1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSDIREKTIV1999/30/EG
avden22april1999
omgränsvärdenförsvaveldioxid,kvävedioxidochkväveoxider,partiklarochblyiluften
(EGT L 163, 29.6.1999, s. 41)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens beslut 2001/744/EG av den 17 oktober 2001 L 278 35 23.10.2001
▼B
RÅDETSDIREKTIV1999/30/EG
avden22april1999
om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider,
partiklarochblyiluften
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen, särskilt artikel 130s.1 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
i enlighet med förfarandet i artikel 189c i fördraget (3), och
av följande skäl:
(1) På grundval av principerna i artikel 130r i fördraget föreskrivs i
det europeiska gemenskapsprogrammet för politik och åtgärdersom avser miljön och en hållbar utveckling (femte åtgärdspro-grammet för miljön) (
4) särskilt ändringar i lagstiftningen om
luftföroreningar. I detta program rekommenderas upprättandet avlångsiktiga mål för luftkvaliteten.
(2) I artikel 129 i fördraget föreskrivs att hälsoskyddskraven skallingå som ett led i gemenskapens övriga politik. I artikel 3 o ifördraget föreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefattabidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå.
(3) I enlighet med artikel 4.5 i rådets direktiv 96/62/EG av den 27september 1996 om utvärdering och säkerställande av luft-
kvaliteten (
5) skall rådet anta den lagstiftning som avses i artikel
4.1 och de bestämmelser som avses i artikel 4.3 och 4.4.
(4) De gränsvärden som fastställs i detta direktiv är mini-migränsvärden. I enlighet med artikel 130t i fördraget fårmedlemsstater behålla eller införa strängare gränsvärden. Isynnerhet får strängare gränsvärden införas för att skydda hälsan
hos känsliga befolkningsgrupper som barn och patienter på
sjukhus. Medlemsstaterna får föreskriva att gränsvärdena skalluppnås vid en tidigare tidpunkt än den som fastställs i dettadirektiv.
(5) Ekosystemen bör skyddas mot de skadliga verkningarna avsvaveldioxid. Vegetationen bör skyddas mot de skadliga verk-
ningarna av kväveoxider.
(6) Olika typer av partiklar kan ha olika skadliga verkningar på
människors hälsa. Det finns belägg för att risker för människorshälsa som har samband med exponering för konstgjorda partiklarär högre än risker som har samband med exponering för partiklarsom förekommer naturligt i luften.
(7) Enligt direktiv 96/62/EG krävs det att handlingsplaner upprättasför zoner inom vilka koncentrationerna av föroreningar i luftenöverskrider gränsvärdena plus tillämpliga tillfälliga toleransmar-ginaler för att säkerställa överensstämmelse med gränsvärdenavid de angivna tidpunkterna. I den utsträckning sådana hand-lingsplaner och andra metoder för att minska föroreningarna
gäller partiklar bör de syfta till att minska koncentrationerna av
fina partiklar som en del av den totala minskningen avkoncentrationen av partiklar.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 2
(1) EGT C 9, 14.1.1998, s. 6.
(2) EGT C 214, 10.7.1998, s. 1.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 13 maj 1998 (EGT C 167, 1.6.1998, s.
103), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 september 1998 (EGT C 360,
23.11.1998, s. 99) och Europaparlamentets beslut av den 13 januari 1999
(EGT C 104, 14.4.1999, s. 44).
(4) EGT C 138, 17.5.1993, s. 5.
(5) EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.
▼B
(8) Enligt direktiv 96/62/EG bör de numeriska gränsvärdena och
tröskelvärdena bygga på resultaten av internationellt forsknings-
arbete på det aktuella området. Kommissionen skall utvärdera defaktorer som gräns- och tröskelvärdena grundar sig på genom attbeakta de senaste rönen i den vetenskapliga forskningen inom detberörda epidemiologiska området och miljöområdet och desenaste framstegen när det gäller mätmetoder.
(9) För att underlätta översynen av det här direktivet år 2003 börkommissionen och medlemsstaterna överväga att stimuleraforskning om verkningarna av de föroreningar som nämns i
detta, nämligen svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider,
partiklar och bly.
(10) Standardiserad och exakt mätteknik samt gemensamma kriterierför lokalisering av mätstationer är ett viktigt inslag vidutvärdering av luftkvaliteten i syfte att erhålla jämförbarinformation i hela gemenskapen.
(11) I enlighet med artikel 12.1 i direktiv 96/62/EG får de ändringarsom är nödvändiga för anpassning till vetenskapliga och tekniskaframsteg endast gälla kriterier och teknik för att utvärderakoncentrationerna av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider,partiklar och bly och/eller detaljerade föreskrifter för överläm-
nande av information till kommissionen, och får inte leda till att
gränsvärdena eller tröskelvärdena direkt eller indirekt ändras.
(12) Aktuell information om koncentrationerna av svaveldioxid,
kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften bör vara
lätt tillgänglig för allmänheten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Mål
Målen för detta direktiv är att
— fastställa gränsvärden och, när så är lämpligt, tröskelvärden för
koncentrationer av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider,partiklar och bly i luften så att skadliga effekter på människors
hälsa och på miljön i sin helhet kan undvikas, förebyggas eller
minskas,
— utvärdera koncentrationer av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveo-
xider, partiklar och bly i luften på grundval av gemensamma metoderoch kriterier,
— inhämta adekvata uppgifter om koncentrationer av svaveldioxid,
kvävedioxid och i kväveoxider, partiklar och bly i luften samtsäkerställa att uppgifterna görs tillgängliga för allmänheten,
— bibehålla luftkvaliteten där den är god och att med avseende på
svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly
förbättra den i övriga fall.
