1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna
inom spannmålssektorn
(EGT L 161, 29.6.1996, s. 125)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 641/97 av den 14 april 1997 L 98 2 15.4.1997
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 2092/97 av den 24 oktober 1997 L 292 10 25.10.1997
►M3Kommissionens förordning (EG) nr 2519/98 av den 24 november 1998 L 315 7 25.11.1998
►M4Kommissionens förordning (EG) nr 2235/2000 av den 9 oktober 2000 L 256 13 10.10.2000
►M5 ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2015/2001 av den
12 oktober 2001L 272 31 13.10.2001
►M6Kommissionens förordning (EG) nr 2104/2001 av den 26 oktober 2001 L 283 8 27.10.2001
►M7Kommissionens förordning (EG) nr 597/2002 av den 5 april 2002 L 91 9 6.4.2002
►M8Kommissionens förordning (EG) nr 1900/2002 av den 24 oktober 2002 L 287 15 25.10.2002
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/
92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådetsförordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni
1992 om den gemensamma organisationen av marknaden förspannmål(
1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 923/96(2),
särskilt artikel 10.4 i denna, och
med beaktande av följande:
I artikel 10 i förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs att när de
produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras skall detullsatser som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan tas ut. För deprodukter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid import-
tullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa
produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importprissom gäller för försändelsen i fråga.
För klassificeringen av de importerade partierna är de produkter som
avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 i vissa fall uppde-lade i flera standardkvaliteter. Det är följaktligen lämpligt att fastställastandardkvaliteter som kan användas som objektiva klassificeringskrite-rier och att fastställa toleransnivåer som gör det möjligt att föra deprodukter som skall importeras till den kvalitetsklass som är mest
ändamålsenlig. Bland de objektiva kriterier som kan tillämpas vid
kvalitetsklassificering av vanligt vete är proteinhalten, den specifikavikten och halten av olika orenheter (Schwarzbesatz) de kriterier somkan mest utbrett tillämpas inom handeln och som enklast kan kontrol-leras. För durumvete är kriterierna den specifika vikten, halten av olika
orenheter (Schwarzbesatz) och innehållet av kärnor med glasaktigt
utseende. De importerade varorna genomgår alltså analyser som gördet möjligt att fastställa dessa parametrar för varje importerat parti.När gemenskapen har fastställt ett officiellt förfarande för erkännandeav kvalitetsintyg som attesterats och utfärdats av den stad där varornahar sitt ursprung kan dessa analyser emellertid genomföras enbart för
kontroll av ett tillräckligt representativt antal importerade partier.
För beräkning av importplågan föreskrivs i artikel 10.3 i förordning
(EEG) nr 1766/92 att de representativa cif-importpriserna skall
bestämmas och fastställas regelbundet för var och en av de kvaliteter
som definierats för de produkter som avses i samma punkt. För faststäl-landet av dessa priser, måste prioriteringarna för de olikavetekvaliteterna och prisnoteringarna för andra spannmål specificeras.Dessa prisnoteringar bör följaktligen defineras.
För klarhetens skull utgör prisnoteringen för de olika veteslagen och
annan spannmål på råvarubörserna i Förenta Staterna en objektiv grundför att fastställa representativa cif-importpriser. Tillägget av det
handelsbidrag som görs på marknaden i Förenta staterna för varje
kvalitet av olika spannmål för det möjligt att omvandla prisnoteringenför varje slags spannmål på börsen till ett pris fob för export frånFörenta Staterna. Genom att lägga till sjötransportkostnaderna mellanMexikanska golfen eller Stora sjöarna och en hamn i gemenskapen påtransportmarknaden kan dessa priser fob omvandlas till representativa
cif-importpriser. Med hänsyn tagen till transport- och handelsvolymen
i Rotterdams hamn, utgör denna hamn den destination i gemenskapenvars prisnoteringar på sjötransporter är de mest allmänt kända, de tydli-1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 2
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 1.
(2) EGT nr L 126, 24.5.1996, s. 37.
