02021O0830 — SV — 01.02.2022 — 001.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

Ändrad genom:









▼B

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2021/830

av den 26 mars 2021

om de monetära finansinstitutens statistik över balansräkningsposter och räntor (ECB/2021/11)







AVSNITT 1

SYFTE OCH OMFATTNING

Artikel 1

Syfte

I denna riktlinje fastställs rapporteringskraven för de nationella centralbankerna avseende de statistiska uppgifter som ska rapporteras om balansräknings- och räntestatistik från monetära finansinstitut (MFI), balansräkningsposter för kreditinstitut som är icke-MFI, minimireserver och finansiella strukturindikatorer för kreditinstitut samt statistiska uppgifter om postgiroinstitut och statlig förvaltning och som krävs för sammanställningen av penningmängdsaggregat och motposter. Av denna riktlinje framgår vilka uppgifter som de nationella centralbankerna ska rapportera till ECB, hur uppgifterna behandlas, frekvens och tidpunkter för rapporteringen och vilka standarder rapporteringen ska följa.

Artikel 2

Definitioner

I denna riktlinje ska definitionerna enligt artikel 2 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ( 1 ) och artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) ( 2 ) gälla.

Följande definitioner ska också tillämpas:

1. statistiska uppgifter: samma betydelse som framgår av definitionen i artikel 1.11 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 ( 3 ).

2. produktionsperiod: perioden mellan den tidpunkt som enligt denna riktlinje föreskrivs för de nationella centralbankernas rapportering av statistiska uppgifter till ECB och den tidpunkt då ECB slutar ta emot uppgifter.

3. kassakravsbas: samma betydelse som framgår av definitionen i artikel 2.8 i förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

4. uppfyllandeperiod: samma betydelse som framgår av definitionen i artikel 2.10 i förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).







AVSNITT 2

MFI:S BALANSRÄKNINGSPOSTER

Artikel 3

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om centralbankernas balansräkningsposter

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande balansräkningsposter för centralbankssektorn: a) Utestående belopp i slutet av månaden enligt tabell 1 i del 2 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med följande undantag: i) Inlåning som bara rapporteras av kassakravspliktiga kreditinstitut. ii) Positioner inom koncerner. iii) Syndikerade lån. iv) Notional cash pool-positioner. v) Emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder. vi) Uppdelning efter löptid för lån denominerade i euro till icke-finansiella bolag. vii) Uppdelning efter löptid och ändamål för lån denominerade i euro till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer. viii) Innehav av egna värdepapper. b) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabellerna 2, 3 och 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). c) Utestående belopp i slutet av månaden och i slutet av kvartalet enligt tabell 1 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns. d) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omvärderingsjusteringar för centralbankssektorn: a) Månadsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med följande undantag: i) Positioner inom koncerner. ii) Syndikerade lån. iii) Notional cash pool-positioner. iv) Emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder. v) Uppdelning efter löptid för lån denominerade i euro till icke-finansiella bolag. vi) Uppdelning efter löptid och ändamål för lån denominerade i euro till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer. vii) Innehav av egna värdepapper. b) Kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 2A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). c) Månads- och kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 1 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns. d) Kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omklassificeringsjusteringar för centralbankssektorn: a) Månadsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1 a. b) Kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp enligt tabell 2 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med undantag för poster som avser uppdelning av lån efter återstående löptider. c) Månads- och kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar enligt tabell 1 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns. d) Kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje.

4. De nationella centralbankerna ska härleda de statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel från sina redovisningssystem i enlighet med de tabeller som finns på ECB:s webbplats ( 4 ) och som fungerar som ett överbryggande led mellan de poster i balansräkningen som ska rapporteras för statistiska ändamål och de poster som används i räkenskapssammanhang, och ska särskilt tillämpa följande: a) För räkenskapsposterna 9.5 ”övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)” och 10.4 ”övriga skulder inom Eurosystemet (netto)” ska de nationella centralbankerna identifiera tillgångar separat från skulder och rapportera dem på bruttobasis. b) För räkenskapspost 14 ”omvärderingskonton” som ska rapporteras på bruttobasis av redovisningsskäl ska de nationella centralbankerna rapportera på nettobasis för statistiska ändamål. c) Om de nationella centralbankerna omvärderar sina värdepappersinnehav på månadsbasis eller oftare för interna ändamål, i enlighet med artikel 9.2 i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) ( 5 ), ska dessa omvärderingar avspeglas i de statistiska uppgifter som rapporteras på månadsbasis enligt punkt 2. d) Utan att det påverkar de värderingar som tillämpas av redovisningsskäl ska de nationella centralbankerna tillämpa en av följande värderingar för rapportering av innehav av värdepapper respektive emitterade värdepapper: i) Marknadsvärderingar i enlighet med punkt 38 i kapitel 7 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 ( 6 ). ii) Redovisningsvärderingar i enlighet med de harmoniserade redovisningsreglerna i artikel 9 i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34) så länge redovisningsvärderingarna inte väsentligt avviker från marknadsvärdet.

5. Vad gäller ECB:s balansräkning ska de statistiska uppgifter som avses i denna artikel göras tillgängliga för ECB:s generaldirektorat för statistik av relevant affärsområde inom ECB.

6. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje.

Artikel 4

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om andra MFI:s balansräkningsposter

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande balansräkningsposter för andra MFI: a) Utestående belopp i slutet av månaden enligt tabell 1 i del 2 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med undantag för inlåning som bara rapporteras av kassakravspliktiga kreditinstitut. b) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabellerna 2, 3 och 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). c) Utestående belopp i slutet av månaden för värdepapperiseringar och andra överföringar av lån enligt tabell 5b i del 5 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). d) Utestående belopp i slutet av månaden och i slutet av kvartalet enligt tabell 2 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje i de fall där uppgifter är tillgängliga, inbegripet uppgifter i form av välgrundade skattningar, om uppgifter finns. e) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje i de fall där uppgifter är tillgängliga, inbegripet uppgifter i form av välgrundade skattningar, om uppgifter finns.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omvärderingsjusteringar för andra MFI: a) Månadsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). b) Månadsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 5b i del 5 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). c) Kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 2A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). d) Månads- och kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 2 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns. e) Kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omklassificeringsjusteringar för andra MFI: a) Månadsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1 a. b) Månadsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1 c. c) Kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp enligt tabell 2 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med undantag för poster som avser uppdelning av lån efter återstående löptider. d) Månads- och kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar enligt tabell 2 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns. e) Kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar enligt tabell 3 i del 1 i bilaga II till denna riktlinje baserat på välgrundade skattningar, om uppgifter finns.

4. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om månadsvisa nettoöverföringar av lån enligt tabell 5a i del 5 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

5. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter, i tillämpliga fall, om lån som värdepapperiserats eller på annat sätt överförts av MFI och som administreras av icke-MFI: a) Utestående belopp i slutet av månaden för lån som administreras av icke-MFI enligt tabell 1 i del 2 i bilaga II till denna riktlinje. b) Månadsvisa finansiella transaktioner i de utestående beloppen för lån som administreras av icke-MFI, exklusive effekterna av överföringar av lån enligt tabell 1 i del 2 i bilaga II till denna riktlinje.

6. De nationella centralbankerna ska rapportera nettoöverföringar, utestående belopp samt omvärderings- och omklassificeringsjusteringar enligt tabell 2 i del 2 i bilaga II till denna riktlinje om de nationella centralbankerna har anvisat MFI att i rapporteringen av block 1 i tabellerna 5a och 5b i del 5 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) inkludera lånebelopp som har överförts av ett MFI i de fall då ett annat inhemskt MFI utför administrationen, i enlighet med del 5 avsnitt 2.3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

7. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska i relevanta fall räknas upp i enlighet med artikel 8.

Artikel 5

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om penningmarknadsfonders balansräkningsposter

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om utestående belopp i slutet av kvartalet för penningmarknadsfonders balansräkningar enligt tabellerna 1 och 2 i del 3 i bilaga II till denna riktlinje.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 1 i del 3 i bilaga II till denna riktlinje. Om vissa eller samtliga penningmarknadsfonder beviljas undantag enligt artikel 9.6 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) från rapportering av omvärderingsjusteringar, ska de nationella centralbankerna lämna uppgifter baserat på välgrundade skattningar om de berörda beloppen är betydande.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar enligt tabell 1 i del 3 i bilaga II till denna riktlinje.

4. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska i relevanta fall räknas upp i enlighet med artikel 8.

Artikel 6

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om MFI:s outnyttjade kreditlinjer

1. De nationella centralbankerna ska till ECB kvartalsvis rapportera följande statistiska uppgifter om beloppen för outnyttjade kreditlinjer som beviljats av andra MFI: a) Utestående belopp enligt tabell 1 i del 4 i bilaga II till denna riktlinje avseende balansräkningen vid månadsslut för varje månad i kvartalet, eller b) utestående belopp enligt tabell 1 i del 4 i bilaga II till denna riktlinje avseende balansräkningen vid månadsslut för den sista månaden i kvartalet. Vid tillämpning av det första stycket ska de nationella centralbankerna rapportera statistiska uppgifter i de fall då faktiska uppgifter är tillgängliga. Om inga faktiska uppgifter är tillgängliga ska de nationella centralbankerna rapportera skattningar.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om omklassificeringsjusteringar med avseende på varje utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1, efter bästa förmåga.

3. De nationella centralbankerna ska om möjligt rapportera statistiska uppgifter om MFI:s outnyttjade kreditlinjer med avseende på ett eller båda följande alternativ: a) ”Belopp utanför balansräkningen” såsom detta definieras i bilaga IV till förordning (EU) nr 2016/867 (ECB/2016/13). b) ”Outnyttjade kreditmöjligheter”, som klassificeras som ”medelrisktyp”, ”medel-/lågrisktyp” och ”lågrisktyp”, i enlighet med förordning (EU) nr 575/2013. Om de nationella centralbankerna inte rapporterar de statistiska uppgifterna enligt första stycket led a och b, ska de rapportera dessa statistiska uppgifter enligt relevanta nationella definitioner.

4. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificeringsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska i relevanta fall räknas upp i enlighet med artikel 8.

Artikel 7

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om MFI-utlåning till icke-finansiella bolag uppdelat efter ekonomisk aktivitet

1. Om det finns tillgängliga statistiska uppgifter om utestående belopp i slutet av kvartalet för MFI-lån till icke-finansiella bolag i euroområdet, ska de nationella centralbankerna rapportera dessa uppgifter till ECB, uppdelade efter ekonomisk aktivitet i överensstämmelse med unionens statistiska näringsgrensindelning (NACE Rev. 2) ( 7 ) enligt del 5 i bilaga II till denna riktlinje.

2. De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för omklassificeringars påverkan på de utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1, inklusive omklassificeringsjusteringar som rapporteras enligt artikel 4.3.

3. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30.