Artikel 2
Definitioner
I detta direktiv avses med
1)luften: utomhusluften i troposfären med undantag för arbetsplatser,
2)förorening: varje ämne som människan direkt eller indirekt tillför
luften och som kan ha skadliga effekter på människors hälsa ellerpå miljön i dess helhet,
3)nivå:koncentration av en förorening i luften eller deposition av en
förorening på ytor, vid ett givet tillfälle,
4)utvärdering: varje metod som används för att mäta, beräkna,
förutse eller uppskatta nivån för en viss förorening i luften,
5)gränsvärde: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att
undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna på1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 3
▼B
människors hälsa och/eller på miljön i dess helhet, som skall
uppnås inom en viss tidsfrist och som inte får överskridas sedan dennåtts,
6)tröskelvärde: en nivå utöver vilken en kortvarig exponering utgör
en risk för människors hälsa och vid vilken medlemsstaterna
omedelbart skall vidta åtgärder enligt direktiv 96/62/EG,
7)toleransmarginal: det procenttal med vilken gränsvärdet får
överskridas på de villkor som anges i direktiv 96/62/EG,
8)zon:del av medlemsstaternas territorium som avgränsats av dessa,
9)tätbebyggelse: zon som utmärks av en befolkningskoncentration på
mer än 250 000 invånare eller, om befolkningskoncentrationen ärhögst 250 000 invånare, en sådan befolkningstäthet per km
2att
utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten från medlems-
staternas sida är motiverad,
10)kväveoxider (NOx):summan av kväveoxid och kvävedioxid
sammanräknad i ppb och uttryckt som mikrogram kvävedioxidper kubikmeter,
11)PM
10:partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett
selektivt intag som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar meden aerodynamisk diameter av 10 µm,
12)PM
2,5:partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett
selektivt intag som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med
en aerodynamisk diameter av 2,5 µm,
13)övre utvärderingströskel: en nivå som specificeras i bilaga V och
under vilken en kombination av mätningar och modellering-smetoder får användas för att utvärdera luftkvaliteten, i enlighetmed artikel 6.3 i direktiv 96/62/EG,
14)nedre utvärderingströskel: en nivå som specificeras i bilaga V och
under vilken endast modelleringsmetoder eller objektiv uppskatt-ning får användas för att utvärdera luftkvaliteten, i enlighet med
artikel 6.4 i direktiv 96/62/EG,
15)naturfenomen: vulkanutbrott, seismisk aktivitet, geotermisk akti-
vitet, okontrollerade bränder på land, hård vind eller atmosfäriskresuspension eller transport av naturliga partiklar från torraområden,
16)fasta mätningar: mätningar som genomförs i enlighet med artikel
6.5 i direktiv 96/62/EG.
Artikel 3
Svaveldioxid
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa
att koncentrationerna av svaveldioxid i luften vid utvärdering enligtartikel 7 inte överskrider de gränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga Ifrån och med de datum som där fastställs.
De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga I skall tillämpas
enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG.
2. Tröskelvärdet för koncentrationer av svaveldioxid i luften anges i
avsnitt II i bilaga I.
3. Medlemsstaterna skall, när det är praktiskt genomförbart, för att
bistå kommissionen med att sammanställa den rapport som avses i
artikel 10 till och med den 31 december 2003 registrera uppgifter omgenomsnittliga koncentrationer av svaveldioxid uppmätt under tiominuter från vissa mätstationer som valts ut av medlemsstaterna somvarande representativa för luftkvaliteten i bebodda områden nära
källorna och vid vilka timkoncentrationerna mäts. Samtidigt som
uppgifter om timkoncentrationerna registreras i enlighet med artikel11.1 i direktiv 96/62/EG skall medlemsstaterna, när det gäller de utvaldamätstationerna till kommissionen, meddela antalet tiominuterskoncen-trationer som översteg 500 µg/m
3, antalet dagar under kalenderåret då
detta inträffade, antalet av dessa dagar då timkoncentrationerna av1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 4
▼B
svaveldioxid samtidigt översteg 350 µg/m3och den högsta koncentra-
tionen som registrerats under en tiominutersperiod.
4. Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där de
gränsvärden för svaveldioxid som avses i avsnitt I i bilaga I överskrids
på grund av koncentrationer av svaveldioxid i luften som beror på
naturliga källor. Medlemsstaterna skall till kommissionen översända enförteckning över sådana zoner eller sådan tätbebyggelse tillsammansmed uppgifter om de svaveldioxidkoncentrationer och svaveldioxid-källor som förekommer där. När medlemsstaterna underrättarkommissionen i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 96/62/EG skall de
tillhandahålla det nödvändiga underlaget för att påvisa att eventuella
överskridanden beror på naturliga källor.
I sådana zoner eller i sådan tätbebyggelse skall medlemsstaterna vara
skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet med artikel 8.3 idirektiv 96/62/EG endast i de fall då de gränsvärden som avses i avsnitt Ii bilaga I överskrids på grund av konstgjorda emissioner.
Artikel 4
Kvävedioxidochkväveoxider
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa
att koncentrationerna i luften av kvävedioxid, och där det är tillämpligt,av kväveoxider, vid utvärdering enligt artikel 7 inte överskrider degränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga II från och med de datum somfastställs i bilagan.
De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga II skall tillämpas
enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG.
2. Tröskelvärdena för koncentrationer av kvävedioxid i luften finns
angivna i avdelning II i bilaga II.
Artikel 5
Partiklar
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa
att koncentrationen PM
10i luften vid utvärdering enligt artikel 7 inte
överskrider de gränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga III från ochmed de datum som fastställs i bilagan.
De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga III skall tillämpas
enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG.
2. Medlemsstaterna skall säkerställa att mätstationer för att till-
handahålla uppgifter om PM
2,5-koncentrationen upprättas och är i drift.
Antalet stationer där PM2,5mäts och lokaliseringen av dessa skall
avgöras av medlemsstaterna själva så att de PM2,5-koncentrationer som
uppmäts är representativa för medlemsstaten i fråga. Där det är möjligtbör provtagningsplatserna samordnas med provtagningsplatser för PM
10.
Medlemsstaterna skall en gång om året, senast nio månader efter årets
utgång, till kommissionen överlämna det aritmetiska medelvärdet,medianvärdet, den 98:e percentilen samt den högsta koncentration somberäknats utifrån mätningarna av PM
2,5under 24 timmar det året. Den
98:e percentilen skall beräknas enligt förfarandet i avsnitt 4 i bilaga I till
rådets beslut 97/101/EG om inrättande av ett ömsesidigt utbyte av
information och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäterluftförorening i medlemsstaterna (
1).
3. De åtgärdsplaner för PM10som har utarbetats enligt artikel 8 i
direktiv 96/62/EG och allmänna strategier för att minska koncentratio-nerna av PM
10skall även syfta till att minska koncentrationerna av PM2,5.
4. Där de gränsvärden för PM10som avses i avsnitt I i bilaga III
överskrids på grund av koncentrationer av PM10i luften som beror på
naturfenomen och detta får till följd koncentrationer som avsevärt1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 5
(1) EGT L 35, 5.2.1997, s. 14.
