Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar 
inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i 
Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det hä r 
dokumentet  
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1151  
av den 1 juni 2017  
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om 
typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta 
nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll 
av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, 
kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av 
kommissionens förordning (EG) nr 692/2008  
(Text av betydelse för EES)  
(EUT L 175, 7.7.2017, s. 1)  
Ändrad genom:  
Officiella tidningen  
nr sida  datum  
►M1 Kommissionens förordning (EU) 2017/1154 av den 7 juni 2017  L 175  708  7.7.2017  
►M2 Kommissionens förordning (EU) 2017/1347 av den 13 juli 2017  L 192  1  24.7.2017  
Rättad genom:  
►C1 Rättelse, EUT L 256, 4.10.2017, s. 11 (2017/1154)  
►C2 Rättelse, EUT L 56, 28.2.2018, s. 66 (2017/1151)  02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 1
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 2  
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1151  
av den 1 juni 2017  
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning 
(EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med 
avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon 
(Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om 
reparation och underhåll av fordon samt om ändring av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, 
kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) 
nr 1230/2012 och om upphävande av kommissionens förordning 
(EG) nr 692/2008  
(Text av betydelse för EES)  
Artikel 1  
Syfte  
I denna förordning fastställs bestämmelser för genomförande av förord ­
ning (EG) nr 715/2007.  
Artikel 2  
Definitioner  
I denna förordning gäller följande definitioner:  
1. fordonstyp med avseende på utsläpp och reparations- och under ­
hållsinformation : grupp av fordon som  
a) inte skiljer sig åt med avseende på de kriterier som utgör 
en interpoleringsfamilj enligt definitionen i punkt 5.6 i 
bilaga XXI,  
b) omfattas av ett enda CO  2 -interpoleringsområde enligt definitio ­
nen i punkt 1.2.3.2 i underbilaga 6 till bilaga XXI,  
c) inte skiljer sig åt med avseende på sådana egenskaper som har 
en icke försumbar inverkan på avgasutsläpp, såsom, men inte 
begränsat till,  
— typer av utsläppsbegränsande anordningar och deras ord ­
ningsföljd (t.ex. trevägskatalysator, oxideringskatalysator, 
NOx-fälla, SCR, mager NOx-katalysator, partikelfälla eller 
kombinationer av dessa i en enda enhet),  
— avgasåterföring (förekomst, intern/extern, kyld/inte kyld, 
lågt/högt tryck).  
2. EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och 
reparations- och underhållsinformation : EG-typgodkännande av 
de fordon som ingår i en ”fordonstyp med avseende på utsläpp 
och reparations- och underhållsinformation” med avseende på de ­
ras avgasutsläpp, vevhusutsläpp, avdunstningsutsläpp, bränsleför ­
brukning och tillgång till fordonets OBD-information och infor ­
mation om reparation och underhåll av fordon.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 3  
3. vägmätare : ett instrument som för föraren visar den totala sträcka 
som fordonet har kört sedan det tillverkades.  
▼B 
4. starthjälp : anordning som underlättar start av motorn utan att öka 
bränsleinblandningen, t. ex. genom glödstift eller ändrad insprut ­
ningstidpunkt.  
5. slagvolym : endera av följande:  
a) För kolvmotorer: motorns nominella slagvolym.  
b) För rotationskolvmotorer (Wankelmotorer): motorns dubbla 
nominella slagvolym.  
6. periodiskt regenererande system : avgasutsläppsbegränsande anord ­
ning (t.ex. katalysator, partikelfälla) som kräver en periodisk re ­
genereringsprocess efter mindre än 4 000 km normal körning.  
7. ersättande utsläppsbegränsande originalanordning : utsläpps ­
begränsande anordning eller uppsättning utsläppsbegränsande an ­
ordningar vars typ anges i tillägg 4 till bilaga I till den här för ­
ordningen men som säljs som separata tekniska enheter av den 
som innehar typgodkännandet för fordonet.  
8. typ av utsläppsbegränsande anordning : katalysatorer och partikel ­
filter som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:  
a) Antal substrat, struktur och material.  
b) Varje substrats typ av aktivitet.  
c) Volym, förhållande mellan frontytan och längden på substra ­
ten. 
d) Innehåll av katalysatormaterial.  
e) Förhållandet mellan olika katalysatormaterial.  
f) Celltäthet.  
g) Dimensioner och form.  
h) Termiskt skydd.  
9. enbränslefordon : fordon som är konstruerat för att huvudsakligen 
drivas med en typ av bränsle.  
10. gasdrivet enbränslefordon : enbränslefordon som är konstruerat för 
att huvudsakligen drivas med motorgas, naturgas/biometan eller 
vätgas men som också kan ha ett system för drift med bensin 
för nödlägen eller endast vid start och där bensintanken inte rym ­
mer mer än 15 liter bensin.  
11. tvåbränslefordon : fordon med två separata bränslelagringssystem 
som kan drivas en del av tiden med två olika bränslen och som är 
konstruerat för att drivas med endast ett bränsle i taget.  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 4  
12. gasdrivet tvåbränslefordon : tvåbränslefordon som kan drivas med 
bensin och även med antingen motorgas, naturgas/biometan eller 
vätgas.  
13. flexbränslefordon : fordon med ett bränslelagringssystem som kan 
drivas med olika blandningar av två eller flera bränslen.  
14. etanoldrivet flexbränslefordon : flexbränslefordon som kan drivas 
med bensin eller med en blandning av bensin och etanol i ett 
förhållande på upp till 85 % etanolblandning (E85).  
15. biodieseldrivet flexbränslefordon : flexbränslefordon som kan dri ­
vas med mineralisk diesel eller med en blandning av mineralisk 
diesel och biodiesel.  
16. hybridelfordon (HEV) : hybridfordon där en av omvandlarna av 
framdrivningsenergin utgörs av en elmaskin.  
17. korrekt underhållet och använt : för ett provfordon, att fordonet 
uppfyller de kriterier för att godta ett valt fordon som fastställs i 
avsnitt 2 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83 (  1 ). 
18. utsläppsbegränsande system : i sammanhang med OBD-systemet 
den elektroniska motorstyrningskontrollen och varje utsläppsrela ­
terad komponent i avgas- eller avdunstningssystemet som förser 
kontrollen med indata eller som tar emot utdata från kontrollen.  
19. felindikator : lampa eller ljudsignal som gör fordonets förare upp ­
märksam på att en utsläppsrelaterad komponent som är knuten till 
OBD-systemet eller själva OBD-systemet inte fungerar.  
20. fel: att en utsläppsrelaterad komponent eller ett system inte fung ­
erar så att utsläpp som överskrider gränsvärdena i avsnitt 2.3 i 
bilaga XI kunde ha uppstått, eller att OBD-systemet inte uppfyller 
de grundläggande övervakningskraven enligt bilaga XI.  
21. sekundär luft : luft som förs in i avgassystemet med hjälp av en 
pump eller insugningsventil eller någon annan anordning för att 
bidra till oxideringen av kolväten och koldioxid i avgasflödet.  
22. körcykel : i samband med OBD-system, en sekvens bestående av 
motorns start, ett körningsmoment under vilket en eventuellt fel 
kan upptäckas samt avstängning av motorn.  
23. tillgång till information : tillhandahållande av all OBD-information 
och reparations- och underhållsinformation om fordonet som krävs 
för inspektion, diagnos, service eller reparation av fordonet.  ▼B 
( 1 ) Föreskrifter nr 83 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Eu ­
ropa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av fordon med 
avseende på utsläppande av föroreningar enligt kraven för motorbränsle 
[2015/1038] (EUT L 172, 3.7.2015, s. 1).
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 5  
24. brist : i samband med OBD-system, att upp till två skilda över ­
vakade komponenter eller system tillfälligt eller ständigt uppvisar 
en driftskarakteristik som menligt påverkar den annars effektiva 
OBD-övervakningen av dessa komponenter eller system eller inte 
uppfyller alla övriga detaljerade OBD-krav.  
25. försämrad ersättande utsläppsbegränsande anordning : utsläpps ­
begränsande anordning enligt definitionen i artikel 3.11 i förord ­
ning (EG) nr 715/2007 som har åldrats eller på konstgjord väg 
försämrats i sådan utsträckning att den uppfyller kraven i avsnitt 1 
i tillägg 1 till bilaga XI till Uneces föreskrifter nr 83.  
26. OBD-information från fordon : information knuten till ett system 
för omborddiagnos rörande alla elektroniska system i fordonet.  
27. reagens : medel, utom bränsle, som förvaras ombord på fordonet 
och som tillförs systemet för avgasefterbehandling när en signal 
sänds från avgasreningssystemet.  
28. vikt i körklart skick : vikten på fordonet med dess bränsletankar 
fyllda till minst 90 %, inklusive förarens vikt, liksom vikten av 
bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet 
med tillverkarens specifikationer och, när dessa är monterade, 
vikten på karosseri, hytt, koppling och reservhjul samt verktyg.  
29. feltändning i motorn : utebliven förbränning i cylindern på en 
gnisttändningsmotor beroende på avsaknad av gnista, feldosering 
av bränsle, otillräcklig kompression eller någon annan orsak.  
30. kallstartssystem eller -anordning : system som tillfälligt ökar 
bränslehalten i motorns luft/bränsleblandning och därigenom un ­
derlättar motorstart.  
31. kraftuttagsenhet : motordrivet uttag för drift av extra utrustning 
som är monterad på fordonet.  
▼M1 
32. tillverkare av små serier : en tillverkare vars globala årsproduktion 
är mindre än 10 000 enheter under det år som föregår det år 
typgodkännande beviljas, samt  
a) inte tillhör en grupp anslutna tillverkare, eller  
b) tillhör en grupp anslutna tillverkare vars globala årsproduktion 
är mindre än 10 000 enheter under det år som föregår det år 
typgodkännande beviljas, eller  
c) tillhör en grupp av anslutna tillverkare men driver egna pro ­
duktionsanläggningar och har eget konstruktionskontor.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 6  
32a. egen produktionsanläggning:  tillverknings- eller monterings ­
anläggning som används av tillverkaren för tillverkning eller mon ­
tering av nya fordon för denne tillverkare, inklusive, i förekom ­
mande fall, fordon som är avsedda för export.  
32b. eget konstruktionscentrum:  en enhet där hela fordonet konstrueras 
och utvecklas, och som kontrolleras och används av tillverkaren.  
32c. tillverkare av ultrasmå serier:  tillverkare av små serier enligt 
definitionen i punkt 32 som har mindre än 1 000 registreringar i 
unionen under året före det år typgodkännande beviljas.  
▼M2 __________  
▼B 
34. fordon med endast eldrift (PEV) : fordon försett med ett framdriv ­
ningssystem som innehåller enbart elmaskiner som omvandlare av 
framdrivningsenergi och enbart uppladdningsbara system för lag ­
ring av elenergi som lagringssystem för framdrivningsenergi.  
35. bränslecell : energiomvandlare som omvandlar kemisk energi till 
elenergi eller vice versa.  
36. bränslecellsfordon (FCV) : fordon försett med ett framdrivnings ­
system som innehåller enbart bränsleceller och elmaskiner som 
framdrivningsenergiomvandlare.  
37. nettoeffekt : effekt som erhålls på en provbänk i slutet av vevaxeln 
eller dess motsvarighet vid motsvarande motorvarvtal med hjälp ­
aggregat vid provning i enlighet med bilaga XX (Mätning av 
nettoeffekt och högsta motoreffekt under 30 minuter vid elektrisk 
kraftöverföring), och som uppmäts under de atmosfäriska förhål ­
landen som gäller för referensändamål.  
38. nominell motoreffekt  (P  rated ): högsta motoreffekt i kW i enlighet 
med kraven i bilaga XX till den här förordningen.  
39. högsta motoreffekt under 30 minuter : den högsta nettoeffekten för 
en elektrisk kraftöverföring med likspänning enligt punkt 5.3.2 i 
Uneceföreskrifter nr 85 (  1 ). 
40. kallstart : i fråga om prestanda under drift för OBD-övervakare, 
kylvätsketemperatur eller motsvarande temperatur vid motorstart 
på högst 35 °C och högst 7 °C högre än omgivningstemperaturen 
(om tillgängligt).  ▼M1 
( 1 ) EUT L 323, 7.11.2014, s. 52.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 7  
41. utsläpp vid verklig körning (RDE) : utsläpp från ett fordon under 
normala användningsförhållanden.  
42. ombordsystem för utsläppsmätning (Pems) : ett ombordsystem för 
utsläppsmätning som uppfyller kraven i tillägg 1 till bilaga IIIA.  
43. grundstrategi för avgasrening (BES) : en avgasreningsstrategi som 
är aktiv under fordonets hela driftsområde avseende varvtal och 
belastning, såvida inte en hjälpstrategi för avgasrening är aktive ­
rad. 
44. hjälpstrategi för avgasrening (AES) : en avgasreningsstrategi som 
aktiveras och ersätter eller ändrar grundstrategin för avgasrening i 
ett särskilt syfte och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, 
och som bara är i funktion så länge som dessa förehållanden 
föreligger.  
45. bränslelagringssystem : anordningar för lagring av bränsle som 
inbegriper bränsletank, påfyllningsrör, tanklock och bränslepump.  
46. permeabilitetsfaktor (PF) : kolväteutsläpp enligt permeabiliteten i 
bränslelagringssystemet.  
▼M2 
47. enskiktstank : bränsletank av material i ett skikt, undantaget tankar 
av metall men inklusive fluorerade/sulfonerade material.  
48. flerskiktstank : bränsletank med minst två olika skiktade material, 
varav det ena är ett barriärmaterial mot kolväten.  
49. tröghetskategori : en kategori av fordonets provningsvikter som 
motsvarar en ekvivalent tröghet enligt tabell A4a/3 i bilaga 4a 
till Uneces föreskrifter nr 83 när provningsvikten är inställd på 
samma vikt som referensvikten.  
▼B 
Artikel 3  
Krav för typgodkännande  
1. För att erhålla EG-typgodkännande med avseende på utsläpp och 
reparations- och underhållsinformation ska tillverkaren visa att fordonen 
uppfyller kraven i denna förordning när de provas i enlighet med de 
provningsförfaranden som anges i bilagorna IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, 
XX och XXI. Tillverkaren ska också se till att referensbränslena över ­
ensstämmer med de specifikationer som anges i bilaga IX.  
2. Fordonen ska genomgå de provningar som anges i figur I.2.4 i 
bilaga I.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 8  
3. Som alternativ till kraven i bilagorna II, V–VIII, XI, XVI och XXI 
får tillverkare av fordon i små serier ansöka om EG-typgodkännande av 
en fordonstyp som har godkänts av en myndighet i ett tredjeland på 
grundval av de rättsakter som förtecknas i avsnitt 2.1 i bilaga I.  
Utsläppsprovningarna för trafikduglighet i bilaga IV, provningarna av 
bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp i bilaga XXI och kraven på tillgång 
till fordonets OBD-information och reparations- och underhållsinfor ­
mation i bilaga XIV ska krävas för erhållande av EG-typgodkännande 
med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation 
enligt denna punkt.  
Godkännandemyndigheten ska underrätta kommissionen om omständig ­
heterna kring varje typgodkännande som beviljas enligt denna punkt.  
4. Särskilda krav för inloppen till bränsletankar och säkerheten hos 
elektroniska system anges i avsnitten 2.2 och 2.3 i bilaga I.  
5. Tillverkaren ska vidta tekniska åtgärder för att se till att avgas ­
utsläpp och utsläpp på grund av avdunstning begränsas effektivt i en ­
lighet med denna förordning under fordonets normala livslängd och 
under normala användningsförhållanden.  
Detta ska inbegripa att säkerställa att de slangar med fogar och anslut ­
ningar som ingår i utsläppskontrollsystemen är konstruerade på ett sätt 
som överensstämmer med originalkonstruktionens syfte.  
6. Tillverkaren ska säkerställa att utsläppsprovningsresultaten under 
de angivna provningsförhållandena i denna förordning uppfyller grän ­
svärdena.  