Artikel 8

Uppräkning av MFI:s balansräkningsposter

1. Om de nationella centralbankerna beviljar MFI undantag enligt artikel 9.1, 9.2, 9.4, 9.6 och 9.7 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), ska de nationella centralbankerna räkna upp de statistiska uppgifter som samlas in enligt den förordningen så att den är representativ för hela den rapporterande populationen när de sammanställer de månads- och kvartalsvisa statistiska uppgifter som ska rapporteras till ECB i enlighet med detta avsnitt.

2. Om de nationella centralbankerna räknar upp statistiska uppgifter enligt punkt 1, ska de tillämpa minst ett av följande tillvägagångssätt: a) När det gäller uppgifter om uppdelningar som saknas görs skattningar utifrån relationstal för en delmängd av den faktiska rapporterande population som anses vara mest jämförbar med gruppen ”tail”-institut enligt följande: i) Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets aggregerade balansräkning för MFI överstiger 2 procent ska fastställa denna delmängd så att den totala balansräkningen för enheterna i delmängden inte överstiger 35 procent av den nationella aggregerade balansräkningen för MFI. ii) Nationella centralbanker i medlemsstater vars andel av euroområdets aggregerade balansräkning för MFI inte överstiger 2 procent ska fastställa denna delmängd så att den totala balansräkningen för enheterna i delmängden inte överstiger 35 procent av den nationella aggregerade balansräkningen för MFI; detta gäller förutsatt att uppräkning enligt detta tillvägagångssätt inte medför betydande kostnader för den nationella centralbanken som i så fall i stället kan tillämpa relationstal för den faktiska rapporterande populationen. iii) Kraven att fastställa delmängder för den faktiska rapporterande populationen enligt led i och ii ska inte gälla när balansräkningar för institut med beviljade undantag inte överstiger 1 procent av den nationella aggregerade balansräkningen för MFI. I sådana fall kan den nationella centralbanken i stället tillämpa relationstal för den faktiska rapporterande populationen. b) Vid tillämpningen av led a kan både gruppen ”tail”-institut och delmängden av den faktiska rapporterande populationen delas in i olika grupper beroende på typen av institut. c) Om den samlade andelen av penningmarknadsfonder som har beviljats undantag i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) överskrider 30 procent av den nationella balansräkningen för penningmarknadsfonder, ska de nationella centralbankerna räkna upp de statistiska uppgifter som avser penningmarknadsfonder separat från monetära finansinstitut som tar emot inlåning och i enlighet med ett av följande tillvägagångssätt: i) De nationella centralbankerna ska använda de statistiska uppgifter som samlas in från penningmarknadsfonder som inte har beviljats undantag i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) om de statistiska uppgifterna är tillräckligt representativa för en uppräkning. ii) De nationella centralbankerna ska skatta en balansräkning för PMF-sektorn utifrån alternativa uppgiftskällor minst en gång om året och använda den som uppräkningsbas om samtliga penningmarknadsfonder har beviljats undantag i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) eller om de statistiska uppgifter som samlas in från penningmarknadsfonder som inte har beviljats undantag i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) inte är tillräckligt representativa för en uppräkning. d) Om de statistiska uppgifter som samlas in med stöd av förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) samlas in med lägre frekvens eller senare än de statistiska uppgifter som ska rapporteras till ECB enligt denna riktlinje, ska de nationella centralbankerna skatta de statistiska uppgifterna för de perioder som saknas genom att antingen i) repetera uppgifterna om resultaten visat sig vara goda, eller ii) justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer. Vid tillämpning av led a–d får relationstal eller andra mellanliggande beräkningar som används för uppräkning härledas från uppgifter som har erhållits från tillsynsmyndigheter, om uppgifterna i tillräcklig utsträckning överensstämmer med de statistiska uppgifter som ska räknas upp.

3. Om de nationella centralbankerna har beviljat undantag till MFI i enlighet med artikel 9.7 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) ska de göra en uppräkning genom att skatta de kvartalvisa statistiska uppgifter som ska rapporteras till ECB i enlighet med artikel 4 på följande sätt: a) Om de nationella centralbankerna samlar in statistiska uppgifter från MFI enligt förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) mer sällan än kvartalsvis, får de använda dessa statistiska uppgifter för att skatta de statistiska uppgifterna för de perioder som saknas eller justera uppgifterna med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer. b) Om de nationella centralbankerna samlar in statistiska uppgifter från MFI enligt förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) på en mer aggregerad nivå, får de använda de statistiska uppgifterna för att skatta de statistiska uppgifter som ska rapporteras till ECB i enlighet med artikel 4 eller också använda lämpliga uppdelningar som utgångspunkt för sådana skattningar. c) Om de nationella centralbankerna samlar in kvartalsvisa statistiska uppgifter från MFI enligt förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) som omfattar minst 80 procent av inlåningen, utlåningen och innehaven av skuldebrev och aktier/andelar i investeringsfonder för samtliga inhemska enheter i den medlemsstat utanför euroområdet som undantaget avser, ska de skatta de statistiska uppgifter som ska rapporteras på grundval av detta. d) Om de nationella centralbankerna skattar de statistiska uppgifter som ska rapporteras på grundval av alternativa källor, ska de göra de justeringar som krävs för att beakta om koncepten och definitionerna i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) avviker från dem som tillämpas i dessa alternativa källor.

Artikel 9

Tidsramar

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de månadsvisa statistiska uppgifter som avses i detta avsnitt före stängningsdags den femtonde arbetsdagen räknat från utgången av den månad som statistiken avser, i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) och rapporteringskalendern enligt artikel 32.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de kvartalsvisa statistiska uppgifter som avses i detta avsnitt före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen räknat från utgången av det kvartal som statistiken avser, i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) och rapporteringskalendern enligt artikel 32.

Artikel 10

Revideringar

1. De nationella centralbankerna får revidera de statistiska uppgifter som rapporterats enligt detta avsnitt enligt följande: a) Revideringar av de senaste samt tidigare månadsvisa statistiska uppgifter som rapporteras enligt artiklarna 3 och 4 får när som helst lämnas till ECB. b) Revideringar av de senaste kvartalsvisa statistiska uppgifter som rapporteras enligt artiklarna 3 och 4 får när som helst lämnas till ECB. c) Andra revideringar av statistiska uppgifter som rapporteras enligt artiklarna 3 och 4 än de som avses i led a och b får lämnas till ECB utanför en månadsvis produktionsperiod. d) Revideringar av de statistiska uppgifter som rapporteras enligt artiklarna 5–7 får när som helst lämnas till ECB. Efter att ha informerat ECB får de nationella centralbankerna revidera de statistiska uppgifter som avses i led c under en månadsvis produktionsperiod, om dessa revideringar i betydande grad förbättrar kvaliteten på uppgifterna. ECB får bearbeta dessa revideringar efter den månadsvisa produktionsperioden. ECB ska informera den relevanta nationella centralbanken om behandlingen av dessa revideringar senareläggs till efter den månadsvisa produktionsperioden.

2. De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för revideringar som lämnas enligt punkt 1. De nationella centralbankerna ska även lämna förklaringar till ECB i båda följande fall: a) De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar för revideringar på minst 5 miljarder euro (i absolut värde) och lämna dessa förklaringar samtidigt med revideringarna och under alla förhållanden innan ECB avslutar produktionen av uppgifter för den produktionsperioden. b) Om de nationella centralbankerna lämnar revideringar under en månadsvis produktionsperiod enligt punkt 1 andra stycket, ska förklaringar ges vid rapporteringstillfället. I förklaringar som lämnas enligt det första stycket ska det anges om de revideringar som påverkar de rapporterade serierna är definitiva eller om det kan komma ytterligare revideringar.







AVSNITT 3

MFI-RÄNTOR

Artikel 11

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om MFI:s räntestatistik

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande uppgifter om de räntesatser som MFI tillämpar på in- och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag (”MFI:s räntesatser” eller ”MIR”): a) Nationella månadsvisa statistiska uppgifter avseende utestående belopp och nya avtal såsom framgår av tillägg 1 och 2 till bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). b) Nationella månadsvisa statistiska uppgifter avseende nya avtal såsom framgår av del 1 i bilaga III till denna riktlinje. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. De nationella centralbankerna ska om tillämpligt rapportera dessa uppgifter i enlighet med del 3 i bilaga III till denna riktlinje.

▼M1

2. De nationella centralbankerna får bevilja undantag från alla nedanstående rapporteringskrav avseende räntesatser avseende, och volymen på, utlåning mot säkerheter/garantier till icke-finansiella företag: a) Indikatorerna 62–79 i bilaga I tillägg 2 tabell 3 till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), och b) Indikatorerna 81, 83 och 85 i bilaga I tillägg 2 tabell 4 i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34),

under förutsättning att den nationella aggregerade affärsvolymen av summan av all utlåning i motsvarande storlekskategori och samma tidsperiod för första räntebestämning, som framgår av indikatorerna 37–54 i tabell 2 i tillägg 2 bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), utgör mindre än:

i) 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen av summan av all utlåning i samma storlekskategori, och

ii) 2 procent av euroområdets aggregerade affärsvolym för samma storlekskategori och samma tidsperiod för första räntebestämning.

Undantag som de nationella centralbankerna beviljar enligt denna punkt ska inte påverka tillämpningen av artikel 4 i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34).

▼B

3. Om undantag beviljas enligt punkt 2, ska de nationella centralbankerna kontrollera tröskelvärdena på årsbasis.

Artikel 12

Uppräkning av MFI:s räntestatistik

▼M1

1. Om de statistiska uppgifter om MIR som de nationella centralbankerna erhåller inte är representativa för referenspopulationen av uppgiftslämnare på grund av att ett urval används, ska de nationella centralbankerna välja ut och upprätthålla urvalet samt göra en uppräkning av volymerna på de nya avtalen så att 100 procent av referenspopulationen av uppgiftslämnare är representerad enligt del 2 i bilaga III till denna riktlinje.

▼B

2. Om de nationella centralbankerna beviljar undantag från rapporteringskraven för MFI:s räntestatistik enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) eller artikel 11.2 i denna riktlinje, ska de statistiska uppgifter som rapporteras enligt artikel 11.1 i denna riktlinje skrivas fram till de månadsperioder där värden saknas med hjälp av lämpliga statistiska skattningsmetoder för att beakta trender eller säsongvariationer.

Artikel 13

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de statistiska uppgifter som avses i artikel 11 före stängningsdags den nittonde arbetsdagen räknat från utgången av den månad som statistiken avser, i enlighet med artikel 3.4 i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och rapporteringskalendern enligt artikel 32.

Artikel 14

Revideringar

1. De nationella centralbankerna får när som helst revidera de statistiska uppgifter som har rapporterats enligt detta avsnitt, dock ej under den relevanta produktionsperioden då de nationella centralbankerna endast får revidera de statistiska uppgifter som har rapporterats för föregående referensperiod.