▼B
överskrider normal bakgrundsnivå från naturliga källor, skall medlems-
staterna informera kommissionen i enlighet med artikel 11.1 i direktiv96/62/EG tillsammans med nödvändiga bevis för att visa att dessa
överskridanden beror på naturliga orsaker. I sådana fall skall medlems-
staterna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet medartikel 8.3 i direktiv 96/62/EG endast när de gränsvärden som avses iavsnitt I i bilaga III överskrids på grund av andra orsaker ännaturfenomen.
5. Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där de
gränsvärden för PM
10som avses i avsnitt I i bilaga III överskrids på
grund av koncentrationer av PM10i luften som beror på resuspension av
partiklar efter sandning av vägar under vintern. Medlemsstaterna skalltill kommissionen översända en förteckning över sådana zoner ellersådan tätbebyggelse tillsammans med uppgifter om de PM
10-koncen-
trationer och PM10-källor som förekommer där. När medlemsstaterna
underrättar kommissionen i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 96/62/
EG skall de lämna det nödvändiga underlaget för att visa att eventuella
överskridanden beror på sådana resuspenderade partiklar samt attrimliga åtgärder har vidtagits för att sänka koncentrationerna.
I sådana zoner eller sådan tätbebyggelse skall medlemsstaterna vara
skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet med artikel 8.3 idirektiv 96/62/EG endast i de fall då de gränsvärden som avses i avsnitt Ii bilaga III överskrids på grund av andra PM
10-nivåer än de som härrör
från vintersandning av vägar.
Artikel 6
Bly
Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att
koncentrationerna av bly i luften vid utvärdering enligt artikel 7 inteöverskrider det gränsvärde som anges i avsnitt I i bilaga IV från och medde datum som fastställs i bilagan.
De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga IV skall tillämpas
enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG.
Artikel 7
Utvärderingavkoncentrationerna
1. De övre och nedre utvärderingströsklarna för svaveldioxid,
kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly, för de ändamål somanges i artikel 6 i direktiv 96/62/EG, återfinns i avsnitt I i bilaga V.
Klassificeringen av zonerna eller tätbebyggelsen för de ändamål som
anges i nämnda artikel 6 bör ses över minst vart femte år enligtförfarandet i avsnitt II i bilaga V. Klassificeringen bör ses över tidigareom det inträffar viktiga förändringar med betydelse för koncentratio-nerna i luften av svaveldioxid, kvävedioxid eller, där det är tillämpligt,
kväveoxider, partiklar eller bly.
2. I bilaga VI återfinns kriterier för fastställandet av lokalisering av
provtagningsplatser för mätning av svaveldioxid, kväveoxider, partiklar
och bly i luften. I bilaga VII fastställs det lägsta antalet fastaprovtagningsplatser för fast mätning av koncentrationer av varje berördförorening som skall upprättas i de zoner eller tätbebyggelser inom vilkamätning krävs, om fast mätning är den enda källan till uppgifter om
koncentrationer i zonen respektive tätbebyggelsen.
3. För zoner och tätbebyggelse där uppgifter från stationer för
kontinuerlig mätning kompletteras med uppgifter från andra källor, t.ex.
utsläppsinventeringar, indikativa mätmetoder och luftkvalitetsmodel-lering, skall det antal fasta stationer för mätning som skall upprättas ochden rumsliga upplösningen i andra metoder vara tillräckliga för att göradet möjligt att fastställa koncentrationerna av luftföroreningar i enlighetmed avsnitt I i bilaga VI, och i avsnitt I i bilaga VIII.
4. För zoner och tätbebyggelse där inga mätningar krävs, får metoder
för modellering eller objektiv uppskattning användas.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 6
▼B
5. Referensmetoder för att analysera svaveldioxid, kvävedioxid och
kväveoxider samt för att ta prover på och analysera bly återfinns i avsnittI-III i bilaga IX.
Referensmetoden för att ta prover på och mäta PM
10återfinns i avsnitt
IV i bilaga IX.
Interimsutkastet till referensmetod för att ta prover på och mäta PM2,5återfinns i avsnitt V i bilaga IX.I avsnitt VI i bilaga IX återfinns referensmetoder för luftkvalitets-
modellering.
6. Medlemsstaterna skall 18 månader efter det att detta direktiv trätt i
kraft underrätta kommissionen om de metoder som använts för denpreliminära utvärderingen av luftkvaliteten enligt artikel 11.1 d i direktiv
96/62/EG.
7. Ändringar som är nödvändiga för att anpassa bestämmelserna i
denna artikel samt i bilagorna V-IX till framsteg på det vetenskapliga
och tekniska området skall antas enligt förfarandet i artikel 12 i direktiv
96/62/EG.
Artikel 8
Informationtillallmänheten
1. Medlemsstaterna skall säkerställa att allmänheten, liksom berörda
organisationer, t.ex. miljöorganisationer, konsumentorganisationer,organisationer som företräder känsliga befolkningsgruppers intressenoch övriga relevanta hälso- och sjukvårdsorgan rutinmässigt får tillgång
till aktuella upplysningar om koncentrationerna av svaveldioxid,
kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften, med hjälp avtill exempel radio och TV, tidningar, informationstavlor ellerdatanättjänster.
Upplysningarna om koncentrationer i luften av svaveldioxid, kvävedi-
oxid och kväveoxider och partiklar skall uppdateras minst en gång omdagen, och när det gäller timvärdena för svaveldioxid och kvävedioxidskall upplysningarna när så är möjligt uppdateras en gång i timmen.
Upplysningar om blykoncentrationer skall uppdateras en gång i
kvartalet.
Ett minimikrav är att alla överskridanden av gränsvärden och
tröskelvärden för koncentrationerna anges under de genomsnittsperiodersom förtecknas i bilagorna I-IV. En kortfattad bedömning beträffandegränsvärden och tröskelvärden skall också tillhandahållas liksomlämplig information om följder för hälsan.
2. När planer eller program görs tillgängliga för allmänheten enligt
artikel 8.3 i direktiv 96/62/EG, inbegripet de planer eller program somavses i artiklarna 3.4, 5.4 och 5.5 i detta direktiv, skall medlemsstaterna
även göra dem tillgängliga för de organisationer som avses i punkt 1.
3. När det tröskelvärde i bilaga I och bilaga II överskrids, skall det i
den information som i enlighet med artikel 10 i direktiv 96/62/EG skall
lämnas till allmänheten ingå åtminstone de uppgifter som finns
förtecknade i avsnitt III i bilaga I och bilaga II.