7. För de typ 1-provningar som anges i bilaga XXI ska fordon som 
drivs med motorgas eller naturgas/biometan provas i en provning av typ 
I för variationer i motorgasens eller naturgasens/biometanens samman ­
sättning, enligt bilaga XII. Fordon som kan drivas med antingen bensin 
eller motorgas eller naturgas/biometan ska provas med båda bränslena, 
varvid provningar med motorgas eller naturgas/biometan ska utföras för 
variationer i motorgasens eller naturgasens/biometanens sammansättning 
enligt bilaga XII.  
Utan hänsyn till kravet i föregående stycke ska fordon som kan drivas 
med antingen bensin eller ett gasformigt bränsle, men där bensinsyste ­
met endast monterats för nödlägen eller start och där bensintanken inte 
rymmer mer än 15 l bensin, för provning av typ I anses som fordon som 
endast kan drivas med ett gasformigt bränsle.  
8. För provning av typ 2 enligt tillägg 1 till bilaga IV ska största 
tillåtna kolmonoxidhalt i avgaserna vid motorns normala tomgångsvarv ­
tal vara den som fordonstillverkaren anger. Den högsta kolmonoxidhal ­
ten får dock inte överstiga 0,3 volymprocent.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 9  
Vid högt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten inte överskrida 0,2 
volymprocent, där motorvarvtalet är minst 2 000 min  –1 och lambda är 
1 ± 0,03 eller i överensstämmelse med tillverkarens specifikationer.  
9. Tillverkaren ska säkerställa att motorns ventilationssystem, för 
provning av typ 3 enligt bilaga V, inte möjliggör utsläpp av vevhus ­
gaser i atmosfären.  
10. Provningen av typ 6 för mätning av utsläpp vid låga temperaturer 
enligt bilaga VIII ska inte tillämpas på dieselfordon.  
När tillverkarna ansöker om typgodkännande ska de dock förse godkän ­
nandemyndigheten med underlag som visar att NO  x -efterbehandlings ­
anordningen uppnår en tillräckligt hög temperatur för effektiv drift inom 
400 s efter en kallstart vid -7 °C enligt provningen av typ 6.  
Dessutom ska tillverkaren förse godkännandemyndigheten med infor ­
mation om avgasåterföringssystemets (EGR) driftstrategi, inbegripet 
dess drift vid låga temperaturer.  
Denna information ska även innehålla en redogörelse för eventuell in ­
verkan på utsläppen.  
Godkännandemyndigheten får inte bevilja typgodkännande om den in ­
formation som lämnats är otillräcklig för att visa att efterbehandlings ­
anordningen faktiskt uppnår en tillräckligt hög temperatur för effektiv 
drift inom föreskriven tid.  
På kommissionens begäran ska godkännandemyndigheten lämna infor ­
mation om vilka prestanda NO  x -efterbehandlingsanordningar och 
EGR-system uppvisar vid låga temperaturer.  
11. Tillverkaren ska säkerställa att utsläppen från ett fordon som är 
typgodkänt i enlighet med förordning (EG) nr 715/2007, fastställda i 
enlighet med kraven i bilaga IIIA och utsläppta under en RDE-provning 
som utförts i enlighet med den bilagan, inte överstiger de värden som 
där anges, under hela den normala livslängden för fordonet.  
Typgodkännande i enlighet med förordning (EG) nr 715/2007 får endast 
utfärdas om fordonet utgör en del av en validerad Pemsprovningsfamilj 
enligt tillägg 7 till bilaga IIIA.  
▼M1 
Kraven i bilaga IIIA ska inte tillämpas på typgodkännanden avseende 
utsläpp enligt förordning (EG) nr 715/2007 som beviljats tillverkare av 
ultrasmå serier.  
▼B 
Artikel 4  
Krav för typgodkännande avseende OBD-system  
1. Tillverkaren ska säkerställa att alla fordon är försedda med ett 
OBD-system.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 10  
2. OBD-systemet ska vara utformat och konstruerat samt monterat i 
fordonet så att det kan identifiera olika slags försämringar eller fel under 
fordonets hela livslängd.  
3. OBD-systemet ska uppfylla kraven i denna förordning under nor ­
mala användningsförhållanden.  
4. När OBD-systemet provas med en defekt komponent i enlighet 
med tillägg 1 till bilaga XI ska dess felindikator aktiveras.  
OBD-systemets felindikator får också aktiveras under denna provning 
vid utsläppsnivåer under de OBD-gränsvärden som anges i avsnitt 2.3 i 
bilaga XI.  
5. Tillverkaren ska säkerställa att OBD-systemet uppfyller kraven för 
prestanda under drift i avsnitt 3 i tillägg 1 till bilaga XI till denna 
förordning under alla rimligen förutsägbara körförhållanden.  
6. Uppgifter rörande prestanda under drift som ska lagras och rap ­
porteras av ett fordons OBD-system enligt bestämmelserna i avsnitt 7.6 
i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83 ska av tillverkaren 
hållas enkelt tillgängliga för nationella myndigheter och oberoende ak ­
törer utan kryptering.  
Artikel 5  
Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på 
utsläpp och reparations- och underhållsinformation  
1. Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna ansökan om 
EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och repa ­
rations- och underhållsinformation.  
2. Den ansökan som avses i punkt 1 ska utformas i enlighet med 
mallen för informationsdokument i tillägg 3 till bilaga I.  
3. Dessutom ska tillverkaren tillhandahålla följande information:  
a) När det gäller fordon som har motorer med gnisttändning, en för ­
säkran från tillverkaren om den minsta andel feltändningar av det 
totala antalet tändningar som skulle medföra att utsläppen överstiger 
de gränsvärden som anges i avsnitt 2.3 i bilaga XI, om denna andel 
feltändningar förekom från början av en typ I-provning som valts för 
visning enligt bilaga XI till denna förordning eller skulle kunna leda 
till att en eller flera avgaskatalysatorer överhettas och irreversibel 
skada vållas.  
b) Detaljerade skriftliga upplysningar med en fullständig beskrivning av 
OBD-systemets funktionella driftsegenskaper, inbegripet en förteck ­
ning över alla relevanta delar av fordonets utsläppsreglerande system 
som övervakas med OBD-systemet.  
c) En beskrivning av den felindikator som OBD-systemet utnyttjar för 
att informera fordonets förare om förekomsten av ett fel.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 11  
d) En försäkran från tillverkaren om att OBD-systemet uppfyller be ­
stämmelserna i avsnitt 3 i tillägg 1 till bilaga XI beträffande pre ­
standa under drift vid alla rimligt förutsägbara körförhållanden.  
e) En plan som beskriver detaljerade tekniska kriterier och motivering 
för att öka täljaren och nämnaren för varje övervakare som ska 
uppfylla kraven i punkterna 7.2 och 7.3 i tillägg 1 till bilaga XI 
till Uneceföreskrifter nr 83, liksom för att avaktivera täljare, nämnare 
och den allmänna nämnaren under de förhållanden som anges i 
punkt 7.7 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83.  
f) En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra mani ­
pulation och ändring av den dator som ansvarar för utsläppskontroll 
och den vägmätare som registrerar tillryggalagda körsträckor enligt 
kraven i bilagorna XI och XVI.  
g) Om tillämpligt, de närmare uppgifter om fordonsfamiljen som avses i 
tillägg 2 till bilaga 11 till Uneceföreskrifter nr 83.  
h) I förekommande fall kopior av andra typgodkännanden, tillsammans 
med de uppgifter som är relevanta för att utvidga godkännanden och 
fastställa försämringsfaktorer.  
4. När det gäller punkt 3 d ska tillverkaren använda mallen för till ­
verkarens intyg om OBD-systemets överensstämmelse med kraven på 
prestanda under drift i enlighet med tillägg 7 till bilaga I.  
5. När det gäller punkt 3 e ska den godkännandemyndighet som 
beviljar godkännandet på begäran göra de upplysningar som avses i 
den punkten tillgängliga för godkännandemyndigheterna eller kommis ­
sionen.  
6. När det gäller punkterna 3 d och e får godkännandemyndigheterna 
inte godkänna ett fordon om de upplysningar som tillverkaren lämnat 
inte är lämpliga för uppfyllande av kraven i avsnitt 3 i tillägg 1 till 
bilaga XI.  
Punkterna 7.2, 7.3 och 7.7 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter 
nr 83 ska tillämpas under alla rimligen förutsebara körförhållanden.  
Vid bedömningen av huruvida kraven i dessa punkter är uppfyllda ska 
godkännandemyndigheterna ta hänsyn till teknikens utvecklingsnivå.  
7. När det gäller punkt 3 f ska de åtgärder som vidtas för att för ­
hindra manipulation och ändring av den dator som ansvarar för ut ­
släppskontroll inbegripa en möjlighet till uppdatering med hjälp av ett 
av tillverkaren godkänt program eller kalibrering.  
8. När det gäller de provningar som anges i figur I.2.4 i bilaga I ska 
tillverkaren till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännan ­
deprovningarna lämna ett fordon som är representativt för den typ 
som ska godkännas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 12  
9. Ansökan om typgodkännande av enbränslefordon, tvåbränslefor ­
don och flexbränslefordon ska uppfylla de ytterligare krav som anges 
i avsnitten 1.1 och 1.2 i bilaga I.  
10. Ändringar av ett systems, en komponents eller en separat teknisk 
enhets konstruktion efter typgodkännandet ska inte automatiskt leda till 
att typgodkännandet förlorar sin giltighet, om inte de ursprungliga egen ­
skaperna eller tekniska parametrarna ändras så att motorns eller det 
utsläppsbegränsade systemets funktion påverkas.  
▼M1 
11. För att godkännandemyndigheterna ska kunna bedöma den kor ­
rekta användningen av AES, med beaktande av förbudet mot manipu ­
lationsanordningar enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 715/2007, ska 
tillverkaren också tillhandahålla ett utvidgat dokumentationsmaterial i 
enlighet med tillägg 3a till bilaga I till denna förordning.  
Det utvidgade dokumentationsmaterial som avses i punkt 11 ska hållas 
strikt konfidentiellt. Dokumentationsmaterialet ska identifieras och date ­
ras av godkännandemyndigheten och ska bevaras av den myndigheten i 
minst tio år efter det att godkännandet har beviljats. Det utvidgade 
dokumentationsmaterialet ska överlämnas till kommissionen på begäran.  
__________  
▼B 
Artikel 6  
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av ett 
fordon med avseende på utsläpp och reparations- och 
underhållsinformation  
1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska godkännandemyndig ­
heten bevilja EG-typgodkännande och utfärda ett typgodkännandenum ­
mer i enlighet med numreringssystemet i bilaga VII till direktiv 
2007/46/EG.  
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till 
direktiv 2007/46/EG ska den tredje delen av typgodkännandenumret 
utformas i enlighet med tillägg 6 till bilaga I till denna förordning.  
En godkännandemyndighet får inte tilldela en annan fordonstyp samma 
nummer.  
2. Med avvikelse från punkt 1 får på tillverkarens begäran ett fordon 
med OBD-system godtas för typgodkännande med avseende på utsläpp 
och reparations- och underhållsinformation, även om systemet innehåller 
en eller flera brister så att de särskilda kraven i bilaga XI inte är helt 
uppfyllda, under förutsättning att de särskilda administrativa bestämmel ­
serna i avsnitt 3 i den bilagan följs.  
Godkännandemyndigheten ska anmäla ett beslut att bevilja ett sådant 
typgodkännande till alla godkännandemyndigheter i övriga medlemssta ­
ter, i enlighet med kraven i artikel 8 i direktiv 2007/46/EG.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 13  
3. När godkännandemyndigheten beviljar EG-typgodkännande enligt 
punkt 1 ska den utfärda ett EG-typgodkännandeintyg i överensstäm ­
melse med mallen i tillägg 4 till bilaga I.  
Artikel 7  
Ändringar av typgodkännanden  
Artiklarna 13, 14 och 16 i direktiv 2007/46/EG ska tillämpas på alla 
ändringar av typgodkännanden som beviljats i enlighet med förordning 
(EG) nr 715/2007.  
På tillverkarens begäran ska de bestämmelser som avses i avsnitt 3 i 
bilaga I tillämpas enbart på fordon av samma typ utan att ytterligare 
provning krävs.  
Artikel 8  
Produktionsöverensstämmelse  
1. Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse ska vid ­
tas i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i direktiv 2007/46/EG.  
Dessutom ska de bestämmelser som anges i avsnitt 4 i bilaga I till 
denna förordning och den relevanta statistiska metoden i tilläggen 1 
och 2 till den bilagan tillämpas.  
2. Produktionsöverensstämmelse ska kontrolleras på grundval av be ­
skrivningen i typgodkännandeintyget i tillägg 4 till bilaga I till denna 
förordning.  
Artikel 9  
Överensstämmelse i drift  
1. Åtgärder för att garantera överensstämmelse i drift för fordon som 
typgodkänts enligt den här förordningen ska göras i enlighet med bilaga 
X till direktiv 2007/46/EG och bilaga II till den här förordningen.  
2. Åtgärderna för överensstämmelse i drift ska vara ändamålsenliga 
för att bekräfta att de utsläppsbegränsande anordningarna fungerar under 
fordonets normala livslängd under normala användningsförhållanden, 
enligt vad som anges i bilaga II till denna förordning.  
3. Åtgärderna för överensstämmelse i drift ska kontrolleras under en 
period på högst 5 år eller upp till 100 000 km, beroende på vilket som 
inträffar först.  
4. Tillverkaren ska inte vara skyldig att genomföra en kontroll av 
överensstämmelsen hos fordon i drift om antalet sålda fordon inte gör 
det möjligt att erhålla tillräckligt många provexemplar. Därför ska ingen 
revision krävas om årsförsäljningen av den fordonstypen är mindre än 
5 000 i hela unionen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 14  
Tillverkaren av sådana små serier av fordon ska dock till godkännan ­
demyndigheten lämna en rapport om alla utsläppsrelaterade garanti- och 
reparationsanspråk och OBD-fel i enlighet med punkt 9.2 i Uneceföre ­
skrifter nr 83. Dessutom får typgodkännandemyndigheten begära att 
sådana fordonstyper provas i enlighet med tillägg 3 till Uneceföreskrifter 
nr 83.  
5. När det gäller fordon som typgodkänts enligt denna förordning 
ska, om godkännandemyndigheten inte är tillfredsställd med resultaten 
av provningarna i enlighet med de kriterier som anges i tillägg 4 till 
Uneceföreskrifter nr 83, de åtgärder för överensstämmelse som avses i 
artikel 30.1 i och bilaga X till direktiv 2007/46/EG utsträckas till att 
även omfatta fordon i drift som hör till samma fordonstyp och som 
löper risk att drabbas av samma brister i enlighet med avsnitt 6 i till ­
lägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83.  
Den plan för överensstämmelseåtgärder som tillverkaren lägger fram i 
enlighet med avsnitt 6.1 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83 ska bli 
föremål för godkännandemyndighetens godkännande. Tillverkaren är 
ansvarig för att den godkända planen för åtgärderna genomförs.  
Godkännandemyndigheten ska meddela samtliga medlemsstater sitt be ­
slut inom 30 dagar. Medlemsstaterna får begära att samma plan för 
åtgärder för överensstämmelse tillämpas på samtliga fordon av samma 
typ som är registrerade inom deras territorium.  
6. Om en godkännandemyndighet har fastställt att en fordonstyp inte 
uppfyller de tillämpliga kraven i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83 ska 
den utan dröjsmål meddela detta till den medlemsstat som beviljade det 
ursprungliga typgodkännandet i överensstämmelse med kraven i arti ­
kel 30.3 i direktiv 2007/46/EG.  