▼B
gaste och de mest tillgängliga. Följaktligen bör Rotterdam fortsätta att
vara gemenskapens destinationshamn.
Följaktligen, och för tydlighetens skull, fastställs de representativa cif-
importpriserna för de spannmålsslag som avses i artikel 10.3 a pågrundval av prisnoteringen på råvarubörsen för spannmålen i frågaplus handelsbidraget för denna spannmål och sjötransportkostnaderna
mellan Mexikanska golfen eller Stora sjöarna och Rotterdams hamn.
För att ta hänsyn till skillnader i transportkostnader på grund av desti-nationshamn är det emellertid berättigat att föreskriva schablonmässigajusteringar av importtullarna för de gemenskapshamnar som är belägnai medelhavsområdet, på atlantkusten, på den iberiska halvön, iFörenade kungariket Storbritannien och Nordirland och i Irland eller i
de skandinaviska länderna. För att övervaka utvecklingen av de repre-
sentativa cif-importpriser som fastställts på detta sätt är det lämpligt attföreskriva en daglig uppföljning av de faktorer som ingår i beräk-ningen. I fråga om sorghum och råg är det representativa cif-importpriset som beräknats för korn representativt för marknadssitua-
tionen för dessa båda produkter och därför skall det representativa cif-
importpris som fastställts för korn också vara tillämpligt för dessaspannmålsslag.
Vid fastställandet av den importtull som avses i artikel 10.2 i förord-
ning (EEG) nr 1766/92 kommer det under en period av två veckor för
fastställande av de representativa cif-importpriserna att tas hänsyn tillmarknadstendenserna utan att en osäkerhetsfaktor införs. Importtullarnaför dessa produkter kan därför fastställas den femtonde och den sistaarbetsdagen i varje månad på grundval av genomsnittet av de represen-tativa cif-importpriser som noterats under denna period. Den importtull
som fastställts på detta sätt kan tillämpas under två veckor utan att
märkbart påverka importpriset inklusive tull. Om det för en vissprodukt inte finnsnågon börs notering tillgänglig under perioden förberäkning av representativa cif-importpriser eller om de representativacif-importpriserna till följd av plötsliga förändringar av de i beräk-
ningen ingående faktorerna flukturerar väsentligt under denna period,
bör åtgärder vidtagasför att upprätthålla ett repres entativt cif-import-prisför produkten i fråga. I det fall det inte finnsnågon notering ärdet lämpligt att fortsätta att tillämpa den importtullsats som fastställtsför föregående period och vid stora fluktuationer i antingen börskursen,det handelsbidrag som är kopplat till börskursen, sjötransportkostna-
derna eller den växelkurss om tillämpasvid beräkningen av de
representativa cif-importpriset för produkten i fråga, bör detta pris återgöras representativt genom att en justering vidtas som motsvarar denskillnad som noteras i förhållande till det gällande priset för att tahänsyn till de förändringar som inträffar. Även om denna typ av juster-
ingar har gjorts skall perioden för den därpå följande bestämningen inte
påverkas.
När den importerade spannmålen kommer till gemenskapen land-, flod-
eller havsvägen från hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön
är transportkostnaderna märkbart lägre än de som tillämpas vid beräk-
ningen av importtullarna. Följaktligen bör skillnaderna i kostnader fördenna import schablonmässigt tas med i beräkningen när det represen-tativa cif-importpriset för dessa produkter fastställs.
När vissa noteringar eller priser enligt kommissionens information inte
tycks vara representativa för den faktiska tendensen på marknaden förimport till gemenskapen av vanligt vete av medelkvalitet eller lågkvalitet på grund av att tredje land beviljar subventioner för dessaprodukter vid export till länderna i medelhavsområdet eller Europa,
bör det vara möjligt att dra av det belopp som beviljats som subvention
vid exporten vid beräkningen av det representativa cif-importpriset förprodukten i fråga.