4. Information till allmänhet och organisationer enligt punkterna 1
och 3 skall vara tydlig, begriplig och lättillgänglig.
Artikel 9
Upphävandenochövergångsbestämmelser
1. Rådets direktiv 80/779/EEG av den 15 juli 1980 om gränsvärden
och vägledande värden för luftkvalitet med avseende på svaveldioxidoch svävande partiklar (
1) upphör att gälla från och med den 19 juli 2001
med undantag för följande: Artiklarna 1, 2.1, 3.1, 9, 15 och 16 i direktiv1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 7
(1) EGT L 229, 30.8.1980, s. 30.
▼B
80/779/EEG samt bilagorna I, III b och IV till detta upphör att gälla med
verkan från och med den 1 januari 2005.
2. Rådets direktiv 82/884/EEG av den 3 december 1982 om
gränsvärde för bly i luften (1) upphör att gälla från och med den 19
juli 2001 med undantag för följande: Artiklarna 1, 2, 3.1, 7, 12 och 13 idirektiv 82/884/EEG upphör att gälla med verkan från och med den 1
januari 2005.
3. Rådets direktiv 85/203/EEG av den 7 mars 1985 om luft-
kvalitetsnormer för kvävedioxid (
2) upphör att gälla från och med den
19 juli 2001 med undantag för följande: Artiklarna 1.1 första
strecksatsen, 1.2, 2 första strecksatsen, 3.1, 5, 9, 15 och 16 i direktiv
85/203/EEG samt bilaga I till detta upphör att gälla med verkan från ochmed den 1 januari 2010.
4. Från och med den 19 juli 2001 skall medlemsstaterna använda
sådana mätstationer och andra metoder för utvärdering av luftkvalitetensom uppfyller kraven i detta direktiv vid utvärdering av koncentrationeri luften av svaveldioxid, kväveoxider och bly i syfte att erhålla uppgifterför att styrka att de följer de gränsvärden som fastställs i direktiv 80/779/EEG, direktiv 82/884/EEG och direktiv 85/203/EEG till dess att de
gränsvärden som fastställs i dessa direktiv upphör att gälla.
5. Från och med den 19 juli 2001 får medlemsstaterna använda
sådana mätstationer och andra metoder för utvärdering av luftkvaliteten
som uppfyller kraven i detta direktiv för PM
10vid utvärdering av
koncentrationer av svävande partiklar i syfte att styrka att de följer degränsvärden som fastställs för den totala mängden svävande partiklar ibilaga IV i direktiv 80/779/EEG, men för att styrka att de följer dessagränsvärden skall de insamlade uppgifterna multipliceras med 1,2.
6. Varje år och inom nio månader efter varje års slut skall
medlemsstaterna, i enlighet med förfarandet i artikel 11 i direktiv 96/62/EG och till dess att de berörda gränsvärdena upphör att gälla, lämnauppgifter till kommissionen om varje överskridande av gränsvärdena i
direktiv 80/779/EEG, 82/884/EEG och 85/203/EEG tillsammans med de
registrerade värdena, orsakerna till varje registrerat fall samt vilkaåtgärder som vidtagits för att undvika varje upprepning.
7. I de zoner där den berörda medlemsstaten anser det nödvändigt att
begränsa eller förebygga en förutsebar ökning av föroreningarna genom
svaveldioxid, kvävedioxid eller svävande partiklar får den fortsätta attanvända de vägledande värdena för skydd av ekosystem i bilaga II tilldirektiv 80/779/EEG och bilaga II till direktiv 85/203/EEG.
Artikel 10
Rapportochöversyn
Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31
december 2003 överlämna en rapport som är grundad på erfarenheternafrån tillämpningen av detta direktiv, särskilt på resultaten av de senastevetenskapliga rönen om effekterna på människors hälsa och påekosystemen av exponering för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveo-
xider, olika fraktioner av partiklar och bly och på den tekniska
utvecklingen, inbegripet framsteg som gjorts beträffande mätmetoderoch andra sätt att utvärdera koncentrationer av partiklar i luften samtdeposition av partiklar och bly på ytor.
I syfte att bibehålla en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön
samt med beaktande av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen avdetta direktiv i medlemsstaterna och i synnerhet de förhållanden, enligtföreskrifterna i bilaga VI, under vilka mätningarna har utförts, kommerdenna rapport, när så är lämpligt, att åtföljas av förslag till ändringar av
detta direktiv. Kommissionen kommer särskilt att granska gränsvärdena
i den andra etappen för PM
10i syfte att göra dessa obligatoriska samt
överväga om gränsvärdena för den andra etappen och, när så är lämpligt,1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 8
(1) EGT L 378, 31.12.1982, s. 15.
(2) EGT L 87, 27.3.1985, s. 1.
▼B
för den första etappen, skall bekräftas eller modifieras. Kommissionen
skall dessutom ägna särskild uppmärksamhet åt att, när så är lämpligt,fastställa gränsvärden för PM
2,5eller olika fraktioner av partiklar, och
kommissionen skall granska årsgränsvärdet för skydd av människors
hälsa beträffande kvävedioxid och lägga fram ett förslag om att bekräftaeller modifiera detta värde. Den skall också granska timgränsvärdet förkvävedioxid mot bakgrund av Världshälsoorganisationens riktlinjer ochöverväga om gränsvärdet skall bekräftas eller modifieras.
Kommissionen kommer också att överväga, när så är lämpligt, huruvida
tröskelvärden, som är förenliga med övriga föroreningar i detta direktiv,
för PM
10,P M2,5eller särskilda fraktioner av partiklar kan fastställas.
Artikel 11
Påföljder
Medlemsstaterna skall besluta om de påföljder som skall tillämpas vid
överträdelser av de nationella bestämmelser som antas för tillämpningenav detta direktiv. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionella ochavskräckande.
Artikel 12
Genomförande
1. Medlemsstaterna skall senast den 19 juli 2001 sätta i kraft de lagar
och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. Deskall genast underrätta kommissionen om detta.
När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de
offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall görasskall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom detområde som omfattas av detta direktiv.
Artikel 13
Ikraftträdande
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Artikel 14
Adressater
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 9
▼B
BILAGA I
GRÄNSVÄRDENOCHTRÖSKELVÄRDEFÖRSVAVELDIOXID
I.Gränsvärdenförsvaveldioxid
Gränsvärden skall anges i µg/m3. Volymen skall standardiseras vid följande
temperatur- och tryckförhållanden: 293 ºK och 101,3 kPa.