Efter det meddelandet och i enlighet med artikel 30.6 i direktiv 
2007/46/EG ska den godkännandemyndighet som beviljade det ur ­
sprungliga typgodkännandet meddela tillverkaren att en fordonstyp 
inte uppfyller kraven i dessa bestämmelser samt att tillverkaren förvän ­
tas vidta vissa åtgärder. Tillverkaren ska för den myndigheten, inom två 
månader efter denna underrättelse, lägga fram en åtgärdsplan för att 
avhjälpa bristerna, vilken till innehållet bör motsvara kraven i avsnitten 
6.1–6.8 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83. Den godkännandemyn ­
dighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet ska inom två 
månader samråda med tillverkaren för att uppnå samförstånd om en 
åtgärdsplan och om genomförandet av denna plan. Om den godkännan ­
demyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet fastställer 
att ingen överenskommelse kan nås, ska förfarandet i artikel 30.3 och 
30.4 i direktiv 2007/46/EG inledas.  
Artikel 10  
Utsläppsbegränsande anordningar  
1. Tillverkaren ska säkerställa att ersättande utsläppsbegränsande an ­
ordningar som är avsedda att monteras på EG-typgodkända fordon som 
omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 715/2007 är 
EG-typgodkända som separata tekniska enheter i den mening som avses 
i artikel 10.2 i direktiv 2007/46/EG och i enlighet med artiklarna 12 och 
13 i och bilaga XIII till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 15  
Katalysatorer och partikelfilter ska betraktas som utsläppsbegränsande 
anordningar vid tillämpningen av denna förordning.  
De tillämpliga kraven ska anses vara uppfyllda om samtliga följande 
villkor är uppfyllda:  
a) Kraven i artikel 13 är uppfyllda.  
b) De ersättande utsläppsbegränsande anordningarna har godkänts i en ­
lighet med Uneceföreskrifter nr 103 (  1 ). 
I det fall som avses i tredje stycket ska artikel 14 också tillämpas.  
2. Ersättande utsläppsbegränsande anordningar i original av en typ 
som omfattas av punkt 2.3 i addendumet till tillägg 4 till bilaga I och 
som är avsedda för montering i ett fordon till vilket det relevanta 
typgodkännandeintyget hänvisar, behöver inte uppfylla kraven i bilaga 
XIII, förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 2.1 och 2.2 i den 
bilagan.  
3. Tillverkaren ska säkerställa att den utsläppsbegränsande anord ­
ningen i original är försedd med identifikationsmärkning.  
4. Den identifikationsmärkning som avses i punkt 3 ska omfatta 
följande:  
a) Fordonstillverkarens eller motortillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar den utsläppsbegrän ­
sande anordningen i original i enlighet med den information som 
avses i punkt 3.2.12.2 i tillägg 3 till bilaga I.  
Artikel 11  
Ansökan om EG-typgodkännande av en typ av ersättande 
utsläppsbegränsande anordning som en separat teknisk enhet  
1. Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna in en ansö ­
kan om EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande an ­
ordning som en separat teknisk enhet.  
Ansökan ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument 
i tillägg 1 till bilaga XIII.  
2. Förutom de krav som anges i punkt 1 ska tillverkaren till den 
tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen lämna föl ­
jande:  
a) Ett eller flera fordon av en typ som godkänts enligt denna förordning 
och som har utrustats med en ny utsläppsbegränsande anordning i 
original.  
b) Ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning.  ▼B 
( 1 ) Föreskrifter nr 103 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för 
Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av ersätt ­
ningskatalysatorer för motordrivna fordon (EUT L 158, 19.6.2007, s. 106).
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 16  
c) Ytterligare ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande 
anordning, om anordningen är avsedd att monteras i ett fordon som 
är utrustat med ett OBD-system.  
3. När det gäller punkt 2 a ska provfordonen väljas av sökanden med 
den tekniska tjänstens medgivande.  
Provfordonen ska uppfylla kraven i avsnitt 3.2 i bilaga 4a till Unece ­
föreskrifter nr 83.  
Provfordonen ska uppfylla samtliga följande krav:  
a) De får inte ha några defekter i sina utsläppsbegränsande system.  
b) Kraftigt slitna eller felfungerande utsläppsrelaterade originaldelar ska 
repareras eller bytas ut.  
c) Provfordonen ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverka ­
rens specifikationer innan utsläppsprovningen genomförs.  
4. När det gäller punkt 2 b och c ska provexemplaret ha en tydligt 
läsbar och outplånlig märkning med sökandens handelsnamn eller va ­
rumärke och handelsbeteckningen.  
5. När det gäller punkt 2 c ska provexemplaret ha försämrats i en ­
lighet med artikel 2.25.  
Artikel 12  
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av en 
ersättande utsläppsbegränsande anordning som en separat teknisk 
enhet  
1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska typgodkännandemyn ­
digheten bevilja EG-typgodkännande för en ersättande utsläppsbegrän ­
sande anordning som separat teknisk enhet och utfärda ett typgodkän ­
nandenummer i enlighet med numreringssystemet i bilaga VII till direk ­
tiv 2007/46/EG.  
Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan typ av ersättande 
utsläppsbegränsande anordning samma nummer.  
Samma typgodkännandenummer får omfatta användningen av typen av 
ersättande utsläppsbegränsande anordning i ett antal olika fordonstyper.  
2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska godkännandemyndigheten ut ­
färda ett EG-typgodkännandeintyg som upprättas i enlighet med mallen 
i tillägg 2 till bilaga XIII.  
3. Om den som ansöker om typgodkännande kan visa för godkän ­
nandemyndigheten eller den tekniska tjänsten att den ersättande ut ­
släppsbegränsande anordningen är av en typ som anges i avsnitt 2.3 i 
addendumet till tillägg 4 till bilaga I, är det inte nödvändigt att kontrol ­
lera att kraven i avsnitt 4 i bilaga XIII är uppfyllda för att ett typgod ­
kännande ska kunna beviljas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 17  
Artikel 13  
Tillgång till OBD-information och information om reparation och 
underhåll av fordonet  
1. Tillverkarna ska införa nödvändiga arrangemang och förfaranden i 
enlighet med artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 715/2007 och 
bilaga XIV till den här förordningen för att se till att fordonets 
OBD-information och reparations- och underhållsinformation är enkelt 
tillgänglig.  
2. Godkännandemyndigheterna får endast bevilja typgodkännande ef ­
ter det att de från tillverkaren tagit emot ett intyg om tillgång till 
OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordo ­
net. 
3. Intyget om tillgång till OBD-information och reparations- och 
underhållsinformation om fordonet ska utgöra bevis på att artikel 6.7 i 
förordning (EG) nr 715/2007 har följts.  
4. Intyget om tillgång till OBD-information och reparations- och 
underhållsinformation om fordonet ska upprättas i enlighet med mallen 
i tillägg 1 till bilaga XIV.  
5. Om OBD-information och reparations- och underhållsinformation 
om fordonet inte är tillgänglig eller inte överensstämmer med artiklarna 
6 och 7 i förordning (EG) nr 715/2007 och bilaga XIV till den här 
förordningen när ansökan om typgodkännande lämnas in, ska tillverka ­
ren lämna den informationen senast sex månader efter dagen för typ ­
godkännande.  
6. Skyldigheten att lämna information inom den period som anges i 
punkt 5 ska endast tillämpas om fordonet släpps ut på marknaden efter 
typgodkännandet.  
Om fordon släpps ut på marknaden mer än sex månader efter typgod ­
kännandet ska informationen tillhandahållas den dag då fordonet släpps 
ut på marknaden.  
7. Godkännandemyndigheten får förutsätta att tillverkaren har infört 
tillfredsställande arrangemang och förfaranden för tillgång till 
OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordo ­
net, på grundval av ett ifyllt intyg om tillgång till OBD-information och 
reparations- och underhållsinformation om fordonet, förutsatt att inga 
klagomål har lämnats och att tillverkaren lämnar denna information 
inom den tid som anges i punkt 5.  
8. Utöver de krav på tillgång till OBD-information som anges i 
avsnitt 4 i bilaga XI ska tillverkaren hålla följande information tillgäng ­
lig för berörda parter:  
a) Information som krävs för att utveckla ersättningskomponenter som 
är kritiska för OBD-systemets korrekta funktion.  
b) Information som krävs för utveckling av generiska diagnosverktyg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 18  
Vid tillämpningen av led a får utveckling av ersättningskomponenter 
inte begränsas av avsaknad av väsentlig information, tekniska krav rö ­
rande felindikationsstrategier om OBD-gränsvärden överskrids eller om 
OBD-systemet inte kan fullgöra de grundläggande OBD-övervaknings ­
kraven enligt denna förordning, särskilda ändringar i hur OBD-infor ­
mationen hanteras för att behandla fordonsdrift på bensin respektive på 
gas separat samt typgodkännande av gasdrivna fordon som innehåller ett 
begränsat antal mindre brister.  
Vid tillämpningen av led b ska, i de fall där tillverkarna använder 
diagnos- och provverktyg i enlighet med standarderna ISO 22900, Mo ­
dular Vehicle Communication Interface (MVCI), och ISO 22901, Open 
Diagnostic Data Exchange (ODX), i sina franchisenät, ODX-filer göras 
tillgängliga för oberoende aktörer via tillverkarens webbplats.  
9. Forumet för tillgång till fordonsinformation (nedan kallat  forumet ). 
Forumet ska överväga huruvida tillgång till information påverkar fram ­
stegen med att minska fordonsstölder och ska lägga fram rekommenda ­
tioner för förbättringar av krav som rör tillgång till information. Särskilt 
ska forumet ge kommissionen råd om införandet av ett förfarande enligt 
vilket ackrediterade organisationer godkänner och auktoriserar obero ­
ende aktörer för att dessa ska få tillgång till information om fordons ­
säkerhet.  
Kommissionen får besluta att sekretessbelägga forumets överläggningar 
och resultat.  
Artikel 14  
Efterlevnad av kraven på tillgång till OBD-information och 
reparations- och underhållsinformation om fordonet  
1. En godkännandemyndighet får när som helst, på eget initiativ, 
efter ett klagomål eller på grundval av en teknisk tjänsts bedömning, 
kontrollera om en tillverkare följer bestämmelserna i förordning (EG) 
nr 715/2007, den här förordningen och villkoren i intyget om tillgång 
till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om 
fordonet.  
2. Om en godkännandemyndighet finner att tillverkaren underlåtit att 
fullgöra sina skyldigheter rörande tillgång till OBD-information och 
reparations- och underhållsinformation om fordonet, ska den godkän ­
nandemyndighet som beviljade det aktuella typgodkännandet vidta 
lämpliga åtgärder för att komma till rätta med situationen.  
3. De åtgärder som avses i punkt 2 får omfatta återkallande eller 
tillfälligt upphävande av typgodkännandet, böter eller andra åtgärder 
som vidtas i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 715/2007.  
4. Godkännandemyndigheten ska genomföra en kontroll att tillverka ­
ren fullgör sina skyldigheter rörande tillgång till OBD-information och 
reparations- och underhållsinformation om fordonet, om en oberoende 
aktör eller en branschorganisation som representerar oberoende aktörer 
lämnar in ett klagomål till godkännandemyndigheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 19  
5. Vid kontrollen får godkännandemyndigheten be en teknisk tjänst 
eller någon annan oberoende expert att bedöma huruvida dessa skyldig ­
heter har fullgjorts.  
Artikel 15  
Övergångsbestämmelser  
1. Till och med den 31 augusti 2017 när det gäller fordon av kate ­
gorierna M  1 , M  2 och fordon av kategori N  1 , klass I, och till och med 
den 31 augusti 2018 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna II 
och III, och fordon av kategori N  2 får tillverkare begära att typgodkän ­
nande beviljas i enlighet med den här förordningen. Om en sådan be ­
gäran inte görs ska förordning (EG) nr 692/2008 tillämpas.  
▼M2 
2. Med verkan från och med den 1 september 2017 när det gäller 
fordon av kategorierna M1 och M2 samt kategori N1, klass I, och från 
och med den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategori N1, 
klasserna II och III, och fordon av kategori N2, ska de nationella myn ­
digheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, 
vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av 
nya fordonstyper som inte uppfyller kraven i denna förordning.  
För nya typgodkännanden som begärs före den 1 september 2019 får, på 
tillverkarens begäran, det förfarande för provning av avdunstnings ­
utsläpp som fastställs i bilaga 7 till Uneceföreskrifter 83 tillämpas i 
stället för förfarandet enligt bilaga VI till denna förordning i syfte att 
bestämma fordonets avdunstningsutsläpp.  
3. Med verkan från och med den 1 september 2018 när det gäller 
fordon av kategorierna M1 och M2 samt kategori N1, klass I, och från 
och med den 1 september 2019 när det gäller fordon av kategori N1, 
klasserna II och III, och fordon av kategori N2, ska de nationella myn ­
digheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, 
när det gäller nya fordon som inte uppfyller kraven i denna förordning 
betrakta intyg om överensstämmelse som inte längre giltiga vid tillämp ­
ningen av artikel 26 i direktiv 2007/46/EG, och ska förbjuda registre ­
ring, försäljning och ibruktagande av sådana fordon.  
För nya fordon som registreras före den 1 september 2019 får, på till ­
verkarens begäran, det förfarande för provning av avdunstningsutsläpp 
som fastställs i bilaga 7 till Uneceföreskrifter 83 tillämpas i stället för 
förfarandet enligt bilaga VI till denna förordning i syfte att bestämma 
fordonets avdunstningsutsläpp.  
▼B 
4. Fram till tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 i förord- 
ning (EG) nr 715/2007 vad gäller nya fordonstyper och fyra år efter de 
datum som anges i artikel 10.5 i den förordningen vad gäller nya fordon 
ska följande bestämmelser gälla:  
▼M1 
a) Kraven i punkt 2.1 i bilaga IIIA, med undantag av kraven avseende 
partikelantal, ska inte tillämpas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 20  
b) Kraven i bilaga IIIA förutom punkt 2.1, inbegripet kraven när det 
gäller de RDE-provningar som ska utföras och de data som ska 
registreras och göras tillgängliga, ska endast tillämpas vid nya typ ­
godkännanden som beviljats i enlighet med förordning (EG) 
nr 715/2007 från och med den 27 juli 2017.  
c) Kraven i bilaga IIIA ska inte tillämpas på typgodkännanden som 
beviljas tillverkare av fordon i små serier.  
d) Om kraven i tilläggen 5 och 6 till bilaga IIIA endast är uppfyllda för 
en av de två metoder för datautvärdering som beskrivs i de tilläggen 
ska en ytterligare RDE-provning utföras.  
Om kraven återigen är uppfyllda endast för en metod ska analysen 
av fullständighet och normalitet registreras för båda metoderna och 
den beräkning som föreskrivs i punkt 9.3 i bilaga IIIA får begränsas 
till den metod som leder till att kraven på fullständighet och norma ­
litet uppfylls. Data från både RDE-provningen och analysen av full ­
ständighet och normalitet ska registreras och göras tillgängliga för en 
undersökning av skillnaden mellan resultaten av de två metoderna 
för datautvärdering.  
e) Effekten vid hjulen på provfordonet ska bestämmas antingen genom 
mätning av vridmomentet i hjulnavet eller från CO  2 -massflödet med 
hjälp av Velines i enlighet med punkt 4 i tillägg 6 till bilaga IIIA.  
▼M1 
Om ett fordon har typgodkänts i enlighet med kraven i förordning (EG) 
nr 715/2007 och dess genomförandelagstiftning före den 1 september 
2017, för fordon av kategori M och kategori N1 klass I, eller före den 
1 september 2018 för fordon av kategori N1 klass II och III och kate ­
gori N2, ska det inte betraktas som tillhörande en ny typ vid tillämp ­
ningen av första stycket. Detsamma ska också gälla om nya typer ska ­
pas utifrån den ursprungliga typen beroende på tillämpningen av den 
nya definitionen av typ i artikel 2.1 i denna förordning. I dessa fall ska 
tillämpningen av detta stycke anges i avsnitt II.5 Anmärkningar i EG- 
typgodkännandeintyget som fastställs i tillägg 4 till bilaga I till förord ­
ning (EU) 2017/1151, inklusive en hänvisning till det föregående typ ­
godkännandet.  
