1.9

Ytterligare allmänna regler 1.9.1 För nötkreatur, får, getter och hästdjur 1.9.1.1 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Minst 60 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till 70 % från och med ►M3 den 1 januari 2024 ◄ . b) Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta. c) Utan att det påverkar tillämpningen av led b ska handjur av nötkreatur som är äldre än ett år ha tillgång till betesmark eller en ►C2 rastgård ◄ . d) I fall där djuren har tillgång till bete under betesperioden och där systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt djuren kan dispens ges från kravet på ►C2 rastgårdar ◄ under vintermånaderna. e) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna. f) Minst 60 % av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna procentandel får sänkas till 50 % för mjölkproducerande djur under en period av högst tre månader tidigt i laktationen. 1.9.1.2 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Byggnader ska ha släta men inte hala golv. b) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturligt material. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 24 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion. ▼C2 c) Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.1 första stycket a och andra stycket i rådets direktiv 2008/119/EG ( 28 ) ska det vara förbjudet att inhysa kalvar i individuella boxar efter det att dessa är äldre än en vecka, utom i fråga om enskilda djur under en begränsad period och om detta är befogat av veterinärmedicinska skäl. ▼B d) När en kalv får individuell veterinärbehandling ska den hållas i utrymmen som har ett helt golv och ströbädd. Kalven ska enkelt kunna vända sig och bekvämt ligga ner i hela sin längd. 1.9.2 För hjortdjur 1.9.2.1 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Minst 60 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till 70 % från och med ►M3 den 1 januari 2024 ◄ . b) Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta. c) Där djuren har tillgång till bete under betesperioden och där systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt djuren får dispens ges från kravet på ►C2 rastgårdar ◄ under vintermånaderna. d) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna. e) Minst 60 % av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna andel får sänkas till 50 % för mjölkproducerande hjortdjur av honkön under en period av högst tre månader tidigt i laktationen. ▼C2 f) Naturbete ska tillhandahållas i ett hägn under vegetationsperioden. Hägn som inte kan ge foder genom bete under vegetationsperioden ska inte vara tillåtna. ▼B g) Utfodring ska endast vara tillåten vid brist på bete på grund av dåliga väderförhållanden. h) ►C2 Djur som hålls för animalieproduktion i ett hägn ska ha tillgång till rent och friskt vatten. ◄ I avsaknad av en naturlig vattenkälla som är lätt tillgänglig för djuren ska vattenställen tillhandahållas. 1.9.2.2 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Hjortdjur ska förses med gömställen, skydd och stängsel som inte skadar djuren. b) I hägn för kronhjortar ska djuren kunna rulla sig i lera för att rykta huden och reglera kroppstemperaturen. c) Byggnader ska ha släta men inte hala golv. d) Byggnader ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och/eller viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 19 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion. e) Utfodringsplatserna ska inrättas i områden som är skyddade mot vädret och vara tillgängliga både för djuren och för de personer som sköter dem. Marken där utfodringsplatserna inrättas ska vara fast, och utfodringsanordningen ska vara takförsedd. f) Om permanent tillgång till foder inte kan säkerställas ska utfodringsplatserna vara utformade så att alla djur kan få foder samtidigt. 1.9.3 För svin 1.9.3.1 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Minst 30 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. b) Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen. c) Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke-ekologiskt foder användas fram till och med ►M3 den 31 december 2026 ◄ förutsatt att följande villkor är uppfyllda: i) Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii) Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii) Dess användning begränsas till uppfödning av smågrisar på upp till 35 kg med särskilda proteinföreningar. iv) Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månaderperiod för dessa djur överskrider inte 5 %. Procentandelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung. 1.9.3.2 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Byggnaderna ska ha släta, men inte hala golv. b) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion enligt artikel 24. c) Det ska alltid finnas en bädd av halm eller annat lämpligt material som är stor nog att alla grisar i en fålla kan ligga ner samtidigt på det mest utrymmeskrävande sättet. d) Suggor ska hållas i grupp, utom under de sista stadierna av dräktigheten och under digivningstiden, då suggor ska kunna röra sig fritt i sina fållor och endast får fixeras korta stunder. e) Utan att det påverkar eventuella ytterligare krav för halm ska suggor några dagar före den beräknade grisningen ges tillräckligt mycket halm eller annat lämpligt naturligt material för att kunna bygga bo. f) Svinen ska kunna gödsla och böka på rastgårdar. För bökningen kan olika substrat användas. 