1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
(EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►A1Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 130s i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:Bevarande, skydd och förbättring av miljön, inbegripet bevarande av
livsmiljöer samt vilda djur och växter, är ett väsentligt mål av allmäntintresse som gemenskapen strävar efter att uppnå, vilket slås fast iartikel 130r i fördraget.
EG:s åtgärdsprogram för miljön (1987-1992)(
4) innehåller
bestämmelser om åtgärder för bevarandet av naturen och naturresur-serna.
Eftersom huvudsyftet med detta direktiv är att främja att den biologiska
mångfalden bibehålls med beaktande av ekonomiska, sociala, kulturellaoch regionala behov, bidrar direktivet till det övergripande målet, som
är en hållbar utveckling. För att upprätthålla den biologiska mångfalden
kan det i vissa fall vara nödvändigt att upprätthålla eller till och medfrämja mänsklig verksamhet.
På medlemsstaternas europeiska territorium pågår en ständig
försämring av livsmiljöerna, och ett ökande antal vilda arter är allvar-ligt hotade. Eftersom de hotade livsmiljöerna och arterna utgör en delav gemenskapens naturliga arv och hoten mot dem ofta är avgränsöverskridande karaktär, är det nödvändigt att vidta åtgärder pågemenskapsnivå för att bevara dem.
Med hänsyn till hoten mot vissa typer av livsmiljöer och vissa arter är
det nödvändigt att definiera dessa som prioriterade, för att åtgärder för
att bevara dem skall kunna genomföras snabbt.
För att säkerställa att en gynnsam bevarandestatus återställs eller
upprätthålls hos livsmiljöer och arter av gemenskapsintresse är det
nödvändigt att utse särskilda bevarandeområden för att kunna skapa
ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät enligt en fastställdtidsplan.
Alla de utsedda områdena, även de som nu eller i framtiden klassifi-
ceras som särskilda skyddsområden i enlighet med direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(
5), måste
införlivas med det sammanhängande europeiska ekologiska nätet.
De åtgärder som är nödvändiga för att målsättningen vad gäller beva-
randet skall kunna uppnås bör genomföras inom vart och ett av deutsedda områdena.
Medlemsstaterna föreslår områden som kan utses till särskilda bevaran-
deområden, men ett förfarande måste ändå fastställas för att det skallvara möjligt att i undantagsfall utse ett område som inte har föreslagitsav en medlemsstat men som gemenskapen anser vara oundgängligt för1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 2
(1) EGT nr C 247, 21.9.1988, s. 3,
EGT nr C 195, 3.8.1990, s. 1.
(2) EGT nr C 75, 20.3.1991, s. 12.
(3) EGT nr C 31, 6.2.1991, s. 25.
(4) EGT nr C 328, 7.12.1987, s. 1.
(5) EGT nr L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet är senast ändrat genom direktiv
91/244/EEG (EGT nr L 115, 8.5.1991, s. 41).
▼B
bibehållandet av en prioriterad livsmiljö eller för en prioriterad arts
överlevnad.
En lämplig bedömning måste göras av alla planer eller projekt som på
ett betydande sätt kan påverka målsättningen vad gäller bevarandet avett område som har utsetts eller som kommer att utses i framtiden.
Det är ett erkänt faktum att det är alla medlemsstaters gemensamma
ansvar att vidta åtgärder som har till syfte att främja bevarandet av
prioriterade livsmiljöer och prioriterade arter av gemenskapsintresse.Detta kan emellertid innebära en alltför stor ekonomisk börda för vissamedlemsstater, vilket dels beror på den ojämna fördelningen av sådanalivsmiljöer och arter inom gemenskapen, dels på att principen ”förore-
naren betalar” endast kan tillämpas i begränsad omfattning i det
särskilda fall som bevarandet av naturen utgör.
Det råder därför enighet om att det i detta särskilda fall bör fastställas
bestämmelser om ett bidrag i form av medfinansiering från gemenska-pen inom gränserna för de medel som i enlighet med gemenskapens
beslut är disponibla.
Inom politiken för markanvändning och utveckling bör skötsel och
förvaltning av de element i naturen som är av avgörande betydelse förvilda djur och växter främjas.
Ett system för övervakning av bevarandestatusen hos de livsmiljöer och
arter som omfattas av detta direktiv bör inrättas.
Det finns behov av att som komplement till direktiv 79/409/EEG införa
ett allmänt system för skydd av vissa arter av vilda djur och växter. För
vissa arter, vilkas bevarandestatus motiverar det, bör bestämmelserfastställas om skötsel- och förvaltningsåtgärder för vissa arter, bl. a.förbud mot vissa metoder för fångst och dödande, och samtidigt börmöjlighet ges till undantag under särskilda förhållanden.
För att säkerställa att genomförandet av detta direktiv övervakas,
kommer kommissionen med jämna mellanrum att utarbeta en samman-fattande rapport, baserad bl. a. på uppgifter från medlemsstaterna omtillämpningen av de nationella bestämmelser som antagits till följd avdetta direktiv.
Ett ökat vetenskapligt och tekniskt kunnande är helt nödvändigt för
genomförandet av detta direktiv. Den forskning och det vetenskapligaarbete som krävs för detta bör därför främjas.
Den tekniska och vetenskapliga utvecklingen gör att det måste vara
möjligt att anpassa bilagorna. Ett förfarande genom vilket rådet kangöra ändringar av bilagorna bör därför fastställas.
En föreskriftskommitté bör inrättas för att bistå kommissionen vid
genomförandet av detta direktiv, särskilt i samband med beslut om
medfinansiering från gemenskapen.
Bestämmelser bör fastställas om ytterligare åtgärder för återinförande
av vissa inhemska arter av vilda djur och växter samt för ett eventuelltinförande av icke inhemska arter.
Utbildning och allmän information om målen med detta direktiv är är
nödvändiga för att ett effektivt genomförande av direktivet skall kunnasäkerställas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Definitioner
Artikel 1
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
a)bevarande : de åtgärder som är nödvändiga för att bibehålla eller
återställa en gynnsam status enligt definitionen i e) och i) hos livs-miljöer och för populationer av arter av vilda djur och växter.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
b)livsmiljöer : land- eller vattenområden som kännetecknas av
särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsettom de är naturliga eller delvis naturliga.
c)livsmiljötyper av gemenskapsintresse : livsmiljötyper som, inom det
territorium som anges i artikel 2,
i) riskerar att försvinna inom sitt naturliga utbredningsområde,
eller
ii) har ett litet naturligt utbredningsområde till följd av att de har
minskat eller på grund av sin naturligt begränsade yta, eller
iii) utgör tydliga exempel på egenskaper som är typiska för en eller
flera av följande ►
A1sex◄biogeografiska regioner: alpin
region, atlantiskregion, ►A1boreal region, ◄kontinentalre-
gion, makaronesisk region och medelhavsregion.
Dessa livsmiljötyper finns förtecknade eller kan förtecknas i bilaga
1.
d)prioriterade livsmiljötyper : livsmiljötyper som riskerar att försvinna
från det område som anges i artikel 2 och för vilkas bevarande ge-menskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till den andel av
deras naturliga utbredningsområde som ligger inom det territorium
som anges i artikel 2. Dessa prioriterade livsmiljötyper är marke-rade med en asterisk(*) i bilaga 1.
e)en livsmiljös bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar
en livsmiljö och dess typiska arter och som på lång sikt kan
påverka dess naturliga utbredning, struktur och funktion samt de
typiska arternas överlevnad på lång sikt inom det territorium somanges i artikel 2.
En livsmiljös bevarandestatus anses ”gynnsam” när
— dess naturliga utbredningsområde och de ytor den täcker inom
detta område är stabila eller ökande, och
— den särskilda struktur och de särskilda funktioner som är
nödvändiga för att den skall kunna bibehållas på lång sikt finns,
och sannolikt kommer att finnas under en överskådlig framtid,och
— bevarandestatusen hos dess typiska arter är gynnsam enligt defi-
nitionen i i.
f)habitat: en miljö som kännetecknas av särskilda abiotiska och
biotiska faktorer, och där en art lever under något av stadierna isin biologiska cykel.
g)arter av gemenskapsintresse : arter för vilka något av följande gäller
inom det territorium som anges i artikel 2:
i) De är hotade; undantag görs dockför arter vilk as naturliga
utbredningsområde är av marginell storleki det territoriet ochsom inte är hotade eller sårbara inom den västra palearktiska
regionen.
ii) De är sårbara, dvs. de anses sannolikt kunna övergå till kate-
gorin av hotade arter i en nära framtid, om de faktorer som
orsakar hotet fortsätter att verka.
iii) De är sällsynta, dvs. de förekommer i små populationer som
inte för närvarande är hotade eller sårbara men som riskerar
att bli det. Dessa arter finns inom begränsade geografiska
områden eller är glest spridda över en större yta.
iv) De är endemiska och kräver särskild uppmärksamhet på grund
av den speciella karaktären hos sin livsmiljö eller de möjliga
följder som exploatering av dem kan ha för deras livsmiljö ellerför deras bevarandestatus.
Dessa arter finns förtecknade eller kan komma att förtecknas i
bilaga 2 och/eller bilaga 4 eller 5.
h)prioriterade arter : de arter som avses i g) i och för vilkas beva-
rande gemenskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till denandel av deras naturliga utbredningsområde som ligger inom detterritorium som anges i artikel 2. Dessa prioriterade arter är marke-rade med en asterisk(*) i bilaga 2.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
i)en arts bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar den
berörda arten och som på lång sikt kan påverka den naturligautbredningen och mängden hos dess populationer inom det territo-
rium som anges i artikel 2.
Bevarandestatusen anses ”gynnsam” när
— uppgifter om den berörda artens populationsutveckling visar att
arten på lång sikt kommer att förbli en livskraftig del av sin
livsmiljö, och
— artens naturliga utbredningsområde varken minskar eller sanno-
likt kommer att minska inom en överskådlig framtid, och
— det finns, och sannolikt kommer att fortsätta att finnas, en
tillräckligt stor livsmiljö för att artens populationer skallbibehållas på lång sikt.
j)område: ett geografiskt bestämt område vars utbredning är tydligt
avgränsad.
k)område av gemenskapsintresse : ett område som, i den biogeogra-
fiska region eller de biogeografiska regioner det tillhör, väsentligtbidrar till att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatushos någon av livsmiljöerna i bilaga 1 eller någon av arterna i bilaga
2, och som också kan bidra väsentligt till att det i artikel 3 nämnda
nätet Natura 2000 blir sammanhängande, och som väsentligt bidrartill bibehållandet av den biologiska mångfalden inom den biogeo-grafiska region eller de biogeografiska regioner som avses.
Vad gäller djurarter som är spridda över stora ytor skall områdena
av gemenskapsintresse motsvara de platser inom dessa arters natur-liga utbredningsområde som innehåller de fysiska eller biologiska
faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.
l)särskilt bevarandeområde : ett område av gemenskapsintresse som
medlemsstaterna har utsett genom lagar och andra författningareller genom avtal, och där nödvändiga åtgärder genomförs för attbibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmil-jöerna eller populationerna av de arter för vilka området utsetts.
m)exemplar: varje djur eller planta, i levande eller dött tillstånd, av de
arter som finns förtecknade i bilagorna 4 och 5, varje del eller
derivat av dessa samt alla andra varor som att döma av ett
åtföljande dokument, förpackningen, ett märke eller en etikett ellerav någon annan omständighet verkar vara delar eller derivat av djureller plantor av dessa arter.
n)kommittén : den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 20.