▼B 
5. Fram till 8 år efter de datum som anges i artikel 10.4 i förord- 
ning (EG) nr 715/2007 ska  
▼M2 
a) typ 1/I-provningar som genomförts i enlighet med bilaga III till 
förordning (EG) nr 692/2008 fram till 3 år efter de datum som anges 
i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 erkännas av godkän ­
nandemyndigheten i syfte att åstadkomma försämrade eller defekta 
komponenter för att simulera fel för bedömning av kraven i bilaga 
XI till den här förordningen,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 21  
b) förfaranden som utförs i enlighet med avsnitt 3.13 i bilaga III till 
förordning (EG) nr 692/2008 fram till 3 år efter de datum som anges 
i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 godkännas av godkän ­
nandemyndigheten för att uppfylla kraven i punkt 1.1 andra stycket i 
tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga XXI till den här förordningen,  
▼M2 
c) demonstrationsprovningar av hållbarhet, om den första typ 1/I-prov ­
ningen genomfördes och avslutades i enlighet med bilaga VII till 
förordning (EG) nr 692/2008 fram till 3 år efter de datum som anges 
i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007, erkännas av godkän ­
nandemyndigheterna som ekvivalenta för att uppfylla kraven i bilaga 
VII till den här förordningen.  
▼B 
6. I syfte att säkerställa en rättvis behandling av befintliga typgod ­
kännanden ska kommissionen undersöka följderna av kapitel V i direk ­
tiv 2007/46/EG för tillämpningen av denna förordning.  
▼M1 
7. Till och med 5 år och 4 månader efter de datum som anges i 
artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska kraven i punkt 
2.1 i bilaga IIIA inte tillämpas på typgodkännanden avseende utsläpp 
som beviljas enligt förordning (EG) nr 715/2007 till tillverkare av for ­
don i små serier enligt definitionen i artikel 2.32. Under perioden mellan 
3 år efter och 5 år och 4 månader efter de datum som anges i artikel 10.4 
och mellan 4 år efter och 5 år och 4 månader efter de datum som anges 
i artikel 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska tillverkare av fordon i 
små serier övervaka och rapportera RDE-värden från sina fordon.  
▼B 
Artikel 16  
Ändringar av direktiv 2007/46/EG  
Direktiv 2007/46/EG ska ändras i enlighet med bilaga XVIII till denna 
förordning.  
Artikel 17  
Ändringar av förordning (EG) nr 692/2008  
Förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande sätt:  
1. Artikel 6.1 ska ersättas med följande:  
”1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska godkännandemyn ­
digheten bevilja EG-typgodkännande och utfärda ett typgodkännan ­
denummer i enlighet med numreringssystemet i bilaga VII till direk ­
tiv 2007/46/EG.  
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII 
till direktiv 2007/46/EG ska avsnitt 3 i typgodkännandenumret ut ­
formas i enlighet med tillägg 6 till bilaga I till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 22  
En godkännandemyndighet får inte tilldela en annan fordonstyp 
samma nummer.  
Kraven i förordning (EG) nr 715/2007 ska anses vara uppfyllda om 
samtliga följande villkor är uppfyllda:  
a) Kraven i artikel 3.10 i den här förordningen är uppfyllda.  
b) Kraven i artikel 13 i den här förordningen är uppfyllda.  
c) Fordonet har godkänts enligt Uneceföreskrifter nr 83, ändrings ­
serie 07; Uneceföreskrifter nr 85 och dess supplement; Unece ­
föreskrifter nr 101, revision 3 (innefattar ändringsserie 01 och 
dess supplement) och, för fordon med kompressionständning, 
Uneceföreskrifter nr 24, del III, ändringsserie 03.  
d) Kraven i artikel 5.11 och 5.12 är uppfyllda.”  
2. Följande artikel ska läggas till som artikel 16a:  
”Artikel 16a  
Övergångsbestämmelser  
Med verkan från den 1 september 2017 när det gäller fordon av 
kategorierna M  1 , M  2 och fordon av kategori N  1 , klass I, och från 
den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna 
II och III, och fordon av kategori N  2 ska denna förordning endast 
tillämpas för att bedöma följande krav för fordon som typgodkänts 
enligt denna förordning före de datumen:  
a) Produktionsöverensstämmelse i enlighet med artikel 8.  
b) Överensstämmelse i drift i enlighet med artikel 9.  
c) Tillgång till OBD-information och information om reparation och 
underhåll av fordonet i enlighet med artikel 13.  
Denna förordning ska också gälla för tillämpningen av det korrela ­
tionsförfarande som anges i kommissionens genomförandeförord ­
ningar (EU) 2017/1152 (*) och (EU) 2017/1153 (**).  
___________  
(*) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1152 av 
den 2 juni 2017 om fastställande av en metod för bestämning 
av de nödvändiga korrelationsparametrarna för att återspegla 
ändringen av det föreskrivna provningsförfarandet med avse ­
ende på lätta nyttofordon och om ändring av genomförandeför ­
ordning (EU) nr 293/2012 (se sidan 644 i detta nummer av 
EUT).  
(**) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1153 av 
den 2 juni 2017 om fastställande av en metod för bestämning 
av de nödvändiga korrelationsparametrarna för att återspegla 
ändringen av det föreskrivna provningsförfarandet och om änd ­
ring av förordning (EU) nr 1014/2010 (se sidan 679 i detta 
nummer av EUT).”  
3. Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga XVII till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 23  
Artikel 18  
Ändringar av kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012  ( 1 ) 
I förordning (EU) nr 1230/2012 ska artikel 2.5 ersättas med följande:  
”5. tilläggsutrustningens vikt : den högsta vikten av de kombinatio ­
ner av utrustning som kan monteras på fordonet i tillägg till 
standardutrustningen, i enlighet med tillverkarens specifikatio ­
ner.”  
▼M1 
Artikel 18a  
Hybridfordon och laddhybridfordon  
Kommissionen ska utarbeta en reviderad metod för att införa en stabil 
och fullständig utvärderingsmetod för hybridfordon och laddhybridfor ­
don i syfte att säkerställa att deras RDE-värden är direkt jämförbara med 
dem hos konventionella fordon med målet att lägga fram denna metod 
vid nästa ändring av denna förordning.  
▼B 
Artikel 19  
Upphävande  
Förordning (EG) nr 692/2008 ska upphöra att gälla den 1 januari 2022.  
Artikel 20  
Ikraftträdande och tillämpning  
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har 
offentliggjorts i  Europeiska unionens officiella tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater.  ▼B 
( 1 ) Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 december 2012 om 
genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 
661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och mått för motor ­
fordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av Europaparlamen ­
tets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L 353, 21.12.2012, s. 31).
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 24  
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR 
BILAGA I  Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande  
Tillägg 1  Kontroll av produktionsöverensstämmelse för typ 
1-provning – statistisk metod  
Tillägg 2  Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för 
elfordon  
Tillägg 3  Mall för informationsdokument  
Tillägg 3a  Utvidgat dokumentationsmaterial  
Tillägg 4  Mall för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 5  Information om fordonets OBD-system  
Tillägg 6  Numreringssystem för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 7  Tillverkarens intyg om överensstämmelse med krav på 
OBD-prestanda i drift  
Tillägg 8a  Mall för provningsrapport för typ 1-provning (inklusive 
ATCT) med minimirapporteringskrav  
Bilaga för CO  2 MPASS-rapportering  
Tillägg 8b  Mall för provningsrapport för vägmotståndsprovning 
med minimirapporteringskrav  
Tillägg 8c  Mall för provningsformulär  
BILAGA II  Överensstämmelse i drift  
Tillägg 1  Kontroll av överensstämmelse i drift  
Tillägg 2  Statistiskt förfarande för avgasutsläpp vid provning av 
överensstämmelse i drift  
Tillägg 3  Ansvar för överensstämmelse i drift  
BILAGA IIIA  Utsläpp vid verklig körning (RDE)  
Tillägg 1  Förfarande för provning av fordonsutsläpp med ett om ­
bordsystem för utsläppsmätning (PEMS)  
Tillägg 2  Specifikationer för och kalibrering av PEMS-kom ­
ponenter och signaler  
Tillägg 3  Validering av PEMS och icke-spårbart avgasmassflöde  
Tillägg 4  Fastställande av utsläpp  
Tillägg 5  Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och be ­
räkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med me ­
tod 1 (Fönster med glidande medelvärde)  
Tillägg 6  Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och be ­
räkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med me ­
tod 2 (Indelning i effektklasser)  
Tillägg 7  Urval av fordon för PEMS-provning vid det inledande 
typgodkännandet  
Tillägg 7a  Kontroll av total trippdynamik  
Tillägg 7b  Förfarande för att fastställa den sammanlagda positiva 
höjdökningen under en PEMS-tripp  
Tillägg 7c  Kontroll av trippförhållanden och beräkning av de slut ­
liga RDE-utsläppsresultaten för externt laddbara hybri ­
delfordon  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 25  
Tillägg 8  Krav på datautbyte och rapportering  
Tillägg 9  Tillverkarens intyg om överensstämmelse  
BILAGA IV  Utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för 
trafikduglighet  
Tillägg 1  Mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal 
(typ 2-provning)  
Tillägg 2  Mätning av röktäthet  
BILAGA V  Kontroll av vevhusgasutsläpp (typ 3-provning)  
BILAGA VI  Bestämning av avdunstningsutsläpp (typ 4-provning)  
BILAGA VII  Kontroll av de utsläppsbegränsande anordningarnas 
hållbarhet (typ 5-provning)  
Tillägg 1  Standardcykel i provbänk ( Standard Bench Cycle, 
SBC) 
Tillägg 2  Standarddieselcykel i provbänk ( Standard Diesel Bench 
Cycle, SDBC ) 
Tillägg 3  Standardcykel på väg ( Standard Road Cycle, SRC ) 
BILAGA VIII  Kontroll av genomsnittliga avgasutsläpp vid låga om ­
givningstemperaturer (typ 6-provning)  
BILAGA IX  Specifikationer för referensbränslen  
BILAGA X  Ej tilldelad  
BILAGA XI  Omborddiagnos (OBD-system) för motorfordon  
Tillägg 1  Funktionella aspekter av OBD-system  
Tillägg 2  Fordonsfamiljens väsentliga egenskaper  
BILAGA XII  Typgodkännande av fordon utrustade med miljöinnova ­
tioner och bestämning av CO  2 -utsläpp från och bräns ­
leförbrukning för fordon av kategori N  1 som lämnats in 
för etappvis typgodkännande  
BILAGA XIII  EG-typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande 
anordningar som separat teknisk enhet  
Tillägg 1  Mall för informationsdokument  
Tillägg 2  Mall för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 3  Exempel på EG-typgodkännandemärken  
BILAGA XIV  Tillgång till OBD-information och information om re ­
paration och underhåll av fordonet  
Tillägg 1  Intyg  
BILAGA XV  Ej tilldelad  
BILAGA XVI  Krav för fordon som använder reagens i systemet för 
efterbehandling av avgaser  
BILAGA XVII  Ändringar av förordning (EG) nr 692/2008  
BILAGA XVIII  Ändringar av direktiv 2007/46/EG  
BILAGA XIX  Ändringar av förordning (EU) nr 1230/2012  
BILAGA XX  Mätning av nettomotoreffekt  
BILAGA XXI  Förfaranden för typ 1-utsläppsprovning  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 26  
BILAGA I  
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE  
1. KOMPLETTERANDE KRAV FÖR BEVILJANDE AV EG-TYPGOD ­
KÄNNANDE  
1.1 Kompletterande krav för gasdrivna en- och tvåbränslefordon  
1.1.1 De kompletterande kraven för beviljande av typgodkännande av gas ­
drivna en- och tvåbränslefordon ska vara de som anges i avsnitten 1, 2 
och 3 och tilläggen 1 och 2 till bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83, 
med de undantag som anges nedan.  
1.1.2 Hänvisningen i punkterna 3.1.2 och 3.1.4 i bilaga 12 till Uneces före ­
skrifter nr 83 till referensbränslen i bilaga 10a ska betraktas som en 
hänvisning till de berörda specifikationerna för referensbränslen i avsnitt 
A i bilaga IX till denna förordning.  
1.2 Kompletterande krav för flexbränslefordon  
De kompletterande kraven för beviljande av typgodkännande av flex ­
bränslefordon ska vara de som anges i punkt 4.9 i Uneces föreskrifter 
nr 83.  
2. KOMPLETTERANDE TEKNISKA KRAV OCH PROVNINGAR  
2.1 Tillverkare av fordon i små serier  
2.1.1 Förteckning över rättsakter som avses i artikel 3.3.  
Rättsakt  Krav  
California Code of Regulations, 
avdelning 13, paragraferna 1961(a) 
och 1961(b)(1)(C)(1), tillämpliga 
på fordon av årsmodell 2001 och 
senare, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 
1976 och 1975, offentliggjorda 
av Barclay’s Publishing.  Typgodkännandet ska ha beviljats 
enligt de kaliforniska föreskrifter 
som är tillämpliga på den senaste 
årsmodellen av lätt fordon.  
2.2 Inlopp till bränsletankar  
2.2.1 Kraven på inlopp till bränsletankar ska vara de som anges i punkterna 
5.4.1 och 5.4.2 i bilaga XXI och i punkt 2.2.2.  
2.2.2 Åtgärder ska vidtas för att förebygga alltför stora avdunstningsutsläpp 
och bränslespill som orsakas av att tanklocket saknas. Detta får uppnås 
på något av följande sätt:  
a) Tanklocket öppnas och stängs automatiskt och kan inte avlägsnas.  
b) Konstruktionsegenskaper som hindrar alltför stora avdunstnings ­
utsläpp när tanklock saknas.  
c) Någon annan åtgärd som ger samma effekt. Exempel på detta kan 
vara ett fastsatt eller fastkedjat tanklock eller ett lock där samma 
nyckel används som för fordonets tändning. I detta fall får nyckeln 
endast kunna avlägsnas från tanklocket när detta är låst.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 27  
2.3 Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system  
2.3.1 Bestämmelserna om säkerhet för elektroniska system ska vara de som 
anges i punkt 5.5 i bilaga XXI och i punkterna 2.3.2 och 2.3.3.  
2.3.2 För mekaniska bränsleinsprutningspumpar som monterats i en kompres ­
sionständningsmotor ska tillverkarna vidta lämpliga åtgärder för att 
skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulering 
då fordonet är i drift.  
2.3.3 Tillverkarna ska på ett effektivt sätt avskräcka omprogrammering av 
vägmätarställningar i nätet ombord, i alla styrenheter för framdrivnings ­
systemet samt i sändaren för fjärrdatautbyte i förekommande fall. Till ­
verkarna ska inkludera systematiska strategier mot manipulation och 
skrivskydda funktioner för att skydda vägmätarställningens integritet. 
Godkännandemyndigheten ska godkänna metoder som ger en tillräcklig 
skyddsnivå mot manipulering.  