I det fall den börsnotering som tillämpas vid beräkningen av det repre-
sentativa priset vid import av vanligt vete av mycket hög kvalitet,
maltkorn eller flintmajs, antingen på grund av varans särskilda kvalitet,eller på grund av det i priset på den produkt som skall importeras ingårett kvalitetsbidrag utöver det normala priset på produkten i fråga, intetar hänsyn till förekomsten av ett sådant bidrag utöver priset ellernoteringen och, när importören kan visa att han har använt den impor-1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 3
▼B
terade produkten för att framställa produkter av hög kvalitet som berät-
tigar till ett sådant bidrag, är det lämpligt att återbetala enschablonmässig del av importpålagan till importören när varan i fråga
har importerats.
För att säkerställa att importörerna följer bestämmelserna i denna
förordning bär ett system med säkerheter inrättas som kompletterardet som gäller för licenser.
Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid
som dess ordförande har bestämt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De tullsatser i gemensamma tulltaxan som avses i artikel 10.1 och 10.2
och i förordning (EEG) nr 1766/92 skall vara de som gäller vid dentidpunkt som föreskrivs i artikel 67 i rådets förordning (EEG) nr2913/92(
1).
Artikel 2
1. De tullsatser som avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/
92 skall beräknas dagligen men fastställas den femtonde och den sista
dagen i varje månad av kommissionen för tillämpning från och med
den sextonde dagen i månaden respektive den första dagen i påföljandemånad för produkter som omfattas av KN-nummer
— 1001 10 00—1001 90 99, med undantag för blandsäd,
— 1002 00,— 1003 00 10 och 1003 00 90,— 1005 10 90 och 1005 90 00,
— 1007 00 90.
När den femtonde inte är en arbetsdag för kommissionen skall tullsat-
serna fastställas den arbetsdag som föregår den femtonde dagen i
frågavarande månad.
Om genomsnittet av importtullarna under denna tillämpningsperiod
avviker med 5 ecu per ton eller mer från den fastställda tullsatsen, skallemellertid motsvarande justering göras.
2. Det pris som skall användas vid beräkning av importtullen skall
vara medelvärdet av de representativa cif-importpriser som bestämsdagligen enligt den metod som föreskrivs i artikel 4 och som fastställtsunder de två föregående veckorna. Det interventionspris som skall
användasvid beräkning av importtullarna är det s om gäller den månad
då importtullen skall tillämpas.
3. De importtullar som fastställs i enlighet med denna förordning
skall tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft.
Om det för en viss produkt emellertid inte finns någon notering
tillgänglig från den referensbörs som föreskrivs i artikel 4.1 förstastrecksatsen under de två veckor som föregår nästa fastställande, skallden föregående importtullen fortsätta att gälla.
Efter varje fastställande eller justering skall kommissionen offent-
liggöra importtullarna och vilka faktorer som använts vid beräkningen
av dem iEuropeiskagemenskapernasofficiella tidning .
4. Kommissionen skall nedsätta importtullen med följande belopp
för varor som anländer via Atlanten till följande lossningshamnar i ge-menskapen:
— Medelhavshamnar (bortom Gibraltarsundet): 3 ecu per ton.
— Atlanthamnar på den iberiska halvön, i Förenade kungariket och i
Irland: 2 ecu per ton.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 4
(1) EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1.
▼B
— Hamnar i Danmark, Finland eller Sverige: 2 ecu per ton.
Tullmyndigheten i lossningshamnen skall i enlighet med förlagan i
bilaga VI utfärda ett intyg över de kvantiteter av varje produkt som
lossats. Den nedsättning av tullen som föreskrivs i föregående styckeskall endast beviljas om varorna åtföljs av detta intyg till dess att tull-formaliteterna för importen är fullbordade.
5. Den importtull som importören skall betala kan nedsättas scha-
blonmässigt med
— 14 ecu per ton vid import av vanligt vete av hög kvalitet,
— 8 ecu per ton vid import av maltkorn,
— 24 euro per ton vid import av flintmajsav en kvalitet s om
överensstämmer med specifikationerna i bilaga I.