Efter att ha informerat ECB får de nationella centralbankerna revidera de statistiska uppgifter som rapporteras enligt detta avsnitt under den relevanta produktionsperioden, om dessa revideringar i betydande grad förbättrar kvaliteten på uppgifterna. ECB får bearbeta dessa revideringar efter den produktionsperioden. ECB ska informera den relevanta nationella centralbanken om behandlingen av dessa revideringar senareläggs till efter den månadsvisa produktionsperioden.

2. De nationella centralbankerna ska på begäran från ECB lämna förklaringar för revideringar som lämnas enligt punkt 1. a) Förklaringar som i betydande grad förbättrar kvaliteten på statistiska uppgifter som rapporteras till ECB. b) Förklaringar för revideringar av statistiska uppgifter som rapporteras till ECB och som avser perioder som föregår den förra referensmånaden. I förklaringar som lämnas enligt det första stycket ska det anges om de revideringar som påverkar de rapporterade serierna är definitiva eller om det kan komma ytterligare revideringar.







AVSNITT 4

MFI:S INDIVIDUELLA BALANSRÄKNINGSPOSTER OCH RÄNTOR

Artikel 15

Identifiering av kreditinstitut för vilka individuella statistiska uppgifter ska rapporteras

1. De nationella centralbankerna ska rapportera statistiska uppgifter i enlighet med artikel 16 för kreditinstitut med hemvist inom medlemsstaterna i euroområdet, med följande undantag: a) Kreditinstitut som är icke-MFI. b) ”Tail”-institut. c) Kreditinstitut vars totala tillgångar uppgår till högst 100 miljoner euro, om ECB-rådet har beviljat den relevanta nationella centralbanken tillstånd enligt punkt 2. Vid rapportering av statistiska uppgifter till ECB enligt artikel 16 får den relevanta nationella centralbanken rapportera statistiska uppgifter för grupper av kreditinstitut. Dessa grupper av kreditinstitut ska identifieras av de nationella centralbankerna i samråd med ECB.

2. ECB-rådet får på begäran av den relevanta nationella centralbanken bevilja nationella centralbanker tillstånd att tillämpa det tröskelvärde som avses i punkt 1 c om rapporteringsbördan skulle bli oproportionerlig för de nationella centralbankerna. Om ECB-rådet anser att rapporteringsbördan inte längre skulle bli oproportionerlig för den nationella centralbanken, kan det på begäran av den relevanta nationella centralbanken återkalla detta tillstånd.

3. De nationella centralbankerna ska registrera kreditinstitut och grupper av kreditinstitut enligt punkt 1 i RIAD-databasen (Register of Institutions and Affiliates Database), upprättad enligt Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) ( 8 ).

4. De nationella centralbankerna ska registrera de kreditinstitut och grupper av kreditinstitut enligt punkt 1 som utgör centrala institut i enlighet med detta avsnitt om något av följande kriterier är uppfyllda: a) Kreditinstitutet ingår i den panel av kreditinstitut för vilka individuella MFI-data har överförts till ECB för referensperioden januari 2021 i enlighet med artikel 17a.1 i riktlinje ECB/2014/15. b) Kreditinstitutet är ett nytt kreditinstitut som har uppstått efter det att denna riktlinje trätt i kraft till följd av en sammanslagning, ett förvärv eller en annan förändring av företagsstrukturen som omfattar ett eller flera centrala institut. c) Kreditinstitutet är hemmahörande i en medlemsstat som inför euron efter det att denna riktlinje trätt i kraft och identifieras som centrala institut av ECB-rådet, i samråd med statistikkommittén. Om ECB-rådet identifierar centrala institut enligt led c i första stycket ska det underrätta relevant nationell centralbank om detta.

5. Om de nationella centralbankerna har beviljats tillstånd att exkludera kreditinstitut vars totala tillgångar uppgår till högst 100 miljoner euro enligt punkt 1 c, ska de granska kreditinstitutens totala tillgångar minst en gång vart tredje år och redovisa dessa uppgifter i RIAD. ECB-rådet ska informeras om resultaten av den granskningen utan onödigt dröjsmål.

▼M1

6. ECB-rådet får till ECB:s direktion delegera befogenheten att bevilja eller återkalla tillståndet att tillämpa det tröskelvärde som avses i punkt 1 c enligt punkt 2. När ECB:s direktion utövar den delegerade befogenheten ska den beakta huruvida rapporteringsbördan för den relevanta nationella centralbanken skulle påverkas på ett oproportionerligt sätt i avsaknad av tröskelvärdet.

▼B

7. Om direktionen utövar sin delegerade befogenhet enligt punkt 6, ska ECB-rådet informeras om eventuella beslut utan onödigt dröjsmål.

Artikel 16

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om MFI:s individuella balansräkningsposter och räntor (IBSI och IMIR)

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter som samlas in i enlighet med förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) om följande individuella balansräkningsposter (IBSI) för kreditinstitut enligt artikel 15.1: a) Utestående belopp i slutet av månaden enligt tabellerna 1 och 2 i bilaga IV till denna riktlinje. b) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabellerna 1 och 2 i bilaga IV till denna riktlinje. Om de nationella centralbankerna samlar in de statistiska uppgifter som avses i första stycket led b på månadsbasis, får de för dessa poster i stället rapportera utestående belopp i slutet av månaden till ECB.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera månadsvisa ”underordnade serier” enligt tabellerna 1 och 2 i bilaga IV till denna riktlinje vad gäller balansräkningen för kreditinstitut som avses i artikel 15.1, i enlighet med bilaga I till denna riktlinje. De underordnade serierna ska omfatta ett eller båda av följande: a) Omvärderings- och omklassificeringsjusteringar. b) Låneöverföringar.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera MFI:s individuella statistiska uppgifter om räntor (IMIR) som samlas in i enlighet med förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) från de centrala institut som avses i artikel 15.4 enligt följande: a) Månadsräntor tillämpade på utestående belopp av eurodenominerad inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdet enligt tabell 3 i bilaga IV till denna riktlinje. b) Månadsvolymer på nya avtal för eurodenominerad inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdet enligt tabell 3 i bilaga IV till denna riktlinje. c) Månadsräntor tillämpade på nya volymer av eurodenominerad inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag med hemvist i euroområdet enligt tabell 3 i bilaga IV till denna riktlinje.

4. Om statistiska uppgifter rapporteras för grupper av kreditinstitut i enlighet med artikel 15.1, ska de nationella centralbankerna tillämpa följande tillvägagångssätt: a) De utestående belopp som rapporteras av de nationella centralbankerna enligt punkt 1 ska beräknas som summan av de utestående beloppen för de enskilda medlemmarna i gruppen. b) De underordnade serier som rapporteras av de nationella centralbankerna enligt punkt 2 ska beräknas som summan av de underordnade serierna för de enskilda medlemmarna i gruppen. c) De räntor som rapporteras av de nationella centralbankerna enligt punkt 3 ska beräknas som viktade medeltal, medan gruppens volym beräknas som summan av de enskilda volymerna. Om den nationella centralbanken samlar in uppgifter om gruppen institut för institut, ska räntemedeltalen endast omfatta de institut som ingår i det nationella MIR-urvalet och inte omfattas av undantag; samma metod ska även tillämpas för gruppvolymer.

5. De nationella centralbankerna ska, på begäran och efter bästa förmåga, lämna förklaringar till ECB för fusioner och förvärv, andra omorganisationer och låneöverföringar som ägde rum under referensmånaden och som påverkar de centrala institutens statistiska uppgifter som rapporteras enligt denna artikel.

6. ECB får inom Eurosystemet använda och dela de förklaringar som har lämnats enligt punkt 5 för att stödja analysen av uppgifter med vederbörlig hänsyn till tillämpliga sekretessregler.

Artikel 17

Tidsramar

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de statistiska uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.1 och 16.2 för centrala institut enligt artikel 15.4 före stängningsdags den femtonde arbetsdagen efter den referensperiod som uppgifterna avser samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32. I annat fall ska de nationella centralbankerna rapportera de statistiska uppgifterna till ECB före stängningsdags den tjugonde arbetsdagen efter den referensperiod som uppgifterna avser samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de statistiska uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.3 före stängningsdags den nittonde arbetsdagen efter den referensperiod som uppgifterna avser samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32.

Artikel 18

Revideringar

1. Om de nationella centralbankerna reviderar statistiska uppgifter i enlighet med artikel 10, ska de i relevanta fall även revidera statistiska IBSI-uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.1 och 16.2.

2. Revideringar av statistiska uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.1 och 16.2 avseende kreditinstitut som inte är centrala institut ska rapporteras av de nationella centralbankerna efter bästa förmåga.

3. Om de nationella centralbankerna reviderar statistiska uppgifter i enlighet med artikel 14, ska de i relevanta fall även revidera statistiska IMIR-uppgifter som rapporteras enligt artikel 16.3.

4. De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för revideringar som lämnas enligt denna artikel.







AVSNITT 5

MINIMIRESERVER FÖR KREDITINSTITUT

Artikel 19

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om kassakravsbas

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om utestående belopp i slutet av månaden enligt tabell 1 i del 1 i bilaga V till denna riktlinje avseende kreditinstitutens aggregerade kassakravsbas som har beräknats i enlighet med förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2. De statistiska uppgifter som rapporteras enligt punkt 1 ska härledas från de statistiska uppgifter som anges i förordning 2021/379 (ECB/2021/2) som den nationella centralbanken samlar in från kassakravspliktiga kreditinstitut i enlighet med förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1)).

För kreditinstitut som är ”tail”-institut ska de nationella centralbankerna beräkna den aggregerade kassakravsbasen i slutet av månaden med hjälp av de senaste statistiska uppgifter vid kvartalsslut som är tillgängliga efter ECB:s offentliggörande av kvartalsvisa statistiska uppgifter som har samlats in enligt artikel 4 i denna riktlinje.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om det schablonavdrag som anges i tabell 2 i del 1 i bilaga V till denna riktlinje och som dras från kreditinstitutens minimireserver i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

4. De nationella centralbankerna får när som helst revidera de statistiska uppgifter som rapporterats enligt denna artikel. Om de nationella centralbankerna rapporterar revideringar enligt denna artikel efter det att uppfyllandeperioden har inletts, får ECB välja att inte behandla dessa revideringar.

Om en uppgiftslämnande part reviderar sin kassakravsbas i enlighet med artikel 7.5 i förordning (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), ska de nationella centralbankerna revidera de statistiska uppgifter som rapporteras enligt denna artikel på motsvarande sätt.

Artikel 20

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om makrorelationsstatistik

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om utestående belopp i slutet av månaden avseende det makrorelationstal som anges i tabellen i del 2 i bilaga V till denna riktlinje.

De statistiska uppgifter som rapporteras enligt första stycket ska härledas av de nationella centralbankerna från de tillgängliga månadsvisa statistiska uppgifter som har samlats in av kreditinstitut i enlighet med förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Om de statistiska uppgifter som ska rapporteras inte är tillämpliga för en medlemsstat, ska den relevanta nationella centralbanken rapportera de statistiska uppgifterna som noll.