Artikel 2
1. Syftet med detta direktiv är att bidra till att säkerställa den biolo-
giska mångfalden genom bevarande av livsmiljöer samt vilda djur ochväxter i medlemsstaternas europeiska territorium som omfattas avfördraget.
2. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall syfta till
att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmiljöersamt arter av vilda djur och växter av gemenskapsintresse.
3. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall ta hänsyn
till ekonomiska, sociala och kulturella behov och till regionala ochlokala särdrag.
Bevarande av livsmiljöer och habitat
Artikel 3
1. Ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät av särskilda beva-
randeområden skall inrättas under beteckningen Natura 2000. Detta nät,
som skall bestå av områdenmed de livsmiljötyper som finns förteck-nade i bilaga 1 och habitat för de arter som finns förtecknade i bilaga2, skall göra det möjligt att bibehålla eller i förekommande fallåterställa en gynnsam bevarandestatus hos de berörda livsmiljötypernaoch arterna i deras naturliga utbredningsområde.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
Nätet Natura 2000 skall även omfatta de särskilda skyddsområden som
medlemsstaterna har utsett i enlighet med direktiv 79/409/EEG.
2. Varje medlemsstat skall bidra till bildandet av Natura 2000 i en
utsträckning som står i proportion till omfattningen på dess territoriumav de livsmiljötyper och habitat för de arter som anges i punkt 1. Varje
medlemsstat skall därför, i enlighet med artikel 4 och med beaktande
av de mål som anges i punkt 1, utse områden till särskilda bevaran-deområden.
3. I fall då de anser det nödvändigt skall medlemsstaterna sträva
efter att göra Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande genom attbibehålla och i förekommande fall utveckla de element i naturen somanges i artikel 10 och som är av avgörande betydelse för vilda djur ochväxter.
Artikel 4
1. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1) och
relevant vetenskaplig information skall varje medlemsstat föreslå en
lista över områden och ange vilka livsmiljötyper i bilaga 1 och vilkapå dess territorium inhemska arter i bilaga 2 som finns inom dessaområden. Vad gäller djurarter som har stor utbredning skall områdenapå listan motsvara de platser inom dessa arters naturliga utbrednings-område som innehåller de fysiska eller biologiska faktorer som är
avgörande för arternas liv och fortplantning. Vad gäller arter som lever
i vatten och som har stor utbredning, skall sådana områden föreslåsendast om de är klart avgränsade och innehåller de fysiska eller biolo-giska faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.Medlemsstaterna skall då detta är lämpligt föreslå att listan anpassas
mot bakgrund av resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.
Listan skall tillsammans med upplysningar om varje område
överlämnas till kommissionen inom tre år efter anmälan av detta
direktiv. Upplysningarna skall omfatta en karta över området, dess
namn, läge och avgränsning samt de uppgifter som framkommit genomtillämpning av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1), och de skalllämnas på ett formulär som utarbetats av kommissionen i enlighet meddet förfarande som fastställs i artikel 21.
2. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 2) skall
kommissionen, i samförstånd med varje medlemsstat, för var och enav de fem biogeografiska regioner som anges i artikel 1 c iii och förhela det område som avses i artikel 2.1 med utgångspunkt i medlems-
staternas listor upprätta ett utkast till en lista över områden av
gemenskapsintresse där det finns en eller flera prioriterade livsmiljö-typer eller prioriterade arter.
Medlemsstater i vilka de områden där det finns en eller flera priorite-
rade livsmiljötyper och prioriterade arter utgör mer än 5 % av detnationella territoriet kan, i samförstånd med kommissionen, begära attkriterierna i bilaga 3 (etapp 2) används mer flexibelt vid valet av allaområden av gemenskapsintresse på sitt territorium.
Listan över de områden som valts ut som områden av gemenskapsin-
tresse och som anger på vilka av dessa det finns en eller fleraprioriterade livsmiljötyper eller prioriterade arter, skall antas av
kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 21.
3. Den lista som avses i punkt 2 skall upprättas inom sex år efter
anmälan av detta direktiv.
4. När ett område av gemenskapsintresse har valts ut i enlighet med
förfarandet i punkt 2 skall den berörda medlemsstaten så snart sommöjligt och senast inom sex år utse området till särskilt bevaran-
deområde, varvid prioriteringar skall fastställas mot bakgrund av den
betydelse området har för att möjliggöra att en gynnsam bevarandes-tatus hos en livsmiljötyp i bilaga 1 eller en art i bilaga 2 bibehållseller återställs, och för att Natura 2000 skall bli sammanhängande, ochmot bakgrund av den risk för försämring eller förstörelse som områdetär utsatt för.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
5. Så snart ett område har förts upp på den lista som avses i punkt 2
tredje stycket skall det omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2-4.
Artikel 5
1. I undantagsfall, om kommissionen konstaterar att ett område där
det finns en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art saknas på en
nationell lista enligt artikel 4.1, och kommissionen på grundval av rele-vant och tillförlitlig vetenskaplig information anser detta område varaoundgängligt för bibehållandet av den prioriterade livsmiljötypen ellerför den prioriterade artens överlevnad, skall ett bilateralt samrådsförfa-rande inledas mellan den berörda medlemsstaten och kommissionen, i
syfte att jämföra de vetenskapliga data som parterna har använt.
2. Om oenighet fortfarande råder efter utgången av en samrådspe-
riod på högst sex månader, skall kommissionen till rådet överlämnaett förslag angående valet av området i fråga till område av gemens-kapsintresse.
3. Rådet skall fatta ett enhälligt beslut inom tre månader från det att
förslaget har mottagits.
4. Under samrådsperioden och i avvaktan på rådets beslut skall det
berörda området omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2.
Artikel 6
1. För de särskilda bevarandeområdena skall medlemsstaterna vidta
nödvändiga åtgärder för bevarande, vilket om så krävs innefattar utar-betande av lämpliga skötsel- och förvaltningsplaner särskilt för
områdena eller integrerade i andra utvecklingsplaner, samt lämpliga
lagar och andra författningar eller avtal, som motsvarar de ekologiskabehoven hos de livsmiljötyper i bilaga 1 och de arter i bilaga 2 somfinns i områdena.
2. Medlemsstaterna skall i de särskilda bevarandeområdena vidta
lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och
habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena
har utsetts, om sådana störningar kan ha betydande konsekvenser förmålen med detta direktiv.
3. Alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller
är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men somenskilt eller i kombination med andra planer eller projekt kan påverka
området på ett betydande sätt, skall på lämpligt sätt bedömas med avse-
ende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet avområdet. Med ledning av slutsatserna från bedömningen av konsekven-serna för området och om inte annat följer av punkt 4, skall debehöriga nationella myndigheterna godkänna planen eller projektet
först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer
att ta skada och, om detta är lämpligt, efter att ha hört allmänhetensåsikt.
4. Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar
saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för områdetmåste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt
allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär,
skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder föratt säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande.Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationså-tgärder som vidtagits.
Om det berörda området innehåller en prioriterad livsmiljötyp eller en
prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör
människors hälsa eller den allmänna säkerheten, betydelsefulla konse-kvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andratvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.
Artikel 7
Förpliktelser som uppstår till följd av artikel 6.2-4 i detta direktiv skall
ersätta alla förpliktelser som uppstår till följd av artikel 4.4 första1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
meningen i direktiv 79/409/EEG vad gäller områden som klassificerats
i enlighet med artikel 4.1 eller som på samma sätt erkänts i enlighetmed artikel 4.2 i det direktivet, från och med dagen för genomförandet
av det här direktivet eller den dag då en medlemsstat i enlighet med
direktiv 79/409/EEG har klassificerat eller erkänt ett område, om dendagen infaller senare.
Artikel 8
1. Samtidigt som de föreslår områden som de finner lämpliga som
särskilda bevarandeområden, och som hyser prioriterade livsmiljötypereller prioriterade arter, skall medlemsstaterna vid behov till kommis-sionen sända sina beräkningar avseende den medfinansiering frångemenskapen som de anser nödvändig för att de skall kunna uppfylla
sina förpliktelser enligt artikel 6.1.
2. I samförstånd med var och en av de berörda medlemsstaterna
skall kommissionen, för de områden av gemenskapsintresse för vilkaansökan om medfinansiering gjorts, fastställa vilka åtgärder som ärhelt nödvändiga för att det skall vara möjligt att bibehålla elleråterupprätta en gynnsam bevarandestatus hos de prioriterade livsmiljö-
typerna och de prioriterade arterna på de berörda områdena, samt de
totala kostnaderna för dessa åtgärder.
3. Kommissionen skall i samförstånd med de berörda medlemssta-
terna göra en bedömning av den finansiering, inbegripetmedfinansiering, som är nödvändig för genomförandet av de åtgärdersom avses i punkt 2, varvid hänsyn skall tas till bl. a. koncentrationenpå medlemsstatens territorium av prioriterade livsmiljötyper eller prio-
riterade arter och den relativa börda som de nödvändiga åtgärderna
innebär.
4. Med utgångspunkt i den bedömning som avses i punkterna 2 och
3 skall kommissionen, med beaktande av de finansiella medel som ärdisponibla enligt relevanta gemenskapshandlingar och i överensstäm-melse med förfarandet i artikel 21, anta en prioriterad plan för deåtgärder som rör medfinansiering och som skall vidtas när området
har utsetts i enlighet med artikel 4.4.
5. De åtgärder som inte har tagits med i åtgärdsplanen på grund av
att medlen är otillräckliga, samt de som finns med i ovannämndaåtgärdsplan men som inte har fått nödvändig medfinansiering ellerbara delvis medfinansieras, skall, i samband med den översyn avplanen som skall göras vartannat år, tas upp till förnyad prövning ienlighet med förfarandet i artikel 21 och kan under tiden uppskjutas
av medlemsstaterna i avvaktan på översynen. Vid översynen skall om
detta är nödvändigt hänsyn tas till den nya situationen för det berördaområdet.
6. I områden där åtgärder som är beroende av medfinansiering skjuts
upp, skall medlemsstaterna undvika att vidta nya åtgärder som sanno-likt skulle leda till en försämring för dessa områden.
Artikel 9
Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 21, med jämna
mellanrum se över hur Natura 2000 bidrar till förverkligandet av måleni artiklarna 2 och 3. I detta sammanhang kan ett områdes status som
särskilt skyddsområde upphävas, om övervakningen enligt artikel 11
visar att den naturliga utvecklingen gör detta berättigat.
Artikel 10
I syfte att göra nätet Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande
skall medlemsstaterna inom politiken för markanvändning och utveck-
ling, i den mån de anser det nödvändigt, sträva efter att främja skötselnoch förvaltningen av de element i naturen som är av avgörande bety-delse för vilda djur och växter.
Dessa element är sådana som, till följd av sin lineära eller kontinuerliga
struktur (t. ex. floder med sina bankar eller de traditionella systemenför markering av markgränser) eller sin förbindelsefunktion (t. ex.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
dammar eller små skogar), är väsentliga för vilda arters flyttning, sprid-
ning och genetiska utbyte.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall övervaka bevarandestatusen hos de livsmiljöer
och de arter som avses i artikel 2 och särskilt ta hänsyn till prioriteradelivsmiljötyper och prioriterade arter.
Skydd av arter
Artikel 12
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem i det naturliga utbredningsområdet för de djur-
arter som finns förtecknade i bilaga 4 a, med förbud mot
a) att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen,
oavsett hur detta görs,
b) att avsiktligt störa dessa arter, särskilt under deras parnings-,
uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder,
c) att avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen,
d) att skada eller förstöra parningsplatser eller rastplatser.
