1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 20 december 1979
omtillnärmningavmedlemsstaternaslagstiftningförmåttenheterochomupphävandeavdirektiv
71/354/EEG.
(80/181/EEG)
(EGT L 39, 15.2.1980, s. 40)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Rådets direktiv 85/1/EEG av den 18 december 1984 L 2 11 3.1.1985
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 20 december 1979
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter
och om upphävande av direktiv 71/354/EEG.
(80/181/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av rådets direktiv 71/354/EEG av den 18 oktober 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter (1),
senast ändrat genom rådets direktiv 76/770/EEG (2),
med beaktande av kommissionens förslag (3),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (4),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (5), och
med beaktande av följande:Måttenheter har central betydelse vid användning av alla mätdon, för att
uttrycka mätresultat eller ange storhet av något slag. Måttenheter före-kommer inom de flesta områden för mänsklig verksamhet. Störstamöjliga tydlighet måste säkerställas vid användning av måttenheter.Regler måste därför skapas för hur måttenheter skall användas inomgemenskapen i ekonomiskt, hälsovårdande, skyddande eller administra-tivt syfte.
Det finns emellertid internationella konventioner eller avtal inom det
internationella transportväsendet, som är bindande för gemenskapeneller medlemsstaterna och måste respekteras.
Medlemsstaternas lagstiftning avseende användning av måttenheter
skiljer sig mellan medlemsstaterna, vilket leder till handelshinder. Föratt eliminera sådana hinder är det därför nödvändigt att lagar och andraförfattningar harmoniseras.
Måttenheter är föremål för internationella resolutioner som antagits av
Allmänna konferensen för vikt och mått (Conférence Générale des Poiset Mesures, CGPM), upprättad enligt den i Paris den 20 maj 1875undertecknade meterkonventionen, som samtliga medlemsstater anslutitsig till. Dessa resolutioner har lett fram till det internationella enhetssys-temet (SI).
Den 18 oktober 1971 antog rådet direktivet 71/354/EEG om tillnärm-
ning av medlemsstaternas lagstiftning i syfte att eliminera handelshindergenom införande av det internationella enhetssystemet på gemenskaps-nivå. Direktivet 71/354/EEG ändrades i anslutningsakten och genomdirektiv 76/770/EEG.
Dessa gemenskapsbestämmelser har inte övervunnit alla hinder inom
detta område. Enligt direktiv 76/770/EEG skall situationen i fråga omde måttenheter, benämningar och beteckningar som uppräknas i kapitelD i dess bilaga övervägas före den 31 december 1979. Det har vidarevisat sig nödvändigt att överväga situationen i fråga om vissa andramåttenheter.
För att undvika allvarliga svårigheter måste man fastställa en över-
gångsperiod för gradvis avskaffande av de måttenheter som inte ärförenliga med det internationella enhetssystemet. Det är dock väsentligt
(1) EGT nr L 243, 29.10.1971, s. 29.
(2) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 204.
(3) EGT nr C 81, 28.3.1979, s. 6.
(4) EGT nr C 127, 21.5.1979, s. 80.
(5) Yttrande avgivet den 24-25 oktober 1979.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 3
▼B
att tillåta de medlemsstater som så önskar att sätta i kraft bestämmel-serna i bilagans kapitel 1 så snart som möjligt inom sitt territorium.Övergångsperiodens längd måste därför begränsas på gemenskapsnivå,samtidigt som medlemsstaterna tillåts avkorta denna period.
Under övergångsperioden är det viktigt att det i handeln mellan
medlemsstaterna finns klara riktlinjer för användning av måttenheter,särskilt för att skydda konsumenterna. Förpliktelsen för medlemssta-terna att tillåta kompletterande märkning på varor och utrustning somimporteras från andra medlemsstater under övergångsperioden förefallertjäna detta syfte väl.
Ett systematiskt införande av en lösning av detta slag för alla mätdon,
inklusive medicinsk utrustning, är emellertid inte nödvändigtvis önsk-värt. Medlemsstaterna bör därför kunna kräva att mätdon inom derasterritorium anger mått i en enda författningsenlig måttenhet.
Detta direktiv omfattar inte fortsatt tillverkning av produkter som redan
finns på marknaden. Det omfattar dock utsläppande på marknaden elleridrifttagande av produkter och utrustning som visar storheter i måtten-heter som inte längre är författningsenliga, när sådana produkter ochutrustning är nödvändiga för att komplettera eller ersätta komponentereller delar av produkter, utrustning eller mätdon som redan finns påmarknaden. Medlemsstaterna måste därför godta att produkter ochutrustning släpps ut på marknaden och tas i bruk som reserv- ochutbytesdelar, även om de visar storheter i måttenheter som inte längre ärförfattningsenliga, så att produkter, utrustning och mätdon som redanfinns på marknaden kan fortsätta att användas.
Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) antog den 1 mars
1974 en internationell standard om hur SI-enheter och andra enheterskall visas i system med begränsad teckenuppsättning. Det är tillrådligtatt gemenskapen antar de lösningar som redan fått en stor internationellanslutning genom standard ISO 2955 av den 1 mars 1974.
Gemenskapsbestämmelser avseende måttenheter finns i åtskilliga
gemenskapstexter. Frågan om måttenheter är så viktig att det är väsent-ligt att kunna hänvisa till en enda gemenskapstext. Detta direktivförenar därför alla gemenskapsbestämmelser på detta område, ochupphäver direktiv 71/354/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Författningsenliga måttenheter, som skall användas för att ange stor-
heter, skall enligt detta direktiv vara
a) de enheter som anges i bilagans kapitel I,
b) de enheter som anges i bilagans kapitel II, fram till det datum
medlemsstaterna bestämmer, dock inte längre än till den 31december 1985,
c) de enheter som anges i bilagans kapitel III, men endast i de
medlemsstater där de var godtagna den 21 april 1973, fram till detdatum medlemsstaterna ifråga bestämmer. Detta datum får i nte varasenare än det datum som rådet skall fastställa före den 31 december1989 enligt fördragets artikel 100.
Artikel 2
a) Skyldigheterna enligt artikel 1 avser mätdon som används, mätningar
som utförs och värden på storheter som anges med hjälp av måtten-heter, i ekonomiskt, hälsovårdande, skyddande eller administrativtsyfte.
b) Detta direktiv skall inte hindra att inom luft- och sjöfart och järn-
vägstrafik används andra måttenheter än dem som föreskrivs i direk-tivet, vilka fastställts genom internationella konventioner eller över-enskommelser som är bindande för gemenskapen eller medlemssta-terna.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 4
▼B
Artikel 3
1. I detta direktiv betyder kompletterande visning att en eller flera
visningar av en storhet med hjälp av enheter som inte finns upptagna ibilagans kapitel I åtföljs av en visning av en storhet med hjälp av enenhet som finns upptagen i kapitlet.
2. Kompletterande visning skall vara tillåten fram till den 31
december 1989.
3. Medlemsstaterna får dock kräva att mätdon skall visa storheter
med hjälp av endast en författningsenlig måttenhet.
4. Visning av storheter med hjälp av måttenheter som ingår i kapitel
I skall dominera. Särskilt gäller att visning av storhet med hjälp avmåttenhet som inte upptas i kapitel I inte får ske med hjälp av skriv-tecken som är större än skrivtecknen i motsvarande visning med hjälpav enhet som upptas ikapi tel I.
5. Användning av kompletterande visning kan komma att förlängas
efter den 31 december 1989.
Artikel 4
Användning av måttenheter som inte längre är författningsenliga skall
godtas för
— produkter och utrustning som redan finns på marknaden och/eller är
i bruk när detta direktiv antas,
— komponenter och delar av produkter samt utrustning som krävs för
att komplettera eller ersätta komponenter eller delar av sådanaprodukter och utrustning.
Användning av författningsenliga måttenheter får dock krävas för
mätdons visningsanordningar.
Artikel 5
Den internationella standarden ISO 2955 av den 1 mars 1974, ”Informa-
tion processing — Representation of SI and other units for use insystems with limited character sets”, skall tillämpas för det område somanges ipunkt 1 istandarden.
Artikel 6
Direktiv 71/354/EEG skall upphöra att gälla den 1 oktober 1981.Trots direktiv 71/354/EEG skall dock medlemsstaterna godta eller fort-
sätta att tillåta, på de villkor som anges i artikel 1 i detta direktiv, attföljande måttenheter används efter den 31 december 1979:
millimeter kvicksilver (kapitel II)
pois (kapitel II)stok (kapitel II)yard (kapitel III)kvadratyard (kapitel III)therm (kapitel III).
Artikel 7
a) Medlemsstaterna skall före den 1 juli1981 anta och offentli ggöra de
lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv.De skall genast informera kommissionen om detta.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 5
▼B
Dessa bestämmelser skall tillämpas från den 1 oktober 1981.
b) Från dagen för detta direktivs anmälan skall medlemsstaterna också
se till att kommissionen underrättas om alla förslag till lagar ellerandra författningar som skall antas inom det område som dettadirektiv omfattar. Detta skall ske i så god tid att kommissionen kanavge yttrande om respektive förslag.