Artikel 21

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera relevanta månadsvisa statistiska uppgifter enligt artiklarna 19 och 20 senast vid slutet av den sista arbetsdag som föregår starten på den relevanta uppfyllandeperioden samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32.







AVSNITT 6

POSTGIROINSTITUT OCH STATLIG FÖRVALTNING

Artikel 22

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om postgiroinstitut och statlig förvaltning

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera statistiska uppgifter om utestående belopp i slutet av månaden enligt tabell 1 i bilaga VI till denna riktlinje omfattande följande: a) Postgiroinstitut som rapporterar i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39). b) Statens monetära skulder och statens innehav av kassa och värdepapper som emitterats av MFI i euroområdet.

2. De nationella centralbankerna behöver inte rapportera statistiska uppgifter enligt denna artikel om de statistiska uppgifter som avses i punkt 1 a inte förekommer och de tillgångar och skulder som avses i punkt 1 b inte förekommer eller är obetydliga.

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1, i enlighet med tabell 1 i bilaga VI till denna riktlinje.

4. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera omvärderingsjusteringar, om dessa är betydande, enligt tabell 1 i bilaga VI till denna riktlinje.

5. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje.

Artikel 23

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de statistiska uppgifter som avses i detta avsnitt före stängningsdags den femtonde arbetsdagen räknat från utgången av den månad som statistiken avser, i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 1074/2013 (ECB/2013/39) och rapporteringskalendern enligt artikel 32 i denna riktlinje.

Artikel 24

Revideringar

1. De nationella centralbankerna får revidera de statistiska uppgifter som rapporterats enligt detta avsnitt enligt följande. a) Revideringar av de senaste samt tidigare månadsvisa statistiska uppgifter får när som helst lämnas till ECB. b) Revideringar av andra månadsvisa statistiska uppgifter än de senaste samt tidigare månadsvisa statistiska uppgifterna får lämnas utanför den månadsvisa produktionsperioden. Efter att ha informerat ECB får de nationella centralbankerna revidera de statistiska uppgifter som avses i led b under en månadsvis produktionsperiod, om denna revidering i betydande grad förbättrar kvaliteten på uppgifterna. ECB får bearbeta dessa revideringar efter den månadsvisa produktionsperioden. ECB ska informera den relevanta nationella centralbanken om behandlingen av dessa revideringar senareläggs till efter den månadsvisa produktionsperioden.

2. De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för revideringar som rapporteras enligt punkt 1 enligt följande. a) De nationella centralbankerna ska lämna förklaringar för revideringar på minst 5 miljarder euro (i absolut värde) och lämna dessa förklaringar samtidigt med revideringarna och under alla förhållanden innan ECB avslutar produktionen av uppgifter för den produktionsperioden. b) Om de nationella centralbankerna lämnar revideringar under en månadsvis produktionsperiod enligt punkt 1 andra stycket, ska förklaringar ges vid rapporteringstillfället. I förklaringar som lämnas enligt det första stycket ska det anges om de revideringar som påverkar de rapporterade serierna är definitiva eller om det kan komma ytterligare revideringar.







AVSNITT 7

FINANSIELLA STRUKTURINDIKATORER FÖR KREDITINSTITUT

Artikel 25

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om finansiella strukturindikatorer för kreditinstitut

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera finansiella strukturindikatorer för kreditinstitut som är MFI enligt bilaga VII till denna riktlinje. Finansiella strukturindikatorer ska rapporteras i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30.

Genom undantag från det första stycket får de nationella centralbankerna lämna de statistiska uppgifter som där anges genom alternativa uppgiftskällor. ECB får använda de uppgifterna för att härleda finansiella strukturindikatorer för kreditinstitut, efter överenskommelse mellan ECB och den nationella centralbanken.

2. Om de statistiska uppgifter som rapporteras enligt punkt 1 inte omfattar hela den rapporterande populationen, ska de nationella centralbankerna räkna upp de statistiska uppgifterna så att de är representativa för hela den rapporterande populationen.

Vid tillämpning av det första stycket ska de nationella centralbankerna lämna förklaringar till ECB.

3. De nationella centralbankerna får revidera de uppgifter som rapporteras enligt denna artikel under produktionsperioden och ska på begäran från ECB lämna förklaringar för dessa revideringar.

Artikel 26

Tidsramar

De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera årliga statistiska uppgifter för finansiella strukturindikatorer enligt artikel 25 senast i slutet av mars varje år samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32 vad gäller föregående år, med undantag för indikatorn ”Antal anställda i kreditinstitut” som ska lämnas senast i slutet av maj varje år samt i enlighet med den rapporteringskalender som avses i artikel 32 vad gäller föregående år.







AVSNITT 8

KREDITINSTITUT SOM ÄR ICKE-MFI

Artikel 27

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om balansräkningsposter för kreditinstitut som är icke-MFI

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande balansräkningsposter för kreditinstitut som är icke-MFI: a) Utestående belopp i slutet av månaden enligt tabell 1 i del 2 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med följande undantag: i) Inlåning som bara rapporteras av kassakravspliktiga kreditinstitut. ii) Notional cash pool-positioner. iii) Emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder. iv) Poster för vilka de nationella centralbankerna har beviljat undantag från statistikrapporteringskraven enligt artikel 9.5 b i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). b) Utestående belopp i slutet av kvartalet enligt tabellerna 2, 3 och 4 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), dock ej poster för vilka de nationella centralbankerna har beviljat undantag från statistikrapporteringskraven enligt artikel 9.5 b i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omvärderingsjusteringar för kreditinstitut som är icke-MFI: a) Månadsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), med följande undantag: i) Notional cash pool-positioner. ii) Emitterade aktier/andelar i penningmarknadsfonder. iii) Poster för vilka de nationella centralbankerna har beviljat undantag från statistikrapporteringskraven enligt artikel 9.5 b i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). b) Kvartalsvisa omvärderingsjusteringar enligt tabell 2A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), dock ej poster för vilka de nationella centralbankerna har beviljat undantag från statistikrapporteringskraven enligt artikel 9.5 b i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

3. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera följande statistiska uppgifter om omklassificeringsjusteringar för kreditinstitut som är icke-MFI: a) Månadsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp som rapporteras enligt punkt 1 a. b) Kvartalsvisa omklassificeringsjusteringar med avseende på varje post för utestående belopp enligt tabell 2 i del 3 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), dock ej poster för vilka de nationella centralbankerna har beviljat undantag från statistikrapporteringskraven enligt artikel 9.5 b i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

4. De nationella centralbankerna behöver inte rapportera statistiska uppgifter enligt denna artikel i något av följande fall: a) Det finns inga inhemska kreditinstitut som är icke-MFI. b) Den relevanta nationella centralbanken har beviljat samtliga inhemska kreditinstitut som är icke-MFI undantag från rapporteringen av statistiska uppgifter enligt artikel 5.2 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) i enlighet med artikel 9.5 a i den förordningen.

5. De statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna artikel ska vara i aggregerad form och kontrolleras i enlighet med artikel 30. Statistiska uppgifter om omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras i enlighet med bilaga I till denna riktlinje.

Artikel 28

Tidsramar

1. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de månadsvisa statistiska uppgifter som avses i detta avsnitt före stängningsdags den femtonde arbetsdagen räknat från utgången av den månad som statistiken avser, i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) och rapporteringskalendern enligt artikel 32 i denna riktlinje.

2. De nationella centralbankerna ska till ECB rapportera de kvartalsvisa statistiska uppgifter som avses i detta avsnitt före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen räknat från utgången av det kvartal som statistiken avser, i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) och rapporteringskalendern enligt artikel 32 i denna riktlinje.

Artikel 29

Revideringar

1. De nationella centralbankerna får när som helst revidera de statistiska uppgifter som rapporterats enligt detta avsnitt.

2. De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för revideringar som lämnas enligt punkt 1.

I förklaringar som lämnas enligt det första stycket ska det anges om de revideringar som påverkar de rapporterade serierna är definitiva eller om det kan komma ytterligare revideringar.







AVSNITT 9

KONTROLL, RAPPORTERING AV HISTORISKA UPPGIFTER OCH ÖVERFÖRING

Artikel 30

Kontroll och förklaringar

1. Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EG) nr 2533/98, förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) och förordning (EU) nr 1074/2013 (ECB/2013/39) ska de nationella centralbankerna övervaka och säkerställa kvaliteten och tillförlitligheten hos de statistiska uppgifter som ställs till ECB:s förfogande enligt denna riktlinje.

2. Innan de nationella centralbankerna rapporterar statistiska uppgifter till ECB enligt denna riktlinje ska de kontrollera att uppgifterna följer de linjära begränsningar som tillhandahålls och upprätthålls av ECB inklusive, i relevanta fall, linjära begränsningar vad gäller att uppgifter med olika frekvens ska stämma sinsemellan.

De nationella centralbankerna ska på begäran lämna förklaringar till ECB för eventuella avvikelser som har identifierats genom denna kontroll.

3. De nationella centralbankerna ska kontrollera följande med avseende på linjära begränsningar vad gäller att uppgifter med olika frekvens ska stämma sinsemellan enligt punkt 2: a) Att kvartalsvisa statistiska uppgifter överensstämmer med motsvarande månadsvisa statistiska uppgifter som rapporteras enligt artiklarna 3 och 4. b) Att kvartalsvisa statistiska uppgifter överensstämmer med motsvarande månadsvisa statistiska uppgifter som rapporteras enligt artikel 27. c) Att de statistiska uppgifter om penningmarknadsfonders balansräkningsposter som rapporteras enligt artikel 5 överensstämmer med motsvarande uppgifter vid kvartalsslut om balansräkningsposter för andra MFI som rapporteras enligt artikel 4. Om statistiska uppgifter med olika frekvens enligt led a inte stämmer sinsemellan, ska de nationella centralbankerna efter bästa förmåga lämna revideringar av statistiska uppgifter med olika frekvens som stämmer sinsemellan genom skattning.

4. De nationella centralbankerna ska med hjälp av de överbryggande tabeller som avses i artikel 3.4 kontrollera överensstämmelsen mellan de utestående belopp i slutet av månaden som rapporteras enligt artikel 3.1 a och ettdera av följande utestående belopp som rapporteras enligt riktlinje (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34): a) Eurosystemets dagsbalansräkning som tas fram för den sista arbetsdagen i månaden. b) Den sista disaggregerade veckobalansräkningen för respektive månad. De nationella centralbankerna ska på begäran till ECB lämna resultaten från den konsekvenskontroll som avses i första stycket samt förklaringar för avvikelser mellan utestående belopp.

5. Om de nationella centralbankerna rapporterar antalet filialer och dotterbolag i icke-inhemska kreditinstitut som avses i bilaga VII enligt artikel 25, ska de säkerställa att dessa statistiska uppgifter från och med 1999 överensstämmer med de uppgifter som för statistiska ändamål tas upp i den lista över MFI som upprättas enligt artikel 4 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

6. De nationella centralbankerna ska på begäran av ECB lämna förklaringar för utvecklingen i statistiska uppgifter som rapporteras enligt denna riktlinje, inklusive avbrott i de rapporterade statistiska uppgifterna jämfört med föregående referensperiod.