2. För dessa arter skall medlemsstaterna förbjuda förvaring, transport
och försäljning eller byte samt utbjudande till försäljning eller byte avexemplar som insamlats i naturen, med undantag av sådana somsamlats på lagligt sätt före genomförandet av detta direktiv.
3. Det förbud som avses i punkt 1 a och b samt punkt 2 skall gälla
alla levnadsstadier hos de djur som omfattas av denna artikel.
4. Medlemsstaterna skall införa ett system för övervakning av
oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av de djurarter som finnsförtecknade i bilaga 4 a. Mot bakgrund av den insamlade informationen
skall medlemsstaterna vidta de ytterligare forsknings- eller bevaran-
deåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att oavsiktlig fångsteller oavsiktligt dödande inte får betydande negativa följder för deberörda arterna.
Artikel 13
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem för de växtarter som finns förtecknade i bilaga 4b, med förbud mot
a) att avsiktligt plocka, samla in, skära av, dra upp med rötterna eller
förstöra dessa växter i deras naturliga utbredningsområde i naturen,
b) att förvara, transportera och sälja eller byta exemplar av dessa arter
som insamlats i naturen samt att utbjuda dem för försäljning ellerbyte, med undantag av sådana som samlats på lagligt sätt föregenomförandet av detta direktiv.
2. De förbud som avses i punkt 1 a och b skall gälla alla stadier i
den biologiska cykeln hos de växter som omfattas av detta direktiv.
Artikel 14
1. Om medlemsstaterna mot bakgrund av den övervakning som
avses i artikel 11 anser det nödvändigt, skall de vidta åtgärder för attsäkerställa att insamling i naturen av exemplar av de arter av vildadjur och växter som finns förtecknade i bilaga 5 och exploatering avdessa är förenligt med bibehållandet av en gynnsam bevarandestatus
för dem.
2. Om sådana åtgärder anses nödvändiga skall de innefatta fortsatt
övervakning enligt artikel 11. De kan dessutom bl. a innefatta
— reglering av tillträdet till vissa områden,
— tillfälligt eller lokalt förbud mot insamling av exemplar i naturen
och exploatering av vissa populationer,1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
— reglering av perioder eller metoder för insamling av exemplar,
— tillämpning, vid insamling av exemplar, av jakt- och fiskeregler
som tar hänsyn till bevarandet av sådana populationer,
— införande av ett system med tillstånd för insamling av exemplar,
eller införande av kvoter,
— reglering av köp, försäljning, utbjudande för försäljning och
förvaring eller transport i syfte att sälja exemplar,
— uppfödning i fångenskap av djurarter och artificiell förökning av
växtarter under strikt kontrollerade förhållanden, i syfte att minskainsamlingen av exemplar i naturen,
— bedömning av effekterna av de vidtagna åtgärderna.
Artikel 15
Vid fångst eller dödande av vilda djur av de arter som finns förteck-
nade i bilaga 5 a och i fall där undantag i enlighet med artikel 16
görs i fråga om insamling, fångst eller dödande av arter som finns
förtecknade i bilaga 4 a, skall medlemsstaterna förbjuda användningav alla icke-selektiva metoder som lokalt kan medföra att populationerav en art försvinner eller utsätts för en allvarlig störning, särskilt
a) användning av de metoder för fångst och dödande som finns
förtecknade i bilaga 6 a,
b) varje form av fångst eller dödande från de transportmedel som
anges i bilaga 6 b.
Artikel 16
1. Förutsatt att det inte finns någon annan lämplig lösning och att
undantaget inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandes-tatus hos bestånden av de berörda arterna i deras naturligautbredningsområde, får medlemsstaterna göra undantag från
bestämmelserna i artiklarna 12-14 samt 15 a och b av följande anled-
ningar:
a) För att skydda vilda djur och växter och bevara livsmiljöer.
b) För att undvika allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog,
fiske, vatten och andra typer av egendom.
c) Av hänsyn till allmän hälsa och säkerhet, eller av andra tvingande
orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse, inbegripetorsaker av social eller ekonomisk karaktär och betydelsefulla posi-
tiva konsekvenser för miljön.
d) För forsknings- och utbildningsändamål, för återinplantering och
återinförsel av dessa arter och för den uppfödning som krävs fördetta, inbegripet artificiell förökning av växter.
e) För att under strängt kontrollerade förhållanden selektivt och i
begränsad omfattning tillåta insamling och förvaring av vissa exem-
plar av de arter som finns förtecknade i bilaga 4 i en begränsadmängd som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna.
2. Medlemsstaterna skall vartannat år till kommissionen sända en
rapport med den utformning som fastställs av kommittén om deundantag som gjorts i enlighet med punkt 1. Kommissionen skall yttrasig över undantagen inom 12 månader eftter mottagandet av rapportenoch underrätta kommittén.
3. Rapporterna skall innehålla upplysningar om följande:
a) De arter som berörs av undantagen och orsaken till dessa, inbegripet
riskens natur, i förekommande fall med angivande av de alternativsom förkastats och de vetenskapliga data som använts.
b) Vilka medel, arrangemang eller metoder som tillåts vid fångst eller
dödande av djur och anledningen till att de används.
c) När och var undantagen tillåts.
d) Den myndighet som har befogenhet att förklara och kontrollera att
de föreskrivna villkoren är uppfyllda och att besluta om vilkamedel, arrangemang och metoder som får användas, inom vilka1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
gränser och av vilka inrättningar samt vilka personer som ansvarar
för genomförandet.
e) De åtgärder för övervakning som vidtagits och de resultat som
uppnåtts.
Information
Artikel 17
1. Vart sjätte år efter utgången av den period som fastställs i artikel
23 skall medlemsstaterna utarbeta en rapport om genomförandet av deåtgärder som vidtagits till följd av detta direktiv. Denna rapport skallbl. a. innehålla information om de bevarandeåtgärder som avses iartikel 6.1 samt en bedömning av dessa åtgärders effekt på bevarandes-tatusen hos livsmiljötyperna i bilaga 1 och arterna i bilaga 2 och de
viktigaste resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.
Rapporten, som skall ha den utformning som fastställs av kommittén,skall sändas till kommissionen och ställas till allmänhetens förfogande.
2. Kommissionen skall utarbeta en sammanfattande rapport på
grundval av de rapporter som avses i punkt 1. Denna rapport skallinnehålla en lämplig bedömning av de framsteg som gjorts och särskiltav hur Natura 2000 bidragit till förverkligandet av målen i artikel 3. Ettutkast till den del av rapporten som omfattar den information som en
medlemsstat lämnat skall sändas till medlemsstaten i fråga för kontroll.
Den slutliga versionen av rapporten skall, efter att ha delgivitskommittén, offentliggöras av kommissionen senast två år efter motta-gandet av de rapporter som avses i punkt 1 och vidarebefordras tillmedlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och
sociala kommittén.
3. Medlemsstaterna får markera de områden som utsetts i enlighet
med detta direktiv med särskilda gemenskapsskyltar som kommittén
har utformat för det ändamålet.
Forskning
Artikel 18
1. Medlemsstaterna och kommissionen skall främja den forskning
och det vetenskapliga arbete som är nödvändigt med hänsyn till måleni artikel 2 och den förpliktelse som avses i artikel 11. De skall utbytainformation för att få till stånd en väl fungerande samordning av denforskning som utförs i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå.
2. Särskild uppmärksamhet skall riktas på det vetenskapliga arbete
som är nidrändigt för att genomföra artiklarna 4 och 10, och det gränsöverskridande samarbetet mellan medlemsstaterna ifråga om forskning
skall främjas.
Förfarande för ändring av bilagorna
Artikel 19
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bila-
gorna 1-3, 5 och 6 till den tekniska och vetenskapliga utvecklingenskall med kvalificerad majoritet fattas av rådet på förslag från kommis-sionen.
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilaga 4
till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen skall fattas enhälligt avrådet på förslag från kommissionen.
Kommitté
Artikel 20
Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av
företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommis-sionen som ordförande.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
Artikel 21
1. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.
Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta påförslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägasenligt ovan nämnda artikel. Ordföranden får inte rösta.
2. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med
kommitténs yttrande.
Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget
yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka
åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificeradmajoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagnaåtgärderna skall vidtas.
Ytterligare bestämmelser
Artikel 22
Vid genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv skall medlems-
staterna vidta följande åtgärder:
a) Undersöka om det är önskvärt att återinföra arter i bilaga 4 som är
inhemska på deras territorium i fall då detta skulle kunna bidra till
bevarandet av dessa arter, förutsatt att det vid en undersökning, som
också beaktar erfarenheter som gjorts i andra medlemsstater ellernågon annanstans, har fastställts att ett sådant återinförande på etteffektivt sätt skulle bidra till att återställa en gynnsam bevarandes-tatus hos dessa arter samt att återinförandet skall äga rum först
efter samråd med den berörda allmänheten.
b) Säkerställa att avsiktligt införande i naturen av arter som inte är
inhemska på deras territorium regleras på så sätt att varken livsmil-jöerna i sitt naturliga utbredningsområde eller inhemska vilda djuroch växter tar skada och, om de anser det nödvändigt, förbjuda detta
införande. Resultaten från den bedömning som görs skall upplys-
ningsvis delges kommittén.
c) Främja utbildning och allmän information om behovet av att skydda
arter av vilda djur och växter och att bevara deras habitat samt olika
livsmiljöer.
Slutbestämmelser
Artikel 23
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom två år efter
dagen för anmälan. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla
en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisningnär de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skallgöras skall varje medlemsstat själv utfärda.
3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det
område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 24
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
BILAGA 1
LIVSMILJÖTYPER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS BEVA-
RANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN UTSES
Förklaringar
Kod:Den hierarkiska klassificeringen av utbredningsområden som gjorts
under Corine-programmet (1)(Corine biotopes project) utgör referensun-
derlag för denna bilaga. För de flesta angivna livsmiljötyperna anges
motsvarande Corine-kod hämtad ur Technical Handbook, volym 1, s.
73-109, Corine/Biotope/89/2.2, 19 maj 1988, delvis uppdaterad den 14
februari 1989. ►A1De boreala och pannoniskalivsmiljöerna anges
med hjälp av 1993 års CORINE-kod. ◄
(1) Corine: Rådets beslut 85/338/EEG av den 27 juni 1985.
Symbolen ”×” i anslutning till koderna anger sammanhängande livsmiljötyper,
t.ex. 35.2 × 64.1 — Öppna gräsmarker med Corynephorus ochAgrostis(35.2),
kombinerat med kontinentala sanddyner (64.1).
Symbolen ”*” anger prioriterade livsmiljötyper.
KUSTER OCH SALTPÅVERKADE LIVSMILJÖER
Öppet hav och tidvattenområden
11.25 Sandbankar med permanent täckning av grunt vatten
11.34 *Posidoniabankar (Medelhavet)
13.2 Estuarier
14 Ler- och sandbottnar som blottas vid ebb21 *Laguner
— Stora grunda vikar och sund
— Rev— Marina pelare i grunda vatten orsakade av
gasläckage
Havsklippor och klapperstensstränder eller steniga stränder
17.2 Annuell vegetation på strandvallar
17.3 Perenn vegetation på klapperstensstränder18.21 Vegetationsklädda havsklippor i Atlantkust eller
Östersjökust
18.22 Vegetationsklädda havsklippor i medelhavskust (med
endemisk Limonium spp .)
