld” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 3A och 3B i bilaga I.

3. En fullständig uppsättning uppgifter ska omfatta alla kategorier som angetts i bilaga I (statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning och statistik över den offentliga förvaltningens skuld). Den ska även omfatta historiska uppgifter från och med 1995 till och med det år som överföringen avser (år t – 1).

4. Genom undantag från punkt 3 ska de nationella centralbankerna inte vara skyldiga att översända historiska uppgifter för de kategorier som undantagits enligt överenskommelse mellan Europeiska kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna.

5. Överföringen av uppgifterna enligt tabellerna 1A–C, 2A–B och 3A–B i bilaga I ska påbörjas i oktober 2014.

6. Uppgifterna om underskott/överskott, skuld, inkomster, utgifter och nominell bruttonationalprodukt (BNP) ska åtföljas av en motivering av revideringarna, om förändringen av underskott/överskott som orsakas av revideringarna är 0,3 % av BNP eller större, eller om förändringen av skuld, inkomster, utgifter eller nominell BNP som orsakas av revideringarna är 0,5 % av BNP eller större.

Artikel 3

ECB:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1. Med de uppgifter som rapporteras av de nationella centralbankerna som utgångspunkt ska ECB sköta databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser som kommer att inkludera uppgifter för euroområdet och de enskilda länderna. ECB ska göra innehållet i databasen tillgängligt för ECBS.

2. De nationella centralbankerna ska ange till vem deras nationella statistiska uppgifter får göras tillgängliga. ECB ska beakta dessa instruktioner när innehållet i databasen sprids.

Artikel 4

Tidsfrister

1. De nationella centralbankerna ska två gånger per år, före den 15 april och före den 15 oktober, inrapportera en fullständig uppsättning uppgifter.

2. Om ny information blir tillgänglig ska de nationella centralbankerna på eget initiativ rapportera (ofullständiga) uppsättningar uppgifter. En sådan uppsättning uppgifter får innehålla skattningar för kategorier där det saknas ny information.

3. ECB ska göra innehållet i databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser tillgängligt för de nationella centralbankerna minst en gång per månad, senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB färdigställt uppgifterna för offentliggörande.

Artikel 5

Samarbete med behöriga nationella myndigheter

1. Om vissa eller alla uppgifter som avses i artikel 2 har sitt ursprung hos andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, ska de nationella centralbankerna ha som målsättning att inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECBS standarder och krav, förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.

2. Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4, eftersom den behöriga nationella myndigheten inte har gett den nationella centralbanken nödvändig information, ska ECB och den nationella centralbanken diskutera frågan om hur denna information kan göras tillgänglig med den berörda myndigheten.

Artikel 6

Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna ska överföras till ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga III. Detta krav hindrar inte att alternativa överföringssätt efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för att överföra statistiska uppgifter till ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1. ECB och de nationella centralbankerna ska följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.

2. ECB:s direktion ska varje år informera ECB-rådet om kvaliteten på den årsvisa statistiken över den offentliga förvaltningens finanser.

3. Rapporten ska som ett minimum behandla uppgifternas täckning, i vilken utsträckning de överensstämmer med de relevanta definitionerna samt hur omfattande revideringar som gjorts.

▼M3

4. Om direktionen upptäcker att uppgifterna är behäftade med allvarliga kvalitetsproblem får den lämna ytterligare rapporter till ECB-rådet.

▼B

Artikel 8

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan. Direktionen ska omedelbart informera ECB-rådet om varje sådan ändring.