7. Om de nationella centralbankerna skattar de statistiska uppgifter som ska rapporteras enligt denna riktlinje, ska de på begäran lämna förklaringar.

Artikel 31

Rapportering av historiska uppgifter om euron införs

1. Om en medlemsstat som inte har euron som valuta inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft, ska den nationella centralbanken i den medlemsstaten rapportera följande till ECB: a) Statistiska uppgifter om MFI:s balansräkningsposter, inklusive balansräkningsstatistik för penningmarknadsfonder, för alla referensperioder som rapporteringen omfattar sedan medlemsstatens anslutning till unionen och under alla omständigheter för en period om minst tre år innan medlemsstaten införde euron. b) Statistiska uppgifter om MFI:s balansräkningsposter för de tre år som föregick medlemsstatens anslutning till unionen, om inget annat överenskommits med ECB.

2. Nationella centralbanker i medlemsstater som inför euron ska sammanställa de statistiska uppgifter som avses i punkt 1 som om medlemsstaten i fråga hade ingått i euroområdet under samtliga referensperioder som rapporteringen omfattar. För detta ändamål får de nationella centralbankerna använda statistiska uppgifter som rapporterats till ECB innan medlemsstaten införde euron i enlighet med de rapporteringsordningar som anpassats av ECB för medlemsstater utanför euroområdet. De nationella centralbankerna ska rapportera statistiska uppgifter i enlighet med de krav som gällde för euroområdets medlemsstater under respektive referensperiod som rapporteringen omfattar utom i fall där ECB och den relevanta nationella centralbanken godtar att vissa statistiska uppgifter exkluderas.

3. De nationella centralbankerna i medlemsstater i euroområdet ska till ECB rapportera poster gentemot inhemska enheter i medlemsstater utanför euroområdet som inför euron efter det att denna riktlinje har trätt i kraft avseende statistik över MFI-balansräkningsposter som omfattar de tre år som föregick medlemsstatens införande av euron, om inget annat överenskommits med ECB. De nationella centralbankerna ska enbart rapportera månadsvisa utestående belopp för de poster som har rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) och som överstiger 50 miljoner euro. De nationella centralbankerna får även frivilligt rapportera månadsvisa utestående belopp för poster som understiger 50 miljoner euro.

Artikel 32

Rapporteringskalender

Senast i september varje år ska ECB meddela de nationella centralbankerna de exakta överföringsdagarna i form av en rapporteringskalender. De nationella centralbankerna ska rapportera de statistiska uppgifter som avses i denna riktlinje i enlighet med den rapporteringskalendern.

Artikel 33

Överföring

1. De nationella centralbankerna ska överföra de statistiska uppgifter som rapporteras enligt denna riktlinje på elektronisk väg, på det sätt som ECB anger. Det format för statistikmeddelanden som utvecklats för detta elektroniska utbyte av statistiska uppgifter ska vara det format som beslutats av ECBS.

2. Om punkt 1 inte är tillämplig får de nationella centralbankerna använda andra metoder för överföringen av statistiska uppgifter om ECB godkänt detta i förväg.







AVSNITT 10

FÖRENKLAT ÄNDRINGSFÖRFARANDE OCH OFFENTLIGGÖRANDE

Artikel 34

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av statistikkommitténs synpunkter, göra nödvändiga tekniska ändringar i bilagorna som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna. Direktionen ska utan onödigt dröjsmål informera ECB-rådet om varje sådan ändring.

Artikel 35

Offentliggörande

De nationella centralbankerna ska inte offentliggöra sina nationella bidrag till de månatliga monetära aggregaten för euroområdet och deras motposter förrän ECB har offentliggjort dessa aggregat. Om en nationell centralbank offentliggör sådana uppgifter ska de vara identiska med dess bidrag till de senast offentliggjorda aggregaten för euroområdet. Om en nationell centralbank återger aggregat för euroområdet som offentliggjorts av ECB ska de återges troget mot originalet.







AVSNITT 11

FÖRSTA RAPPORTERING OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 36

Första rapportering

1. Den första rapporteringen av månadsvisa statistiska uppgifter i enlighet med denna riktlinje ska börja med statistiska uppgifter för januari 2022.

2. Den första rapporteringen av kvartalsvisa statistiska uppgifter i enlighet med denna riktlinje ska börja med statistiska uppgifter för första kvartalet 2022. De kvartalsvisa statistiska uppgifter som ska rapporteras för det fjärde kvartalet 2021 ska rapporteras i enlighet med del 1, 4, 7, 19 och 20 i bilaga II till riktlinje ECB/2014/15 om monetär och finansiell statistik.

3. Den första rapporteringen av årsvisa statistiska uppgifter i enlighet med denna riktlinje ska börja med statistiska uppgifter för 2021.

Artikel 37

Övergångsbestämmelser

1. För perioden 15 april 2021 till 1 februari 2022 ska de nationella centralbanker som rapporterar IBSI-uppgifter enligt artikel 17a i riktlinje (ECB/2014/15) om monetär och finansiell statistik identifiera vilka kreditinstitut som dessa uppgifter ska rapporteras för i enlighet med artikel 15 i denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska rapportera de uppgifterna till ECB inom de tidsramar som framgår av artikel 17 i denna riktlinje för perioden 15 april 2021 till 1 februari 2022.

2. För perioden 15 april 2021 till 1 februari 2022 ska de nationella centralbanker som rapporterar IMIR-uppgifter enligt artikel 17a i riktlinje ECB/2014/15 om monetär och finansiell statistik rapportera dessa uppgifter för centrala institut enligt hänvisningen i artikel 15.4 i denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska rapportera de uppgifterna till ECB inom de tidsramar som framgår av artikel 17 i denna riktlinje för perioden 15 april 2021 till 1 februari 2022.

3. För perioden 26 juni 2021 till 1 februari 2022 ska de nationella centralbankerna rapportera de statistiska uppgifter som samlas in från kreditinstitut som är icke-MFI enligt artikel 17.2 i förordning 2021/379 (ECB/2021/2) i enlighet med avsnitt 8 i denna riktlinje. De nationella centralbankerna ska rapportera de uppgifterna till ECB senast den 29 april 2022.







AVSNITT 12

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 38

Verkan

1. Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2. De nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta och ECB ska följa denna riktlinje från och med den 1 februari 2022.

Artikel 39

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.









BILAGA I

RAPPORTERING AV JUSTERINGAR OCH HÄRLEDNING AV TRANSAKTIONER

DEL 1

Allmän beskrivning av förfarandet för att härleda transaktioner

Finansiella transaktioner är nettoförvärv av finansiella tillgångar eller nettoåtagande av skulder för alla kategorier av finansiellt instrument, dvs. summan av alla finansiella transaktioner som förekommer under en given referensperiod. Ramen för att härleda transaktioner för de monetära finansinstitutens balansräkningsposter (BSI) utgår från Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallat ENS 2010), som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 ( 9 ). Avvikelser från denna internationella standard görs när så behövs både när det gäller uppgifternas innehåll och benämningar på statistiska begrepp. Denna bilaga ska tolkas i enlighet med ENS 2010, om inte förordning (EU) nr (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) ( 10 ) eller denna riktlinje uttryckligen eller underförstått ger en annan tolkning av dess bestämmelser.

Vad gäller BSI-statistik beräknar ECB transaktioner genom att för varje tillgångs- och skuldpost ta differensen mellan utestående belopp enligt rapporteringstillfället vid periodens slut, varefter effekterna av utvecklingen som inte är resultatet av transaktionerna tas bort (”justeringar”). Dessa grupperas i huvudkategorierna ”omklassificeringsjusteringar”, ”omvärderingsjusteringar” och ”valutakursjusteringar”. De nationella centralbankerna rapporterar ”omklassificeringsjusteringar” och ”omvärderingsjusteringar” till ECB på så sätt att effekterna av dessa icke-transaktioner kan avlägsnas när transaktionerna beräknas. ”Valutakursjusteringar” härleds normalt av ECB. Transaktioner beräknas på nettobasis, dvs. det föreligger inget krav på att fastställa finansiella bruttotransaktioner eller bruttoomsättning. Finansiella transaktioner bör i allmänhet mätas till transaktionsvärdet – det värde till vilket tillgångarna anskaffas/avyttras och/eller skulder upprättas, avvecklas eller byts – vilket inte nödvändigtvis behöver vara detsamma som det pris som anges på marknaden eller tillgångens verkliga värde vid transaktionstidpunkten. Transaktionsvärdet omfattar inte administrationsavgifter, arvoden, provisioner, courtage eller liknade betalningar för tjänster som krävs för att transaktionen ska genomföras.

I denna bilaga beskrivs den metod som används för att härleda transaktioner inom ramen för BSI-statistik. I del 2 behandlas principerna för att rapportera justeringar från de nationella centralbankerna till ECB ( 11 ). I del 3 undersöks därefter speciella anpassningar som har gjorts i ramen för att sammanställa BSI-statistik.

Mer information och räkneexempel finns i ”Manual on MFI balance sheet statistics” som offentliggörs på ECB:s webbplats.

DEL 2

Rapporteringar av justeringar från de nationella centralbankerna till ECB

1. Underliggande principer för justeringar

För omklassificerings- och omvärderingsjusteringar gäller samma dubbelbokföringssystem som för utestående belopp och de är därför balanserade. Om en balanseringspost krävs på grund av att olika värderingar tillämpas i den statistiska respektive den räkenskapsbaserade balansräkningen – dvs. att det föreligger en avvikelse mellan statistik och räkenskaper – bör detta redovisas under ”övriga skulder” (som positivt eller negativt belopp, beroende på vad som är lämpligt).

Ränta på inlåning, lån och emitterade skuldebrev respektive innehav av skuldebrev bör bokföras enligt periodiseringsprincipen, men ska aldrig redovisas som en transaktion med instrumentet i fråga. För lån och inlåning garanteras detta genom det krav som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) om att upplupen ränta på sådana instrument ska redovisas i ”övriga tillgångar” och ”övriga skulder”. Förordningen innehåller emellertid ingen regel för hur man ska behandla upplupen ränta på skuldebrev som emitteras eller innehas. Upplupen ränta ingår i själva verket ofta i marknadspriserna och det brukar vara svårt att skilja den från det bokförda pris som rapporterats i den statistiska balansräkningen. För att uppgifterna ska vara enhetliga och jämförbara mellan olika länder bör följande tillämpas:

(a) Om upplupen ränta ingår i det bokförda pris som har rapporterats i den statistiska balansräkningen bör den bli föremål för en omvärderingsjustering.