Artikel 8
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 6
▼B
Enhet
Storhet
Benämning BeteckningBILAGA
KAPITEL I
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I
ARTIKEL 1 a
1. SI-ENHETER OCH DERAS TIOPOTENSMULTIPLER
1.1.SI-grundenheter
Längd meter m
Massa kilogram kg
Tid sekund s
Elektrisk ström ampere A
Termodynamisk
temperaturkelvin K
Substansmängd mol mol
Ljusstyrka candela cd
Grundenheterna i SI definieras på följande sätt:
▼M1
Grundenhet för längd
En meter är längden av den sträcka ljus tillryggalägger i tomrum
under 1/299 458 sekund.
(CGPM 1983, sjuttonde konferensen, resolution nr 1.)
▼B
Grundenheten för massa
Ett kilogram är enheten för massa; den är lika med massan av den
internationella kilogramprototypen.
(CPGM 1901, tredje konferensen, sidan 70 i mötesprotokollet.)
Grundenheten för tid
En sekund är varaktigheten av 9 192 631 770 perioder av den strål-
ning som motsvarar övergången mellan de två hyperfinnivåerna igrundtillståndet hos atomen cesium 133.
(CPGM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 1.)
Grundenheten för elektrisk ström
En ampere är storleken av den konstanta elektriska ström som, då
den genomflyter två parallella, raka ledare med oändlig längd ochförsumbart, cirkulärt tvärsnitt och placerade på ett avstånd av enmeter från varandra itomrum, mellan dessa ledare åstadkommer enkraft lika med 2 ·10
−7newton per meter ledare.
(CPGM 1946, resolution nr 2, godkänd vid CPGM 1948, nionde
konferensen.)
Grundenheten för termodynamisk temperatur
En kelvin, enhet för termodynamisk temperatur, är bråkdelen 1/
273,16 av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippel-punkt.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 7
▼B
Enhet
Storhet
Benämning Beteckning
Enhet
Storhet
Benämning Beteckning(CPGM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 4.)
Grundenheten för substansmängd
En mol är substansmängden i ett system innehållande lika många
systemelement som det finns atomer i 0,012 kilogram kol 12.
När enheten mol används bör systemelementen specificeras. Dessa
kan vara atomer, molekyler, joner, elektroner, andra partiklar ellerspecificerade grupper av sådana partiklar.
(CPGM 1971, fjortonde konferensen, resolution nr 3.)
Grundenheten för ljusstyrka
En candela är ljusstyrkan i en given riktning från en källa som
utsänder monokromatisk strålning med frekvensen 540 ·10
12hertz
och vars strålningsstyrka i denna riktning är 1/683 watt per stera-dian.
(CPGM 1979, sextonde konferensen, resolution 3.)
1.1.1.Särskild benämning och beteckning för SI-enheten för
temperatur vid angivelse av Celsius-temperatur.
Celsiustempe-ratur grad Celsius °C
Celsiustemperaturen t definieras som skillnade nt=T−T0mellan de två termodynamiska temperaturerna T och T0, där
T0= 273,15 kelvin. Ett intervall eller en temperaturskillnad
kan uttryckas antingen i kelvin eller grader Celsius. Enhetengrad Celsius är lika med enheten kelvin.
1.2.Andra SI-enheter
1.2.1.Supplementenheter
Plan vinkel radian rad
Rymdvinkel steradian sr
(CPGM 1960, elfte konferensen, resolution nr 12.)
Definitioner av supplementenheter i SI:Grundenheten för plan vinkel
En radian är storleken av den plana vinkeln mellan två radier
i en cirkel, vilka på periferin skär av en båge med radienslängd.
(Internationell standard ISO 31-I, december 1965.)
Grundenheten för rymdvinkel
En steradian är storleken av rymdvinkeln hos en kon som
har sin spets i centrum av en sfär och av sfärens yta skär avett stycke med en area lika med arean av en kvadrat varssida har samma längd som sfärens radie.
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 8
▼B
Enhet Uttryckt i
Storhet
Benämning Beteckningandra SI-
enhetergrund- och supple-
mentenheter
Faktor Prefix Beteckning(Internationell standard ISO 31-I, december 1965.)
1.2.2.Härledda SI-enheter
Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter och SI-
supplementenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt avpotenser av SI-grundenheter och/eller SI-supplementenhetermed en numerisk faktor lika med 1.