Artikel 9

Upphävande

1. Riktlinje ECB/2009/20 ska upphöra att gälla från och med den 1 september 2014.

2. Hänvisningar till den upphävda riktlinjen ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 10

Slutbestämmelse

1. Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

2. Denna riktlinje får verkan den 1 september 2014.

▼M2









BILAGA I

RAPPORTERINGSKRAV

Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott







Tabell 1A Kategori Nummer och linjärt samband Underskott (–) eller överskott (+) 1 = 6 – 21 1 = 2 + 3 + 4 + 5 Statlig förvaltning 2 Delstatlig förvaltning 3 Kommunal förvaltning 4 Sociala trygghetsfonder 5 Inkomster totalt 6 = 7 + 19 Summa löpande inkomster 7 = 8 + 9 + 13 + 16 + 17 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. 8 Skatter på produktion och import 9 Produktskatter 10 varav: mervärdesskatt (moms) 11 Övriga produktionsskatter 12 Sociala avgifter, netto 13 varav: arbetsgivares faktiska sociala avgifter 14 varav: hushållens faktiska egenavgifter 15 Försäljning 16 Andra löpande inkomster 17 varav: ränteintäkter 18 Summa kapitalinkomster 19 varav: kapitalskatter 20 Utgifter totalt 21 = 22 + +31 Summa löpande utgifter 22 = 23 + 24 + 26 + 27 + 28 + 29 + 30 Insatsförbrukning 23 Ersättningar till anställda 24 varav: egentlig lön 25 Räntekostnader 26 Andra löpande utgifter 27 Sociala förmåner andra än in natura 28 Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion 29 Andra löpande utgifter 30 Summa kapitalutgifter 31 = 32 + 33 + 34 Fasta bruttoinvesteringar 32 Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering 33 Utbetalda kapitaltransfereringar 34 Memorandumposter: Kapitaltransfereringar av skatter och sociala avgifter som taxerats men inte förväntas bli inbetalda 35







Tabell 1B Kategori Nummer och linjärt samband Medlemsstaternas utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) 1 = 2 + 3 + 4 + 7 Skatter på produktion och import 2 Löpande internationellt samarbete 3 Övriga löpande transfereringar och EU:s egna medel 4 varav: den momsbaserade tredje typen av egna medel 5 varav: den BNI-baserade fjärde typen av egna medel 6 Kapitaltransfereringar 7 Medlemsstatens inkomster från EU:s budget 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 + 14 Subventioner 9 Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen 10 Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter 11 Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen 12 Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter 13 Kostnader för uppbörd av egna medel 14 Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget och EUF (nettomottagare +, nettobetalare –) 15 = 8 – 1







Tabell 1C Kategori Nummer och linjärt samband Konsumtionsutgifter 1 = 2 + 3 1 = [1A.23] + [1A.24] + [1A.29] + 4 + 5 + 6 – [1A.16] Individuella konsumtionsutgifter 2 Kollektiva konsumtionsutgifter 3 Kapitalförslitning 4 Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner 5 Driftsöverskott netto 6 Memorandumposter: Konsumtionsutgifter i föregående års priser 7 Fasta bruttoinvesteringar i föregående års priser 8 Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser 9 BNP i föregående års priser 10 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. som betalas av företag till offentliga förvaltningen och utlandet 11 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. som betalas av hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer till offentliga förvaltningen och utlandet 12

Statistik över underskott/skuldanpassning







Tabell 2A Kategori Nummer och linjärt samband Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton 1 = [1A.1] – 2 Finansiella transaktioner netto (konsoliderade) 2 = 3 – 17 Finansiella tillgångar (konsoliderade) 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 + 14 + 15 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) 4 Sedlar, mynt och inlåning 5 Skuldebrev 6 Kortfristiga lån 7 Långfristiga lån 8 Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder 9 Privatiseringar (netto) 10 Kapitaltillskott (netto) 11 Övrigt 12 Försäkring, pension och standardiserade garantier 13 Finansiella derivat och personaloptioner 14 Övriga inkomster och förutbetalda utgifter 15 varav: skatter och sociala avgifter 16 Skulder (konsoliderade) 17 = 18 + 19 + 20 + 21 + 22 + 23 + 24 + 25 + 26 + 27 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) 18 Sedlar, mynt och inlåning 19 Kortfristiga skuldebrev 20 Långfristiga skuldebrev 21 Kortfristiga lån 22 Långfristiga lån 23 Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder 24 Försäkring, pension och standardiserade garantier 25 Finansiella derivat och personaloptioner 26 Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter 27 Offentliga förvaltningens upplåningsbehov 28 = 19 + 20 + 21 + 22 + 23 28 = 30 + 31 + 32 28 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 – 27 varav: långfristigt 29 Emitterade i nationell valuta 30 Emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor 31 Emitterade i andra valutor 32 Andra flöden i offentliga förvaltningens skuld 33 = 34 + 37 Omvärderingseffekter 34 = 35 + 36 Uppskrivning och nedskrivning av skuld i utländsk valuta 35 Andra omvärderingseffekter (skillnader i förhållande till nominellt värde) 36 = 38 – 28 – 35 – 37 Andra volymförändringar 37 Förändring av offentliga förvaltningens skuld 38 = 28 + 33 38 = 1 – [1A.1] + 3 – 18 – 24 – 25 – 26 –27 + 33 38 = [3A.1][T] – [3A.1][T – 1] Memorandumposter: Nettoökningen av lån från centralbanken 39