(b) Om upplupen ränta inte ingår i det utestående beloppet för de värdepapper som den hänför sig till i den statistiska balansräkningen, ska den klassificeras under ”övriga tillgångar” eller ”övriga skulder” och inte behandlas som omvärderingsjustering.

Denna föreslagna behandling avspeglas också i rapporteringskraven i denna riktlinje (se del 1 i bilaga III).

Om en månadsvis justering rapporteras kan det påverka uppdelningarna för poster som rapporteras kvartalsvis. Konsistens bör säkras mellan de två uppsättningarna uppgifter, dvs. om detta är tillämpligt, summan av de månadsvisa justeringarna måste vara lika med den kvartalsvisa justeringen. Om ett tröskelvärde har upprättats för de kvartalsvisa justeringarna, eller om de kvartalsvisa justeringarna inte kan fastställas till fullo eller till samma detaljnivå som den månadsvisa justeringen, beräknas justeringen på så sätt att avvikelser undviks jämfört med den justering som rapporteras för månadsuppgifterna.

2. Omklassificeringsjusteringar

”Omklassificeringsjusteringar” omfattar förändringar i referenssektorns balansräkning som uppstår till följd av förändringar i den rapporterande populationens sammansättning och struktur, förändringar i klassificeringen av finansiella instrument och motparter, förändringar i statistiska definitioner samt i (den partiella) korrigeringen av rapporteringsfel, som samtliga ger upphov till avbrott i serierna och därigenom påverkar jämförbarheten för två efterföljande utestående belopp i slutet av perioden. Utvidgningar av euroområdet kan ses som ett specialfall av omklassificering.

De nationella centralbankerna rapporterar uppgifter avseende omklassificeringsjusteringar i enlighet med denna riktlinje med hjälp av uppgifter rapporterade direkt av den rapporterande populationen, tillsynsinformation, rimlighetsbedömningar, engångsundersökningar (till exempel avseende extremvärden), nationella statistikkrav, information om tillkommande eller avgående enheter ur den rapporterande populationen och samtliga andra källor som de har tillgång till. De nationella centralbankerna identifierar ändringar i utestående belopp som beror på omklassificeringar och rapporterar nettobeloppet. En nettoökning av utestående belopp till följd av omklassificeringar tas upp med positivt tecken, en nettominskning av utestående belopp med negativt tecken.

Skattningar av omklassificeringsjusteringar får göras av de nationella centralbankerna, särskilt om uppgifterna inte är lättillgängliga eller av dålig kvalitet. ECB förväntas inte göra justeringar i efterhand om inte de nationella centralbankerna pekar på distinkta förändringar på grund av omklassificeringar i de slutliga uppgifterna som de nationella centralbankerna inte kan korrigera i god tid. I så fall får ECB göra justeringar i efterhand i samförstånd med den relevanta nationella centralbanken.

Nationella centralbanker ska i princip rapportera ”omklassificeringsjusteringar” för varje post som anges i denna riktlinje. Om de skattade omklassificeringsbeloppen understiger 5 miljoner euro för den nationella centralbankens egen balansräkning eller 50 miljoner euro för andra uppgiftslämnares aggregerade balansräkning, får de nationella centralbankerna rapportera beloppen för omklassificeringsjusteringen som noll eller som saknat värde. Avsikten med dessa tröskelvärden är att hjälpa de nationella centralbankerna att avgöra om de ska sammanställa justeringar eller ej. Om emellertid förhållandevis detaljerade uppgifter samlas in utan hänsyn till tröskelvärdet, kan det vara kontraproduktivt att försöka tillämpa ett sådant tröskelvärde. Denna flexibilitet ska inte påverka kravet på inbördes överensstämmelse mellan rapporterade uppgifter för referensperioden samt överensstämmelse mellan månads- och kvartalsuppgifter, som beskrivs nedan.

Inom revideringspolicyns gränser rättar de nationella centralbankerna rapporteringsfel i de utestående beloppen så snart felet har konstaterats. I idealfallet innebär revideringarna att felet helt avlägsnas från de utestående beloppen, särskilt om det endast påverkar en enda period eller ett begränsat tidsintervall. Under dessa förhållanden uppkommer inte något avbrott i serierna. Om däremot felet påverkar historiska uppgifter och ingen rättelse av tidigare uppgifter görs eller om det görs för endast en begränsad tidsperiod, föreligger det ett avbrott mellan den förra perioden med den rättade siffran och den senare perioden som innehåller den felaktiga siffran. I så fall fastställer NCB storleken på det avbrott som förekommer och tar upp en justering under "omklassificeringsjusteringar". Liknande tillvägagångssätt ska tillämpas om det införs ändringar av statistiska definitioner som påverkar de rapporterade uppgifterna samt korrigeringar för avbrott som kan ha uppstått till följd av att uppräkningsmetoder införs, ändras eller avskaffas.

Kriteriet för att överföringar av tillgångar ska behandlas som transaktioner definieras som att det ska finnas två separata institutionella enheter som agerar genom ömsesidig överenskommelse. Om däremot överföringarna sker till följd av att en institutionell enhet skapas eller försvinner, bör de behandlas som ”omklassificeringsjusteringar”. Om en fusion eller ett förvärv leder till att en eller flera institutionella enheter försvinner, ska framför allt samtliga korsvisa positioner som förelåg mellan de fusionerande instituten nettas ut från systemet när enheterna upphör att existera och omklassificeringsjusteringar måste därmed rapporteras. Uppdelningar av bolag behandlas symmetriskt.

3. Omvärderingsjusteringar

”Omvärderingsjusteringar” rapporteras enligt denna riktlinje normalt av de nationella centralbankerna med utgångspunkt från uppgifter rapporterade direkt av uppgiftslämnarna. De nationella centralbankerna får emellertid även täcka dessa rapporteringskrav indirekt (till exempel genom att samla in uppgifter om transaktioner direkt) eller använda uppgifter om enskilda värdepapper eller andra uppgifter som rapporteras av den rapporterande populationen och får under alla förhållanden samla in ytterligare uppgifter från uppgiftslämnarna vid behov.

4. Valutakursjusteringar

Växelkursrörelser gentemot euron som sker mellan rapporteringstillfällena per slutet av perioden ger upphov till förändringar i värdet av tillgångar eller skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. De nationella centralbankerna bör rapportera tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknade till euro med hjälp av ECB:s referensväxelkurs som råder på marknaden vid den tidpunkt som uppgifterna avser. Eftersom förändringar i utestående belopp som uppstår till följd av växelkursrörelser motsvarar vinster eller förluster på innehav och inte är en följd av finansiella transaktioner, måste dessa värderingseffekter fastställas så att de kan tas bort ur transaktionerna. Omvärderingsjusteringar på grund av växelkursförändringar kan också omfatta förändringar i värderingen som en följd av transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade vinster eller förluster. Här förekommer det emellertid avvikande nationell praxis.

ECB härleder normalt de nödvändiga valutakursjusteringarna från statistiska uppgifter som lämnats av de nationella centralbankerna. Om de nationella centralbankerna kan sammanställa mer korrekta valutakursjusteringar, får de i stället komma överens med ECB om att överföra valutakursjusteringar som kommer att användas av ECB för att härleda transaktioner.

DEL 3

Specialregler och anpassningar

1. Penningmarknadsfonder

De nationella centralbankerna ska inkludera uppgifter om justeringar för penningmarknadsfonder när de fullgör sin rapporteringsskyldighet i fråga om ”omklassificeringsjusteringar” och ”omvärderingsjusteringar”. Dessa justeringar ska också rapporteras separat för penningmarknadsfonder i enlighet med den särskilda kvartalsvisa rapporteringsordningen.

De nationella centralbankerna ska rapportera omklassificeringsjusteringar om det sker en förändring i rapporteringspopulationen för penningmarknadsfonder, i enlighet med definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 2021/379 (ECB/2021/2), som uppstår till följd av ändringar i omfattningen av enheter som auktoriserats som penningmarknadsfonder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1131 ( 12 ). En förändring i rapporteringspopulationen för penningmarknadsfonder som uppstår till följd av en förändring i en fonds investeringspolicy redovisas som finansiell transaktion och inte som omklassificering. Anledningen till detta är att placerarna måste samtycka till varje förändring av investeringspolicyn innan förändringen sker och det ses därför som ett aktivt investeringsbeslut.

Enligt artikel 9.6 i förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) får de nationella centralbankerna bevilja undantag för vissa eller samtliga penningmarknadsfonder från rapportering av omvärderingsjusteringar. I sådana fall bör de nationella centralbankerna dock tillhandahålla uppgifter baserat på välgrundade skattningar om de berörda beloppen är betydande, i enlighet med artikel 5.2.

Justeringar för prisomvärderingar av PMF-tillgångar beräknas enligt det gemensamma förfarande som gäller för samtliga MFI. På skuldsidan har positiva förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder traditionellt sett betraktats som transaktioner parallellt med betalning av ränta på inlåning (till skillnad från upplupen ränta), vilket innebär att motposten till omvärdering på tillgångssidan inte skulle vara ”aktier/andelar i penningmarknadsfonder” utan ”övriga skulder”. Men i de fall då kursen på aktier/andelar i penningmarknadsfonder sjunker till följd av förluster på fondens tillgångar är detta inte jämförbart med räntebetalningar. Mot denna bakgrund innehåller tabell 1A i del 4 i bilaga I till förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) krav på omvärderingsjusteringar för aktier/andelar i penningmarknadsfonder. De nationella centralbankerna bör använda sig av denna post för att balansera prisjusteringarna på tillgångssidan, när detta är relevant. Fördelningen bör göras på ett sådant sätt att den endast omfattar de faktiska prisomvärderingar som avspeglas som förändringar i värdet av aktier/andelar i penningmarknadsfonder.

2. Statistik över individuella MFI:s balansräkningsposter (IBSI)

I enlighet med artikel 16.2 i denna riktlinje ska de nationella centralbankerna rapportera underordnade serier som omfattar omvärderings- och omklassificeringsjusteringar (se del 2 i denna bilaga) och låneöverföringar efter bästa förmåga.

För att minska rapporteringsbördan får de nationella centralbankerna använda sig av en strategi med tröskelvärden när de härleder underordnade serier. Om det absoluta beloppet för de underordnade serier som ska rapporteras understiger maxbeloppet på 50 miljoner euro och 1 procent av respektive utestående belopp, dvs. tröskelvärdet = max(50 miljoner euro, 1 procent av det utestående beloppet), får de nationella centralbankerna i stället rapportera beloppet som noll eller som ett saknat värde. Detta tröskelvärde, som även gäller för grupper av kreditinstitut, är vägledande och syftar till att hjälpa de nationella centralbankerna att besluta om de ska göra en justering eller ej. Om uppgifterna inte är lättillgängliga eller av dålig kvalitet, får den nationella centralbanken besluta att antingen göra skattningar eller också rapportera ett saknat värde.