18.23 Vegetationsklädda havsklippor i makaronesisk kust
(med för denna kust endemisk flora)
Atlantiska och kontinentala salta våtmarker och ängar
15.11 Ler- och sandsediment med Salicornia och andra
annueller
15.12 Spartiniamattor (Spartinion)
15.13 Atlantiska havsstrandängar (Glauco-Puccinellietalia)
15.14 *Kontinentala salta ängar (Puccinellietalia distantis)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
Mediterrana och thermo-atlantiska salta våtmarker och strandängar
15.15 Mediterrana salta strandängar (Juncetalia maritimi)
15.16 Mediterrana och thermo-atlantiska salta buskmarker
(Arthrocnemetalia fructicosae)
15.17 Iberiska salta och kväverika buskmarker (Pegano-
Salsoletea)
Kontinentala stäpper av salt- eller gipstyp
15.18 *Saltstäpper (Limonietalia)
15.19 *Gipsstäpper (Gypsophiletalia)
15.1A *Pannoniska saltstäpper och marina våtmarker
KUSTNÄRA SANDDYNER OCH KONTINENTALA SANDDYNER
Kustnära sanddyner i Atlanten, Nordsjön och Östersjön
16.211 Embryonala vandrande sanddyner
16.212 Kustnära vandrande sanddyner med Ammophila
arenaria (vita sanddyner)
16.221-16.227 *Permanenta sanddyner med örtvegetation (gråa sand-
dyner)
16.221Galio-Koelerion albescentis
16.222Euphorbio-Helichrysion
16.223Crucianellion maritimae
16.224Euphorbia terracina
16.225Mesobromion
16.226Trifolio-Gerantietea sanguinei, Galio mari-
timi-Geranion sanguniei
16.227Thero-Airion, Botrychio-Polygaletum, Tube-
rarion guttatae
16.23 *Urkalkade permanenta sanddyner med Empetrum
nigrum
16.24 Eu-atlantiska urkalkade permanenta sanddyner
(Calluno-Ulicetea)
16.25 Sanddyner med Hyppophae rhamnoides
16.26 Sanddyner med Salix arenaria
16.29 Trädklädda sanddyner på Atlantkusten
16.31-16.35 Dynvåtmarker1. A Machairs (*machairs i Irland)
Kustnära sanddyner längs medelhavskusten
16.223 Permanenta strandsanddyner av typen Crucianellion
maritimae
16.224 Sanddyner med Euphorbia terracina
16.228 Malcolmietalia sanddyngräsmarker
16.229 Brachypodietalia sanddyngräsmarker med annueller
16.27 *Enbuskklädda sanddynmiljöer (Juniperus spp.)
16.28 Sklerofyllbuskklädda sanddyner (Cisto-Lavendule-
talia)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼A1
▼B
▼B
16.29 × 42.8 *Trädklädda sanddyner med Pinus pinea ellerPinus
pinaster
Gamla, urkalkade, kontinentala sanddyner
64.1 × 31.223 Torra, sandiga hedsanddyner med Calluna och
Genista
64.1 × 31.227 Torra, sandiga hedsanddyner med Calluna och
Empetrum nigrum
64.1 × 35.2 Gräsmarkssanddyner med Corynephorus ochAgro-
stis
64.71 *Pannoniska inlandsdyner
SÖTVATTENMILJÖER
Stillastående vatten
22.11. × 22.31 Oligotrofa, mineralfattiga vatten på atlantiska
sandslätter med amfibiskvegetation bestående av
Lobelia, Littorella ochIsoetes
22.11 × 22.34 Oligotrofa, mineralfattiga vatten på västligt mediter-
rana sandslätter med Isoetes
22.12 × (22.31 och
22.32)Oligotrofa vatten i mellaneuropeiska och fjällnära
områden med amfibiskvegetation: och Littorella
ellerIsoeteseller annuell vegetation på exponerade
stränder(Nanocyperetalia)
22.12 × 22.44 Kalkrika oligo-mesotrofa vatten med bentisk chara-
vegetation
22.13 Naturligt eutrofa sjöar med vegetation av typen
Magnopotamion ellerHydrocharition
22.14 Dystrofa sjöar22.34 *Mediterrana temporära småvatten
— *Turloughs (Irland)
Vattendrag
Vattendragssträckor med naturlig eller nära naturlig dynamik (små, medelstora
och stora flodbäddar) där vattenkvalitén ej signifikant försämrats
24.221 och 24.222 Alpina vattendrag och örtvegetationen längs stranden
24.223 Alpina vattendrag och vedartad vegetation med
Myricaria germanica längs flodbädden
24.224 Alpina vattendrag och vedartad vegetation med Salix
elaegnos längs flodbädden
24.225 Ständigt vattenförande mediterrana vattendrag med
Glaucium flavum
24.4 Submontana vattendrag med flytbladsvegetation av
ranunkelarter
24.52 Submontana vattendrag med Chenopodietum rubri
24.53 Ständigt vattenförande mediterrana stora vattendrag
avPaspalo-Agrostidion -typ och hängande vegeta-
tion med SalixochPopulus alba
— Mediterrana vattendrag med periodiskvattenföring1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼A1
▼B
▼B
TEMPERERADE HEDAR OCH BUSKMARKER
31.11 Nordatlantiska fukthedar med Erica tetralix
31.12 *Sydatlantiska fukthedar med Erica ciliaris ochErica
tetralix
31.2 *Torra hedar (alla typer)31.234 *Torra kusthedar med Erica vagans ochUlex mari-
timus
31.3 *Endemiska makaronesiska torra hedar31.4 Alpina och subalpina hedar
31.5 *Buskmarker med Pinus mugo ochRhododendron
hirsutum (Mugo-Rhododenretum hirsuti)
31.622 Subarktisk videbuskmark
31.7 Endemiska oro-mediterrana hedar med ärttörne
SKLEROFYLLBUSKMARKER (MATTORAL)
Submediterrana och tempererade
31.82 Stabila Buxus sempervirens-buskmarker på kalkrika
bergssluttningar (Berberidion p.)
31.842 Genista purgans-buskmarker i bergsområden
31.88 Enbuskmarker (Juniperus communis) på kalkrika
hedar eller gräsmarker
31.89 * Cistus palhinhae -buskmarker på marina fukthedar
(Junipero-Cistetum palhinhae)
Mediterrana trädbevuxna mattoral
32.131-32.135 Enbuskmarker
32.17 *Mattoral med Zygiphus
32.18 *Mattoral med Laurus nobilis
Termo-mediterrana buskmarker och förstäppbuskmarker
32.216 Lagersnår
32.217 Marker med lågvuxen Euphorbia nära klippor
32.22-32.26 Alla typer
Phrygana
33.1 Astragalo-Plantaginetum subulatae phrygana
33.3 Sarcopoterium spinosum phrygana
33.4 Kretensiska Euphorbieto-Verbascion-typer
NATURLIGA OCH KULTURFORMADE GRÄSMARKER
Naturliga gräsmarker
34.11 *Kalkgräsmarker i karstområden (Alysso-Sedion albi)
34.12 *Gräsmarker på torra kalkrika sandmarker (Koelerion
glaucae)
34.2 Galmejagräsmarker
36.314 Pyreneiska silikatgräsmarker med Festuca eskia1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
36.32 Boreoalpina silikatgräsmarker
36.36 Iberiska silikatgräsmarker med Festuca indigesta
36.41-36.45 Alpina kalkgräsmarker
36.5 Makaronesiska gräsmarker i bergsområden
Kulturformade torra gräsmarker och buskbeväxta successionsfaser
34.31 Subkontinentala stäppartade gräsmarker
34.31-34.34 På kalkrika substrat (Festuco Brometalia)
(*orkidérika lokaler)
34.5 *Stäppartade marker med gräs och anueller (Thero-
Brachypodietea)
34.91 *Pannoniska stäppmarker
34.A1 *Pannoniska sandstäpper
35.1 *Artrika Nardus-gräsmarker på silikatsubstrat i bergs-
områden (och i anslutning till bergsområden i
kontinentala Europa)
Sklerofyllartade betade skogar
32.11 Med Quercus suber ellerQuercus ilex
Kulturformade fuktängar av högörttyp
37.31 Blålåtelängar på kalksediment och leror (Eu-Moli-
nion)
37.4 Mediterrana högörts- och sävängar (Molinio-
Holoschoenion)
37.7 och 37.8 Näringsrika högörttyper
— Cnidion venosae-ängar som översvämmas
Friska gräsmarker
38.2 Slåtterängar i låglandet (Alopecurus pratensis, Sang-
uisorba officinalis)
38.3 Slåtterängar i bergsområden (brittiska typer med
Geranium sylvaticum )
MYRAR
Mossar och vissa kärr51.1 *Aktiva högmossar
51.2 Degenererade högmossar (med förmåga att naturligt
regenerera)
52.1 och 52.2 Terrängtäckande mossar (*endast aktiva)54.5 Gungflyn och övergångsmyrar
54.6 Höljor, flarkar och andra depressioner i torv (Rhyn-
chosporion)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Kalkkärr och vissa alkaliska kärr
53.3 *Kalkkärr med Cladium mariscus ochCarex davall-
iana
54.12 *Källkärr med kalktuffbildning (Cratoneurion)
54.2 Alkaliska kärr54.3 *Alpina pionjärsamhällen med Caricion bicoloris-
atofuscae
Aapa myrar
54.8 *Aapa myrar
54.9 *Blandmyr av pals-typ
BERGS- OCH GROTTMILJÖER
Rasbranter i bergsområden
61.1 Silikat typ
61.2 Basisktyp
61.3 Västligt mediterrana och alpina termofila typer
61.4 Balkantyp61.5 Mellaneuropeisksilik attyp
61.6 *Mellaneuropeisk kalktyp
Chasmofytiskvegetation på bergssluttningar
62.1 och 62.1A Kalktyper
62.2 Silikattyper
62.3 Pionjärvegetation på bergytor
62.4 *Kalkstenshällmarker
Andra bergsmiljöer
65 Grottor som ej är öppna för allmänheten
— Lavafält och naturliga kratrar
— Havsgrottor, helt eller delvis under vatten— Permanenta glaciärer
SKOGAR
Naturlig eller subnaturlig skogsvegetation med inhemska arter som bildar skogar
av höga träd med typiskundervegetation och som uppfyller följande k riterier:
utgör ett sällsynt bestånd eller ett restbestånd eller hyser arter av gemenskapsin-
tresse
Borealaskogar
42.C *Västlig taiga1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼A1
▼B
▼A1
▼B
Skogar i Europas tempererade zoner
41.11 Bokskog av Luzulu-Fagetum -typ
41.12 Epifytrik bokskog med IlexochTaxus(Ilici-Fagion)
41.13 Bokskog av Asperulo-Fagetum -typ
41.15 Subalpin bokskog med AcerochRumex arifolius
41.16 Kalkbokskog (Cephalanthero-Fagion)
41.24 Ek-avenbokskog av Stellario-Carpinetum -typ
41.26 Ek-avenbokskog av Galio-Carpinetum -typ
41.2B *Pannonisk ek-avenbokskog
41.4 *Ravinskog av Tilio-Acerion -typ (lind-lönn)
41.51 Gammal, sur ekskog med Querqus robur på sandiga
plan
41.53 Gammal ekskog med IlexochBlechnum på brittiska
öarna.