Tabell 2B

—

Statistik över den offentliga förvaltningens skuld







Tabell 3A Kategori Nummer och linjärt samband Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 1 = 7 + 12 1 = 13 + 14 + 15 1 = 16 + 17 1 = 19 + 20 + 22 Sedlar, mynt och inlåning 2 Kortfristiga skuldebrev 3 Långfristiga skuldebrev 4 Kortfristiga lån 5 Långfristiga lån 6 Innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten 7 = 8 + 9 + 10 + 11 Centralbanken 8 Andra monetära finansinstitut 9 Övriga finansinstitut 10 Övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten 11 Innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten 12 Emitterade i nationell valuta 13 Emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor 14 Emitterade i andra valutor 15 Kortfristiga skulder 16 Långfristiga skulder 17 varav: med rörlig ränta 18 Återstående löptid på upp till ett år 19 Återstående löptid på över ett och upp till fem år 20 varav: med rörlig ränta 21 Återstående löptid på över fem år 22 varav: med rörlig ränta 23 Memorandumposter: Skuldens genomsnittliga återstående löptid 24 Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare 25 Offentliga förvaltningens skuld – lån från centralbanken 26







Tabell 3B Kategori Nummer och linjärt samband Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) 1 = 7 + 11 + 15 + 19 Konsoliderande element 2 = 3 + 4 + 5 + 6 2 = 8 + 9 + 10 + 12 + 13 + 14 + 16 + 17 + 18 + 20 + 21 + 22 Sedlar, mynt och inlåning 3 Kortfristiga skuldebrev 4 Långfristiga skuldebrev 5 Lån 6 Utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) 7 som innehas av delstatlig förvaltning 8 som innehas av kommunal förvaltning 9 som innehas av sociala trygghetsfonder 10 Utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) 11 som innehas av statlig förvaltning 12 som innehas av kommunal förvaltning 13 som innehas av sociala trygghetsfonder 14 Utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) 15 som innehas av statlig förvaltning 16 som innehas av delstatlig förvaltning 17 som innehas av sociala trygghetsfonder 18 Utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) 19 som innehas av statlig förvaltning 20 som innehas av delstatlig förvaltning 21 som innehas av kommunal förvaltning 22









BILAGA II

METODDEFINITIONER

1. Definition av sektorer och delsektorer







Sektorer och delsektorer i ENS 2010 Totala ekonomin S.1 Icke-finansiella bolag S.11 Finansiella bolag S.12 Centralbanken S.121 Monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken S.122 Penningmarknadsfonder S.123 Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder S.124 Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut S.125 Finansiella servicebolag S.126 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S.127 Försäkringsbolag S.128 Pensionsinstitut S.129 Monetära finansinstitut S.121 + S.122 + S.123 Offentlig förvaltning S.13 Statlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1311 Delstatlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1312 Kommunal förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1313 Sociala trygghetsfonder S.1314 Hushåll S.14 Hushållens icke-vinstdrivande organisationer S.15 Utlandet S.2 Europeiska unionens medlemsstater, institutioner och organ S.21 Europeiska unionens medlemsstater S.211 Europeiska unionens institutioner och organ S.212 Europeiska centralbanken (ECB) S.2121 Europeiska unionens institutioner och organ, utom ECB S.2122 Länder utanför EU och internationella organisationer med säte utanför Europeiska unionen S.22