Genomsnittsgrun-
dandetidGränsvärde ToleransmarginalDatum då
gränsvärdet skall ha
uppnåtts
1. Timgränsvärd-
e för skydd för
människors
hälsa1 timme 350 µg/m3.
Värdet får inte
överskridas mer
än 24 gånger
per kalenderår150µg/m3
(43 %) då detta
direktiv träder i
kraft. Denna
marginal skall
från den 1
januari 2001
minskas var
12:e månad
med samma
procenttal varje
år för att nå 0 %
den 1 januari
2005.1 januari 2005
2. Dygnsgräns-
värde för
skydd för
människors
hälsa24 timmar 125 µg/m3.
Värdet får inte
överskridas mer
än 3 gånger per
kalenderårIngen 1 januari 2005
3. Gränsvärde
för skydd för
ekosystemKalenderår och
under vinterpe-
rioden (1 okto-
ber-31 mars20µg/m3Ingen 19 juli 2001
II.Tröskelvärdeförsvaveldioxid
500µg/m3uppmätt under tre på varandra följande timmar på platser som är
representativa för luftkvaliteten inom ett område på minst 100 km2eller för
en hel zon eller tätbebyggelse, beroende på vilken som är minst.
III.Minsta mängd uppgifter som skall lämnas till allmänheten då
tröskelvärdetförsvaveldioxidöverskrids
De uppgifter som skall lämnas till allmänheten bör åtminstone omfatta
följande:
— Datum, tidpunkt och plats för det inträffande samt orsaken när den är
känd.
— Prognoser:
— Förändringar i koncentrationen (förbättring, stabilisering eller
försämring). Orsaken till förväntade förändringar.
— Berört geografiskt område.— Varaktighet.
— Vilken typ an befolkningsgrupp som eventuellt kan vara känslig för det
inträffade.
— Vilka försiktighetsåtgärder som den berörda känsliga befolkningsgruppen
skall vidta.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 10
▼B
BILAGA II
GRÄNSVÄRDEN FÖR KVÄVEDIOXID (NO2) OCH KVÄVEOXIDER
(NOx)SAMTTRÖSKELVÄRDEFÖRKVÄVEDIOXID
I.Gränsvärdenförkvävedioxidochkväveoxid
Gränsvärden skall anges i µg/m3. Volymen skall standardiseras vid följande
temperatur- och tryckförhållanden: 293 ºK och 101,3 kPa.
Genomsnittsgrun-
dande tidGränsvärde ToleransmarginalDatum då
gränsvärdet skall ha
uppnåtts
1. Timgränsvärd-
e för skydd för
människors
hälsa1 timme 200 µg/m3NO2.
Värdet får inte
överskridas mer
än 18 gånger
per kalenderår50 % då detta
direktiv träder i
kraft. Denna
marginal skall
från den 1
januari 2001
minskas var
12:e månad
med samma
procenttal varje
år för att nå 0 %
den 1 januari
2010.1 januari 2010
2. Årsgränsvärde
för skydd för
människors
hälsaKalenderår 40 µg/m3NO250 % då detta
direktiv träder i
kraft. Denna
marginal skall
från den 1
januari 2001
minskas var
12:e månad
med samma
procenttal varje
år för att nå 0 %
den 1 januari
2010.1 januari 2010
3. Årsgränsvärde
för skydd för
växtlighetenKalenderår 30 µg/m3NOxIngen 19 juli 2001
II.Tröskelvärdeförkvävedioxid
400µg/m3uppmätt under tre på varandra följande timmar på platser som är
representativa för luftkvaliteten inom ett område på minst 100 km2eller för
en hel zon eller tätbebyggelse, beroende på vilken som är minst.
III.Minsta mängd uppgifter som skall lämnas till allmänheten då
tröskelvärdetförkvävedioxidöverskrids
De uppgifter som skall lämnas till allmänheten bör åtminstone omfatta
följande:
— Datum, tidpunkt och plats för det inträffade samt orsaken när den är känd.
— Prognoser:
— Förändringar i koncentrationen (förbättring, stabilisering eller
försämring). Orsaken till förväntade förändringar.
— Berört geografiskt område.— Varaktighet.
— Vilken typ av befolkningsgrupp som eventuellt kan vara känslig för det
inträffade.
— Vilka försiktighetsåtgärder som den berörda känsliga befolkningsgruppen
skall vidta.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 11
▼B
BILAGA III
GRÄNSVÄRDENFÖRPARTIKLAR(PM10)
Genomsnitts-
grundandetidGränsvärde ToleransmarginalDatum då
gränsvärdet skall
ha uppnåtts
ETAPP 1
1. Dygnsgränsvärde
för skydd för
människors hälsa24 timmar 50 µg/m3PM10.
Värdet får inte
överskridas mer än
35 gånger per år50 % då detta
direktiv träder i
kraft. Denna
marginal skall från
den 1 januari 2001
minskas var 12:e
månad med samma
procenttal varje år
för att nå 0 % den
1 januari 2005.1 januari 2005
2. Årsgränsvärde för
skydd för männi-
skors hälsaKalenderår 40 µg/m3PM1020 % då detta
direktiv träder i
kraft. Denna
marginal skall från
den 1 januari 2001
minskas var 12:e
månad med samma
procenttal varje år
för att nå 0 % den
1 januari 2005.1 januari 2005
ETAPP 2 (1)
1. Dygnsgränsvärde
för skydd för
människors hälsa24 timmar 50 µg/m3PM10.
Värdet får inte
överskridas mer än
7 gånger per årSkall härledas ur
uppgifterna och
motsvara
gränsvärdet under
etapp 1.1 januari 2010
2. Årsgränsvärde för
skydd för männi-
skors hälsaKalenderår 20 µg/m3PM1050 % den 1 januari
2005. Denna
marginal skall
minskas var 12:e
månad med samma
procenttal varje år
för att nå 0 % den
1 januari 2010.1 januari 2010
(1) Vägledande gränsvärden skall ses över mot bakgrund av ytterligare information om hälso- och miljöeffekter,
teknisk genomförbarhet och erfarenheter från tillämpningen i medlemsstaterna av gränsvärdena i etapp 1.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 12
▼B
BILAGA IV
GRÄNSVÄRDEFÖRBLY
Genom-
snittsgrun-
dande tidGränsvärde ToleransmarginalDatum då gränsvärdet
skall ha uppnåtts
Årsgränsvärde för
skydd för människors
hälsaKalen-
derår0,5µg/
m3(1)100 % då detta
direktiv träder i kraft.