41.7374 *Pannoniska viteksskogar
41.7A *Euro-sibiriska stäppekskogar
41.86 Fraxinus angustifolia -skog
42.51 *Kaledoniska skogar44. A1-44. A4 *Skogs sbevuxen mosse
44.3 *Alluviala naturskogar (Alnion glutinoso-incanae)
44.4 Ek-ask-alm blandskog längs större floder
Mediterrana lövskogar
41.181 *Apenninska bokskogar med TaxusochIlex
41.184 *Apenninska bokskogar med Abies alba och
bokskogar med Abies nebrodensis
41.6 Galisisk-portugisisk ekskog med Quercus robur och
Quercus pyrenaica
41.77 Quercus faginea -skog (iberiska halvön)
41.85 Quercus trojana -skog (Italien och Grekland)
41.9 Kastanjeskog
41.1A × 42.17 Grekisk bokskog med Abies borisii-regis
41.1B Quercus frainetto -skog
42. A1 Cypresskog (Acero-Cupression)
44.17 Galleriskog med Salix alba ochPopulus alba
44.52 Strandskog med Rhododendron ponticum, Salix m.m.
och andra längs tidvis vattenförande mediterrana
vattendrag
44.7 Orientaliskplatansk og (Platanion orientalis)
44.8 Termo-mediterran galleristrandskog (Nerio-Tamari-
ceteae)och galleristrandskog på sydvästra iberiska
halvön(Securinegion tinctoriae)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 19
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Mediterrana sklerofyllskogar
41.7C Kretensisk Quercus brachyphylla -skog
45.1 Olea- ochCeratonia -skog
45.2 Quercus suber -skog
45.3 Quercus ilex -skog
45.5 Quercus macrolepis -skog
45.61-45.63 *Makaronesisk lagerskog (Laurus, Ocotea)
45.7 *Dadelpalmlund av Phoenix-typ
45.8 Ilex aquifolium -skog
Alpina och subalpina barrskogar
42.21-42.23 Granskog på sura marker (Vaccinio-Piceetea)
42.31 och 42.32 Alpin skog med lärk och Pinus cembra
42.4 Pinus uncinata -skog (*på gips- eller kalksubstrat)
Mediterrana bergsbarrskogar
42.14 *Apenninsk Abies alba - ochPicea excelsa -skog
42.19 Abies pinsapo -skog
42.61-42.66 *Mediterran tallskog med endemisk Pinus nigra
42.8 Mediterran tallskog med endemisk mesogeisk tall
inkluderande Pinus mugo och Pinus leucodermis
42.9 Makaronesisk tallskog (endemisk)42. A2-42. A5 samt
42. A8*Endemiskmediterran sk og med Juniperus spp.
42. A6 * Tetraclinis articulata -skog
42. A71-42. A73 * Taxus baccata -skog1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
BILAGA 2
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS
BEVARANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN
UTSES
Förklaringar
a) Bilaga 2 kompletterar bilaga 1 vad gäller upprättandet av ett samman-
hängande nät av särskilda bevarandeområden.
b) Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artens eller underartens namn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
c)Symboler
En asterisk(*) före namnet på en art anger att arten är prioriterad.De flesta arter som finns förtecknade i denna bilaga finns även förtecknade i
bilaga 4.
Om en art finns med i denna bilaga men inte i bilaga 4 eller bilaga 5, följs
artens namn av symbolen (o). Om en art finns med i denna bilaga och i
bilaga 5 men inte i bilaga 4 följs artens namn av symbolen (V).
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Talpidae
Galemys pyrenaicus
CHIROPTERA
Rhinolophidae
Rhinolophus blasii
Rhinolophus euryale
Rhinolophus ferrumequinum
Rhinolophus hipposideros
Rhinolophus mehelyi
Vespertilionidae
Barbastella barbastellus
Miniopterus schreibersi
Myotis bechsteini
Myotis blythiMyotis capaccinii
Myotis dasycneme
Myotis emarginatus
Myotis myotis
RODENTIA
Sciuridae
Spermophilus citellus
*Pteromys volans (Sciuropterus russicus)
Castoridae
Castor fiber ►
A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Microtidae
Microtus cabrerae
*Microtus oeconomus arenicola1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 21
▼A1
▼B
▼B
CARNIVORA
Canidae
*Alopex lagopus
*Canis lupus (spanska populationer: endast de söder om Duero; grekiska
populationer: endast de söder om 39:e breddgraden ►A1de finska
populationerna undantagna ◄)
Ursidae
*Ursus arctos ►A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Mustelidae
Lutra lutra
Mustela lutreola
*Gulo gulo
Felidae
Lynx lynx ►A1(med undantag för de finska populationerna) ◄
*Lynx pardina
Phocidael
Halichoerus grypus (V)
*Monachus monachus
*Phoca hispida saimensis
Phoca vitulina (V)
ARTIODACTYLA
Cervidae
*Cervus elaphus corsicanus
Bovidae
Capra aegagrus (naturliga populationer)
*Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturliga populationer - Korsika och Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanica
*Rupicapra ornata
CETACEA
Tursiops truncatus
Phocoena phocoena
REPTILER
TESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
*Caretta caretta
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspicaMauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Lacerta monticola
Lacerta schreiberiGallotia galloti insulanagae
*Gallotia simonyi
Podarcis lilfordi1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 22
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
Podarcis pityusensis
Scincidae
Chalcides occidentalis
Gekkonidae
Phyllodactylus europaeus
OPHIDIA
Colubridae
Elaphe quatuorlineata
Elaphe situla
Viperidae
*Vipera schweizeri
Vipera ursinii
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chioglossa lusitanica
Mertensiella luschani
*Salamandra salamandra aurorae
Salamandrina terdigitata
Triturus cristatus
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Speleomantes ambrosii
Speleomantes flavus
Speleomantes genei
Speleomantes imperialis
Speleomantes supramontes
ANURA
Descoglossidae
Bombina bombina
Bombina variegata
Discoglossus jeanneae
Discoglossus montalentii
Discoglossus sardus
*Alytes muletensis
Ramidae
Rana latastei
Pelobatidae
*Pelobates fuscus insubricus
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Eudontomyzon spp. (o)
Lampetra fluviatilis (V) ►A1(med undantag för de finska, norska och
svenska populationerna) ◄
Lampetra planeri (o) ►A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Lethenteron zanandrai (v)Petromyzon marinus (o) ►
A1(med undantag för de norska och
svenska populationerna) ◄
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
*Acipenser naccarii
*Acipenser sturio1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 23
▼B
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Aphanius iberus (o)
Aphanius fasciatus (o)
*Valencia hispanica
SALMONIFORMES
Salmonidae
Hucho hucho (naturliga populationer) (V)
Salmo salar (endast i sötvatten) (V) ►A1(med undantag förde finska
populationerna) ◄
Salmo marmoradus (o)
Salmo macrostigma (o)
Coregonidae
*Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön)
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Alburnus vulturius (o)
Alburnus albidus (o)
Anaecypris hispanica
Aspius aspius (o) ►A1(med undantag förde finska populationerna) ◄
Barbus plebejus (V)
Barbus meridionalis (V)Barbus capito (V)
Barbus comiza (V)
Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostoma soetta (o)
Chondrostoma polylepis (o)
Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)
Chondrostoma toxostoma (o)
Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)
Iberocypris palaciosi (o)
*Ladigesocypris ghigii (o)
Leuciscus lucomonis (o)
Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)
Rutilus pigus (o)
Rutilus rubilio (o)Rutilus arcasii (o)
Rutilus macrolepidotus (o)
Rutilus lemmingii (o)Rutilus friesii meidingeri (o)
Rutilus alburnoides (o)
Rhodeus sericeus amarus (o)
Scardinius graecus (o)
Cobitidae
Cobitis conspersa (o)
Cobitis larvata (o)
Cobitis trichonica (o)
Cobitis taenia (o) ►
A1(med undantag för de finska
populationerna) ◄
Misgurnis fossilis (o)
Sabanejewia aurata (o)
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer (V)
Zingel spp. [(o) utom Zingel asper och Zingel zingel (V)]
Gobiidae
Pomatoschistus canastrini (o)
Padagobius panizzai (o)Padagobius Nigricans (o)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 24
▼B
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp. (V)
SCORPAENIFORMES
Cottidae
Cottus ferruginosus (o)
Cottus petiti (o)
Cottus gobio (o) ►A1(med undantag förde finska populationerna) ◄
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis (V)
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
CRUSTACEA
Decapoda
Austropotamobius pallipes (V)
INSECTA
Coleoptera
Buprestis splendens
*Carabis menetresi pacholei*Carabus olympiae
Cerambyx cerdoCucujus cinnaberinus
Dysticus latissimus
Graphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)
Morimus funereus (o)
*Osmoderma eremita*Rosalia alpina
Lepidoptera
*Callimorpha quadripunctata (o)
Coenonympha oedippusErebia calcaria
Erebia christi
Eriogaster cataxEuphydryas aurinia (o)
Graellsia isabellae (V)
Hypodryas maturnaLycaena dispar
Maculinea nausithous
Maculinea teleiusMelanagria arge
Papilio hospiton
Plebicula golgus
Mantodea
Apteromantis aptera
Odonata
Coenagrion hylas (o)
Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriae
Gomphus graslinii
Leucorrhina pectoralisLindenia tetraphylla
Macromia splendens
Ophiogumphus ceciliaOxygastra curtisii1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 25
▼A1
▼B
▼B
Orthoptera
Baetica ustulata
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tebellata
Discus defloratus
Discus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacus maculosusGeomitra moniziana
*Helicopsis striata austriaca
Helix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostyla cassida
Leiostyla corneocostataLeiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
Vertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)
Vertigo geyeri (o)
Vertigo moulinsiana (o)
BIVALVIA
Unionoida
Margaritifera margaritifera (V)
Unio crassus
b)VÄXTER
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium jahandiezii (Litard.) Rouy
BLECHNACEAE
Woodwardia radicans (L.) Sm.
DICKSONIACEAE
Culcita macrocarpa C. Presl
DRYOPTERIDACEAE
*Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.
HYMENOPHYLLACEAE
Trichomanes speciosum Willd.
ISOETACEAE
Isoetes boryana Durieu
Isoetes malinverniana Ces. & De Not.
MARSILEACEAE
Marsilea batardae Launert
Marsilea quadrifolia L.
Marsilea strigosa Willd.
OPHIOGLOSSACEAE
Botrychium simplex Hitchc.
Ophioglossum polyphyllum A. Braun
GYMNOSPERMAE
PINACEAE
*Abies nebrodensis (Lojac.) Mattei1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 26
▼A1
▼B
▼B
ANGIOSPERMAE
ALISMATACEAE
Caldesia parnassifolia (L.) Parl.
Luronium natans (L.) Raf.
AMARYLLIDACEAE
Leucojum nicaeense Ard.
Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonçaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub
*Narcissus nevadensis Pugsley
Narcissus pseudonarcissus L.
subsp. nobilis (Haw.) A. Fernandes
Narcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrus (Salisb.) D. A. Webb
subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.
Narcissus viridiflorus Schousboe
BORAGINACEAE
*Anchusa crispa Viv.
*Lithodora nitida (H. Ern) R. Fernandes
Myosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyana Willk.
*Omphalodes littoralis Lehm.
Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci
*Symphytum cycladense Pawl.
CAMPANULACEAE
Asyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.
*Campanula sabatia De Not.
Jasione crispa (Pourret) Samp.
subsp. serpentinica Pinto da Silva
Jasione lusitanica A. DC.
CARYPHYLLACEAE
*Arenaria nevadensis Boiss- & Reuter
Arenaria provincialis Chater & Halliday
Dianthus cintranus Boiss. & Reuter
subsp. cintranus Boiss. & Reuter
Dianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.
*Gypsophila papillosa P. Porta
Herniaria algarvica ChaudriHerniaria berlengiana (Chaudhri) Franco
*Herniaria latifolia Lapeyr.
subsp. litardierei gamis
Herniaria maritima Link
Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene cintrana Rothm.