2.4 Tillämpliga provningar  
2.4.1 I figur I.2.4 visas de provningar som krävs för typgodkännande av ett 
fordon. De specifika provningsförfarandena beskrivs i bilagorna II, IIIA, 
IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX och XXI.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 28
 Figur I.2.4  
Tillämplighet av provningskrav för typgodkännande och utökningar  
Fordonskategori  Fordon med gnisttändning, inklusive hybridfordon (1 ) Fordon med 
kompressions ­
tändning, inklu ­
sive hybridfor ­
don Fordon med 
endast eldrift  Vätgasfordon 
med bränslecel ­
ler 
Enbränslefordon  Tvåbränslefordon (3 ) Flexbränslefor ­
don (3 ) 
Referensbränsle  
Bensin 
(E10)  Motor­
gas 
(LPG)  Naturgas/bio ­
metan  Vätgas 
(förbrän­
nings­
motor)  Bensin (E10)  Bensin (E10)  Bensin (E10)  Bensin (E10)  
Diesel 
(B7) (5 ) — Vätgas (bräns ­
lecell)  
Motorgas (LPG)  Naturgas/bio ­
metan  Vätgas (förbrän ­
ningsmotor) (4 ) Etanol 
(E85)  
Gasformiga föroreningar 
(typ 1-provning)  Ja Ja  Ja  Ja (4 ) Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Partikelmassa 
(typ 1-provning)  Ja (2 ) —  —  —  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Partikelantal  
Ja (2 ) —  —  —  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(endast bensin)  Ja (2 ) 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Gasformiga föroreningar, 
RDE (typ 1A-provning)  Ja Ja  Ja  Ja (4 ) Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Partikelantal, RDE (typ 1A- 
provning)  Ja (2 ) —  —  —  Ja 
(båda bräns ­
lena) (2 ) Ja 
(båda bräns ­
lena) (2 ) Ja 
(båda bräns ­
lena) (2 ) Ja 
(båda bräns ­
lena) (2 ) Ja —  —  
Tomgångsutsläpp 
(typ 2-provning)  Ja Ja  Ja  —  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(båda bränslena)  — —  —  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 29
 Fordonskategori  Fordon med gnisttändning, inklusive hybridfordon (1 ) Fordon med 
kompressions ­
tändning, inklu ­
sive hybridfor ­
don Fordon med 
endast eldrift  Vätgasfordon 
med bränslecel ­
ler 
Enbränslefordon  Tvåbränslefordon (3 ) Flexbränslefor ­
don (3 ) 
Vevhusutsläpp 
(typ 3-provning)  Ja Ja  Ja  —  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  — —  —  
Avdunstningsutsläpp 
(typ 4-provning)  Ja —  —  —  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  — —  —  
Hållbarhet 
(typ 5-provning)  Ja Ja  Ja  Ja  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja —  —  
Utsläpp vid låga tempera ­
turer 
(typ 6-provning)  Ja —  —  —  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(endast bensin)  Ja 
(båda bränslena)  — —  —  
Överensstämmelse i drift  
Ja Ja  Ja  Ja  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Omborddiagnos  Ja Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  —  —  
Koldioxidutsläpp, bränsleför ­
brukning, elenergiförbruk ­
ning och elektrisk räckvidd  Ja Ja  Ja  Ja  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja Ja  Ja  
Röktäthet  — —  —  —  —  —  —  —  Ja  —  —  
Motoreffekt  Ja Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  
(1 ) Särskilda provningsförfaranden för vätgasfordon och flexbränslefordon för biodiesel kommer att fastställas senare. 
(2 ) Gränsvärden för partikelmassa och partikelantal och respektive mätförfaranden är bara tillämpliga på fordon med motorer med d irektinsprutning. 
(3 ) När ett tvåbränslefordon kombineras med ett flexbränslefordon är båda provningskraven tillämpliga. 
(4 ) Endast NO  x-utsläpp ska fastställas när fordonet drivs med vätgas. 
(5 ) Ytterligare krav för biodiesel kommer att anges senare.  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 30  
3. UTÖKNINGAR AV TYPGODKÄNNANDEN  
3.1 Utökningar för avgasutsläpp (typ 1- och typ 2-provningar)  
3.1.1 Typgodkännandet ska utökas till att omfatta fordon som uppfyller kri ­
terierna i artikel 2.1.  
3.1.2 Fordon med periodiskt regenererande system  
För Ki-provningar som utförts enligt tillägg 1 till underbilaga VI till 
bilaga XXI (WLTP) ska typgodkännandet utökas till att omfatta fordon 
som uppfyller kriterierna i punkt 5.9 i bilaga XXI.  
För Ki-provningar som utförts enligt bilaga 13 till Uneces föreskrifter 
nr 83 (NEDC) ska typgodkännandet utökas till att omfatta fordon enligt 
kraven i avsnitt 3.1.4 i bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008.  
3.2 Utökningar för avdunstningsutsläpp (typ 4-provning)  
3.2.1 Typgodkännandet ska utökas till fordon som är utrustade med ett be ­
gränsande system för avdunstningsutsläpp som uppfyller följande vill ­
kor: 
3.2.1.1 Den grundläggande principen för bränsle-/lufttillförsel (t.ex. enpunktsin ­
sprutning) är densamma.  
3.2.1.2 Bränsletankens form och materialet i bränsletanken och i slangarna för 
flytande bränsle är desamma.  
3.2.1.3 Det med avseende på tvärsnitt och ungefärlig slanglängd ogynnsam ­
maste fordonet ska provas. Huruvida icke identiska ång-/vätskesepara ­
torer ska godtas avgörs av den tekniska tjänst som ansvarar för typgod ­
kännandeprovningarna.  
3.2.1.4 Bränsletankens volym avviker inte med mer än ± 10 %.  
3.2.1.5 Inställningen för bränsletankens övertrycksventil är densamma.  
3.2.1.6 Metoden för lagring av bränsleånga är densamma, dvs. separatorns form 
och volym, lagringsmedium, luftrenare (om sådan används för begräns ­
ning av avdunstningsutsläpp) osv.  
3.2.1.7 Metoden för att återvinna den lagrade ångan är densamma (t. ex. luftflö ­
de, startpunkt eller återvunnen volym under konditioneringscykeln).  
3.2.1.8 Metoden för försegling och avluftning av bränsletillförselsystemet är 
identisk.  
3.2.2 Typgodkännandet ska utökas till fordon med  
3.2.2.1 olika motorstorlekar,  
3.2.2.2 olika motoreffekter,  
3.2.2.3 automatisk och manuell växellåda,  
3.2.2.4 två- och fyrhjulsdrift,  
3.2.2.5 olika karosseriutformningar och  
3.2.2.6 olika hjul- och däcksstorlek.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 31  
3.3 Utökningar för de utsläppsbegränsande anordningarnas hållbarhet 
(typ 5-provning)  
3.3.1 Typgodkännandet ska utökas till olika fordonstyper förutsatt att fordo ­
nets, motorns eller det utsläppsbegränsande systemets nedanstående pa ­
rametrar är identiska eller ligger inom angivna toleranser:  
3.3.1.1 Fordon:  
Tröghetskategori: två tröghetskategorier omedelbart över och alla kate ­
gorier under.  
Totalt vägmotstånd vid 80 km/h: + 5 % över och alla värden under.  
3.3.1.2 Motor  
a) motorns cylindervolym (± 15 %),  
b) antal ventiler och ventilstyrning,  
c) bränslesystem,  
d) typ av kylsystem,  
e) förbränningsprocess.  
3.3.1.3 Parametrar för det föroreningsbegränsande systemet  
a) Katalysatorer och partikelfilter:  
antal katalysatorer, filter och element,  
katalysatorernas och filtrens storlek (monolitvolym ± 10 %),  
typ av katalys (oxidation, trevägs, mager NO  x -fälla, SCR, mager 
NO  x -katalysator osv.),  
mängd ädelmetall (samma eller större),  
typ och andel ädelmetall (± 15 %),  
substrat (struktur och material),  
celltäthet, och  
temperaturvariation på högst 50 K vid katalysatorns inlopp eller 
filtret. Denna temperaturvariation ska kontrolleras under stabila för ­
hållanden vid en fordonshastighet av 120 km/h och med belastnings ­
inställning för typ 1-provning.  
b) Luftinsprutning:  
med eller utan,  
typ (pulserande luft, luftpumpar osv.).  
c) Avgasåterföring (EGR):  
med eller utan,  
typ (kyld eller inte kyld, aktiv eller passiv, högtryck eller lågtryck).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 32  
3.3.1.4 Hållbarhetsprovningen får genomföras med användning av ett fordon 
vars karossutformning, växellåda (automatisk eller manuell) och hjul- 
eller däcksstorlek avviker från den fordonstyp för vilken typgodkän ­
nande söks.  
3.4 Utökningar för omborddiagnos  
3.4.1 Typgodkännandet ska utökas till olika fordon med identiska motorer 
och utsläppsbegränsande system enligt definitionen i tillägg 2 till bilaga 
XI. Typgodkännandet ska utökas utan beaktande av följande fordons ­
egenskaper:  
a) motortillbehör,  
b) däck,  
c) ekvivalent tröghet,  
d) kylsystem,  
e) totalt utväxlingsförhållande,  
f) utväxlingstyp och  
g) karosserityp.  
3.5 Utökningar för provning vid låg temperatur (typ 6-provning)  
3.5.1 Fordon med olika referensvikter  
3.5.1.1 Typgodkännandet får endast utökas till fordon vilkas referensvikt är 
sådan att den ekvivalenta tröghet som ska användas är de närmaste 
två större eller varje mindre.  
3.5.1.2 För fordon av kategori N får godkännandet endast utökas till fordon 
med en lägre referensvikt, om utsläppen från det redan godkända for ­
donet ligger inom de föreskrivna gränsvärdena för det fordon som 
ansökan om utökning av godkännandet avser.  
3.5.2 Fordon med olika totala utväxlingsförhållanden  
3.5.2.1 Typgodkännandet får utökas till fordon med olika utväxlingsförhållan ­
den endast om vissa villkor är uppfyllda.  
3.5.2.2 För att avgöra huruvida typgodkännandet kan utökas ska för var och en 
av de utväxlingsförhållanden som används i typ 6-provningen förhål ­
landet 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
bestämmas, där, vid ett motorvarvtal av 1 000 min  –1 , V  1 är den god ­
kända fordonstypens hastighet och V  2 är hastigheten för den fordonstyp 
för vilken utökning av godkännandet begärs.  
3.5.2.3 Om E ≤ 8 % för varje utväxlingsförhållande ska utökningen beviljas 
utan att typ 6-provningen behöver upprepas.  
3.5.2.4 Om E > 8 % för minst ett utväxlingsförhållande och E ≤ 13 % för varje 
utväxlingsförhållande ska typ 6-provningen upprepas. Provningarna får 
utföras i ett laboratorium som tillverkaren väljer, förutsatt att den tek ­
niska tjänsten medger detta. Provningsrapporten ska sändas till den 
tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 33  
3.5.3 Fordon med olika referensvikter och utväxlingsförhållanden  
Typgodkännandet ska utökas till fordon med olika referensvikter och 
utväxlingsförhållanden förutsatt att samtliga villkor i punkterna 3.5.1 
och 3.5.2 är uppfyllda.  
4. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE  
4.1 Inledning  
4.1.1 Varje fordon som tillverkas i enlighet med ett typgodkännande enligt 
denna förordning ska tillverkas så att det överensstämmer med kraven 
för typgodkännande i denna förordning. Tillverkaren ska införa lämp ­
liga rutiner och dokumenterade kontrollplaner och med bestämda mel ­
lanrum som anges i denna förordning utföra nödvändiga provningar av 
utsläpp och OBD-system för att kontrollera fortsatt överensstämmelse 
med den godkända typen. Godkännandemyndigheten ska kontrollera 
och godkänna tillverkarens rutiner och kontrollplaner och utföra kon ­
troller och genomföra provningar av utsläpp och OBD-system med 
bestämda mellanrum, som anges i denna förordning, i tillverkarens 
lokaler, inklusive tillverknings- och provningsanläggningar, som en 
del av de kontroller för produktionsöverenstämmelse och fortsatt över ­
ensstämmelse som beskrivs i bilaga X i direktiv 2007/46/EG.  
4.1.2 Tillverkaren ska kontrollera produktionsöverensstämmelsen genom 
provning av utsläpp av förorenande ämnen (som anges i tabell 2 i bilaga 
I till förordning (EG) nr 715/2007) koldioxid (tillsammans med mätning 
av förbrukning av elenergi), vevhusgaser och avdunstningsutsläpp samt 
OBD-systemet. Kontrollen ska därför omfatta provningar av typerna 1, 
3 och 4 samt OBD-provningen, enligt beskrivningen i avsnitt 2.4 i 
denna bilaga och i de tillämpliga bilagor som anges där. De särskilda 
förfarandena för produktionsöverensstämmelse anges i avsnitten 4.2–4.7 
och tilläggen 1 och 2.  
4.1.3 När det gäller tillverkarens kontroll av produktionsöverensstämmelse 
avses med  familj  CO  2 -interpoleringsfamilj för provningar av typerna 1 
och 3 och inkluderar för typ 4-provningen de utökningar som beskrivs i 
punkt 3.2 i denna bilaga och för OBD-provningarna OBD-familjen med 
de utökningar som beskrivs i punkt 3.3 i denna bilaga.  
4.1.4 Frekvensen för tillverkarens produktkontroll ska grunda sig på en risk ­
bedömning som överensstämmer med den internationella standarden 
ISO 31000:2009 – Riskhantering – Principer och riktlinjer, och åtmin ­
stone för typ 1 ha en minsta frekvens av en kontroll per 5 000 till ­
verkade fordon per familj eller en gång per år, beroende på vilket som 
inträffar först.  
4.1.5 Den godkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när 
som helst kontrollera de metoder för produktionsöverensstämmelse som 
används på varje tillverkningsanläggning.  
Vid tillämpningen av denna förordning ska godkännandemyndigheten 
utföra kontroller av tillverkarens rutiner och dokumenterade kontroll ­
planer i tillverkarens lokaler på grundval av en riskbedömning som 
överensstämmer med den internationella standarden ISO 31000:2009 
– Riskhantering – Principer och riktlinjer och, i samtliga fall, minst 
en gång per år.  
Om godkännandemyndigheten inte är nöjd med tillverkarens kontroll ­
förfarande ska direkt fysisk provning utföras på serietillverkade fordon 
enligt beskrivningen i avsnitten 4.2–4.9.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 34  
4.1.6 Den normala frekvensen för kontroller med fysisk provning av godkän ­
nandemyndigheten ska grundas på resultaten av tillverkarens kontroll ­
förfarande enligt en riskbedömningsmetod och i samtliga fall med en 
minsta frekvens av en kontrollprovning per tre år. Godkännandemyn ­
digheten ska utföra dessa fysiska provningar av utsläpp och 
OBD-provningar på serietillverkade fordon enligt beskrivningen i av ­
snitten 4.2–4.9.  
Om tillverkaren utför de fysiska provningarna ska godkännandemyndig ­
heten bevittna provningarna på tillverkarens anläggning.  
4.1.7 Godkännandemyndigheten ska rapportera resultaten av alla kontroller 
och fysiska provningar som utförts för att kontrollera överensstämmel ­
sen hos tillverkarna och bevara dessa i minst 10 år. Dessa rapporter bör 
vara tillgängliga för andra typgodkännandemyndigheter och Europeiska 
kommissionen på begäran.  
4.1.8 Vid bristande överensstämmelse ska artikel 30 i direktiv 2007/46/EG 
tillämpas.  
4.2 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 1-provning  
4.2.1 Typ 1-provningen ska utföras på ett serietillverkat fordon som är god ­
känd som ingående i den CO  2 -interpoleringsfamilj som anges i typgod ­
kännandeintyget. Överensstämmelse för föroreningar ska kontrolleras 
mot de gränsvärden som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning 
(EG) nr 715/2007. När det gäller koldioxidutsläpp ska gränsvärdet 
vara det värde som angetts av tillverkaren för det utvalda fordonet i 
enlighet med den interpoleringsmetod som anges i underbilaga 7 till 
bilaga XXI. Interpoleringsberäkningen ska verifieras av godkännande ­
myndigheten.  
4.2.2 Ett urval av tre fordon ska slumpvis tas ur familjen. Efter godkännan ­
demyndighetens urval får tillverkaren inte göra någon ändring på de 
valda fordonen.  
4.2.2.1 Urvalet får endast omfatta fullbordade serietillverkade fordon som har 
körts högst 80 km och dessa fordon ska hänvisas till som noll-km- 
fordon vid kontroll av överensstämmelse med typ 1-provning. Fordonet 
ska provas enligt tillämplig WLTP-provningscykel enligt bilaga XXI till 
denna förordning utan hinder av kraven på upprepningar av provningar 
eller km för fordon. Provningsresultaten ska vara värdena efter det att 
alla korrigeringar enligt denna förordning tillämpas.  
4.2.3 Den statistiska metoden för att beräkna provningskriterierna beskrivs i 
tillägg 1.  
Produktionen av en familj ska anses inte överensstämma när ett beslut 
om underkännande fattats för en eller flera föroreningar och koldiox ­
idvärden enligt provningskriterierna i tillägg 1.  
Produktionen av en familj ska anses överensstämma när ett beslut om 
godkännande fattats för samtliga föroreningar och koldioxidvärden en ­
ligt provningskriterierna i tillägg 1.  