Denna nedsättning skall omfattas av följande villkor:
a) Den sökande skall i fält 20 på importlicensen ange vilken produkt
som skall framställas av den spannmål som skall importeras.
b) Importören skall vid ansökan om importlicens skriftligen åta sig att
alla de varor som skall importeras kommer att bearbetas i enlighet
med angivelserna i fält 20 på licensen inom sex månader från och
med den dag då deklarationen om varornasövergång till fri oms ätt-ning godkänns. Importören skall precisera var bearbetningenkommer att äga rum, antingen
— genom att ange namnet på ett bearbetningsföretag i en medlems-
stat, eller
— genom att ange högst fem olika bearbetningsanläggningar.
Innan varorna levererasför bearbetning s kall ett kontrollexemplar T
5 upprättas av tullklareringskontoret i enlighet med föreskrifterna ikommissionens förordning (EEG) nr 2454/93(
1). Den angivelse
som avses i a samt anläggningen och platsen för bearbetningen skall
angesi fält 104 på dokument T 5.
c) Importören skall hos det berörda organet ställa en säkerhet på
— 14 euro per ton för vanligt vete,
— 24 euro per ton för flintmajs, och
— 8 euro per ton för korn.
Om emellertid gällande tullsats för den berörda produkten dagen för
fullbordandet av tullformaliteterna för importen är lägre än 14 europer ton för vanligt vete, 24 euro per ton för flintmajseller 8 europer ton för korn, skall säkerhetsbeloppet motsvara tullsatsen i fråga.
Denna säkerhet skall frisläppas på villkor att aktören lägger fram
bevis på den slutliga användning som berättigar till kvalitetsbidragutöver priset på den basprodukt som anges i a. Detta bevis, someventuellt kan utgörasav ett kontrollexemplar T5, s kall på ett till-fredsställande sätt visa för, de berörda myndigheterna i denimporterande medlemsstaten att hela den kvantitet som importerats
har bearbetats till den produkt som avses i a.
Bearbetningen skall anses ha ägt rum när, inom den tidsfrist som
angesunder b,
— i fråga om vanligt vete, den produkt som avses i a har
framställts, antingen
— vid en eller flera anläggningar som tillhör företaget och är
belägna i medlemsstaten, eller1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 5
(1) EGT nr L 253, 11.10.1993, s. 1.▼M7
▼M1
▼M4
▼M1
▼M4
▼M4
— vid den anläggning eller en av de anläggningar som anges
under b,
— maltkorn har genomgått stöpning, och— flintmajshar bearbetatstill en produkt s om omfattasav KN-
nummer 1904 10 10, 1103 13 eller 1104 23.
Artikel 2a
1. För import till gemenskapen av flintmajs som omfattas av KN-
nummer 1005 90 00, för vilken det beviljas en schablonmässig nedsätt-
ning på 8 ecu per ton och för vilken ansökan om importlicensinlämnadesmellan den 1 juli 1996 och dagen för denna förordningsikraftträdande, skall det på importörens eller hans ombuds begäranåterbetalas skillnaden mellan den importtull som betalats för de kvanti-teter som faktiskt importerats och den tull som skall betalas om en
schablonmässig nedsättning av importtullen med 14 ecu per ton tillä-
mpas.
2. På begäran från den berörde aktören skall den behöriga myndig-
heten i den medlemsstat där importlicensen utfärdats utfärda ett intyg ienlighet med förlagan i bilaga III i vilket det angesvilken kvantitet
som kan omfattas av den delåterbetalning av tullen som avses i punkt
1, i enlighet med bestämmelserna i artikel 880 i förordning (EEG) nr2454/93.
3. På grundval av det intyg som avses i punkt 2 och det bevis på
den slutliga användning som avses i artikel 2.5 c skall ansökningar
om återbetalning inlämnasinom trettio dagar efter dagen för denna
förordnings ikraftträdande. Ansökningar om återbetalning skall åtföljasav importlicensen, det intyg som avses i punkt 2 och deklarationen omövergång till fri omsättning för den aktuella importen.