1.2.3.Härledda enheter med egna namn och beteckningar
Frekvens hertz Hz s−1
Kraft newton N m·kg·s−2
Tryck pascal Pa N·m−2 m−1·kg·s−2
Energi, arbete,
värmemängdjoule J N·mm2·kg·s−2
Effekt (1), strålnings-
flödewatt W J·s−1 m2·kg·s−3
Elmängd, laddning coulomb C s·A
Elektrisk spänning,
elektrisk potential,elektromotorisk kraftvolt V W·A−1 m2·kg·s−3·A−1
Resistans ohm Ω V·A−1 m2·kg·s−3·A−2
Konduktans siemens S A·V−1 m−2·kg−1·s3·A2
Kapacitans farad F C·V−1 m−2·kg−1·s4·A2
Magnetiskt flöde weber Wb V·sm2·kg·s−2·A−1
Magnetisk flödes-
täthettesla T Wb·m−2 kg·s−2·A−1
Induktans henry H Wb·A−1 m2·kg·s−2·A−2
Ljusflöde lumen lm cd·sr
Belysning lux lx lm·m−2 m−2·cd·sr
Aktivitet (inom
radiologin)becquerel Bq s−1
Absorberad dos(inom radiologin) gray Gy J·kg−1 m2·s−2
Dosekvivalent sievert Sv J·kg−1 m2·s−8
(1) Särskilda benämningar på effektenheten: voltampere, med beteckningen VA, för skenbar
växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten varingår inte i någon CPGM-resolution.
Enheter som härletts ur grundenheter eller supplementen-
heter iSI kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknatsupp ikapi tel I.
Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de
benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan.SI-enheten för dynamisk viskositet kan till exempeluttryckas som m
−1·kg·s−1ou N ·s·m−2ou Pa ·s.
1.3.Multipelprefix och deras beteckningar
1018 exa E
1015 peta P
1012 tera T
109 giga G
106 mega M
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 9
▼B
Faktor Prefix Beteckning
Enhet
StorhetBenäm-
ningBeteckning Värde
Enhet
Storhet
BenämningBeteck-
ningVärde103 kilo k
102 hekto h
101 deka da
10−1 decid
10−2 centic
10−3 milli m
10−6 mikro µ
10−9 nano n
10−12 piko p
10−15 femto f
10−18 atto a
Benämningar och beteckningar på massenhetens multipelenheter
bildas med prefix till ordet gram respektive till beteckningen g.
Om en härledd enhet uttrycks som en kvot, kan dess multipelen-
heter bildas med prefix till enheter i täljaren eller enheter inämnaren eller ibåda dessa.
Sammansatta prefix, alltså prefix som bildas genom att flera av
prefixen ovan sätts samman, är inte tillåtna.
1.4.Tillåtna särskilda benämningar och beteckningar på SI-multi-
pelenheter
Volym liter l eller L (1) 1l=1d m3=1 0−3m3
Massa ton t 1t=1M g=1 03kg
Tryck bar bar (2) 1b a r=1 05Pa
(1) Bägge beteckningarna I och L för enheten liter är tillåtna. (CPGM 1979,
sextonde konferensen, resolution nr 5.)
(2) Enhet som i broschyr från International Bureau of Weights and Measures
upptas bland temporärt tillåtna enheter.
Anmärkning: De under punkt 1.3 upptagna prefixen med beteck-
ningar får användas tillsammans med de enheter ochbeteckningar som upptas i tabell 1.4.
2. ENHETER SOM DEFINIERATS MED HJÄLP AV SI-ENHETER, MEN
SOM INTE ÄR MULTIPELENHETER AV DESSA
Planvinkel varv* (1)(a) 1v a r v=2 πrad
nygrad* eller gon* gon* 1 gon =π
200rad
grad ° 1°=π
180rad
minut /prime1 1/prime1=π
10 800rad
sekund /primedbl1 1/primedbl1=π
648 000rad
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 10
▼B
Enhet
Storhet
BenämningBeteck-
ningVärde
Enhet
Storhet
BenämningBeteck-
ningVärde
Enhet
Storhet
Benämning Beteckning VärdeTid minut m in 1m in=6 0s
timme h 1h=3 6 0 0s
dag d 1d=8 6 4 0 0s
(1) Tecknet * efter en benämning eller beteckning anger att denna inte upptas på de
listor som fastställts av CPGM, SIPM eller BIPM. Detta gäller hela denna bilaga.
(a) Ingen internationell beteckning finns.
Anmärkning: Endast benämningen nygrad eller gon och beteckningen gon
får kombineras med de under punkt 1.3 upptagna prefixen.
3. ENHETER SOM DEFINIERATS OBEROENDE AV DE SJU SI-GRUN-
DENHETERNA
En atommassenhet är 1/12 av massan av en atom av nukliden12C.