2. Definitioner av kategorierna ( 1 ) ( 2 )

Tabell 1A

1. Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13, är lika med inkomster totalt [1A.6] minus utgifter totalt [1A.21] och är lika med underskott (–) eller överskott (+) för statlig förvaltning [1A.2] plus underskott (–) eller överskott (+) för delstatlig förvaltning [1A.3] plus underskott (–) eller överskott (+) för kommunal förvaltning [1A.4] plus underskott (–) eller överskott (+) för sociala trygghetsfonder [1A.5].

2. Den statliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311.

3. Den delstatliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312.

4. Den kommunala förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313.

5. De sociala trygghetsfondernas underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314.

6. Inkomster totalt [1A.6] är lika med summa löpande inkomster [1A.7] plus summa kapitalinkomster [1A.19].

7. Summa löpande inkomster [1A.7] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. [1A.8] plus skatter på produktion och import [1A.9] plus sociala avgifter, netto [1A.13] plus försäljning [1A.16] plus andra löpande inkomster [1A.17].

8. Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. [1A.8] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13.

9. Skatter på produktion och import [1A.9] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13.

10. Produktskatter [1A.10] är lika med produktskatter (D.21) som tagits upp som tillgång i S.13.

11. Skatter på produktion och import varav mervärdesskatt (moms) [1A.11] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13.

12. Övriga produktionsskatter [1A.12] är lika med övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som tillgång i S.13.

13. Sociala avgifter, netto [1A.13] är lika med sociala avgifter, netto (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13.

14. Sociala avgifter, netto, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.14] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13.

15. Sociala avgifter, netto, varav hushållens faktiska egenavgifter [1A.15] är lika med hushållens faktiska egenavgifter (D.613) som tagits upp som tillgång i S.13.

16. Försäljning [1A.16] är lika med marknadsproduktion (P.11) plus produktion för egen slutlig användning (P.12) plus betalningar för icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13.

17. Andra löpande inkomster [1A.17] är lika med kapitalinkomst (D.4) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13-tillgången ränta (D.41) som även är användning i S.13 plus inkomster från övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13.

18. Andra löpande inkomster varav ränteintäkter [1A.18] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i alla sektorer utom S.13.

19. Summa kapitalinkomster [1A.19] är lika med mottagna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av alla sektorer utom S.13.

20. Summa kapitalinkomster varav kapitalskatter [1A.20] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

21. Utgifter totalt [1A.21] är lika med summa löpande utgifter [1A.22] plus summa kapitalutgifter [1A.31].

22. Summa löpande utgifter [1A.22] är lika med insatsförbrukning [1A.23] plus ersättningar till anställda [1A.24] plus räntekostnader [1A.26] plus utbetalda subventioner [1A.27] plus sociala förmåner, andra än in natura [1A.28] plus sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion [1A.29] plus andra löpande transfereringar [1A.30].

23. Insatsförbrukning [1A.23] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13.

24. Ersättningar till anställda [1A.24] är lika med ersättningar till anställda (D.1) som tagits upp som användning i S.13.

25. Ersättningar till anställda, varav egentlig lön [1A.25] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13.

26. Räntekostnader [1A.26] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i alla sektorer utom S.13.

27. Utbetalda subventioner [1A.27] är lika med minussubventioner (–D.3) som tagits upp som tillgång i S.13.

28. Sociala förmåner, andra än in natura [1A.28] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) som tagits upp som användning i S.13.

29. Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion [1A.29] är lika med sociala naturaförmåner – marknadsproduktion köpt av den offentliga förvaltningen (D.632) som tagits upp som användning i S.13.

30. Andra löpande transfereringar [1A.30] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) plus övriga produktionsskatter (D.29) plus kapitalinkomst (D.4) exklusive ränta (D.41) plus andra löpande transfereringar (D.7) plus justering för förändring i pensionsrätter (D.8) som tagits upp som användning i S.13.