Artikel 3
De kvalitetskriterier som skall uppfyllas vid import till gemenskapen
samt de tillåtna toleransnivåerna skall vara de som anges i bilaga I.
Artikel 4
1. Vid fastställande av de representativa cif-importpriser som avses i
artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall följande faktorer ingåför vanligt vete av hög kvalitet, medelkvalitet eller låg kvalitet, durum-vete av hög kvalitet och medelkvalitet, majsoch annan foders pannmål:
a) Den representativa börsnoteringen på marknaden i Förenta staterna.
b) De kända handelsbidrag (positiva eller negativa) (”premiums and
discounts”) som åtföljer denna notering på marknaden i Förenta
staterna noteringsdagen, och särskilt för durumvete de handelsbidrag
som är knutna till grynkvaliteten.
c) Sjötransportkostnaden mellan Förenta staterna (Mexikanska golfen
eller Duluth) och Rotterdamshamn för ett fartyg på mins t 25 000
ton.
Kommissionen skall varje arbetsdag notera
— den faktor som avses under a på grundval av de börser och referen-
skvaliteter som anges i bilaga II, samt
— de faktorer som avses under b och c på grundval av allmänt
tillgänglig information. När det gäller durumvete av medelkvalitetskall ett negativt bidrag (”discount”) på tio ecu per ton fastställasenligt punkt b.
2. De representativa cif-importpriserna för durumvete, korn och
majs och för vanligt vete av varje standardkvalitet skall vara summanav de faktorer som anges i punkt 1 a, 1 b och 1 c.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 6
▼M1
▼B
▼M3
▼M7
▼M7
Om det representativa cif-priset för vanligt vete av en lägre kvalitet är
högre än priset för en högre kvalitet skall det högsta representativa cif-priset ligga till grund för beräkningen av tullen på närmast högre kvali-
teter för vilka det representativa priset är lägre.
Om tredjeländer subventionerar priserna på världsmarknaden i samband
med export av vanligt vete av medelkvalitet eller hög kvalitet till ettland i Europa eller i Medelhavsområdet, får kommissionen ta hänsyntill dessa subventioner när det representativa cif-priset för import tillgemenskapen fastställs.
3. De representativa cif-importpriserna för råg och sorghum skall
vara de som beräknats för korn. De representativa priserna för vanligtvete enligt KN-nummer 1001 90 91, majsenligt KN-nummer1005 10 91 och korn enligt KN-nummer 1003 00 10 skall vara derespektive priser som beräknats för vanligt vete av hög kvalitet, majs
och korn.
Artikel 5
I fråga om vanligt vete och durumvete skall en ansökan om importli-
censendas t tasemot på följande villkor:
— Den sökande har angivit kvaliteten i fält 20 i importlicensen.
— Om importtullen för den kvalitet som angivits i fält 20 inte är den
högsta tullsatsen för produktkategorin i fråga skall den sökandeskriftligen åta sig att, dagen för godkännandet av ansökan omutsläppande på marknaden, ställa en särskild säkerhet hos veder-
börande berörda organ som kompletterar den säkerhet som anges i
kommissionens förordning (EG) nr 1162/95(
1). Storleken på denna
säkerhet skall vara lika med skillnaden ansökningsdagen mellan denhögsta importtullen och den tullsats som gäller för den angivnakvaliteten höjd med ett tillägg av 5 ecu per ton.
Om importtullen för de olika kvaliteterna är noll krävsinte det
åtagande som avses i föregående stycke andra strecksatsen.
Artikel 6
1. Vid import av durumvete och vanligt standardvete av hög kvalitet
eller medelkvalitet och av flintmajss kall det tullkontor där varornaövergår till fri omsättning ta representativa stickprov i enlighet medbestämmelserna i bilagan till kommissionens direktiv 76/371/EEG.