När ett beslut om godkännande fattats för en förorening får det beslutet 
inte ändras genom någon ytterligare provning för att fatta beslut om 
andra föroreningar och koldioxidvärden.  
Om ett godkännande inte uppnås för samtliga föroreningar och koldiox ­
idvärden ska en provning utföras på ett annat fordon, upp till högst 16 
fordon, och det förfarande som beskrivs i tillägg 1 för godkännande 
eller underkännande ska upprepas (se figur I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 35  
Figur I.4.2
  
4.2.4 På tillverkarens begäran och efter medgivande av godkännandemyndig ­
heten, får provningar utföras på ett fordon i familjen med högst 
15 000 km för att fastställa uppmätta utvecklingskoefficienter EvC för 
föroreningar/koldioxid för varje familj. Inkörningen ska utföras av till ­
verkaren, som inte får göra några ändringar på dessa fordon.  
4.2.4.1 I syfte att fastställa en uppmätt utvecklingskoefficient med ett inkört 
fordon ska följande förfarande tillämpas:  
a) Föroreningarna/koldioxiden ska mätas vid en körsträcka på högst 
80 km och vid  x km på det först provade fordonet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 36  
b) Föroreningarnas/koldioxidens utvecklingskoefficient (EvC) mellan 
80 och  x km ska beräknas enligt följande:  
EvC  meas ¼ värden vid  x km=värden vid 80 km  
c) De andra fordonen i interpoleringsfamiljen får inte vara inkörda, men 
deras utsläpp/elenergiförbrukning/koldioxid vid noll km ska multi ­
pliceras med det först inkörda fordonets utvecklingskoefficient. I så 
fall ska följande värden användas för provning enligt tillägg 1:  
i) Värdena vid  x km för det första fordonet.  
ii) Värdena vid noll km multiplicerade med utvecklingskoefficienten 
för de övriga fordonen.  
4.2.4.2 Alla dessa provningar ska utföras med ett marknadsbränsle. På tillver ­
karens begäran får dock de referensbränslen som beskrivs i bilaga IX 
användas.  
4.2.4.3 Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse avseende koldioxid får 
fordonstillverkaren, som alternativ till förfarandet i avsnitt 4.2.4.1, an ­
vända en fast utvecklingskoefficient (EvC) på 0,98 och multiplicera alla 
koldioxidvärden uppmätta vid noll km med denna koefficient.  
4.2.5 Provningar av produktionsöverensstämmelse för fordon som drivs med 
motorgas eller naturgas/biometan får utföras med ett marknadsbränsle 
med ett förhållande C3/C4 inom spannet för förhållandet hos refe ­
rensbränslena för motorgas eller som motsvarar det för bränslen med 
högt eller lågt värmevärde för naturgas/biometan. I samtliga fall ska en 
bränsleanalys framläggas för godkännandemyndigheten.  
4.2.6 Fordon utrustade med miljöinnovationer  
4.2.6.1 Om en fordonstyp är utrustad med en eller flera miljöinnovationer i den 
mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 för fordon 
av kategori M  1 eller artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 för fordon 
av kategori N  1 ska produktionsöverensstämmelsen avseende miljöinno ­
vationerna visas genom kontroll av förekomsten av de korrekta berörda 
miljöinnovationerna.  
4.3 Fordon med endast eldrift  
4.3.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen med avse ­
ende på elförbrukning ska kontrolleras på grundval av typgodkännan ­
deintyget i tillägg 4 till denna bilaga.  
4.3.2 Kontroll av elförbrukning för produktionsöverensstämmelse  
4.3.2.1 Under förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska avbrottskriteriet 
för typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 3.4.4.1.3 i underbilaga 8 till 
bilaga XXI till denna förordning (förfarande med på varandra följande 
cykler) och punkt 3.4.4.2.3 i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna 
förordning (förkortat provningsförfarande) ersättas med följande:  
Avbrottskriteriet för förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska 
uppnås när den första tillämpliga WLTP-provningscykeln avslutats.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 37  
4.3.2.2 Under denna första tillämpliga WLTP-provningscykeln, ska likströms ­
energin från det uppladdningsbara elenergilagringssystemet mätas enligt 
den metod som beskrivs i tillägg 3 till underbilaga 8 till bilaga XXI till 
denna förordning och divideras med den körda sträckan under den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.3.2.3 Det värde som fastställs enligt punkt 4.3.2.2 ska jämföras med det värde 
som fastställs enligt punkt 1.2 i tillägg 2.  
4.3.2.4 Överensstämmelse med kraven på elenergiförbrukning ska kontrolleras 
med hjälp av de statistiska förfarandena i avsnitt 4.2 och tillägg 1. Vid 
denna kontroll av överensstämmelse ska begreppen föroreningar/kol ­
dioxid ersättas med elenergiförbrukning.  
4.4 Externt laddbara hybridelfordon  
4.4.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen med avse ­
ende på koldioxidmassutsläpp och elförbrukning för externt laddbara 
hybridelfordon ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i det 
typgodkännandeintyg som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga.  
4.4.2 Kontroll av koldioxidmassutsläpp för produktionsöverensstämmelse  
4.4.2.1 Fordonet ska provas enligt den laddningsbevarande typ 1-provning som 
beskrivs i punkt 3.2.5 i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna för ­
ordning.  
4.4.2.2 Under denna provning ska det laddningsbevarande koldioxidmassutsläp ­
pet fastställas enligt tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI till 
denna förordning och jämföras med det laddningsbevarande koldiox ­
idmassutsläppet enligt punkt 2.3 i tillägg 2.  
4.4.2.3 Överensstämmelse med kraven på koldioxidutsläpp ska kontrolleras 
med hjälp av de statistiska förfarandena i avsnitt 4.2 och tillägg 1.  
4.4.3 Kontroll av elförbrukning för produktionsöverensstämmelse  
4.4.3.1 Under förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska avslutningen av 
det laddningstömmande typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 3.2.4.4 
i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna förordning ersättas med föl ­
jande:  
Avslutningen av det det laddningstömmande typ 1-provningsförfarandet 
under förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska uppnås när den 
första tillämpliga WLTP-provningscykeln avslutats.  
4.4.3.2 Under denna första tillämpliga WLTP-provningscykel, ska likströms ­
energin från det uppladdningsbara elenergilagringssystemet mätas enligt 
den metod som beskrivs i tillägg 3 till underbilaga 8 till bilaga XXI till 
denna förordning och delas med den körda sträckan under den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.4.3.3 Det värde som fastställs enligt punkt 4.5.3.2 i denna förordning ska 
jämföras med det värde som fastställs enligt punkt 2.4 i tillägg 2.  
4.4.1.4 Överensstämmelse med kraven på elenergiförbrukning ska kontrolleras 
med hjälp av de statistiska förfarandena i avsnitt 4.2 och tillägg 1. Vid 
denna kontroll av överensstämmelse ska begreppen föroreningar/kol ­
dioxid ersättas med elenergiförbrukning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 38  
4.5 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 3-provning  
4.5.1 Om en kontroll av typ 3-provningen ska göras, ska den utföras i enlig ­
het med följande krav:  
4.5.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten före ­
faller vara bristfällig ska ett slumpmässigt utvalt fordon ur familjen 
genomgå de provningar som beskrivs i bilaga V.  
4.5.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om fordonet uppfyller kraven 
för de provningar som beskrivs i bilaga V.  
4.5.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.5.1.1 ska ett 
ytterligare urval av fyra fordon slumpmässigt tas från samma familj och 
genomgå de provningar som beskrivs i bilaga V. Provningarna får 
utföras på fordon som har körts högst 15 000 km utan ändringar.  
4.5.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller 
kraven vid de provningar som beskrivs i bilaga V.  
4.6 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 4-provning  
4.6.1 Om en kontroll av typ 4-provningen ska göras, ska den utföras i enlig ­
het med följande krav:  
4.6.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten före ­
faller vara bristfällig ska ett slumpmässigt utvalt fordon ur familjen 
genomgå de provningar som beskrivs i bilaga VI, eller åtminstone punkt 
7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.6.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om detta fordon uppfyller kra ­
ven vid de provningar som beskrivs i bilaga VI eller punkt 7 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83, beroende på vilken provning som utförts.  
4.6.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.6.1.1 ska ett 
ytterligare urval av fyra fordon slumpmässigt tas från samma familj och 
genomgå de provningar som beskrivs i bilaga VI, eller åtminstone punkt 
7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Provningarna får utföras på 
fordon som har körts högst 15 000 km utan ändringar.  
4.6.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller 
kraven vid de provningar som beskrivs i bilaga VI eller punkt 7 i bilaga 
7 till Uneces föreskrifter nr 83, beroende på vilken provning som ut ­
förts.  
4.7 Kontroll av fordonets överensstämmelse med avseende på ombord ­
diagnos (OBD)  
4.7.1 Om en kontroll av omborddiagnossystemets prestanda ska göras, ska 
den utföras i enlighet med följande krav:  
4.7.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten före ­
faller vara bristfällig ska ett slumpmässigt utvalt fordon ur familjen 
genomgå de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI.  
4.7.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om fordonet uppfyller kraven 
för de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 39  
4.7.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.7.1.1 ska ett 
ytterligare urval av fyra fordon slumpmässigt tas från samma familj och 
genomgå de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI. Provning ­
arna får utföras på fordon som har körts högst 15 000 km utan änd ­
ringar.  
4.7.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller 
kraven för de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 40  
Tillägg 1  
Kontroll av produktionsöverensstämmelse för typ 1-provning – statistisk 
metod  
1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för att kontrollera 
kraven för produktionsöverensstämmelse vid provning av typ 1 för förorening ­
ar/koldioxid, inklusive krav på överenstämmelse för fordon med endast eldrift 
och externt laddbara hybridelfordon.  
2. Mätningar av de föroreningar som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning 
(EG) nr 715/2007 och av koldioxidutsläppen ska utföras på minst tre fordon, 
och antalet ska successivt ökas tills ett beslut om godkännande eller icke- 
godkännande kan fattas.  
Från antalet  N provningar:  x 1, x 2, … x  N, ska medelvärdet  X tests och variansen  
VAR bestämmas utifrån samtliga  N mätningar:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
och 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. För varje antal provningar kan ett av följande tre beslut (se leden i–iii) uppnås 
för föroreningar baserade på gränsvärdet  L för varje förorening, med medel ­
värdet av samtliga  N provningar:  X tests , provningsresultatens varians  VAR  och 
antalet provningar  N: 
i) Godkännande av familjen om  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) Icke-godkännande av familjen om  X  tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13ÞÜ 
VAR/L  
iii) En ytterligare mätning om  
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
När det gäller mätningar av föroreningar fastställs faktorn A till 1,05 för att 
beakta bristande noggrannhet i mätningarna.  
4. För koldioxid och elenergiförbrukning ska de normaliserade värdena använ ­
das: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
När det gäller koldioxid och elenergiförbrukning fastställs faktorn A till 1,01 
och värdet för L till 1. När det gäller koldioxid och elenergiförbrukning har 
kriterierna därför förenklats till följande:  
i) Godkännande av familjen om  X tests< A Ä VAR  
ii) Icke-godkännande av familjen om  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) En ytterligare mätning om  
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Värdena för A för föroreningar, elenergiförbrukning och koldioxid ska ses 
över och kan komma att ändras beroende på tillgängliga fakta. Av denna 
anledning måste typgodkännandemyndigheterna förse kommissionen med 
alla relevanta uppgifter under åtminstone den inledande perioden på fem år.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 41  
Tillägg 2  
Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för elfordon  
1. Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för fordon med endast eldrift  
1.1 Interpolering av elförbrukning hos enskilda fordon med endast eldrift  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
där: 
EC DC–ind,COP  är elförbrukningen hos ett enskilt fordon för produktions ­
överensstämmelse, Wh/km  
EC DC–L,COP  är elförbrukningen hos fordonet L för produktionsöverens ­
stämmelse, Wh/km  
EC DC–H,COP  är elförbrukningen hos fordonet H för produktionsöverens ­
stämmelse, Wh/km  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordo ­
net för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
1.2 Elförbrukning hos fordon med endast eldrift  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktions ­
överensstämmelsen med avseende på elförbrukningen:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
där: 
EC DC,COP  är elförbrukningen baserad på urladdningen av det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet under den första 
tillämpliga WLTC-provningscykeln för kontroll under 
provningsförfarandet för produktionsöverensstämmelse  
EC DC,CD,first WLTC  är elförbrukningen baserad på urladdningen av det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet under den första 
tillämpliga WLTC-provningscykeln enligt punkt 4.3 i 
underbilaga 8 till bilaga XXI, i Wh/km  
AF EC är den justeringsfaktor som kompenserar skillnaden 
mellan det angivna värdet för laddningstömmande för ­
brukning av elenergi efter att ha genomfört typ 1-prov ­
ningsförfarandet under godkännandet och det uppmätta 
provningsresultat som fastställts under förfarandet för 
produktionsöverensstämmelse  
och 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 42  
där 
EC WLTC,declared  är den angivna elförbrukningen för fordon med endast eld ­
rift enligt punkt 1.1.2.3 i underbilaga 6 till bilaga XXI och  
EC WLTC  är den uppmätta elförbrukningen enligt punkt 4.3.4.2 i 
underbilaga 8 till bilaga XXI.  
2. Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för externt laddbara hybridel ­
fordon  
2.1 Enskilda laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp från externt laddbara 
hybridelfordon för produktionsöverensstämmelse 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
där 
M CO2–ind,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från ett 
enskilt fordon för produktionsöverensstämmelse, g/km  
M CO2–L,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från 
fordonet L för produktionsöverensstämmelse, g/km  
M CO2–H,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från 
fordonet H för produktionsöverensstämmelse, g/km, och  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda for ­
donet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
2.2 Den enskilda laddningstömmande elförbrukningen hos externt laddbara 
hybridelfordon för produktionsöverensstämmelse 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
där 
EC DC–ind,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos ett enskilt 
fordon för produktionsöverensstämmelse, Wh/km  
EC DC–L,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos fordonet 
L för produktionsöverensstämmelse, Wh/km  
EC DC–H,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos fordonet 
H för produktionsöverensstämmelse, Wh/km, och  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda for ­
donet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
2.3 Värdet för det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet för produktions ­
överensstämmelse  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktions ­
överensstämmelsen med avseende på det laddningsbevarande koldiox ­
idmassutsläppet:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 43  
där 
M CO2,CS,COP  är värdet för det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet 
vid den laddningsbevarande typ 1-provningen för kontroll 
under förfarandet för produktionsöverensstämmelse  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet vid den 
laddningsbevarande typ 1-provningen enligt punkt 4.1.1 i 
bilaga XXI, g/km  
AF CO2,CS  är den justeringsfaktor som kompenserar skillnaden mellan 
det angivna värdet efter att ha genomfört typ 1-provnings ­
förfarandet under godkännandet och det uppmätta provnings ­
resultat som fastställts under förfarandet för produktionsöver ­
ensstämmelse  
och 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
där 
M CO2,CS,c,declared  är det angivna laddningsbevarande koldioxidmassutsläp ­
pet vid den laddningsbevarande typ 1-provningen enligt 
steg 7 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI och  
M CO2,CS,c,6  är det uppmätta laddningsbevarande koldioxidmassutsläp ­
pet vid den laddningsbevarande typ 1-provningen enligt 
steg 6 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  
2.4 Laddningstömmande elförbrukningen för produktionsöverensstämmelse  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktions ­
överensstämmelsen med avseende på laddningstömmande elförbrukningen:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
där 
EC DC,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen baserad på 
urladdningen av det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet under den första tillämpliga WLTC-provnings ­
cykeln under den laddningstömmande typ 1-provningen 
för kontroll under provningsförfarandet för produktions ­
överensstämmelse  
EC DC,CD,first WLTC  är den laddningstömmande elförbrukningen baserad på 
urladdningen av det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet under den första tillämpliga WLTC-provnings ­
cykeln under den laddningstömmande typ 1-provningen 
enligt punkt 4.3 i underbilaga 8 till bilaga XXI, i 
Wh/km  
AF EC,AC,CD  är den justeringsfaktor för den laddningstömmande el ­
förbrukningen som kompenserar skillnaden mellan det 
angivna värdet efter att ha genomfört typ 1-provnings ­
förfarandet under godkännandet och det uppmätta prov ­
ningsresultat som fastställts under förfarandet för pro ­
duktionsöverensstämmelse  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 44  
och 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
där 
EC AC,CD,declared  är den angivna laddningstömmande elförbrukningen vid 
den laddningstömmande typ 1-provningen enligt punkt 
1.1.2.3 i underbilaga 6 till bilaga XXI och  
EC AC,CD  är den uppmätta laddningstömmande elförbrukningen vid 
den laddningstömmande typ 1-provningen enligt punkt 
4.3.1 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 45  
Tillägg 3  
MALL  
INFORMATIONSDOKUMENT nr …  
RÖRANDE EG-TYPGODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE 
PÅ UTSLÄPP OCH TILLGÅNG TILL INFORMATION OM REPARATION 
OCH UNDERHÅLL AV FORDON  
Följande upplysningar ska, där så är tillämpligt, lämnas i tre exemplar med 
innehållsförteckning. Alla ritningar ska lämnas i lämplig skala med tillräcklig 
detaljgrad i formatet A4 eller vikt till formatet A4. Eventuella fotografier ska 
vara tillräckligt detaljerade.  
Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektro ­
niska kontroller, ska information om deras prestanda tillhandahållas. 
0. ALLMÄNT  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):  
0.2 Typ  
0.2.1  Eventuella handelsbeteckningar  
0.4 Fordonskategori (  c ) 
0.8 Namn och adress för monteringsanläggningar  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud  
1. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KON ­
STRUKTION  
1.1 Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon/kom ­
ponent/separat teknisk enhet (  1 ) 
1.3.3  Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar)  
2. VIKTER OCH MÅTT (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)  
2.6 Vikt i körklart skick (  h ) 
a) maximum och minimum för varje variant  
b) vikt för varje version (en matris ska tillhandahållas)  
2.8 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt enligt tillverkarens upp ­
gifter (  i ) ( 3 ): 
3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE (  k ) 
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna  
3.1.1  Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiom ­
vandlaren eller andra identifieringsmetoder)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 46  
3.2 Förbränningsmotor  
3.2.1.1  Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/dubbel- 
bränsle (  1 ) 
Cykel: fyrtakt/tvåtakt/rotation (  1 ) 
3.2.1.2  Antal cylindrar och cylinderarrangemang  
3.2.1.2.1  Cylinderdiameter (  1 ): mm  
3.2.1.2.2  Slaglängd (  1 ): mm  
3.2.1.2.3  Tändningsföljd  
3.2.1.3  Slagvolym (  m ): cm  3 
3.2.1.4  Volymkompressionsförhållande (  2 ) 
3.2.1.5  Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, för motorer 
med gnisttändning, kolvringar  
3.2.1.6  Normalt tomgångsvarvtal (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1  Förhöjt tomgångsvarvtal (  2 ): min  –1 
3.2.1.8  Motorns nominella effekt (  n ) kW, vid  min  –1 
(enligt tillverkaren)  
3.2.1.9  Högsta tillåtna motorvarvtal enligt tillverkarens uppgift  
min  –1 
3.2.1.10  Maximalt nettovridmoment (  n ): Nm, vid  min  –1 
(enligt tillverkaren)  
3.2.2  Bränsle  
3.2.2.1  Lätta fordon: Diesel/bensin/motorgas/naturgas eller biometan/ 
etanol (E85)/biodiesel/väte/H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1  RON, blyfri:  
3.2.2.4  Fordonets bränsletyp: enbränsle, tvåbränsle, flexbränsle (  1 ) 
3.2.2.5  Största mängd biobränsle som kan godtas i bränslet (av till ­
verkaren angivet värde):  volymprocent  
3.2.4  Bränslematning  
3.2.4.1  Med förgasare: ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2  Genom bränsleinsprutning (endast kompressionständning el ­
ler dubbelbränsle): ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2.1  Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelar ­
pump osv.)  
3.2.4.2.2  Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkamma- 
re (  1 ) 
3.2.4.2.3  Insprutningspump/matningspump  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 47  
3.2.4.2.3.1  Fabrikat  
3.2.4.2.3.2  Typer  
3.2.4.2.3.3  Maximal insprutad bränslemängd (  1 ) ( 2 ) mm  3 /takt eller 
cykel vid ett motorvarvtal av  min  –1 , alternativt 
karakteristikdiagram … (Om systemet har laddtrycksregle ­
ring, uppge karakteristisk bränsleförsörjning och laddtryck i 
förhållande till motorvarvtalet)  
3.2.4.2.4  Motorvarvtalsbegränsning  
3.2.4.2.4.2.1  Varvtal då begränsningen inleds vid belastning:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2  Högsta varvtal vid obelastad motor:  min  –1 
3.2.4.2.6  Insprutare  
3.2.4.2.6.1  Fabrikat  
3.2.4.2.6.2  Typer  
3.2.4.2.8.  Hjälpstartanordning  
3.2.4.2.8.1  Fabrikat  
3.2.4.2.8.2  Typer  
3.2.4.2.8.3  Systembeskrivning  
3.2.4.2.9  Elektroniskt styrd insprutning: ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2.9.1  Fabrikat  
3.2.4.2.9.2  Typer  
3.2.4.2.9.3  Beskrivning av systemet  
3.2.4.2.9.3.1  Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ  
3.2.4.2.9.3.1.1  Styrenhetens programvaruversion  
3.2.4.2.9.3.2  Bränsleregulatorns fabrikat och typ  
3.2.4.2.9.3.3  Luftflödesgivare, fabrikat och typ  
3.2.4.2.9.3.4  Bränslefördelarens fabrikat och typ  
3.2.4.2.9.3.5  Spjällhus, fabrikat och typ  
3.2.4.2.9.3.6  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktion- 
ssätt 
3.2.4.2.9.3.7  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktion- 
ssätt 
3.2.4.2.9.3.8  Vattentryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
3.2.4.3  Med bränsleinsprutning (endast för gnisttändning): ja/nej (  1 ) 
3.2.4.3.1  Funktionssätt: inloppsrör (enpunkts-/flerpunkts-/direktinsprut ­
ning (  1 ) /annan (ange vilken)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 48  
3.2.4.3.2  Fabrikat  
3.2.4.3.3  Typer  
3.2.4.3.4  Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning 
ska motsvarande uppgifter anges)  
3.2.4.3.4.1  Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ  
3.2.4.3.4.1.1  Styrenhetens programvaruversion  
3.2.4.3.4.3  Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
3.2.4.3.4.8  Spjällhusets fabrikat och typ  
3.2.4.3.4.9  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktion- 
ssätt 
3.2.4.3.4.10  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
3.2.4.3.4.11  Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
3.2.4.3.5  Insprutare  
3.2.4.3.5.1  Fabrikat  
3.2.4.3.5.2  Typ  
3.2.4.3.7  Kallstartsystem  
3.2.4.3.7.1  Driftssätt  
3.2.4.3.7.2  Funktionsgränser/funktionsinställningar (  1 ) ( 2 ) 
3.2.4.4  Matningspump  
3.2.4.4.1  Tryck (  2 ) kPa eller karakteristikdiagram (  2 ) 
3.2.4.4.2  Fabrikat  
3.2.4.4.3  Typer  
3.2.5  Elsystem  
3.2.5.1  Märkspänning:  V, positiv/negativ jord (  1 ) 
3.2.5.2  Generator  
3.2.5.2.1  Typ  
3.2.5.2.2  Nominell uteffekt:  VA  
3.2.6  Tändningssystem (endast för motorer med gnisttändning)  
3.2.6.1  Fabrikat  
3.2.6.2  Typer  
3.2.6.3  Funktionssätt  
3.2.6.6  Tändstift  
3.2.6.6.1  Fabrikat  
3.2.6.6.2  Typ  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 49  
3.2.6.6.3  Gnistgap:  mm  
3.2.6.7  Tändspolar  
3.2.6.7.1  Fabrikat  
3.2.6.7.2  Typ  
3.2.7 Kylsystem: vätska/luft ( 1 ) 
3.2.7.1  Nominell inställning för motorns temperaturkontrollmeka ­
nism  
3.2.7.2  Vätska 
3.2.7.2.1  Typ av vätska  
3.2.7.2.2  Cirkulationspumpar: ja/nej (  1 ) 
3.2.7.2.3  Egenskaper:  eller  
3.2.7.2.3.1  Fabrikat  
3.2.7.2.3.2  Typer  
3.2.7.2.4  Utväxlingsförhållanden  
3.2.7.2.5  Beskrivning av fläkten och dess drivmekanism  
3.2.7.3  Luft 
3.2.7.3.1 Fläkt: ja/nej (  1 ) 
3.2.7.3.2  Egenskaper  eller  
3.2.7.3.2.1  Fabrikat  
3.2.7.3.2.2  Typer  
3.2.7.3.3  Utväxlingsförhållanden  
3.2.8  Insugningssystem 
3.2.8.1 Överladdare: ja/nej (  1 ) 
3.2.8.1.1  Fabrikat  
3.2.8.1.2  Typer  
3.2.8.1.3  Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck: .............. kPa, 
eventuell övertrycksventil)  
3.2.8.2  Laddluftkylare: ja/nej (  1 ) 
3.2.8.2.1 Typ: luft-luft/luft-vatten (  1 ) 
3.2.8.3  Insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och en be ­
lastning av 100 % (endast kompressionständningsmotorer)  
3.2.8.4  Beskrivning och ritningar av insugningsrör med tillbehör 
(blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare 
luftintag osv.)  
3.2.8.4.1  Beskrivning av insugningsrör (bifoga ritningar och/eller fo ­
ton) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 50  
3.2.8.4.2  Luftfilter, ritningar  eller  
3.2.8.4.2.1  Fabrikat  
3.2.8.4.2.2  Typer  
3.2.8.4.3  Inloppsljuddämpare, ritningar  eller  
3.2.8.4.3.1  Fabrikat  
3.2.8.4.3.2  Typer  
3.2.9  Avgassystem  
3.2.9.1  Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenröret  
3.2.9.2  Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet  
3.2.9.3  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 
en belastning av 100 % (endast kompressionständningsmoto ­
rer): kPa  
3.2.10  Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler  
3.2.11  Ventilinställning eller motsvarande uppgifter  
3.2.11.1  Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar 
eller uppgifter om inställning för alternativa fördelnings ­
system i förhållande till dödpunkter. För system med variabla 
ventiltider, minimi- och maximitid  
3.2.11.2  Referens- och/eller inställningsområden (  1 ) 
3.2.12  Åtgärder mot luftföroreningar  
3.2.12.1  Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och 
ritningar)  
3.2.12.2  Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av nå ­
gon annan rubrik)  
3.2.12.2.1  Katalysator  
3.2.12.2.1.1  Antal katalysatorer och element (ange information nedan för 
varje enskilt enhet)  
3.2.12.2.1.2  Katalysatorernas dimensioner, form och volym  
3.2.12.2.1.3  Typ av katalys  
3.2.12.2.1.4  Totalt ädelmetallinnehåll  
3.2.12.2.1.5  Relativ koncentration  
3.2.12.2.1.6  Substrat (struktur och material)  
3.2.12.2.1.7  Celltäthet  
3.2.12.2.1.8  Typ av katalysatorhölje  
3.2.12.2.1.9  Placering av katalysatorer (plats och referensavstånd i avgas ­
systemet)  
3.2.12.2.1.10  Värmesköld: ja/nej (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 51  
3.2.12.2.1.11  Intervall för normal drifttemperatur  °C  
3.2.12.2.1.12  Katalysatorns fabrikat  
3.2.12.2.1.13  Delens identifikationsnummer  
3.2.12.2.2  Givare  
3.2.12.2.2.1  Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1  Fabrikat  
3.2.12.2.2.1.2  Placering  
3.2.12.2.2.1.3  Reglerområde  
3.2.12.2.2.1.4  Typ eller funktionssätt  
3.2.12.2.2.1.5  Delens identifikationsnummer  
3.2.12.2.2.2  NO  x -givare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1  Fabrikat  
3.2.12.2.2.2.2  Typ  
3.2.12.2.2.2.3  Placering  
3.2.12.2.2.3  Partikelgivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1  Fabrikat  
3.2.12.2.2.3.2  Typ  
3.2.12.2.2.3.3  Placering  
3.2.12.2.3  Luftinsprutning: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.3.1  Typ (pulserande luft, luftpump osv.)  
3.2.12.2.4  Avgasåterföring (EGR): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.4.1  Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlade 
tryck osv.)  
3.2.12.2.4.2  Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. lågt 
tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5  System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för 
bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5.1  Detaljerad beskrivning av anordningarna  
3.2.12.2.5.2  Ritning över systemet för begränsningar av avdunstnings ­
utsläpp  
3.2.12.2.5.3  Ritning över kolbehållaren.  
3.2.12.2.5.4  Massa torrt kol:  g  
3.2.12.2.5.5  Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om ka ­
pacitet och material (endast för bensin- och etanolmotorer)  
3.2.12.2.5.6  Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken och 
avgassystemet  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 52  
3.2.12.2.6  Partikelfälla: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.6.1  Partikelfällans dimensioner, form och volym  
3.2.12.2.6.2  Partikelfällans konstruktion  
3.2.12.2.6.3  Placering (referensavstånd i avgasledningen)  
3.2.12.2.6.4  Partikelfällans fabrikat  
3.2.12.2.6.5  Delens identifikationsnummer  
3.2.12.2.7  OBD-system: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.7.1  Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felindikatorn  
3.2.12.2.7.2  Förteckning över alla komponenter som övervakas av 
OBD-systemet och deras syften  
3.2.12.2.7.3  Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för  
3.2.12.2.7.3.1  Gnisttändningsmotorer  
3.2.12.2.7.3.1.1  Katalysatorövervakning  
3.2.12.2.7.3.1.2  Upptäckt av feltändning  
3.2.12.2.7.3.1.3  Övervakning av syregivare  
3.2.12.2.7.3.1.4  Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet  
3.2.12.2.7.3.2  Motorer med kompressionständning.  
3.2.12.2.7.3.2.1  Katalysatorövervakning  
3.2.12.2.7.3.2.2  Övervakning av partikelfällan  
3.2.12.2.7.3.2.3  Övervakning av det elektroniska bränsleinsprutningssy- 
stemet  
3.2.12.2.7.3.2.5  Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet  
3.2.12.2.7.4  Kriterier för aktivering av felindikatorn (fast antal körcykler 
eller statistisk metod)  
3.2.12.2.7.5  Förteckning över alla OBD-utkoder och format som används 
(med en förklaring av samtliga)  
3.2.12.2.7.6  Följande ytterligare uppgifter ska lämnas av fordonstillverka ­
ren för att det ska vara möjligt att tillverka ersättnings- eller 
servicedelar samt diagnosverktyg och provningsutrustning 
som är OBD-kompatibla.  
3.2.12.2.7.6.1  En beskrivning av typ och antal konditioneringscykler som 
använts vid det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 53  
3.2.12.2.7.6.2  En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som an ­
vänts vid det ursprungliga typgodkännandet av fordonet för 
den komponent som övervakas av OBD-systemet.  
3.2.12.2.7.6.3  Ett uttömmande dokument som beskriver alla avkända kom ­
ponenter samt strategin för feldetektering och aktivering av 
felindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), in ­
klusive en förteckning över relevanta sekundära avkännings ­
parametrar för varje komponent som övervakas med OBD- 
systemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och 
format (med en förklaring av var och en) som har samband 
med enskilda utsläppsrelaterade komponenter i framdriv ­
ningssystemet och enskilda icke-utsläppsrelaterade kom ­
ponenter, där övervakningen av komponenten används för 
att avgöra om felindikeringen ska aktiveras, inklusive en ut ­
tömmande förklaring av de uppgifter som ges i service $05 
Test ID $21 till FF och de uppgifter som ges i service $06. 