I enlighet med denna riktlinje behöver de nationella centralbankerna dessutom enbart rapportera underordnade serier för kreditinstitut som inte är huvudinstitut i den utsträckning som de statistiska uppgifterna samlas in från dessa kreditinstitut i enlighet med förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Om inga av de statistiska uppgifter som krävs för att rapportera en underordnad serie är tillgängliga från kreditinstitut som inte är huvudinstitut, får de nationella centralbankerna rapportera ett saknat värde.

3. Postgiroinstitut och statlig förvaltning

De nationella centralbankerna ska i relevanta fall rapportera statistiska uppgifter om postgiroinstitut och statlig förvaltning som omfattar deras monetära skulder gentemot icke-monetära finansiella institut med hemvist i euroområdet och deras innehav av kassa och värdepapper som emitterats av MFI i euroområdet i enlighet med avsnitt 6 i denna riktlinje. För att transaktioner ska kunna sammanställas tillhandahålls i princip justeringar även i enlighet med de krav som gäller för MFI-balansräkningsstatistiken, men i praktiken är det osannolikt att det inträffar förändringar till följd av förändringar i växelkurser eller priser. Dessa uppgifter rapporteras på det sätt som anges i bilaga VI.









BILAGA I

DEL 1







Tabell 1 Ytterligare poster som ska rapporteras för centralbankers balansräkning (1) BALANSRÄKNINGSPOSTER Totalt Euroområdet Övriga världen Inhemska Euroområdet, ej inhemska Icke-MFI SKULDER 8. Utelöpande sedlar och mynt varav: Sedlar Eurosedlar M (†) Nationellt denominerade sedlar (2) M (†) varav: Mynt Mynt denominerade i euro M (†) Nationellt denominerade mynt (2) M (†) 9. Inlåning 9.1.e Inlåning över natten (euro) M 9.1.x Inlåning över natten (utländska valutor) M 10. Aktier/andelar i penningmarknadsfonder 11. Emitterade skuldebrev upp till 1 år (3) M M M 12. Kapital och reserver 13. Övriga skulder varav: övergångsposter M varav: poster under avveckling M varav: skulder inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp M varav: reserver för åtaganden gentemot tredje man M varav: hushållens nettokapital i pensionsinstitutens avsättningar (4) Q (#) varav: justering för avvikelser i redovisning/statistik (5) M (#) Motpost till SDR M (#) TILLGÅNGAR 1. Kassa 2. Lån varav: internationell reservrelaterad inlåning i ECB (6) M 3. Innehav av skuldebrev varav: upplupen ränta på innehav av skuldebrev (7) Q 4. Ägarandelar 5. Aktier/andelar i investeringsfonder 6. Icke-finansiella tillgångar 7. Övriga tillgångar varav: övergångsposter M varav: poster under avveckling M varav: fordringar inom Eurosystemet för eurosedlar i omlopp M varav: förskottsbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående fordringar (8) Q (#) varav: fordringar avseende utelöpande mynt utgivna av statlig förvaltning M varav: upplupen ränta på innehav av skuldebrev (7) Q Guld och guldfordringar (endast monetärt guld) M (#) Fordringar på IMF – dragningsrätter, SDR, övriga fordringar M (#) ( 1 ) Utestående belopp ska rapporteras för alla poster. Omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras för celler markerade med (#). Omklassificeringsjusteringar ska enbart rapporteras för celler markerade med (†). ( 2 ) Sedlar och mynt som är denominerade i tidigare nationella valutor och som är utestående efter införandet av euron. Uppgifter bör rapporteras för åtminstone tolv månader efter utvidgningen. ( 3 ) Detta ska endast rapporteras om denna företeelse är tillämplig. ( 4 ) Avsättningar som avser skulder till tredje part och som utgör MFI:s skulder till hushåll i form av tekniska avsättningar som är avsedda för anställdas pensioner. Detta gäller normalt sådana pensionsfonder för anställda som inte har externaliserats till någon oberoende institution. ( 5 ) Denna post motsvarar en nettojustering som görs för att balansera den statistiska balansräkningen vad gäller avvikelser mellan värderingen i statistik och redovisning av rapporterade tillgångar och skulder. ( 6 ) Denna post omfattar de nationella centralbankernas fordringar i euro som motsvarar överföringen av utländska valutareserver från de nationella centralbankerna till ECB. ( 7 ) Upplupna belopp ska rapporteras inom innehav av skuldebrev eller inom övriga tillgångar i enlighet med nationell praxis. ( 8 ) Den del av bruttopremierna som betalats av MFI som ska fördelas på kommande redovisningsperiod tillsammans med fordringar från MFI som ännu inte ersatts.







Tabell 2 Ytterligare poster som ska rapporteras för andra MFI:s balansräkning (1) BALANSRÄKNINGSPOSTER Totalt Euroområdet Övriga världen Inhemska Euroområdet, ej inhemska Icke-MFI SKULDER 8. Utelöpande sedlar och mynt 9. Inlåning varav: motsvarande skuld till lån som inte avförts från balansräkningen (2) M M M 9.1.e Inlåning över natten (euro) M 9.1.x Inlåning över natten (utländska valutor) M 10. Aktier/andelar i penningmarknadsfonder 11. Emitterade skuldebrev (3) upp till 1 år M (#) M (#) M (#) Över 1 och upp till 2 år M (#) M (#) M (#) Euro upp till 1 år M (#) M (#) M (#) Över 1 och upp till 2 år M (#) M (#) M (#) Utländska valutor upp till 1 år M (#) M (#) M (#) Över 1 och upp till 2 år M (#) M (#) M (#) varav: upplupen ränta på emitterade skuldebrev (4) Q 12. Kapital och reserver 13. Övriga skulder varav: övergångsposter M varav: poster under avveckling M varav: reserver för åtaganden gentemot tredje man M varav: hushållens nettokapital i pensionsinstitutens avsättningar (5) Q (#) varav: upplupen ränta på emitterade skuldebrev (4) Q varav: justering för avvikelser i redovisning/statistik (6) M (#) TILLGÅNGAR 1. Kassa 2. Lån 3. Innehav av skuldebrev varav: upplupen ränta på innehav av skuldebrev (4) Q 4. Ägarandelar 5. Aktier/andelar i investeringsfonder 6. Icke-finansiella tillgångar 7. Övriga tillgångar varav: övergångsposter M varav: poster under avveckling M varav: förskottsbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående fordringar (7) Q (#) varav: upplupen ränta på innehav av skuldebrev (4) Q ( 1 ) Utestående belopp ska rapporteras för alla poster. Omklassificerings- och omvärderingsjusteringar ska rapporteras för celler markerade med (#). Omklassificeringsjusteringar ska enbart rapporteras för celler markerade med (†). ( 2 ) Dessa poster utgör den motsvarande skulden till lån som har värdepapperiserats men inte avförts från MFI:s balansräkning enligt tillämpliga redovisningsstandarder. ( 3 ) Efter överenskommelse mellan ECB och de nationella centralbankerna behöver dessa serier inte rapporteras av de nationella centralbankerna i de fall där ECB använder alternativa uppgiftskällor. ( 4 ) Upplupna belopp ska rapporteras inom motsvarande instrumentkategori eller inom övriga tillgångar/övriga skulder i enlighet med nationell praxis. ( 5 ) Avsättningar som avser skulder till tredje part och som utgör MFI:s skulder till hushåll i form av tekniska avsättningar som är avsedda för anställdas pensioner. Detta gäller normalt sådana pensionsfonder för anställda som inte har externaliserats till någon oberoende institution. ( 6 ) Denna post motsvarar en nettojustering som görs för att balansera den statistiska balansräkningen vad gäller avvikelser mellan värderingen i statistik och redovisning av rapporterade tillgångar och skulder. ( 7 ) Den del av bruttopremierna som betalats av MFI som ska fördelas på kommande redovisningsperiod tillsammans med fordringar från MFI som ännu inte ersatts.







Tabell 3 Lån som beviljats euroområdets andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127) Utestående belopp, omvärderings- och omklassificeringsjusteringar (kvartalsvis) BALANSRÄKNINGSPOSTER A. Inhemska B. Euroområdet, ej inhemska Totalt Andra finansförmedlare (S.125) Finansiella servicebolag (S.126) Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) Totalt Andra finansförmedlare (S.125) Finansiella servicebolag (S.126) Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127) TILLGÅNGAR Lån upp till 1 år över 1 år och upp till 5 år över 5 år

DEL 2

Tabell 1

Lån som har överförts av inhemska MFI, med påverkan på rapporterade lånestockar (1) som administreras av icke-MFI

Utestående belopp och finansiella transaktioner, exklusive effekterna av överföringar av lån (månadsvis)

Tabell 2

Överförda lån som administreras av ett annat inhemskt MFI än överlåtaren (1)

Nettoöverföringar, utestående belopp, omklassificerings- och omvärderingsjusteringar (månadsvis) (2)

DEL 3

Tabell 1

Statistiska uppgifter som ska rapporteras om penningmarknadsfonders balansräkningsposter

Utestående belopp, omvärderings- och omklassificeringsjusteringar (kvartalsvis)







Tabell 2 Penningmarknadsfonders balansräkningsposter – uppdelning efter valuta Utestående belopp (kvartalsvis) BALANSRÄKNINGSPOSTER Alla valutor Euro Andra valutor GBP USD JPY CHF TILLGÅNGAR Lån Övriga världen Innehav av skuldebrev Inhemska emitterade av MFI emitterade av icke-MFI Euroområdet, andra än inhemska emitterade av MFI emitterade av icke-MFI Övriga världen (Kvartalsvisa) krav som ställs på MFI enligt förordning (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

DEL 4







Tabell 1 Statistik över MFI:s outnyttjade kreditlinjer Utestående belopp och omklassificeringsjusteringar POSTER UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN A. Inhemska B. Euroområdet, ej inhemska C. Övriga utlandet Outnyttjade kreditlinjer Totalt MFI (S.121+S.122+S.123) Offentlig förvaltning (S.13) Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) Andra finansförmedlare + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125+S.126+S.127) Försäkringsbolag (S.128) Pensionsinstitut (S.129) Icke-finansiella bolag (S.11) Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14+S.15)

DEL 5

Lån till icke-finansiella bolag uppdelat efter ekonomisk aktivitet

De nationella centralbankerna ska antingen rapportera uppgifter för enskilda avdelningar enligt mall I eller också enligt mall II om det saknas tillgängliga uppgifter för enskilda avdelningar.

De nationella centralbankerna ska rapportera utestående belopp av lån till inhemska icke-finansiella bolag samt, i tillämpliga fall, lån till övriga icke-finansiella bolag i medlemsstater i euroområdet separat. Alla uppgifter ska rapporteras i miljoner euro.