Dessa stickprov skall emellertid inte tas när importtullen för de olika
kvaliteterna är identiska.
Dessa prover skall tas för att
— när det gäller vanligt vete av hög kvalitet eller medelkvalitet,
genomföra en analysav proteininnehåll, s pecifik vikt och innehåll
av orenheter (Schwarzbesatz) enligt rådets förordning (EEG) nr2731/75(
2),
— när det gäller durumvete, genomföra en analysav s pecifik vikt,
innehåll av orenheter (Schwarzbesatz) och innehåll av kärnor medglasaktigt utseende,
— när det gäller flintmajs, fastställa ett flotationsindex, den specifika
vikten och innehållet av kärnor med glasaktigt utseende.
När kommissionen officiellt har erkänt ett kvalitetsintyg för vanligt
vete, durumvete eller flintmajs som attesterats och utfärdats av den
stat i vilken varan har sitt ursprung skall dock dessa prover tas för att
kontrollera den intygade kvaliteten endast hos ett tillräckligt representa-tivt antal importerade partier.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 7
(1) EGT nr L 117, 24.5.1995, s. 2.
(2) EGT nr L 281, 1.11.1975, s. 22.▼B
▼M7
▼B
▼M7
▼M1
▼M1
I enlighet med de principer om administrativt samarbete som fastställs i
artikel 63—65 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall de intyg somutfärdasav den argentins ka myndigheten ”Servicio Nacional de
Sanidad y Calidad Agroalimentaria (SENASA)” officiellt erkännasav
kommissionen. Då de analysparametrar som anges på det kvalitetsintygsom utfärdas av SENASA överensstämmer med de kriterier för mini-mikvalitet för flintmajs som anges i bilaga I, skall prover tas av minst3 % av de laster som importeras till varje importhamn och för varje
regleringsår. En förlaga för det kvalitetsintyg som utfärdas av
”SENESA” visas i bilaga IV. De stämplar och underskrifter somgodkänts av den argentinska regeringen skall återges i Europeiska
gemenskapernasofficiella tidning , serie C.
Varorna skall klassificeras i den standardkvalitet för vilken alla de
kriterier som anges i bilaga I uppfylls. I fråga om durumvete enligtKN-nummer 1001 10 skall emellertid importtullen vara den som gällerför vanligt vete av låg kvalitet om det importerade durumvetetskvalitet
är lägre än den kvalitet som definieras i bilaga I för durumvete av
medelkvalitet.
2. Standardmetoderna för de analyser som avses i punkt 1 skall vara
de som beskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 1908/84(
1) och
förordning (EEG) nr 2731/75.
Flintmajs skall vara majs av sorten ”Zea mays indurata” vars kärnor
har frövitor med ett glasaktigt utseende (hård eller hornartad struktur).
Kärnorna är i allmänhet orangefärgade eller röda. Den övre delen (på
motsatt sida i förhållande till grodden), eller kronan, skall inte hanågon spricka.
Som korn av flintmajs räknas de korn som svarar mot följande krite-
rier:
— Kronan har ingen spricka.
— Vid ett snitt utmed kornets långsida skall det i frövitan finnas en
mjölartad del helt omgiven av en hornartad del. Den hornartade
delen skall utgöra den huvudsakliga delen av den totala snittytan.
Procentandelen flintmajskorn skall fastställas genom räkning av antalet
korn som motsvarar ovanstående kriterier i ett representativt urval om100 majskorn.
Standardmetoden för fastställande av flotationsindex anges i bilaga V.
3. När analysresultaten visar att det importerade vetet är av lägre
standardkvalitet än vad som angivits i importlicensen skall importören
betala mellanskillnaden mellan den importavgift som gäller för
produkten enligt licensen och den som gäller för den produkt somfaktiskt importerats. I detta fall skall den säkerhet som avses i artikel5 frisläppas med undantag för tillägget på 5 ecu per ton.
Om den ovannämnda mellanskillnaden inte har betalats inom en månad
skall den säkerhet som avses i artikel 5 vara förverkad.