*Silene hicesiae Brullo & Signorello
Silene hifacensis Rouy ex Willk.
*Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.
Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau
*Silene orphanidis Boiss.*Silene rothmaleri Pinto da Silva*Silene velutina Pourret ex Loisel.
CHENOPODIACEAE
*Bassia saxicola (Guss.) A. J. Scott
*Kochia saxicola Guss.*Salicornia veneta Pignatti & Lausi
CISTACEAE
Cistus palhinhae Ingram
Halimium verticillatum (Brot.) Sennen
Helianthemum alypoides Losa & Rivas Goday1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 27
▼B
Helianthemum caput-felis Boiss.
*Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & Roseria
COMPOSITAE
*Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter
*Artemisia granatensis Boiss.
*Artemisia laciniata Willd.
*Artemisia pancicii (Janka) Ronn
*Aster pyrenaeus Desf. ex DC.
*Aster sorrentinii (Tod) Lojac.
*Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.
*Centaurea alba L.
subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal
*Centaurea alba L.
subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler
*Centaurea attica Nyman
subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal
*Centaurea balearica J. D. Rodriguez
*Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday
*Centaurea citricolor Font Quer
Centaurea corymbosa Pourret
Centaurea gadorensis G. Bianca
*Centaurea horrida Badaro
*Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.
Centaurea kartschiana Scop.
*Centaurea lactiflora Halacsy
Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link
subsp. herminii (Rouy) Dostál
*Centraurea niederi Heldr.
*Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.
*Centaurea pinnata Pau
Centaurea pulvinata (G. Bianca) G. Bianca
Centaurea rothmalerana (Arènes) Dostál
Centaurea vicentina Mariz
*Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.
Crepis granatensis (Willk.) B. Bianca & M. Cueto
Erigeron frigidus Boiss. ex DC.
Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.
*Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.
Jurinea fontqueri Cuatrec.
*Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & Greuter
Leontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.
Leontodon boryi Boiss.
*Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell
Leuzea longifolia Hoffmanns. & Link
Ligularia sibirica (L.) Cass.
Santolina impressa Hoffmanns. & Link
Santolina semidentata Hoffmanns. & Link
*Senecio elodes Boiss. ex DC.
Senecio nevadensis Boiss. & Reuter
CONVOLVULACEAE
*Convolvulus argyrothamnus Greuter
*Convolvulus Fernandes Pinto da Silva & Teles
CRUCIFERAE
Alyssum pyrenaicum Lapeyr.
Arabis sadina (Samp.) P. Cout.
*Biscutella neustriaca Bonnet
Biscutella vincentina (Samp.) Rothm.
Boleum asperum (Pers.) Desvaux
Brassica glabrescens Poldini
Brassica insularis Moris
*Brassica macrocarpa Guss.
Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva
*Coincya rupestris Rouy
*Coronopus navasii Pau
Diplotaxis ibicensis (Pau) Gomez-Gampo
*Diplotaxis siettiana Maire
Diplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.
Erucastrum palustre (Pirona) Vis.
*Iberis arbuscula Runemark
Iberis procumbens Lange
subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva
*Ionopsidium acaule (Desf.) Reichenb.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 28
▼A1
▼B
▼B
Ionopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.
Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.
CYPERACEAE
*Carex panormitana Guss.
Eleocharis carniolica Koch
DIOSCOREACEAE
*Borderea chouardii (Gaussen) Heslot
DROSERACEAE
Aldrovanda vesiculosa L.
EUPHORBIACEAE
*Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann
Euphorbia transtagana Boiss.
GENTIANACEAE
*Centaurium rigualii Esteve Chueca
*Centaurium somedanum Lainz
Gentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella angelica (Pugsley) E. F. Warburg
GERANIACEAE
*Erodium astragaloides Boiss. & Reuter
Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco
*Erodium rupicola Boiss.
GRAMINEAE
Avenula hackelii (Henriq.) Holub
Bromus grossus Desf. ex DC.Coleanthus subtilis (Tratt.) Seidl
Festuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.
Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca sumilusitanica Franco & R. Afonso
Gaudinia hispanica Stace & Tutin
Holcus setiglumis Boiss. & Reuter
subsp. duriensis Pinto da Silva
Micropyropsis tuberosa Romero - Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub
Puccinellia pungens (Pau) Paunero
*Stipa austroitalica Martinovsky*Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz
*Stipa styriaca Martinovsky
*Stipa veneta Moraldo
GROSSULARIACEAE
*Ribes sardum Martelli
HYPERICACEAE
*Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. Robson
JUNCACEAE
Juncus valvatus Link
LABIATAE
Dracocephalum austriacum L.
*Micromeria taygetea P. H. Davis
Nepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy
*Nepeta sphaciotica P. H. Davis
Origanum dictamnus L.Sideritis incana
subsp. glauca (Cav.) Malagarriga
Sideritis javalambrensis Pau
Sideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday
*Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link
Thymus carnosus Boiss.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 29
▼A1
▼B
▼B
*Thymus cephalotos L.
LEGUMINOSAE
Anthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra
*Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge
*Astragalus aquilanus Anzalone
Astragalus cetralpinus Braun-Blanquet
*Astragalus maritimus Moris
Astragalus verrucosus Moris
*Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.
Genista dorycnifolia Font QuerGenista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci
Melilotus segetalis (Brot.) Ser.
subsp. fallax Franco
*Ononis hackelii Lange
Trifolium saxatile All.
*Vicia bifoliolata J. D. Rodriguez
LENTIBULARIACEAE
Pinguicula nevadensis (Lindb.) Casper
LILIACEAE
Allium grosii Font Quer
*Androcymbium rechingeri Greuter
*Asphodelus bento-rainhae P. Silva
Hyacinthoides vicentina (Hoffmanns. & Link) Rothm.
*Muscari gussonei (Parl.) Tod.
LINACEAE
*Linum muelleri Moris
LYTHRACEAE
*Lythrum flexuosum Lag.
MALVACEAE
Kosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.
NAJADACEAE
Najas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. Schmidt
ORCHIDACEAE
*Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.
Cypripedium calceolus L.
Liparis loeselii (L.) Rich.
*Ophrys lunulata Parl.
PAEONIACEAE
Paeonia cambessedesii (Willk.) Willk.
Paeonia parnassica Tzanoudakis
Paeonia clusii F. C. Stern
subsp. rhodia (Stearn) Tzanoudakis
PALMAE
Phoenix theophrasti Greuter
PLANTAGINACEAE
Plantago algarbiensis Samp.
Plantago almogravensis Franco
PLUMBAGINACEAE
Armeria berlengensis Daveau
*Armeria helodes Martini & Pold
Armeria negleta Girard
Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld
*Armeria rouyana Daveau
Armeria soleirolii (Duby) Godron
Armeria velutina Welv. ex Boiss. & Reuter
Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze
subsp. lusitanicum (Daveau) Franco
*Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & Diana
Limonium lanceolatum (Hoffmanns. & Link) Franco
Limonium multiflorum Erben
*Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 30
▼B
*Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.
POLYGONACEAE
Polygonum praelongum Coode & Cullen
Rumex rupestris Le Gall
PRIMULACEAE
Androsace mathildae Levier
Androsace pyrenaica Lam.
*Primula apennina Widmer
Primula palinuri Petagna
Soldanella villosa Darracq.
RANUNCULACEAE
*Aconitum corsicum Gayer
Adonis distorta Ten.
Aquilegia bertolonii Schott
Aquilegia kitaibelii Schott
*Aquilegia pyrenaica D. C.
subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano
*Consolida samia P. H. Davis
Pulsatilla patens (L.) Miller
*Ranunculus weyleri Mares
RESEDACEAE
*Reseda decursiva Forssk.
ROSACEAE
Potentilla delphinensis Gren. & Godron
RUBIACEAE
*Galium litorale Guss.
*Galium viridiflorum Boiss. & Reuter
SALICACEAE
Salix salvifolia Brot.
subsp. australis Franco
SANTALACEAE
Thesium ebracteatum Hayne
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga berica (Beguinot) D. A. Webb
Saxifraga florulenta Moretti
Saxifraga hirculus L.
Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum charidemi Lange
Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange
subsp. lusitanicum R. Fernandes
*Euphrasia genargentea (Feoli) Diana
Euphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.
Linaria algarviana Chav.Linaria coutinhoi Valdén
*Linaria ficalhoana Rouy
Linaria flava (Poiret) Desf.
*Linaria hellenica Turrill
*Linaria ricardoi Cout.
*Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo
Linaria tonzigii Lona
Odontites granatensis Boiss.
Verbascum litigiosum Samp.Veronica micrantha Hoffmanns. & Link
*Veronica oataea L.-A. Gustavson
SELAGINACEAE
*Globularia stygia Orph. ex Boiss.
SOLANACEAE
*Atropa baetica Willk.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 31
▼B
THYMELAEACEAE
Daphne petraea Leybold
*Daphne rodriguezii Texidor
ULMACEAE
Zelkova abelicea (Lam.) Boiss.
UMBELLIFERAE
*Angelica heterocarpa Lloyd
Angelica palustris (Besser) Hoffm.
*Apium bermejoi Llorens
Apium repens (Jacq.) Lag.
Athamanta cortiana Ferraini
*Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.*Bupleurum kakiskalae Greuter
Eryngium alpinum L.
*Eryngium viviparum Gay
*Laserpitium longiradium Boiss.
*Naufraga belearica Constans & Cannon*Oenenthe conioides Lange
Petagnia saniculifolia Guss.
Rouya polygama (Desf.) Coincy
*Seseli intricatum Boiss.
Thorella verticillatinundata (Thore) Brig.
VALERIANACEAE
Centranthus trinervis (Viv.) Beguinot
VIOLACEAE
*Viola hispida Lam.
Viola jaubertiana Mares & Vigineix
Lägre växter
BRYOPHYTA
Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o)
*Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. Hill (o)
Buxbaumia viridis (Moug. ex Lam. & DC.) Brid. ex Moug. & Nestl. (o)
Dichelyma capillaceum (Wigh.) Myr. (o)
Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)
Distichophyllum caranatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)
Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)
Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)
*Marsupella profunda Lindb. (o)
Meesia longiseta Hedw. (o)Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)
Orthotrichum rogeri Brid. (o)
Petalophyllum ralfsii Nees & Goot. ex Lehm. (o)
Riccia breidleri Jur. ex Steph. (o)
Riella helicophylla (Mont.) Hook. (o)Scapania massolongi (K. Muell.) K. Muell. (o)
Sphagnum pylaisii Brid. (o)
Tayloria rudolphiana (Gasrov) B. & G. (o)
MAKARONESISKA ARTER
PTERIDOPHYTA
HYMENOPHYLLACEAE
Hymenophyllum madarensis Gibby & Lovis
DRYOPTERIDACEAE
*Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.
ISOETACEAE
Isoetes azorica Durieu & Paiva
MARSILIACEAE
*Marsilea azorica Launert & Paiva1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 32
▼B
ANGIOSPERMAE
ASCLEPIADACEAE
Caralluma burchardii N. E. Brown
*Ceropegia chrysantha Svent.
BORAGINACEAE
Echium candicans L. fil.
*Echium gentianoides Webb & Coincy
Myosotis azorica H. C. Watson
Myosotis maritima Hochst. in Seub.
CAMPANULACEAE
*Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer
Musschia aurea (L. f.) DC.
*Musschia wollastonii Lowe
CAPRIFOLIACEAE
*Sambucus palmensis Link
CARYOPHYLLACEAE
Spergularia azorica (Kindb.) Lebel
CELASTRACEAE
Maytenus umbellata (R. Br.) Mabb.