1.9.4 För fjäderfän 1.9.4.1 Djurens ursprung För att förhindra användning av intensiva uppfödningsmetoder ska fjäderfän antingen födas upp tills de når en lägsta ålder eller komma från långsamt växande fjäderfälinjer som är anpassade för utomhusuppfödning. Den behöriga myndigheten ska fastställa kriterierna för långsamt växande linjer eller upprätta en förteckning över sådana linjer och tillhandahålla aktörer, andra medlemsstater och kommissionen denna information. Om jordbrukaren inte använder långsamt växande fjäderfälinjer ska den lägsta slaktåldern vara a) 81 dagar för kycklingar, b) 150 dagar för kapuner, c) 49 dagar för pekingankor, d) 70 dagar för honor av myskänder, e) 84 dagar för hanar av myskänder, f) 92 dagar för mulardänder, g) 94 dagar för pärlhöns, h) 140 dagar för hannar av kalkon och stekgäss, och i) 100 dagar för honor av kalkon. 1.9.4.2 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Minst 30 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region. b) Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen. c) Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion för fjäderfäarter och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke-ekologiskt proteinfoder användas fram till och med ►M3 den 31 december 2026 ◄ förutsatt att följande villkor är uppfyllda: i) Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii) Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii) Dess användning begränsas till utfodring av unga fjäderfän med särskilda proteinföreningar. iv) Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månadersperiod för dessa djur överskrider inte 5 %. Procentandelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung. 1.9.4.3 Djurskydd Det ska vara förbjudet att plocka levande fjäderfän. 1.9.4.4 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Minst en tredjedel av golvytan ska utgöras av helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät, och vara täckt med strömaterial, såsom halm, spån, sand eller torv. b) I byggnader avsedda för värphöns ska en tillräckligt stor del av den golvyta som är tillgänglig för hönsen vara tillgänglig för uppsamling av hönsspillningen. ▼M9 c) Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfän som föds upp. Byggnaderna och inredningen ska rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfän som har fötts upp ska fållorna dessutom lämnas tomma under en period som ska fastställas av medlemsstaterna för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Aktören ska bevara dokumentation eller styrkande handlingar om tillämpningen av en sådan period. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfän som inte föds upp i omgångar, som inte hålls i fållor och som är frigående hela dagen. ▼B d) Fjäderfän ska ha tillgång till en ►C2 rastgård ◄ under minst en tredjedel av sina liv. Värphöns och slaktfjäderfän ska emellertid ha tillgång till en ►C2 rastgård ◄ under minst en tredjedel av sitt liv, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen. e) Fjäderfän ska ha kontinuerlig tillgång till ►C2 rastgårdar ◄ på dagtid från en så låg ålder som möjligt, då de fysiologiska och fysiska villkoren tillåter detta, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen. f) När det gäller avelsfjäderfän och unghöns som är under 18 veckor gamla, om villkoren i punkt 1.7.3 vad gäller inskränkningar och förpliktelser som rör skyddet av människors och djurs hälsa och som införts på grundval av unionslagstiftningen uppfylls och hindrar avelsfjäderfän och unghöns som är under 18 veckor gamla från att få tillgång till ►C2 rastgårdar ◄ , ska genom undantag från punkt 1.6.5 verandor betraktas som ►C2 rastgårdar ◄ och i så fall ha ett metallnätstängsel som håller andra fåglar ute. g) ►C2 Rastgårdar ◄ för fjäderfän ska ge djuren lätt tillgång till tillräckligt många vattentråg. h) ►C2 Rastgårdar ◄ för fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet. i) Om det råder förhållanden som innebär att fodertillgången på området utomhus är begränsad, på grund av till exempel ett långvarigt snötäcke eller svåra väderförhållanden, ska kompletterande grovfoder ingå i kosten för fjäderfän. j) Om fjäderfän hålls inomhus på grund av restriktioner eller skyldigheter som införts på grundval av unionslagstiftningen ska de ha ständig tillgång till tillräckliga mängder grovfoder och passande material så att deras beteendemässiga behov tillgodoses. k) Vattenfåglar ska ha tillgång till ett vattendrag, en damm, en sjö eller en bassäng när väderförhållandena och hygienvillkoren tillåter detta, så att deras artspecifika behov och djurvälfärdskrav uppfylls. Om väderförhållandena inte tillåter sådan tillgång, ska de ha tillgång till vatten så att de kan doppa huvudet för att tvätta fjäderdräkten. l) Dagsljuset får kompletteras med artificiellt ljus för att ge högst 16 timmar ljus per dag, med en sammanhängande nattvila utan artificiellt ljus på minst åtta timmar. ▼C2 m) Det totala användbara utrymmet i fjäderfähus för slaktfjäderfä får inte överstiga 1 600 m2 i någon produktionsenhet. ▼B n) Högst 3 000 värphöns ska vara tillåtna i en och samma avdelning av ett fjäderfähus. 