Denna marginal skall
från den 1 januari
2001 minskas var
12:e månad med
samma procenttal
varje år för att nå 0 %
den 1 januari 2005,
eller den 1 januari
2010 i omedelbar
närhet av särskilda
punktkällor som skall
anmälas till kommis-
sionen.1 januari 2005 eller 1
januari 2010 i
omedelbar närhet av
särskilda industriella
källor som ligger på
platser som förorenats
av decennier av indust-
riell verksamhet. Dessa
källor skall anmälas till
kommissionen senast
den 19 juli 2001 (2). I
sådana fall skall
gränsvärdet från den 1
januari 2005 vara 1,0
µg/m3.
(1) Vid den översynsprocess som föreskrivs för detta direktiv i artikel 10 skall man överväga att komplettera eller
ersätta gränsvärdet med ett gränsvärde för deposition i omedelbar närhet av punktkällorna.
(2) Denna anmälan skall åtföljas av en lämplig motivering. Det område inom vilket högre gränsvärden gäller får inte
sträcka sig mer än 1 000 m från sådana särskilda källor.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 13
▼B
BILAGA V
FASTSTÄLLANDEAVKRAVFÖRUTVÄRDERINGAVKONCENTRA-
TIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID (NO2) OCH
KVÄVEOXIDER (NOx), PARTIKLAR (PM10) OCH BLY I LUFTEN
INOMENZONELLERENTÄTBEBYGGELSE
I.Övreochnedreutvärderingströsklar
Följande övre och nedre utvärderingströsklar skall tillämpas:
a) SVAVELDIOXID
Skydd för människors hälsa Skydd för ekosystem
Övre utvärderingströskel 60 % av dygnsgränsvärdet
(75µg/m3, värdet får inte
överskridas mer än 3 gånger
per kalenderår)60 % av gränsvärdet för
vinterperioden (12 µg/m3)
Nedre utvärderingströskel 40 % av dygnsgränsvärdet
(50µg/m3, värdet får inte
överskridas mer än 3 gånger
per kalenderår)40 % av gränsvärdet för
vinterperioden (8 µg/m3)
b) KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER
Timgränsvärde för
skydd för människors
hälsa
(NO2)Årsgränsvärde för skydd
för människors hälsa
(NO2)Årsgränsvärde för skydd
för växtligheten
(NOx)
Övre utvärdering-
ströskel70 % av gränsvärdet
(140 µg/m3, värdet
får inte överskridas
mer än 18 gånger
per kalenderår)80 % av gränsvärdet
(32µg/m3)80 % av gränsvärdet
(24µg/m3)
Nedre utvärdering-
ströskel50 % av gränsvärdet
(100 µg/m3, värdet
får inte överskridas
mer än 18 gånger
per kalenderår)65 % gränsvärdet
(26µg/m3)65 % av gränsvärdet
(19,5 µg/m3)
c) PARTIKLAR
De övre och nedre utvärderingströsklarna för PM10bygger på de
vägledande gränsvärdena för den 1 januari 2010.
Dygnsgenomsnittet Årsgenomsnittet
Övre utvärderingströskel 60 % av gränsvärdet (30 µg/
m3, värdet får inte översk-
ridas mer än 7 gånger per
kalenderår)70 % av gränsvärdet (14 µg/
m3)
Nedre utvärderingströskel 40 % av gränsvärdet (20 µg/
m3, värdet får inte översk-
ridas mer än 7 gånger per
kalenderår)50 % av gränsvärdet (10 µg/
m3)
d) BLY
Årsgenomsnittet
Övre utvärderingströskel 70 % av gränsvärdet (0,35 µg/m3)
Nedre utvärderingströskel 50 % av gränsvärdet (0,25 µg/m3)1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 14
▼M1
II.Fastställandeavomhuruvidadeövreochnedreutvärderingströsklarna
haröverskridits
Huruvida de övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits skall
fastställas på grundval av koncentrationerna under de fem föregående åren om
tillräckliga uppgifter finns tillgängliga. En utvärderingströskel skall anses ha
överskidits om den har överskridits under minst tre separata år under dessa
fem föregående år.
Om det inte finns uppgifter tillgängliga för alla fem åren får medlemsstaterna
kombinera resultat från korta mätperioder under året och på platser som
sannolikt är typiska för den högsta föroreningsnivån med resultat från
uppgifter i utsläppsinventeringar och från modellering för att fastställa om de
övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 15
▼B
BILAGA VI
LOKALISERING AVPROV TAGNINGSPLATSER FÖR MÄTNING AV
SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR
OCHBLYILUFTEN
Följande beaktanden gäller för fasta mätningar:
I.Hurprovtagningsplatsenskallväljas
a)Skydd för människors hälsa
Provtagningsplatser med inriktning på skyddet för människors hälsa bör
väljas så att de ger
i) uppgifter om de områden inom en zon och tätbebyggelse som har de
högsta koncentrationerna för vilka befolkningen troligtvis är direkt
eller indirekt utsatt för under en period som är betydande i förhållande
till perioden under vilken gränsvärdenas genomsnitt uppmätts,
ii) sådana uppgifter om nivåer i andra områden inom en zon och
tätbebyggelse som är representativa för den exponering som befolk-
ningen i allmänhet är utsatt för.
Provtagningsplatserna bör generellt sett förläggas så att mätningar inom
mycket små mikromiljöer i deras omedelbara närhet undviks. Som
riktlinje kan anges att en provtagningsplats bör ligga så att den är
representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område som omfattar
minst 200 m2i trafikmiljö och flera kvadratkilometer vid en plats med
urban bakgrund.
Provtagningsplatserna bör, när så är möjligt, också vara representativa för
liknande platser som inte ligger i deras omedelbara närhet.
Hänsyn bör tas till behovet att lokalisera provtagningsplatser till öar, där
detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa.
b)Skydd för ekosystem och växtlighet
Provtagningsplatser med inriktning på att skydda ekosystem eller
växtlighet bör ligga minst 20 km från tätbebyggelse eller 5 km från
andra bebyggda områden, industriella anläggningar eller en motorväg.