CHENOPODIACEAE
Beta patula Ait.
CISTACEAE
Cistus chinamadensis Banares & Romero
*Helianthemum bystropogophyllum Svent.
COMPOSITAE
Andryala crithmifolia Ait.
*Argyranthemum lidii Humphries
Argyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.
Argyranthemum Winterii (Svent.) Humphries
*Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis
Atractylis preauxiana Schultz.
Calendula maderensis DC.
Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) Holub
Cheirolophus junonianus (Svent.) Holub
Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen
Cirsium latifolium Lowe
Helichrysum gossypinum Webb
Helichrysum oligocephala (Svent. & Bzamw.)
*Lactuca watsoniana Trel.
*Onopordum nogalesii Svent.
*Onopordum carduelinum Bolle
*Pericallis hadrosoma Svent.
Phagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt
Sventenia bupleuroides Font Quer
*Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth
CONVOLVULACEAE
*Convolvulus caput-medusae Lowe
*Convolvulus lopez-socasii Svent.*Convolvulus massonii A. Dietr.
CRASSULACEAE
Aeonium gomeraense Praeger
Aeonium saundersii Bolle
Aichryson dumosum (Lowe) Praeg.
Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-Hamet
CRUCIFERAE
*Crambe arborea Webb ex Christ
Crambe laevigata DC. ex Christ
*Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 33
▼B
*Parolinia schizogynoides Svent.
Sinapidendron rupestre (Ait.) Lowe
CYPERACEAE
Carex malato-belizii Raymond
DIPSACACEAE
Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes
ERICACEAE
Erica scoparia L.
subsp. azorica (Hochst.) D. A. Webb
EUPHORBIACEAE
*Euphorbia handiensis Burchard
Euphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. Watson
GERANIACEAE
*Geranium maderense P. F. Yeo
GRAMINEAE
Deschampsia maderensis (Haech. & Born.)
Phalaris maderensis (Menezes) Menezes
LABIATAE
*Sideritis cystosiphon Svent.
*Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle
Sideritis infernalis Bolle
Sideritis marmorea Bolle
Teucrium abutiloides L'Hér
Teucrium betonicum L'Hér
LEGUMINOSAE
*Anagyris latifolia Brouss. ex Willd.
Anthyllis lemanniana Lowe
*Dorycnium spectabile Webb & Berthel*Lotus azoricus P. W. Ball
Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis
*Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.
*Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.
*Teline salsoloides Arco & Acebes.
Vicia dennesiana H. C. Watson
LILIACEAE
*Androcymbium psammophilum Svent.
Scilla maderensis MenezesSemele maderensis Costa
LORANTHACEAE
Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksw
MYRICACEAE
*Myrica rivas-martinezii Santos.
OLEACEAE
Jasminum azoricum L.
Picconia azorica (Tutin) Knobl.
ORCHIDACEAE
Goodyera macrophylla Lowe
PITTOSPORACEAE
*Pittosporum coriaceum Dryand. ex Ait.
PLANTAGINACEAE
Plantago malato-belizii Lawalree
PLUMBAGINACEAE
*Limonium arborescens (Brouss.) Kuntze
Limonium dendroides Svent.
*Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 34
▼B
*Limonium sventenil Santos & Fernandez Galvan
POLYGONACEAE
Rumex azoricus Rech. fil.
RHAMNACEAE
Frangula azorica Tutin
ROSACEAE
*Bencomia brachystachya Svent.
Bencomia sphaerocarpa Svent.
*Chamaemeles coriacea Lindl.
Dendriopterium pulidoi Svent.
Marcetella madernsis (Born.) Svent.
Prunus lusitanica L.
subsp. azorica (Mouillef.) Franco
Sorbus maderensis (Lowe) Docle
SANTALACEAE
Kunkeliella subsucculenta Kammer
SCROPHULARIACEAE
*Euphrasia azorica Wats
Euphrasia grandiflora Hochst. ex Seub.
*Isoplexis chalcantha Svent. & O'Shanahan
Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) Masferrer
Odontites holliana (Lowe) Benth.
Sibthorpia peregrina L.
SELAGINACEAE
*Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel
*Globularia sarcophylla Svent.
SOLANACEAE
*Solanum lidii Sunding
UMBELLIFERAE
Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease
Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel
Chaerophyllum azoricum Trelease
Ferula latipinna Santos
Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.
Monizia edulis Lowe
Oenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.
Sanicula azorica Guthnickex Seub.
VIOLACEAE
Viola paradoxa Lowe
Lägre växter
BRYOPHYTA
*Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)
*Thamnobryum fernandesii Sergio (o)1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 35
▼B
BILAGA 3
KRITERIER FÖR VAL AV OMRÅDEN SOM KAN UTSES TILL
OMRÅDEN AV GEMENSKAPSINTRESSE OCH TILL SÄRSKILDA
BEVARANDEOMRÅDEN
ETAPP 1: Bedömning på nationell nivå av områdenas relativa betydelse för
varje livsmiljötyp i bilaga 1 och varje art i bilaga 2 (inbegripet
prioriterade livsmiljötyper och prioriterade arter)
A.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given livsmiljötyp i
bilaga 1
a) Livsmiljötypens representativitet på området.
b) Andel av området som är täckt av livsmiljötypen i förhållande till den
totala yta inom det nationella territoriet som är täckt av livsmiljötypen.
c) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av den berörda livs-
miljötypens struktur och funktioner.
d) Global bedömning av områdets betydelse för bevarandet av den berörda
livsmiljötypen.
B.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given art i bilaga 2
a) Storlekoch täthet hos den population av arten som finns på området i
förhållande till de populationer som finns inom det nationella territoriet.
b) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av de habitat som är
viktiga för den berörda arten.
c) Grad av isolering hos den population som finns på området i förhållande
till artens naturliga utbredningsområde.
d) Global bedömning av områdets betydelse för bevarandet av den berörda
arten.
C. På grundval av dessa kriterier skall medlemsstaterna klassificera de områden
som de på den nationella listan föreslår skall kunna utses till områden av
gemenskapsintresse efter deras relativa betydelse för bevarandet av varje
livsmiljötyp i bilaga 1 eller varje art i bilaga 2.
D. Denna lista skall visa de områden där det finns sådana prioriterade livsmiljö-
typer och prioriterade arter som valts ut av medlemsstaterna på grundval av
kriterierna i A och B ovan.
ETAPP 2: Bedömning av gemenskapsintresset hos de områden som finns
upptagna på de nationella listorna
1. Alla områden som i etapp 1 utsetts av medlemsstaterna där det finns priori-
terade livsmiljötyper eller prioriterade arter skall betraktas som områden av
gemenskapsintresse.
2. Vid bedömningen av gemenskapsintresset hos övriga områden på medlems-
staternas listor, dvs. om de bidrar till att upprätthålla eller återställa en
gynnsam bevarandestatus hos en livsmiljö i bilaga 1 eller en art i bilaga 2
eller till att göra Natura 2000 sammanhängande, skall hänsyn tas till följande
kriterier:
a) Områdets relativa betydelse på nationell nivå.
b) Områdets geografiska läge i förhållande till flyttningsvägar för arter i
bilaga 2 samt det eventuella faktum att området ingår i ett samman-
hängande ekosystem som ligger på båda sidorna av en eller flera av
gemenskapens inre gränser.
c) Områdets totala yta.
d) Antalet livsmiljötyper i bilaga 1 och arter i bilaga 2 som finns på området.
e) Områdets totala ekologiska betydelse för de berörda biogeografiska regio-
nerna eller för hela det område som avses i artikel 2, både vad gäller den
karakteristiska eller unika aspekten hos elementen i området och det sätt
på vilket elementen hänger samman.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 36
▼B
BILAGA 4
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM
KRÄVER NOGGRANT SKYDD
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artens namn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Erinaceidae
Erinaceus algirus
Soricidae
Crocidura canariensis
Talpidae
Galemys pyrenaicus
MICROCHIROPTERA
Samtliga arter
RODENTIA
Gliridae
Samtliga arter utom Glis glis och Eliomys quercinus
Sciuridae
Citellus citellus
Pteromys volans (Sciuopterus russicus)
Sciurus anomalus
Castoridae
Castor fiber ►A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Cricetidae
Cricetus cricetus
Microtidae
Microtus cabrerae
Microtus oeconomus arenicola
Microtus oeconomus mehelyi
Zapodidae
Sicista betulina
Hystricidae
Hystrix cristata
CARNIVORA
Canidae
Canis lupus (utom spanska populationer norr om Duero och grekiska
populationer norr om 39:e breddgraden) ►A1(med undantag för de
finska populationerna inom renskötselområden enligt 2 § i den finska
lagen om renskötsel av den 14 september 1990 nr 848/90) ◄1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 37
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
Alopex lagopus
Ursidae
Ursus arctos
Mustelidae
Lutra lutra
Mustela lutreola
Felidae
Felis silvestris
Lynx lynxLynx pardina
Phocidae
Monachus monachus
Phoca hispida saimensis
ARTIODACTYLA
Cervidae
Cervus elaphus corsicanus
Bovidae
Capra aegagrus (naturliga populationer)
Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturliga populationer - Korsika och Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornata
CETACEA
Samtliga arter
REPTILER
TESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
Caretta caretta
Chelonia mydas
Lepidochelys kempii
Eretmochelys imbricata
Dermochelyidae
Dermochelys coriacea
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspica
Mauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Algyroides fitzingeri
Algyroides marchi
Algyroides moreoticus
Algyroides nigropunctatusLacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graecaLacerta horvathiLacerta monticola1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 38
▼B
▼A1
▼B
▼B
Lacerta schreiberi
Lacerta trilineataLacerta viridis
Lacerta vivipara pannonica
Gallotia atlantica
Gallotia galloti
Gallotia galloti insulanagaeGallotia simonyi
Gallotia stehlini
Ophisops elegansPodarcis erhardiiPodarcis filfolensis
Podarcis hispanica atrata
Podarcis lilfordiPodarcis melisellensis
Podarcis milensis
Podarcis muralisPodarcis peloponnesiaca
Podarcis pityusensis
Podarcis siculaPodarcis tauricaPodarcis tiliguerta
Podarcis wagleriana
Scincidae
Ablepharus kitaibelli
Chalcides bedriagaiChalcides occidentalis
Chalcides ocellatus
Chalcides sexlineatusChalcides viridianusOphiomorus punctatissimus
Gekkomidae
Cyrtopodion kotschyi
Phyllodactylus europaeus
Tarentola angustimentalisTarentola boettgeri
Tarentola delalandii
Tarentola gomerensis
Agamidae
Stellio stellio
Chamaeleontidae
Chamaeleo chamaeleon
Anguidae
Ophisaurus apodus
OPHIDIA
Colubridae
Coluber caspius
Coluber hippocrepis
Coluber jugularis
Coluber laurentiColuber najadumColuber nummifer
Coluber viridiflavus
Coronella austriacaEirenis modesta
Elaphe longissima
Elaphe quatuorlineataElaphe situlaNatrix natrix cetti
Natrix natrix corsa
Natrix tessellataTelescopus falax
Viperidae
Vipera ammodytes
Vipera schweizeri1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 39
▼A1
▼B
▼B
Vipera seoanni (utom spanska populationer)
Vipera ursinii
Vipera xanthina
Boidae
Eryx jaculus
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chiglossa lusitanica
Euproctus asper
Euproctus montanus
Eupructus platycephalus
Salamandra atra
Salamandra aurorae
Salamandra lanzai
Salamandra luschani
Salamandrina terdigata
Triturus carnifex
Triturus cristatus
Triturus italicus
Triturus karelinii
Triturus marmoratus
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Speleomantes ambrosii
Speleomantes flavus
Speleomantes genei
Speleomantes imperialis
Speleomantes italicus
Speleomantes supramontes
ANURA
Discoglossidae
Bombina bombina
Bombina variegata
Discoglossus galganoi
Discoglossus jeanneae
Discoglossus montalentii
Discoglossus pictus
Discoglossus sardus
Alytes cisternasii
Alytes muletensis
Alytes obstetricans
Ranidae
Rana arvalis
Rana dalmatina
Rana graeca
Rana iberica
Rana italica
Rana latastei
Rana lessonae
Pelobatidae
Pelobates cultripes
Pelobates fuscus
Pelobates syriacus
Bufonidae
Bufo calamita
Bufo viridis
Hylidae
Hyla arborea
Hyla meridionalis
Hyla sarda1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 40
▼B
FISKAR
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Acipenser naccarii
Acipenser sturio
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Valencia hispanica
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Anaecypris hispanica
PERCIFORMES
Percidae
Zingel asper
SALMONIFORMES
Coregonidae
Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön) ►A1(med undantag för de finska populationerna) ◄
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
INSECTA
Coleoptera
Busprestis splendens
Carabus olympiae
Cerambyx cerdo
Cucujus cinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderus bilineatus
Osmoderma eremita
Rosalia alpina
Lepidoptera
Apatura metis
Coenonympha hero
Coenonympha oedippus
Erebia calcaria
Erebia christi
Erebia sudeticaEriogaster catax
Fabriciana elisa
Hypodryas maturna
Hyles hippophaes
Lopinga achine
Lycaena dispar
Maculinea arion
Maculinea nausithous
Maculinea teleius
Melanagria arge
Papilio alexanorPapilio hospiton
Parnassius apollo
Parnassius mnemosyne
Plebicula golgus
Proserpinus proserpina
Zerynthia polyxena
Mantodea
Apteromantis aptera
Odonata
Aeshna viridis
Cordulegaster trinacriae1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 41
▼B
Gomphus graslinii
Leucorrhina albifronsLeucorrhina caudalis
Leucorrhina pectoralis
Lindenia tetraphyllaMacromia splendens
Ophiogomphus cecilia
Oxygastra curtisii
Stylurus flavipes
Sympecma braueri
Orthoptera
Baetica ustulata
Saga pedo
ARACHNIDA
Araneae
Macrothele calpeiana
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Prosobranchia
Patella feruginea
Theodoxus prevostianus
Stylommatophora
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discula testudinalis
Discula turriculaDiscus defloratus
Discus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacus maculosus
Geomitra monizianaHelix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostyla cassidaLeiostyla corneocostata
Leiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
BIVALVIA
Anisomyaria
Lithophaga lithophaga
Pinna nobilis
Unionoida
Margaritifera auricularia
Unio crassus
ECHINODERMATA
Echinoidea
Centrostephanus longispinus
b)VÄXTER
Bilaga 4 b innehåller alla växtarter som finns upptagna i bilaga 2 b(
1) plus
nedanstående arter.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 42
(1) Utom bryophytes i bilaga 2 b.▼A1
▼B
▼B
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium hemionitis L.