31. Summa kapitalutgifter [1A.31] är lika med fasta bruttoinvesteringar [1A.32] plus annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering [1A.33] plus utbetalda kapitaltransfereringar [1A.34].

32. Fasta bruttoinvesteringar [1A.32] är lika med fast bruttoinvestering (P.51g) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

33. Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering [1A.33] är lika med förändringen i lagerinvesteringar (P.52) plus anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53) plus anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke-producerade tillgångar som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

34. Utbetalda kapitaltransfereringar [1A.34] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar, att erhålla, av samtliga sektorer utom S.13.

35. Kapitaltransfereringar av skatter och sociala avgifter som taxerats men inte förväntas bli inbetalda [1A.35] är lika med kapitaltransfereringar av skatter och sociala avgifter som taxerats men inte förväntas bli inbetalda (D.995) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

Tabell 1B

1. Medlemsstaternas utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) [1B.1] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som betalas till EU:s budget [1B.2] plus löpande internationellt samarbete (D.74) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget och EUF [1B.3] plus övriga löpande transfereringar (D.75) och EU:s egna medel (D.76) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.4] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.7].

2. Skatter på produktion och import [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i EU:s budget.

3. Löpande internationellt samarbete [1B.3] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) som tagits upp som tillgång i EU:s budget och EUF och som användning i S.13.

4. Övriga löpande transfereringar och EU:s egna medel [1B.4] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) plus EU:s moms- och BNI-baserade egna medel (D.76) som tagits upp som tillgång i EU:s budget och som användning i S.13.

5. Övriga löpande transfereringar och EU:s egna medel varav den momsbaserade tredje typen av egna medel [1B.5] är lika med den momsbaserade tredje typen av egna medel (D.761) som tagits upp som tillgång i EU:s budget och som användning i S.13.

6. Övriga löpande transfereringar och EU:s egna medel varav den BNI-baserade fjärde typen av egna medel [1B.6] är lika med den BNI-baserade (bruttonationalinkomst) fjärde typen av egna medel (D.762) som tagits upp som tillgång i EU:s budget och som användning i S.13.

7. Kapitaltransfereringar [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som en kapitaltransferering, att erhålla, av EU:s budget.

8. Medlemsstatens inkomster från EU:s budget [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som betalas från EU:s budget [1B.9] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.10] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.12] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13] plus kostnader för uppbörd av egna medel [1B.14].

9. Subventioner [1B.9] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp som användning i EU:s budget.

10. Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.10] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i EU:s budget.

11. Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i EU:s budget och som tillgång i alla sektorer utom S.13.

12. Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar, att erhålla (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av EU:s budget.

13. Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av EU:s budget.

14. Kostnader för uppbörd av egna medel [1B.14] är den del av icke-marknadsproduktion (P.13) som tagits upp som tillgång i S.13 och är de kostnader som betalas från EU:s budget för uppbörd av egna medel.

15. Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget och EUF (nettomottagare +, nettobetalare –) [1B.15] är lika med medlemsstatens inkomster från EU-budgeten [1B.8] minus medlemsstatens utgifter i förhållande till EU:s budget och EUF [1B.1].

Tabell 1C

1. Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13.

2. Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuella konsumtionsutgifter (P.31) som tagits upp som användning i S.13.

3. Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiva konsumtionsutgifter (P.32) som tagits upp som användning i S.13.

4. Kapitalförslitning [1C.4] är lika med kapitalförslitning (P.51c) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

5. Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner [1C.5] är lika med betalade övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus mottagna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13.

6. Driftsöverskott netto [1C.6] är lika med driftsöverskott netto (B.2n) i S.13.

7. Konsumtionsutgifter i föregående års priser [1C.7] är lika med den kedjelänkade volymen av konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13, i föregående års priser.

8. Fasta bruttoinvesteringar i föregående års priser [1C.8] är lika med den kedjelänkade volymen av fasta bruttoinvesteringar (P.51g), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, i föregående års priser.

9. Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser [1C.9] är lika med BNP (B.1*g) till marknadspris.