Man bör tänka på ett en provtagningsplats skall väljas så att den är
representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område som omfattar
minst 1 000 km2. Medlemsstaterna får besluta att en provtagningsplats
skall ligga närmare eller vara representativ för luftkvaliteten i ett mindre
område med hänsyn till de geografiska förhållandena.
Hänsyn skall tas till behovet att bedöma luftkvaliteten på öar.
II.Hurprovtagningsutrustningenskallplaceras
Följande riktlinjer bör uppfyllas i den utsträckning det är praktiskt
genomförbart:
— Flödet runt intagssonden bör vara fritt utan några hinder som påverkar
luftflödet i närheten av provtagningsutrustningen (vanligtvis på några
meters avstånd från byggnader, balkonger, träd och andra hinder och
minst en halv meter från närmaste byggnad om provtagningsplatsen skall
vara representativ för luftkvaliteten vid den inre förgårdslinjen).
— I allmänhet bör intaget till provtagningsutrustningen vara placerat mellan
1,5 m (andningszonen) och 4 m ovanför marknivå. Högre lägen (upp till 8
m) kan vara nödvändiga under vissa omständigheter. En högre placering
kan även vara lämplig om stationen skall representera ett större område.
— Intagssonden bör inte placeras allför nära en föroreningskälla för att
undvika direkt intag av föroreningar som inte har blandats med luften.
— Provtagningsutrustningens luftutsläpp bör placeras så att återcirculation
av frånluft till intagssonden undviks.
— Placering av provtagningsutrustning för trafikmiljöer
— när det gäller mätning av alla föroreningar bör provtagningsstället
placeras minst 25 m från en större vägkorsning och minst 4 m från
mitten på det närmaste körfältet,
— när det gäller mätning av kvävedioxid bör intaget placeras inom 5 m
från trottoarkanten,
— när det gäller mätning av partiklar och bly bör intaget placeras så att
värdena blir representativa för luftkvaliteten vid den inre
förgårdslinjen.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 16
▼B
Följande faktorer kan också beaktas:
— Störande källor
— Säkerhet— Tillgänglighet— Tillgång till elektricitet och telekommunikationer— Hur synlig platsen är i förhållande till omgivningen
— Allmänhetens och driftspersonalens säkerhet
— Önskvärdheten att samordna de olika föroreningarnas provtagningsplatser— Planeringskrav
III.Dokumenteringochöversyn
Förfarandet vid val av plats bör dokumenteras utförligt på klassificerings-
stadiet med hjälp av fotografier av omgivningarna med angivelse av
kompassriktningen och en detaljerad karta. Valet av platser bör regelbundet
ses över och skall även då dokumenteras för att säkerställa att urvalskrite-
rierna har förblivit välgrundade över tid.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 17
▼B
BILAGA VII
KRITERIER FÖR ATT FASTSTÄLLA MINSTA ANTALET PROVTAG-
NINGSPLATSERFÖRFASTAMÄTNINGARAVSVAVELDIOXID(SO2),
KVÄVEDIOXID (NO2) OCH KVÄVEOXIDER (NOx), PARTIKLAR OCH
BLYILUFTEN
I.Minsta antal provtagningsplatser för fasta mätningar för att utvärdera
om gränsvärden för skydd för människors hälsa och tröskelvärden
efterlevs inomzoner ochtätbebyggelsedärfastamätningarärdenenda
informationskällan
a)Diffusa källor
Befolkning i tätbebyg-
gelsen eller zonen
(tusental)Om koncentrationerna
överskrider den övre
utvärderingströskelnOm de högsta koncen-
trationerna ligger mellan
övre och nedre
utvärderingströsklarnaFör SO2och NO2,i
tätbebyggelse där de
högsta koncentratio-
nerna ligger under den
nedre utvärderingströs-
keln
0-250 1 1 ej tillämpligt
250-499 2 1 1
500-749 2 1 1
750-999 3 1 1
1 000-1 499 4 2 11 500-1 999 5 2 1
2 000-2 749 6 3 2
2 750-3 749 7 3 23 750-4 749 8 4 24 750-5 999 9 4 2
> 6 000 10 5 3
För NO
2och
partiklar: inbegripa
åtminstone en urban
bakgrundsstation
och en station för
trafikmiljön
b)Punktkällor
För att utvärdera föroreningar i närheten av punktkällor bör antalet
provtagningsplatser för kontinuerliga mätningar beräknas med beaktande
av emissionsdensiteter, luftföroreningarnas sannolika spridningsmönster
och befolkningens potentiella exponering.
II.Minstaantalprovtagningspunkterförfastamätningarförattutvärdera
efterlevnaden av gränsvärden för skydd för ekosystem och växtlighet
inomandrazoneräntätbebyggelse
Om de högsta halterna överskrider den övre
utvärderingströ;skelnOm de högsta halterna ligger mellan övre och nedre
utvärderingströskeln
1 station per 20 000 km21 station per 40 000 km21999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 18
▼B
Inom öområden bör antalet provtagningsplatser bestämmas med hänsyn till
det troliga spridningsmönstret för luftföroreningar och ekosystemets eller
växtlighetens potentiella exponering.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 19
▼B
BILAGA VIII
KVALITETSMÅLFÖRUPPGIFTERNAOCHSAMMANSTÄLLNINGAV
RESULTATENFRÅNUTVÄRDERINGENAVLUFTKVALITETEN
I.Kvalitetsmål föruppgifterna
Till hjälp för program för kvalitetssäkring har följande mål för uppgifternas
kvalitet fastställts för att uppnå den exakthet som erfordras avseende
utvärderingsmetoderna och för att uppnå lägsta godtagbara tidstäckning och
datafångst vid mätningarna:
Svaveldioxid, kvävedioxid och
kväveoxiderPartiklar och bly
Kontinuerliga mätningar
Exakthet 15 % 25 %
Lägsta godtagbara
datafångst90 % 90 %
Indikativa mätningar
Exakthet 25 % 50 %
Lägsta godtagbara
datafångst90 % 90 %
Lägsta godtagbara
tidstäckning14 % (en slumpvis mätning
per vecka, jämnt fördelat
över året, eller åtta veckor
jämnt fördelade över året)14 % (en slumpvis mätning per
vecka, jämnt fördelat över året,
eller åtta veckor jämnt förde-
lade över året)
Modellering
Exakthet:
Timgenomsnitt
Dygnsgenomsnitt
Årsgenomsnitt50-60 %50 %30 % ännu ej fastställt (1)5 0%
Objektiv skattning
Exakthet 75 % 100 %
(1) Ändringar som är nödvändiga för att anpassa denna punkt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen
skall antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 12.2 i direktiv 96/62/EG.