4. De representativa prover av importerad spannmål som den
behöriga myndigheten i medlemsstaten tagit skall bevaras under sexmånader.
Artikel 7
Bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas för importlicenser
som utfärdats före den 1 juli 1996 och som använts den dagen.
Artikel 8
Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 8
(1) EGT nr L 178, 5.7.1984, s. 22.▼M3
▼M1
▼B
▼B
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 9
▼M3
BILAGAI
Klassificering av importerade produkter
(pågrundvalavenvattenhalt på12viktprocent ellermotsvarande)
ProduktVanligt vete och
spält (1) med
undantag av blandsädDurumvete FlintmajsMajsannan
än flintmajsAnnat foder-
spannmål
KN-nummer 1001 90 1001 10 1005 90 001005 10 90
och
1005 90 001002, 1003
och
1007 00 90
Kvalitet (2) HögMed-
elLåg HögMed-
elLåg
1. Lägsta protein-
halt i procent14,0 11,5 — — — — — — —
2. Lägsta speci-
fika vikt i kg/hl77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — —
3. Högsta innehåll
av orenheter
(Schwarzbesatz )1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — —
4. Lägsta innehåll
av kärnor med
glasaktigt
utseende— — — 75,0 62,0 — 95,0 — —
5. Högsta flota-
tionsindex— — — — — — 25,0 — —
(1) Dessa kriterier gäller för skalad spält.
(2) Analysmetoderna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 824/2000 (EGT L 100, 20.4.2000, s. 31) skall
tillämpas
Toleranser
Tillåtna toleranserDurumvete och vanligt
veteFlintmajs
Proteininnehåll -0,7 —
Lägsta specifika vikt -0,5 -0,5
Högsta innehåll av orenheter +0,5 —
Innehåll av kärnor med glasaktigt utseende -2,0 -3,0Flotationsindex — +1,01996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 10
▼M6
▼M3
▼B
BILAGAII
Nöteringsbörser och referenssorter
Produkt Vanligt vete
Durumvete MajsAnnat foder-
spannmål Standardkva-
litetHög Medel Låg
Referens-
sorter (typ/
klass) för
börsnoteringHard Red
Spring nr
2Hard Red
Winter nr
2Soft Red
Winter nr
2Hard
Amber
Durum nr
2Yellow
Corn nr 3US Barley
nr 2
Noter-
ingsbörsMinnea-
polis
Grain
ExchangeKansas
City
Board of
TradeChicago
Board of
TradeMinnea-
polis
Grain
Exchang-
e(1)Chicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (2)
(1) Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt cif-importpris, skall
de officiella amerikanska fob-noteringarna användas.
(2)►M8Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt importpris,
skall de mest representativa fob-noteringar som är offentligt tillgängliga i Förenta staterna användas. ◄1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 11
▼M6
▼M1
BILAGAIII
1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 12
▼M1
BILAGAIV
1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 13
▼M1
BILAGAV
STANDARDMETOD FÖR FASTSTÄLLANDE AV DET FLOTATIONS-
INDEX SOM AVSES I ARTIKEL 6.2
Bered en lösning av natriumnitrat i vatten med en specifik vikt av 1,25 och
förvara denna lösning vid en temperatur av 35 ºC.
Tillsätt till lösningen 100 majskorn från ett representativt stickprov där fuktig-
hetshalten inte överstiger 14,5 %.
Rör om i lösningen under fem minuter var 30 sekund, för att eliminera luftbubb-
lorna.
Separera de flytande kornen från dem som sjunkit och räkna dem.
Flotationsindex beräknas enligt följande:
Provetsflotations index =antal flytande korn
antal sjunkna korn/C2100
Repetera provet fem gånger.
Flotationsindexet är det aritmetiska medelvärdet av de flotationsindexen vid de
fem proven, med undantag för extremvärden.1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 14
▼M7
BILAGAVI
1996R1249 — SV — 28.10.2002 — 009.001 — 15