1.9.5 För kaniner 1.9.5.1 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Minst 70 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region. b) Kaniner ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta. c) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna. d) Fiberrikt foder såsom halm eller hö ska tillhandahållas då mängden gräs inte är tillräcklig. Grovfoder ska utgöra minst 60 % av kosten. 1.9.5.2 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion enligt artikel 24. b) Kaniner ska hållas i grupper. c) Kaningårdar ska använda motståndskraftiga raser som är anpassade till utomhusförhållanden. d) Kaniner ska ha tillgång till följande: i) En skyddad plats under tak inklusive mörka gömställen. ii) En rastgård utomhus med växtlighet, helst bete. iii) En upphöjd plattform som de kan sitta på, antingen inne eller ute. iv) Material för att bygga bo för alla digivande honor. 1.9.6 För bin 1.9.6.1 Djurens ursprung Vid biodling ska i första hand Apis mellifera och lokala ekotyper av dessa användas. 1.9.6.2 Utfodring Följande regler ska gälla för utfodringen: a) Vid slutet av produktionssäsongen ska tillräckliga förråd av honung och pollen lämnas kvar i kuporna så att bina överlever vintern. ▼M1 b) Bisamhällen får endast utfodras om bisamhällets överlevnad är i fara på grund av klimatförhållanden. Utfodringen ska i dessa fall ske med ekologisk honung, ekologiskt pollen, ekologisk sockerlösning eller ekologiskt socker. ▼B 1.9.6.3 Hälso- och sjukvård Följande regler ska gälla för hälso- och sjukvård: a) För att skydda ramar, bikupor och vaxkakor, i synnerhet mot skadegörare, ska endast rodenticider (som endast ska användas i fällor) och lämpliga produkter och ämnen som har godkänts enligt artiklarna 9 och 24 för användning i ekologisk produktion tillåtas. b) Fysikalisk behandling med ånga eller öppen låga ska vara tillåten vid desinficering av bikupor. c) Det ska bara vara tillåtet att döda drönarlarver för att begränsa angrepp av Varroa destructor. d) Om samhällena blir sjuka eller angripna trots alla förebyggande åtgärder ska de behandlas omedelbart och får vid behov placeras i isoleringsbigårdar. e) Myrsyra, mjölksyra, ättiksyra och oxalsyra samt mentol, tymol, eukalyptol och kamfer får användas vid angrepp av Varroa destructor. f) Om det sker behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska produkter, inbegripet antibiotika, förutom produkter och ämnen som har godkänts för användning i ekologisk produktion enligt artiklarna 9 och 24, ska de behandlade bisamhällena under behandlingen placeras i isoleringsbigårdar, och allt vax ska ersättas med vax från ekologisk biodling. Därefter ska den omställningsperiod på 12 månader som avses i punkt 1.2.2 tillämpas för dessa samhällen. 1.9.6.4 Djurskydd Följande ytterligare regler ska gälla för biodling: a) Det ska vara förbjudet att döda bin på vaxkakorna som en metod i samband med skörd av biodlingsprodukter. b) Det ska vara förbjudet att stympa bidrottningar genom till exempel vingklippning. 1.9.6.5 Inhysning och djurhållningspraxis Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a) Bikupor ska placeras i områden där nektar- och pollenkällor huvudsakligen består av ekologiskt odlade grödor eller, i förekommande fall, vilda växter eller icke-ekologiskt förvaltade skogar eller grödor som endast är behandlade med metoder som ger liten miljöpåverkan. b) Bikupor skall hållas på tillräckligt avstånd från källor som kan medföra kontaminering av biodlingsprodukter eller dålig hälsa för bina. c) Bigårdarnas läge ska vara sådant att nektar- och pollenkällorna inom en radie av tre kilometer från bigårdens läge huvudsakligen består av odlingar med ekologisk produktion, vilda växter eller odlingar som sköts med metoder som ger liten miljöpåverkan, motsvarande de som anges i artiklarna 28 och 30 i förordning (EU) nr 1305/2013 och som inte kan påverka biodlingens ekologiska status. Detta krav gäller inte då det inte sker någon blomning, eller då bisamhällena är i vila. d) Bikuporna och det material som används inom biodlingen ska i huvudsak vara tillverkade av naturmaterial som inte medför risk för kontaminering av miljön eller produkterna från biodlingen. e) Bivax till nya mellanväggar ska komma från enheter med ekologisk produktion. f) Endast naturliga produkter som propolis, vax och vegetabiliska oljor får användas inne i kuporna. g) Det ska vara förbjudet att använda kemisk-syntetiska repellerande medel när honungen skördas. h) Det ska vara förbjudet att skörda honung från yngelramar. i) Biodling i regioner eller områden som av medlemsstaterna definierats som regioner och områden där ekologisk biodling inte är möjlig ska inte betraktas som ekologisk. ▼M9 1.9.6.6 Dokumentationsplikt Aktörerna ska bevara en karta i lämplig skala eller geografiska koordinater för placeringen av bikupor som ska ställas till förfogande för kontrollmyndigheten eller kontrollorganet och som visar att de områden som är tillgängliga för bisamhällena uppfyller kraven i denna förordning. Följande uppgifter om artificiell utfodring ska införas i bigårdarnas register: namn på den använda produkten, datum, kvantiteter och i vilka bikupor produkten används. Det område där bigården är belägen ska registreras tillsammans med bikupornas identifikation och flyttningsperioden. Alla åtgärder som vidtagits ska föras in i bigårdens register, inbegripet bortflyttning av skattlådorna och skattning av honung. Mängden från och datumen för honungsinsamlingen ska också registreras. ▼B