Mätningens exakthet definieras enligt vad som anges i ”Guide to the
Expression ofUncertainty ofMeasurements” (ISO 1993) eller i ISO 5725-1
”Accuracy (trueness and precision) ofmeasurement methods and results”
(1994). Procentsiffrorna i tabellen avser enskilda mätningar som genomsnitt
under den period som gränsvärdet avser för ett 95-procentigt konfidensinter-
vall (systematisk avvikelse + två gånger standardavvikelsen). De
kontinuerliga mätningarnas exakthet kan anses gälla inom området för det
aktuella gränsvärdet.
Exaktheten för modellering och objektiv skattning definieras som den största
tillåtna avvikelsen för uppmätta och beräknade koncentrationsnivåer under
den period som gränsvärdet avser utan hänsyn till tidpunkten för händelserna.
Kraven på lägsta godtagbara datafångst och tidstäckning innefattar inte
förluster av data som uppkommer på grund av regelbunden kalibrering eller
normalt underhåll av instrument.
Trots vad som föreskrivits ovan kan medlemsstaterna tillämpa slumpvis
mätning i stället för kontinuerlig mätning av partiklar och bly, om de kan visa
kommissionen att exaktheten på den 95-procentiga konfidensnivån vad avser
kontinuerlig övervakning håller sig inom 10 %. De slumpvisa mätningarna
skall fördelas jämnt över året.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 20
▼B
II.Resultatfrånutvärderingavluftkvalitet
Följande uppgifter bör sammanställas för zoner och tätbebyggelse där andra
källor än mätning utnyttjas för att komplettera uppgifterna från mätningarna
eller där andra källor är det enda hjälpmedlet vid utvärdering av luftkvalitet:
— En beskrivning av den utvärderingsverksamhet som bedrivs.
— Specifika metoder som används med hänvisningar till beskrivningar av
metoden.
— Källor till uppgifter och information.— En beskrivning av resultaten, inklusive osäkerhetsfaktorer och särskilt
respektive områdes storlek eller, om det är relevant, den sammanlagda
väglängden inom den zon eller tätbebyggelse där halterna överskrider
gränsvärdet/värdena, eller om så är fallet, gränsvärden plus tillämpliga
toleransmarginaler samt varje område där halterna överskrider den övre
eller den nedre utvärderingströskeln.
— För gränsvärden med syftet att skydda människor hälsa anges den
befolkning som potentiellt är exponerad för halter som överskrider
gränsvärden.
Där så är möjligt bör medlemsstaterna sammanställa kartor som visar
fördelningen av halterna inom varje zon och tätbebyggelse.
III.Standardisering
När det gäller svaveldioxid och kväveoxider skall volymen standardiseras till
följande normaltillstånd för temperatur och tryck: 293 ºK och 101,3 kPa.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 21
▼B
BILAGA IX
REFERENSMETODER FÖR UTVÄRDERING AV SVAVELDIOXID,
KVÄVEDIOXIDOCH KVÄVEOXIDER,PARTIKLAR (PM10OCH PM2,5)
OCHBLY
I.Referensanalysmetodförsvaveldioxid
ISO/FDIS 10498 (standard under utarbetande) Luft - Bestämning av
svaveldioxid - UV-fluorescensmetoden.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att
den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som
ovannämnda metod.
II.Referensanalysmetodförkvävedioxidochkväveoxider
ISO 7996: 1985 Luft - Bestämning av masskoncentrationer av kväveoxider
- Kemiluminiscensmetoden.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att
den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga reslutat som
ovannämnda metod.
III.AReferensmetodförprovtagningavseendebly
Referensmetoden för provtagning avseende bly skall vara den som beskrivs
i bilagan till rådets direktiv 82/884/EEG fram till dess att gränsvärdet i
bilaga IV till detta direktiv skall börja iakttas; då kommer referensmetoden
att vara den som gäller för PM10,enligt vad som närmare anges i avsnitt IV i
denna bilaga.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att
den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som
ovannämnda metod.
III.BReferensanalysmetodförbly
ISO 9855: 1993 Luft - Bestämning av blypartikelinnehållet i aerosoler som
uppsamlats i filter - Metod: atomabsorptionsspektroskopi.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att
den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som
ovannämnda metod.
IV.ReferensmetodförprovtagningochmätningavPM10
Den metod som beskrivs i EN 12341 ”Air Quality - Field Test Procedure to
Demonstrate Reference Equivalence of Sampling Methods for the PM10fraction of particulate matter”. Mätningsprincipen utgår ifrån ett filterprovav andelen PM
10i luften och en gravimetrisk bestämning av massan.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att
den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som
ovannämnda metod, eller vilken annan metod som helst om den berörda
medlemsstaten kan visa att den uppvisar ett stabilt samband i förhållande
till referensmetoden. I så fall skall resultaten från denna metod korrigeras
med en lämplig faktor för att ge resultat som är likvärdiga med dem som
skulle erhållits med referensmetoden.
Medlemsstaterna skall informera kommissionen om vilken metod som
används för provtagning och mätning av PM10. Kommissionen skall snarast
genomföra jämförande test av metoder för provtagning och mätning av
PM10för att tillhandahålla denna information inför översynen av
bestämmelserna i detta direktiv i enlighet med artikel 10.
V.Preliminära referensmetoder förprovtagningochmätningavPM2,5
Kommissionen skall i samråd med den kommitté som avses i artikel 12 i
direktiv 96/62/EG utarbeta riktlinjer för en lämplig preliminär referen-
smetod för provtagning och utvärdering avseende PM2,5senast den 19 juli
2001.
Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst som de finner
lämplig.
Medlemsstaterna skall informera kommissionen om vilken metod som
används för provtagning och mätning av PM2,5. Kommissionen skall snarast
genomföra jämförande test av metoder för provtagning och mätning av
PM2,5för att tillhandahålla denna information inför översynen av
bestämmelserna i detta direktiv i enlighet med artikel 10.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 22
▼B
VI.Referensmodelleringstekniker
Några referensmodelleringstekniker kan för närvarande inte specificeras.
Varje ändring som behövs för att anpassa denna punkt till den veten-
skapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande
som anges i artikel 12.2 i direktiv 96/62/EG.1999L0030 — SV — 23.10.2001 — 001.001 — 23