Mall I Mall II 1 A. Jordbruk, skogsbruk och fiske 1 A. Jordbruk, skogsbruk och fiske 2 B. Utvinning av mineral 2 B. Utvinning av mineral 3 C. Tillverkning 3 C. Tillverkning 4 D. Försörjning av el, gas, värme och kyla 4 D. Försörjning av el, gas, värme och kyla + E. Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering 5 E. Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering 6 F. Byggverksamhet 5 F. Byggverksamhet 7 G. Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar 6 G. Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar 8 I. Hotell- och restaurangverksamhet 7 I. Hotell- och restaurangverksamhet 9 H. Transport och magasinering 8 H. Transport och magasinering + J. Informations- och kommunikationsverksamhet 10 J. Informations- och kommunikationsverksamhet 11 L. Fastighetsverksamhet 9 L. Fastighetsverksamhet + M. Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik + N. Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster 12 M. Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik 13 N. Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster 14 Alla övriga avdelningar som är relevanta för icke-finansiella bolag 10 Alla övriga avdelningar som är relevanta för icke-finansiella bolag

Anm.: Bokstäverna avser motsvarande klassificering i NACE Rev.2.









BILAGA III

DEL 1

Ytterligare månadsstatistik över MFI:s räntesatser (MIR)







Tabell 1: Revolverande lån och checkräkningskrediter, oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit Sektor Typ av instrument Indikator för nya avtal Rapporteringskrav Utlåning i euro Till hushåll Revolverande lån och checkräkningskrediter, oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit 86 AAR/NDER, belopp Till icke-finansiella bolag Revolverande lån och checkräkningskrediter, oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit 87 AAR/NDER, belopp

1. När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska ”revolverande lån och checkräkningskrediter” samt ”oäkta kreditkortskredit (komfortkredit)” och ”äkta kreditkortskredit” ha den betydelse som framgår av del 2 i bilaga II till förordning (EU) (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) ( 13 ), oavsett första tidsperiod för räntebestämning. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, omfattas inte av en överenskommen årlig ränta enligt definitionen i del 1 i bilaga I till Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ( 14 ). En överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 1 i denna bilaga. Rapporteringen av en överenskommen årlig ränta (AAR)/en snävt definierad effektiv ränta (NDER) ska åtföljas av de relaterade volymerna på de nya avtalen.

2. När det gäller revolverande lån och checkräkningskrediter, oäkta kreditkortskredit (komfortkredit) och äkta kreditkortskredit motsvarar emellertid begreppet ”volymer på nya avtal” utestående belopp. Indikatorerna 86 och 87 beräknas på grundval av posterna 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), och de utestående beloppen rapporteras för kreditkortskredit (både oäkta kreditkortskredit, dvs. så kallad komfortkredit, och äkta kreditkortskredit) samt revolverande lån och checkräkningskrediter i enlighet med bilaga I till förordning (EU) (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Räntorna beräknas som viktade medeltal av motsvarande poster i tillägg 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34), med en nollränta för komfortkredit. Indikatorerna 86 och 87 syftar till att säkerställa kontinuiteten med indikatorerna 12 och 23 (”checkräkningskrediter”) enligt den tidigare definitionen i (den nu upphävda) förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) ( 15 ), dvs. innan de ändrades genom förordning (EG) nr 290/2009 (ECB/2009/7) ( 16 ).







Tabell 2: Räntor på omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag Sektor Typ av instrument Ursprunglig löptid, uppsägningsperiod, första räntebindningsperiod Indikator för nya avtal Rapporteringskrav Omförhandlade lån i euro Till hushåll För konsumtion totalt 88 AAR/NDER För bostadsköp totalt 89 AAR/NDER För andra ändamål totalt 90 AAR/NDER Till icke-finansiella bolag totalt 91 AAR/NDER

3. När det gäller statistiken över MFI:s räntesatser (MIR) ska omförhandlade lån till hushåll och icke-finansiella bolag omfatta alla avtal på nya lån som inte utgörs av revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar och som är beviljade men ännu inte återbetalade vid omförhandlingstidpunkten. För lån som överförs från ett annat institut avser omförhandling avtal på nya lån som har beviljats av det institut som säljer eller överlåter lånet. Utöver de volymer som krävs enligt förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34) ska endast en överenskommen årlig ränta eller en snävt definierad effektiv ränta rapporteras för de kategorier som ingår i tabell 2.

Del 2

Urval av den faktiska rapporterande populationen och upprätthållande av konsistenta urval för statistiken över MFI:s räntesatser

Avsnitt 1: Urval av den faktiska rapporterande populationen

1. Övergripande urvalsförfarande

1. De nationella centralbankerna ska tillämpa det förfarande som anges i figuren nedan för att välja ut uppgiftslämnare för insamling av statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34). Förfarandet definieras enligt följande:

2. Census eller urval

2. Varje nationell centralbank ska välja sina uppgiftslämnare bland monetära finansinstitut exklusive centralbanker och penningmarknadsfonder inom den referenspopulation av uppgiftslämnare som har sin hemvist i samma medlemsstat som har euron som valuta (”medlemsstat i euroområdet”) som den nationella centralbanken.

3. För att välja uppgiftslämnare ska den nationella centralbanken antingen tillämpa census eller följa en urvalsmetod som är i linje med de krav som fastställs i följande punkter.

4. Om census används, ska den nationella centralbanken begära att varje inhemskt monetärt finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare rapporterar statistik över MFI:s räntesatser. De variabler som ska samlas in genom census är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp.

5. Om urval används, ska endast ett urval av monetära finansinstitut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare uppmanas lämna uppgifter. De variabler som ska skattas genom urval är räntesatserna och beloppen för nya avtal och räntesatserna på utestående belopp. De anges som urvalsvariabler. För att minimera risken för att resultatet av en urvalsundersökning avviker från de verkliga (okända) värdena i referenspopulationen av uppgiftslämnare ska urvalet konstrueras på ett sådant sätt att det är representativt för referenspopulationen av uppgiftslämnare. Med avseende på statistiken över MFI:s räntesatser ska ett urval anses representativt om alla de kännetecken som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser och som hör till referenspopulationen av uppgiftslämnare också avspeglas i urvalet. Vid det första urvalet får de nationella centralbankerna använda lämpliga proxyvariabler och modeller för att ta fram urvalssystemet även om underliggande uppgifter, som härrör från befintliga källor, kanske inte helt och hållet stämmer med definitionerna i förordning (EU) nr 1072/2013 (ECB/2013/34).

3. Stratifiering av referenspopulationen av uppgiftslämnare

6. För att säkerställa att urvalet är representativt ska varje nationell centralbank som väljer urvalsmetoden för statistiken över MFI:s räntesatser på lämpligt sätt stratifiera referenspopulationen av uppgiftslämnare innan någon uppgiftslämnare tas ut. Stratifiering inbegriper att referenspopulationen av uppgiftslämnare N indelas i underpopulationer eller strata N1, N2, N3… NL. Dessa indelningar i underpopulationer eller strata ska inte överlappa varandra och ska tillsammans omfatta referenspopulationen av uppgiftslämnare:

N1 + N2 + N3 + … + NL = N

7. De nationella centralbankerna ska definiera stratifieringskriterier som möjliggör indelning av referenspopulationen av uppgiftslämnare i homogena strata. Strata ska anses vara homogena om summan av variationen inom strata av urvalsvariabler är betydligt lägre än den totala variationen inom hela den faktiska rapporterande populationen ( 17 ). Stratifieringskriterierna ska kopplas till statistiken över MFI:s räntesatser, dvs. det ska finnas ett samband mellan stratifieringskriterierna och de räntesatser och belopp som ska skattas utifrån urvalet.

8. De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden ska identifiera åtminstone ett stratifieringskriterium för att säkerställa att urvalet av monetära finansinstitut är representativt för den relevanta medlemsstaten i euroområdet och att urvalsfelet är litet. De nationella centralbankerna bör sträva efter att definiera en hierarki av stratifieringskriterier. Dessa ska ta hänsyn till de nationella omständigheterna och vara specifika för varje medlemsstat i euroområdet.

9. Urvalet av uppgiftslämnare ska göras i form av urval från icke klassindelad population efter det att alla strata definierats. Först på detta stadium dras uppgiftslämnare från referenspopulationen av uppgiftslämnare. Ingen mellanliggande dragning får utföras.

4. Fördelning av urvalet över strata och val av uppgiftslämnare

10. Efter definitionen av nationella strata i enlighet med punkterna 6 och 7 ska de nationella centralbanker som valt urvalsmetoden dra urvalet genom att välja de faktiska uppgiftslämnarna från varje stratum. Den totala nationella urvalsstorleken n är summan av urvalsstorlekarna n1, n2, n3, …, nL för varje stratum:

n1 + n2 + n3 + … + nL = n.

11. Varje nationell centralbank ska välja den lämpligaste fördelningen av den nationella urvalsstorleken n bland strata. Varje nationell centralbank ska därför definiera hur många uppgiftslämnare nh som ska dras från totala antalet monetära finansinstitut Nh. Urvalsprocenten nh/Nh för varje stratum h gör det möjligt att skatta variationen för varje stratum. Detta innebär att åtminstone två uppgiftslämnare ska väljas från varje stratum.

12. För att välja faktiska uppgiftslämnare inom varje stratum ska de nationella centralbankerna antingen ta med alla institut i ett stratum, göra ett slumpmässigt urval eller välja de största instituten per stratum. Om det görs ett slumpmässigt urval ska det slumpmässiga valet av institut inom varje stratum antingen utföras med lika sannolikhet för alla institut eller med sannolikhet i proportion till institutets storlek. Nationella centralbanker som gör ett slumpmässigt urval eller väljer de största instituten får välja att ta med alla institut i vissa strata.

13. Information om storleken på varje kreditinstitut eller annat institut inom referenspopulationen av uppgiftslämnare är tillgänglig på nationell nivå från MFI-balansräkningsstatistiken som insamlas i enlighet med förordning (EU) nr 2021/379 (ECB/2021/2). De nationella centralbankerna ska använda den totala eurodenominerade inlåningen och utlåningen i förhållande till hushåll och icke-finansiella bolag som har sin hemvist inom medlemsstaterna i euroområdet, vilket är den del av balansräkningen som är av betydelse för statistiken över MFI:s räntesatser, eller också en närliggande proxyvariabel.

14. Statistiken över MFI:s räntesatser ska baseras på ett urval utan återläggning, dvs. varje monetärt finansinstitut i referenspopulationen av uppgiftslämnare kan bara bli valt en gång.

15. Om en nationell centralbank beslutar sig för census av alla monetära finansinstitut i ett stratum kan den göra ett urval inom detta stratum på nivån filialer. Förutsättningen är att den nationella centralbanken har en fullständig förteckning över filialer som täcker hela verksamheten inom kreditinstituten och de andra instituten i detta stratum, samt nödvändiga uppgifter för att kunna bedöma variationen mellan filialerna vad gäller räntesatser för nya avtal med hushållen och de icke-finansiella bolagen. För val och upprätthållande av filialer ska samtliga förutsättningar i denna riktlinje gälla. De valda filialerna ska bli nominella uppgiftslämnare och omfattas av samtliga rapporteringskrav som