10. BNP i föregående års priser [1C.10] är lika med den kedjelänkade volymen av BNP (B.1*g) i föregående års priser.

11. Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. som betalas av företag till offentliga förvaltningen och utlandet [1C.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och S.2 och som användning i S.11 och S.12.

12. Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.som betalas av hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer till offentliga förvaltningen och utlandet [1C.12] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och S.2 och som användning i S.14 och S.15.

Tabell 2A

1. Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.1] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.2].

2. Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder (konsoliderade) [2A.2] är lika med transaktioner i nettoförvärv av finansiella tillgångar [2A.3] minus transaktioner i nettoökningen av skulder [2A.17].

3. Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade) [2A.3] är lika med konsoliderade transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) [2A.4] plus sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.5] plus transaktioner i skuldebrev (F.3) [2A.6] plus transaktioner i kortfristiga lån (F.41) [2A.7] plus transaktioner i långfristiga lån (F.42) [2A.8] plus transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) [2A.9] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.13] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.14] plus transaktioner i övriga inkomster och förutbetalda utgifter [2A.15], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

4. Transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) [2A.4] är lika med nettoförvärv av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

5. Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.5] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

6. Transaktioner i skuldebrev [2A.6] är lika med nettoförvärv av skuldebrev (F.3) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

7. Transaktioner i kortfristiga lån [2A.7] är lika med kortfristiga lån (F.41) från den offentliga förvaltningen, netto efter återbetalningar till den offentliga förvaltningen, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

8. Transaktioner i långfristiga lån [2A.8] är lika med långfristiga lån (F.42) från den offentliga förvaltningen, netto efter återbetalningar till den offentliga förvaltningen, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

9. Transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder [2A.9] är lika med nettoförvärv av ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

10. Privatiseringar (netto) [2A.10] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten (ENS 2010, punkterna 2.36–2.39). Sådana transaktioner kan S.13 utföra med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet.

11. Kapitaltillskott (netto) [2A.11] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 genomför direkt med låntagarenheten.

12. Övrigt [2A.12] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 inte genomför direkt med låntagarenheten, utan med en annan långivarenhet.

13. Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.13] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

14. Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.14] är lika med nettoförvärv av finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

15. Transaktioner i övriga inkomster och förutbetalda utgifter [2A.15] är lika med nettoförvärv av övriga inkomster och förutbetalda utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

16. Transaktioner i övriga inkomster och förutbetalda utgifter, varav skatter och sociala avgifter [2A.16] är lika med den del av övriga inkomster och förutbetalda utgifter (F.8 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D.2, D.5, D.61 och D.91 minus de belopp av skatter och sociala avgifter som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13.

17. Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.17] är lika med konsoliderade transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) [2A.18] plus transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.19] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev (F.31) [2A.20] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev (F.32) [2A.21] plus transaktioner i kortfristiga lån (F.41) [2A.22] plus transaktioner i långfristiga lån (F.42) [2A.23] plus transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) [2A.24] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.25] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.26] plus transaktioner i obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter [2A.27], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

18. Transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) [2A.18] är lika med nettoökningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

19. Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.19] är lika med nettoökningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

20. Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.20] är lika med nettoökningen av kortfristiga skuldebrev (F.31) med ursprunglig löptid på ett år eller mindre, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

21. Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.21] är lika med nettoökningen av långfristiga skuldebrev (F.32) med ursprunglig löptid på mer än ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

22. Transaktioner i kortfristiga lån [2A.22] är lika med kortfristiga lån (F.41) till offentlig förvaltning, netto efter återbetalningar av befintliga kortfristiga lån, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

23. Transaktioner i långfristiga lån [2A.23] är lika med långfristiga lån (F.42) till offentlig förvaltning, netto efter återbetalningar av långfristiga lån, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

24. Transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder [2A.24] är lika med nettoökningen av ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

25. Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.25] är lika med nettoökningen av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

26. Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.26] är lika med nettoökningen av finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

27. Transaktioner i obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter [2A.27] är lika med nettoökningen av obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

28. Offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.28] är lika med nettoökningen av skulder i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.19] plus skuldebrev (F.3) [2A.20 och 2A.21] plus lån (F.4) [2A.22 och 2A.23] som inte är tillgångar i S.13. Det är också lika med konsoliderade transaktioner i offentliga förvaltningens skuldförbindelser.