En elektronvolt är ökningen av den kinetiska energin för en elektron som
passerar i tomrum från en punkt till en annan vars potential är en volthögre.
Massa atommassenhet u1 u ≈1,660 565 5 ·10−27kg
Energi elektronvolt eV 1eV≈1,602 189 2 ·10−19J
Värdet på dessa enheter, uttryckt iSI-enheter, är i nte känt exakt.
Ovanstående värden har hämtats från CODATA Bulletin No 11, december
1973, från International Council of Scientific Unions.
Anmärkning: De under punkt 1.3 upptagna prefixen får användas tillsam-
mans med benämningarna och beteckningarna på dessabåda enheter.
4. ENHETER OCH BENÄMNINGAR PÅ ENHETER SOM ENDAST
TILLÅTS INOM SPECIALOMRÅDEN
Optiska systemsbrytningsförmåga dioptri* 1 dioptri = 1 m−1
Ädelstenars massa metriskkarat 1 metrisk karat =2·10
−4kg
Markareal ar a 1a=1 02m2
Textilfibrers läng-
dvikttex* tex* 1 tex = 10−4kg·m−1
▼M1 Blodtryck millimeter
kvicksilvermm Hg(*)1 mm Hg = 133,322 Pa
Effektiv tvärsnitt-
sareabarn b 1b=1 0-28m2
▼B
Anmärkning: ►M1De under punkt 1.3 upptagna beteckningarna och
prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan ochderas beteckningar, utom med enheten millimeter kvick-silver och dess beteckning. Multipeln 102 a benämns dockhektar.◄
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 11
▼B
Enhet
Storhet
Benämning Beteckning Värde5. SAMMANSATTA ENHETER
Sammansatta enheter bildas genom sammansättning av de i kapitel 1
upptagna enheterna.
KAPITEL II
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I
ARTIKEL 1 b
STORHETER, BENÄMNINGAR, BETECKNINGAR OCH VÄRDEN
Blodtryck ►M1 ◄►M1 ◄►M1 ◄
Plan vinkel g* (1)1 g =π
200rad
Aktivitet (inom
radiologin)curie Ci1 Ci = 3,7 ·1010Bq
Absorberad dos rad rad (2) 1r a d=1 0−2Gy
Dosekvivalent rem* rem* 1 rem = 10−2Sv
Exposition
(röntgen- ochgammastrål-ning)röntgen R 1 R = 2,58 ·10−4C·kg−1
Dynamisk
viskositetpois P 1P=1 0−1Pa·s
Kinematisk
viskositetstok St 1S t=1 0−4m2·s−1
(1) Beteckning för nygrad.
(2) Om risk finns för förväxling med beteckning för radian, får beteckningen rd användas för rad.
Anmärkning: ►M1De under punkt 1.3 i kapitel I upptagna beteckningarna och
prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan och derasbeteckningar, utom med beteckningen g. ◄
Fram till den tidpunkt som anges i artike l 1 b får sammansatta
enheter bildas genom sammansättning av enheter som upptas ikapitel II med varandra eller med enheter som upptas i kapitel I.
KAPITEL III
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I
ARTIKEL 1 C
STORHETER, BENÄMNINGAR, BETECKNINGAR OCH UNGEFÄRLIGA
VÄRDEN
Längd
tum 1 in = 2,54 ·10
−2m
fot 1 ft = 0,3048 mfamn (
1) 1 fm = 1,829 m
mile 1 mile = 1 609 myard 1 yd = 0,9144 m
Area
kvadratfot 1 sq ft = 0,929 ·10
−1m2
acre 1 ac = 4 047 m2
kvadratyard 1 sq yd = 0,8361 m2
1980L0181 — SV — 20.12.1984 — 001.001 — 12
▼B
Volym
fluid ounce 1 fl oz = 28,41 ·10−6m3
gill 1 gill = 0,1421 ·10−3m3
pint 1 pt = 0,5683 ·10−3m3
quart 1 qt = 1,137 ·10−3m3
gallon 1 gal = 4,546 ·10−3m3
Massa
ounce (avoirdupois) 1 oz = 28,35 ·10−3kg
troy ounce 1 oz tr = 31,10 ·10−3kg
pound 1 lb = 0,4536 kg
Energi
therm 1 therm = 105,506 ·106J
(1) Endast för marin navigering
Fram till den tidpunkt som anges i artikel 1 c får sammansatta enheter bildas
genom sammansättning av enheter som upptas i kapitel III med varandra ellermed enheter som upptas ikapi tel I.