ANGIOSPERMAE
AGAVACEAE
Dracaena draco (L.) L.
AMARYLLIDACEAE
Narcissus longispathus Pugsley
Narcissus triandrus L.
BERBERIDACEAE
Berberis madarensis Lowe
CAMPANULACEAE
Campanula morettiana Reichenb.
Physoplexis comosa (L.) Schur.
CARYOPHYLLACEAE
Moehringia fontqueri Pau
COMPOSITAE
Argyranthemum pinnatifidum (L. f.) Lowe
subsp. succulentum (Lowe) C. J. Humphries
Helichrysum sibthorpii Rouy
Picris willkommii (Schultz Bip.) Nyman
Santolina elegans Boiss. ex DC.
Senecio caespitosus Brot.
Senecio lagascanus DC.
subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da Silva
Wagenitzia lncifolia (Sieber ex Sprengel) Dostal
CRUCIFERAE
Murbeckiella sousae Rothm.
EUPHORBIACEAE
Euphorbia nevadensis Boiss. & Reuter
GESNERIACEAE
Jankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.
Ramonda serbica Pancic
IRIDACEAE
Crocus etruscus Parl.
Iris boissieri Henriq.
Iris marisca Ricci & Colasante
LABIATAE
Rosmarinus tomentosus Huber-Morath & Maire
Teucrium charidemi Sandwith
Thymus capitellatus Hoffmanns. & LinkThymus villosus L.
subsp. villosus L.
LILIACEAE
Androcymbium europeum (Lange) K. Richter
Bellavalia hackelli Freyn
Colchicum corsicum Baker
Colchicum cousturieri Greuter
Fritillaria conica Rix
Fritillaria drenovskii Dogen & Stoy.
Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) Rix
Fritillaria obliqua Ker-Gawl.Fritillaria rhodocanakis Orph. ex Baker
Ornithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.
Scilla beirana Samp.
Scilla odorata Link1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 43
▼B
ORCHIDACEAE
Orprys argolica Fleischm.
Orchis scopulorum Simsmerh.
Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. Richard
PRIMULACEAE
Androsace cylindrica DC.
Primula glaucescens Moretti
Primula spectabilis Tratt.
RANUNCULACEAE
Aquilegia alpina L.
SAPOTACEAE
Sideroxylon marmulano Banks ex Lowe
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.
Saxifraga portosanctana Boiss.
Saxifraga presolanensis Engl.
Saxifraga valdensis DC.
Saxifraga vayredana Luizet
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum lopesianum Rothm.
Lindernia procumbens (Krocker) Philcox
SOLANACEAE
Mandragora officinarum L.
THYMELAEACEAE
Thymelaea broterana P. Cout.
UMBELLIFERAE
Bunium brevifolium Lowe
VIOLACEAE
Viola athois W. Becker
Viola cazorlensis Gandoger
Viola delphinantha Boiss.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 44
▼B
BILAGA V
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE FÖR VILKA
INSAMLING I NATUREN OCH EXPLOATERING KAN BLI FÖREMÅL
FÖR FÖRVALTNINGSÅTGÄRDER
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artens namn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
RODENTIA
Castoridae
Castor fiber (de finska och svenska populationerna)
CARNIVORA
Canidae
Canis aureus
Canis lupus (spanska populationer norr om Duero och grekiska popula-
tioner norr om 39:e breddgraden) ►A1(de finska populationerna inom
renskötselområden enligt 2 § i den finska lagen om renskötsel av den
14 september 1990 nr 848/90) ◄
Mustelidae
Martes martes
Mustela putorius
Phocidae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
Viverridae
Genetta genetta
Herpestes ichneumon
DUPLICIDENTATA
Leporidae
Lepus timidus
ARTIODACTYLA
Bovidae
Capra ibex
Capra pyrenaica (utom Capra pyrenaica pyrenaica)
Rupicapra rupicapra (utom Rupicapra fupicapra balcanica och rupicapra
ornata)
GRODDJUR
ANURA
Ranidae
Rana esculenta
Rana peraziRana ridibunda
Rana temporaria1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 45
▼A1
▼B
▼B
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Lampetra fluviatilis
Lethenteron zanandrai
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
SALMONIFORMES
Salmonidae
Thymallus thymallus
Coregonus spp (utom Coregonus oxyrhynchus - anadroma populationer
i vissa delar av Nordsjön)
Hucho hucho
Salmo salar (endast i sötvatten)
Cyprinidae
Aspius aspius
Barbus spp.
Rutilus friesii meidingeri
Rutilus pigus virgo
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer
Zingel zingel
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp.
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis
RYGGRADSLÖSA DJUR
COELENTERATA
CNIDARIA
Corallium rubrum
MOLLUSCA
GASTROPODA — STYLOMMATOPHORA
Helicidae
Helix pomatia
BIVALVIA — UNIONOIDA
Margaritiferidae
Margaritifera margaritifera
Unionidae
Microcondylaea compressa
Unio elongatulus1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 46
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
ANNELIDA
HIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAE
Hirudinidae
Hirudo medicinalis
ARTHROPODA
CRUSTACEA — DECAPODA
Astacidae
Astacus astacus
Austropotamobius pallipesAustropotamobius torrentium
Scyllaridae
Scyllarides latus
INSECTA — LEPIDOPTERA
Saturniidae
Graellsia isabellae
b)VÄXTER
ALGAE
RHODOPHYTA
CORALLINACEAE
Lithothamnium coralloides. Crouan frat.
Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbin
LICHENES
CLADONIACEAE
Cladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.
BRYOPHYTA
MUSCI
LEUCOBRYACEAE
Leucobryum glaucum (Hedw.) Ångstr.
SPHAGNACEAE
Sphagnum L. spp. (except Sphagnum pylasii Brid.)
PTERIDOPHYTA
Lycopodium spp.
ANGIOSPERMAE
AMARYLLIDACEAE
Galanthus nivalis L.
Narcissus bulbocodium L.
Narcissus juncifolius Lagasca
COMPOSITAE
Arnica montana L.
Artemisia eriantha TenArtemisia genipi WeberDoronicum plantagineum L.
subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.
CRUCIFERAE
Alyssum pintadasilvae Dudley.
Malcolmia lacera (L.) DC.
subsp. graccilima (Samp.) Franco
Murbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.
subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & Burdet1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 47
▼B
GENTIANACEAE
Gentiana lutea L.
IRIDACEAE
Iris lusitanica Ker-Gawler
LABIATAE
Teucrium salviastrum Schreber
subsp.salviastrum Schreber
LEGUMINOSAE
Anthyllis lusitanica Cullen & Pinto da Silva
Dorycnium pentaphyllum Scop.
subsp.transmontana Franco
Ulex densus Welw. ex Webb.
LILIACEAE
Lilium rubrum Lmk
Ruscus aculeatus L.
PLUMBAGINACEAE
Armeria sampaio (Bernis) Nieto Feliner
ROSACEAE
Rubus genevieri Boreau
subsp.herminii (Samp.) P. Cout.
SCROPHULARIACEAE
Anarrhinum longipedicelatum R. Fernandes
Euphrasia mendonçae Samp.
Scrophularia grandiflora DC.
subsp grandiflora DC.
Scrophularia berminii Hoffmanns & Link
Scrophularia sublyrata Brot.
COMPOSITAE
Leuzea rhaponticoides Graells1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 48
▼B
BILAGA VI
FÖRBJUDNA MEDEL OCH METODER FÖR FÅNGST OCH DÖDANDE
SAMT FÖRBJUDNA TRANSPORTMEDEL
a)Icke-selektiva medel
DÄGGDJUR
— Blinda eller lemlästade djur som används som levande lockbete.
— Bandspelare.
— Elektriska och elektroniska anordningar med förmåga att döda eller
förlama.
— Artificiella ljuskällor.— Speglar och andra bländande anordningar.— Anordningar för belysning av målet.— Nattriktmedel med elektronisk bildförstärkare eller bildomvandlare.
— Sprängämnen.
— Nät med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Fällor med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Armborst.— Gift och beten som innehåller gift eller bedövningsmedel.— Gasning eller utrökning.— Halv- eller helautomatiska vapen med en magasinskapacitet som
överstiger två patroner.
FISKAR
— Gift.
— Sprängämnen.
b)Transportmedel
— Flygplan.
— Motorfordon i rörelse.1992L0043 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 49