29. Transaktioner i långfristiga skuldförbindelser [2A.29] är lika med nettoökningen av skulder i samma skuldförbindelser som offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.28] med en ursprunglig löptid på mer än ett år.

30. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i nationell valuta [2A.30] är lika med nettoökningen av skulder i samma skuldförbindelser som offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.28] emitterade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

31. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor [2A.31] är lika med nettoökningen av skulder i samma skuldförbindelser som offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.28] emitterade i ecu plus skuldförbindelser emitterade i euro innan medlemsstaten införde euron plus skuldförbindelser emitterade i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater innan den blev en medlemsstat i euroområdet.

32. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i andra valutor [2A.32] är lika med nettoökningen av skulder i samma skuldförbindelser som offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.28] som inte ingår i [2A.30] eller [2A.31].

33. Andra flöden i offentliga förvaltningens skuld [2A.33] är lika med omvärderingseffekter [2A.34] plus andra volymförändringar [2A.37].

34. Omvärderingseffekter [2A.34] är lika med uppskrivning och nedskrivning av skuld i utländsk valuta [2A.35] plus andra omvärderingseffekter (skillnader i förhållande till nominellt värde) [2A.36].

35. Uppskrivning och nedskrivning av skuld i utländsk valuta [2A.35] är lika med nominella kapitalvinster och kapitalförluster (K.7) avseende offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars värde förändras på grund av förändringar av valutakurserna när de räknas om till nationell valuta.

36. Andra omvärderingseffekter (skillnader i förhållande till nominellt värde) [2A.36] är lika med förändring av offentliga förvaltningens skuld [2A.38] minus transaktioner i skuldförbindelser (konsoliderade) [2A.28] minus uppskrivning och nedskrivning av skuld i utländsk valuta [2A.35] minus andra volymförändringar [2A.37].

37. Andra volymförändringar [2A.37] är lika med andra volymförändringar (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 och K.6) i samma skuldförbindelser som offentliga förvaltningens upplåningsbehov.

38. Förändring av offentliga förvaltningens skuld [2A.38] är lika med offentliga förvaltningens skuld [3A.1] under år t minus offentliga förvaltningens skuld [3A.1] under år t – 1.

39. Nettoökningen av lån från centralbanken [2A.39] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

Tabell 2B

—

Tabell 3A

1. Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) [3A.1] är lika med skuld enligt definitionen i förordning (EG) nr 479/2009. Den är också lika med de konsoliderade skulderna i S.13 i sedlar, mynt och inlåning (AF.2) [3A.2] plus kortfristiga skuldebrev (AF.31) [3A.3] plus långfristiga skuldebrev (AF.32) [3A.4] plus kortfristiga lån (AF.41) [3A.5] plus långfristiga lån (AF.42) [3A.6].

2. Skuld – sedlar, mynt och inlåning [3A.2] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2).

3. Skuld – kortfristiga skuldebrev [3A.3] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (AF.31).

4. Skuld – långfristiga skuldebrev [3A.4] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (AF.32).

5. Skuld – kortfristiga lån [3A.5] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten lån vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (AF.41).

6. Skuld – långfristiga lån [3A.6] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten lån vars ursprungliga löptid är mer än ett år (AF.42).

7. Skuld som innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skuld som innehas av centralbanken [3A.8] plus skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] plus skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] plus skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11].

8. Skuld som innehas av centralbanken [3A.8] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som är en tillgång i S.121.

9. Skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som är en tillgång i S.122 eller S.123.

10. Skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som är en tillgång i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129.

11. Skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15.

12. Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som är en tillgång i S.2.

13. Skuld emitterad i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] emitterad i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

14. Skuld emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor [3A.14] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld – innan medlemsstaten blev en medlemsstat i euroområdet – [3A.1] emitterad i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater (med undantag för nationell valuta [3A.13]) plus skuld emitterad i ecu eller euro.

15. Skuld emitterad i andra valutor [3A.15] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14].

16. Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre.

17. Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är mer än ett år.

18. Långfristiga skulder varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med rörlig räntesats.

19. Skuld med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars återstående löptid är ett år eller mindre.

20. Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år [3A.20] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år.

21. Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år [3A.20] och vars räntesats är rörlig.

22. Skuld med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars återstående löptid är över fem år.

23. Skuld med en återstående löptid på över fem år varav med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] vars återstående löptid är på över fem år [3A.22] och vars räntesats är rörlig.

24. Skuldens genomsnittliga återstående löptid [3A.24] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år.

25. Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare [3A.25] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] som består av nollkupongare, dvs. obligationer utan kupongbetalningar, där räntan utgörs av skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset.

26. Offentliga förvaltningens skuld – lån från centralbanken [3A.26] är lika med andelen offentliga förvaltningens skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121.

Tabell 3B

1. Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) [3B.1] är lika med de icke-konsoliderade skulderna i S.13, exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

2. Konsoliderande element [3B.2] är lika med de skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13 exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i sedlar, mynt och inlåning [3B.3] plus kortfristiga skuldebrev [3B.4] plus långfristiga skuldebrev [3B.5] plus utlåning [3B.6].

3. Konsoliderande element i sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2).

4. Konsoliderande element i kortfristiga skuldebrev [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31).

5. Konsoliderande element i långfristiga skuldebrev [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32).

6. Konsoliderande element i utlåning [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4).

7. Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

8. Skuldförbindelser som är utgivna av statlig förvaltning och innehas av delstatlig förvaltning [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

9. Skuldförbindelser som är utgivna av statlig förvaltning och innehas av kommunal förvaltning [3B.9] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

10. Skuldförbindelser som är utgivna av statlig förvaltning och innehas av sociala trygghetsfonder [3B.10] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

11. Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) [3B.11] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

12. Skuldförbindelser som är utgivna av delstatlig förvaltning och innehas av statlig förvaltning [3B.12] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

13. Skuldförbindelser som är utgivna av delstatlig förvaltning och innehas av kommunal förvaltning [3B.13] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

14. Skuldförbindelser som är utgivna av delstatlig förvaltning och innehas av sociala trygghetsfonder [3B.14] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

15. Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) [3B.15] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

16. Skuldförbindelser som är utgivna av kommunal förvaltning och innehas av statlig förvaltning [3B.16] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

17. Skuldförbindelser som är utgivna av kommunal förvaltning och innehas av delstatlig förvaltning [3B.17] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

18. Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning och innehas av sociala trygghetsfonder [3B.18] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

19. Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) [3B.19] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

20. Skuldförbindelser som är utgivna av sociala trygghetsfonder och innehas av statlig förvaltning [3B.20] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

21. Skuldförbindelser som är utgivna av sociala trygghetsfonder och innehas av delstatlig förvaltning [3B.21] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

22. Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder och innehas av kommunal förvaltning [3B.22] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

▼B









BILAGA III

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN

De nationella centralbankerna ska använda den rapporteringsväg som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) erbjuder och som bygger på ECBS it-infrastruktur för elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver. Datautbytet inom ECBS ska baseras på formatet Statistical Data and Metadata eXchange. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

För att dataöverföringen ska fungera smidigt ska de nationella centralbankerna beakta följande rekommendationer.

— Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga.

— Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: Valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB.

När endast en delmängd seriekoder revideras, ska valideringsreglerna tillämpas för hela rapporten.









BILAGA IV







JÄMFÖRELSETABELL Riktlinje ECB/2009/20 Den här riktlinjen Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.2 Artikel 2.3 Artikel 2.3 Artikel 2.2 Artikel 2.4 Artikel 2.5 Artikel 2.5 Artikel 2.6 Artiklarna 3–8 Artiklarna 3–8 Artikel 9.1 Artikel 10.2 Artikel 9.2 Artikel 9.1 Artikel 9.3 Artikel 9.2 Artikel 10 Artikel 10.1 — Artikel 10.3 Bilagorna I–III Bilagorna I–III