När det gäller fordonstyper som använder en kommunika ­
tionslänk i enlighet med ISO 15765-4 ”Road vehicles – Dia ­
gnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requi ­
rements for emissions-related systems”, ska en uttömmande 
beskrivning av de uppgifter som ges i service $06 Test ID 
$00 till FF tillhandahållas för varje ID-stödd OBD-övervaka ­
re. 
3.2.12.2.7.6.4  De uppgifter som krävs ovan får anges genom att fylla i en 
tabell enligt nedan.  
3.2.12.2.7.6.4.1  Lätta fordon  
Komponent  Felkod  Övervaknings ­
strategi  Feldetekte ­
ringskriterier  Kriterier 
för akti­
vering av 
felindika­
torn Sekundära para ­
metrar  Förkondi­
tionering  Demon­
strations­
provning  
Katalysa­
tor P0420  Signaler 
från syregi ­
vare 
1 och 2  Skillnad 
mellan sig ­
nalerna från 
syregivare 1 
och 2  3:e 
cykeln  Motorvarvtal, 
belastning, 
A/F-läge, ka ­
talysatortem ­
peratur  Två 
cykler 
av typ I  Typ I  
3.2.12.2.8  Andra system  
3.2.12.2.8.2  Förarmotiveringssystem  
3.2.12.2.8.2.3  Typ av motiveringssystem: ingen motoromstart efter nedräk ­
ning/ingen start efter bränslepåfyllning/tankningsspärr/pre ­
standabegränsning  
3.2.12.2.8.2.4  Beskrivning av motiveringssystemet  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 54  
3.2.12.2.8.2.5  Motsvarande fordonets genomsnittliga räckvidd med full 
bränsletank:  Km  
3.2.12.2.10  Periodiskt regenererande system (ange nedanstående uppgif ­
ter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1  Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden eller 
regenereringssystemet  
3.2.12.2.10.2  Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande motorcykler i 
provningsbänk, mellan två cykler där regenereringsfaser in ­
träffar under samma förhållanden som under provning av typ 
1 (avståndet D i figur A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 
till bilaga XXI till förordning (EU) 2017/1151 eller figur 
A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83, enligt vad 
som är tillämpligt)  
3.2.12.2.10.2.1  Tillämplig cykel av typ 1 (ange det tillämpliga förfarandet: 
bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83)  
3.2.12.2.10.3  Beskrivning av den metod som används för att fastställa 
antalet cykler mellan två cykler där regenereringsfaser inträf ­
far 
3.2.12.2.10.4  Parametrar för att bestämma den belastningsnivå som krävs 
innan regenerering inträffar (temperatur, tryck osv.)  
3.2.12.2.10.5  Beskrivning av den metod som används för att belasta sy ­
stemet under det provningsförfarande som beskrivs i punkt 
3.1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83  
3.2.12.2.11  Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart reagens 
(ange uppgifterna nedan för varje separat enhet): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.1  Typ och koncentration av det reagens som behövs för kata ­
lysen  
3.2.12.2.11.2  Normalintervall för reagensets temperatur under drift  
3.2.12.2.11.3  Internationell standard  
3.2.12.2.11.4  Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid service (om 
tillämpligt):  
3.2.12.2.11.5  Reagensindikator (beskrivning och placering)  
3.2.12.2.11.6  Reagensbehållare  
3.2.12.2.11.6.1  Kapacitet  
3.2.12.2.11.6.2  Värmesystem: ja/nej  
3.2.12.2.11.6.2.1  Beskrivning eller ritning  
3.2.12.2.11.7  Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1  Fabrikat  
3.2.12.2.11.7.2  Typ  
3.2.12.2.11.8  Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 55  
3.2.13  Röktäthet  
3.2.13.1  Absorptionskoefficientsymbolens placering (endast för moto ­
rer med kompressionständning)  
3.2.14  Närmare upplysningar om eventuella anordningar som påver ­
kar bränsleekonomin (som inte omfattas av andra rubriker).  
3.2.15  Motorgasbränsletillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.15.1  Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 
(EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)  
3.2.15.2  Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning vid tillförsel av 
motorgas  
3.2.15.2.1  Fabrikat  
3.2.15.2.2  Typer  
3.2.15.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ  
3.2.15.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.15.3.1  Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång från bensin till 
motorgas, och vice versa  
3.2.15.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, ut ­
jämningsslangar osv.)  
3.2.15.3.3  Ritning av symbolen  
3.2.16  Naturgasbränsletillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.16.1  Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009  
3.2.16.2  Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för naturgastill ­
försel  
3.2.16.2.1  Fabrikat  
3.2.16.2.2  Typer  
3.2.16.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ  
3.2.16.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.16.3.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin 
till naturgas, och vice versa  
3.2.16.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, ut ­
jämningsslangar osv.)  
3.2.16.3.3  Ritning av symbolen  
3.2.18  Vätgastillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.18.1  EG-typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 79/ 
2009  
3.2.18.2  Den elektroniska motorstyrningens kontrollenhet för tillförsel 
av vätgas  
3.2.18.2.1  Fabrikat  
3.2.18.2.2  Typer  
3.2.18.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 56  
3.2.18.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.18.3.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin 
till vätgas, och vice versa  
3.2.18.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, ut ­
jämningsslangar osv.)  
3.2.18.3.3  Ritning av symbolen  
3.2.19.4  Ytterligare dokumentation  
3.2.19.4.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin 
till H  2 NG, och vice versa  
3.2.19.4.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, ut ­
jämningsslangar osv.)  
3.2.19.4.3  Ritning av symbolen  
3.2.20  Värmelagringsinformation  
3.2.20.1  Aktiv värmelagringsanordning: ja/nej (  1 ) 
3.2.20.1.1  Entalpi:  (J)  
3.2.20.2  Isoleringsmaterial  
3.2.20.2.1  Isoleringsmaterial  
3.2.20.2.2  Isoleringsvolym  
3.2.20.2.3  Isoleringsvikt  
3.2.20.2.4  Isoleringens placering  
3.3 Elmaskin  
3.3.1  Typ (lindning, magnetisering)  
3.3.1.2  Driftspänning:  V  
3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare  
3.4.1  Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
3.4.2  Kategori av hybridelfordon: externt laddbart/ej externt ladd ­
bart (  1 ) 
3.4.3  Strömställare för driftläge: med/utan (  1 ) 
3.4.3.1  Valbara lägen  
3.4.3.1.1  Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
3.4.3.1.2  Endast bränsleförbrukande: ja/nej (  1 ) 
3.4.3.1.3  Hybridlägen: ja/nej (  1 ) 
(om ja, kort beskrivning)  
3.4.4  Beskrivning av energilagringsanordningen (uppladdningsbart 
energilagringssystem, kondensator, svänghjul/generator)  
3.4.4.1  Fabrikat  
3.4.4.2  Typer  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 57  
3.4.4.3  Identifieringsnummer  
3.4.4.4  Slag av elektrokemisk koppling  
3.4.4.5  Energi  (för uppladdningsbart energilagringssystem: 
spänning och kapacitet Ah i 2 h, för kondensator: J  )  
3.4.4.6  Laddare: ombord/extern/utan (  1 ) 
3.4.5  Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)  
3.4.5.1  Fabrikat  
3.4.5.2  Typ  
3.4.5.3  Primär användning: drivmotor/generator (  1 ) 
3.4.5.3.1  Vid användning som drivmotor: enkel-/flermotorssystem (an ­
tal) (  1 ) 
3.4.5.4  Största effekt:  kW  
3.4.5.5  Funktionssätt  
3.4.5.5.5.1  Likström/växelström/antal faser  
3.4.5.5.2  Separat/seriell/kombinerad excitering (  1 ) 
3.4.5.5.3  Synkron/asynkron (  1 ) 
3.4.6  Styrenhet  
3.4.6.1  Fabrikat  
3.4.6.2  Typer  
3.4.6.3  Identifieringsnummer  
3.4.7  Effektregulator  
3.4.7.1  Fabrikat  
3.4.7.2  Typ  
3.4.7.3  Identifieringsnummer  
3.4.9  Tillverkarens rekommendation för förkonditionering  
3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidut ­
släpp/bränsleförbrukning/elförbrukning /elektrisk räckvidd 
och uppgifter om miljöinnovationer (om tillämpligt) (  o ) 
3.5.7  Tillverkarens angivna värden  
3.5.7.1  Parametrar för provningsfordon  
3.5.7.1.1  Fordon Hög  
3.5.7.1.1.1  Energibehov under cykel (J)  
3.5.7.1.1.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.1.2.1  f  0 , N ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 58  
3.5.7.1.1.2.2  f  1 , N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
3.5.7.1.2.1  Energibehov under cykel (J)  
3.5.7.1.2.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.2.2.1  f  0 , N 
3.5.7.1.2.2.2  f  1 , N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
3.5.7.1.3.1  Energibehov under cykel (J)  
3.5.7.1.3.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.3.2.1  f  0 , N 
3.5.7.1.3.2.2  f  1 , N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 
3.5.7.2  Kombinerade koldioxidmassutsläpp  
3.5.7.2.1  Koldioxidmassutsläpp för förbränningsmotor  
3.5.7.2.1.1  Fordon Hög:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.1.0  Fordon Hög (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.2.0  Fordon Låg (i tillämpliga fall) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2  Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp för externt ladd ­
bara hybridelfordon och icke-externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.2.2.1  Fordon Hög:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.1.0  Fordon Hög (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.2.0  Fordon Låg (i tillämpliga fall) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall):  g/km  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 59  
3.5.7.2.2.3.0  Fordon Medel (i tillämpliga fall) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3  Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp för externt ladd ­
bara hybridelfordon  
3.5.7.2.3.1  Fordon Hög:  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.1.0  Fordon Hög (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.2.0  Fordon Låg (i tillämpliga fall) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.3.0  Fordon Medel (i tillämpliga fall) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.3  Elektrisk räckvidd för elfordon  
3.5.7.3.1  Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
3.5.7.3.1.1  Fordon Hög:  Km  
3.5.7.3.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  Km  
3.5.7.3.2  Helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.3.2.1  Fordon Hög:  Km  
3.5.7.3.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  Km  
3.5.7.3.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall):  Km  
3.5.7.4  Laddningsbevarande bränsleförbrukning (FC  CS ) för bräns ­
lecells- och vätgasfordon  
3.5.7.4.1  Fordon Hög:  kg/100 km  
3.5.7.4.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  kg/100 km  
3.5.7.4.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall):  kg/100 km  
3.5.7.5  Elförbrukning för elfordon  
3.5.7.5.1  Kombinerad elförbrukning (EC  WLTC  ) för fordon med endast 
eldrift  
3.5.7.5.1.1  Fordon Hög:  Wh/km  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 60  
3.5.7.5.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  Wh/km  
3.5.7.5.2  Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning 
EC AC,CD  (kombinerad)  
3.5.7.5.2.1  Fordon Hög:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall):  Wh/km  
3.5.8  Fordon utrustat med en miljöinnovation i den mening som 
avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 för fordon 
av kategori M1 eller artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 
för fordon av kategori N1: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.1  Typ/variant/version av jämförelsefordonet i den mening som 
avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 725/2011 för fordon av 
kategori M1 eller artikel 5 av förordning (EU) nr 427/2014 
för fordon av kategori N1 (om tillämpligt)  
3.5.8.2  Samverkan mellan olika miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.3  Uppgifter om utsläpp vid användning av miljöinnovationer 
(upprepa tabellen för varje provat referensbränsle) (  w1 ) 
Beslut om 
godkän­
nande av 
miljöinnova ­
tionen (w  2 ) Miljöin­
novatio­
nens kod 
(w 3 ) 1. Koldiox­
idutsläpp 
från jäm­
förelsefordo ­
net (g/km)  2. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion (g/km)  3. Jämfö­
relsefordo ­
nets kol­
dioxidut­
släpp un­
der en 
provcykel 
av 
typ 1 (w  4 ) 4. Miljöinnova ­
tionsfordonets 
koldioxidutsläpp 
under en prov ­
cykel av typ 1  5. Använd­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek­
niken an­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av kol­
dioxidut­
släpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp (g/km) (  w5 ) 
►M2 __________  ◄ 
3.6 Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren  
3.6.1  Kylsystem  
3.6.1.1  Vätskekylning 
Högsta temperatur vid utlopp:  K  
3.6.1.2  Luftkylning  
3.6.1.2.1  Referenspunkt  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 61  
3.6.1.2.2  Högsta temperatur vid referenspunkten:  K  
3.6.2  Högsta utloppstemperatur hos intagets laddluftkylare:  K  
3.6.3  Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören som be ­
finner sig vid avgasgrenrörets eller turboladdarens utlopps ­
fläns:  K  
3.6.4  Bränsletemperatur 
Minimum:  K — maximum:  K 
Vid insprutningspumpens inlopp i fråga om dieselmotorer, 
vid tryckregulatorns slutsteg i fråga om gasdrivna motorer.  
3.6.5  Smörjmedelstemperatur 
Minimum:  K — maximum:  K  
3.8 Smörjsystem  
3.8.1  Beskrivning av systemet  
3.8.1.1  Smörjmedelsreservoarens läge  
3.8.1.2  Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning 
med bränsle etc.) (  1 ) 
3.8.2  Smörjmedelspump  
3.8.2.1  Fabrikat  
3.8.2.2  Typer  
3.8.3  Blandning med bränsle  
3.8.3.1  Andel  
3.8.4  Oljekylning: ja/nej (  1 ) 
3.8.4.1  Ritningar  eller  
3.8.4.1.1  Fabrikat  
3.8.4.1.2  Typer  
4. KRAFTÖVERFÖRING(  p ) 
4.3 Motorsvänghjulets tröghetsmoment  
4.3.1  Ytterligare tröghetsmoment utan växel ilagd  
4.4 Koppling  
4.4.1  Typ  
4.4.2  Maximal vridmomentsomvandling  
4.5 Växellåda  
4.5.1  Typ (manuell/automat/CVT (kontinuerligt varierbar utväx ­
ling)) (  1 ) 
4.5.1.1  Dominerande läge: ja/nej (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 62  
4.5.1.2  Bästa läge (om ett dominerande läge finns)  
4.5.1.3  Sämsta läge (om ett dominerande läge finns)  
4.5.1.4  Nominellt vridmoment  
4.5.1.5  Antal kopplingar  
4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling 
(förhållande mellan 
motorns varvtal och 
växellådans utgående axels 
varvtal)  Slutlig utväxling 
(förhållandet mellan 
varvtalet på växellådans 
utgående axel och de 
drivande hjulens varvtal)  Totala 
utväxlingsförhållanden  
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT  
Backväxel  
4.7 Fordonets högsta konstruktiva hastighet (km/h) (  q ) 
6. HJULUPPHÄNGNING  
6.6 Däck och hjul  
6.6.1  Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1  Axlar  
6.6.1.1.1  Axel 1  
6.6.1.1.1.1  Däckdimensionsbeteckning  
6.6.1.1.2  Axel 2  
6.6.1.1.2.1  Däckdimensionsbeteckning  
etc. 
6.6.2  Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1  Axel 1  
6.6.2.2  Axel 2  
6.6.3  Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer:  kPa  
9. KAROSSERI  
9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i av ­
snitt C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 63  
9.10.3  Säten  
9.10.3.1  Antal sittplatser (s)  
16. TILLGÅNG TILL REPARATIONS- OCH UNDERHÅLLS ­
INFORMATION OM FORDONET  
16.1 Adress till den huvudsakliga webbplatsen med tillgång till 
information om reparation och underhåll av fordon  
16.1.1  Datum då den blir tillgänglig (senast sex månader efter typ ­
godkännandet)  
16.2 Villkor och förutsättningar för tillgång till webbplatsen  
16.3 Format i vilket informationen om reparation och underhåll av 
fordon lämnas via webbplatsen  
▼M2 
Förklarande anmärkningar  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt (i vissa fall behöver ingenting strykas när mer än en 
post är tillämplig).  
( 2 ) Ange toleransen.  
( 3 ) Fyll i högsta och lägsta värden för varje variant.  
( 6 ) Fordon som kan drivas med både bensin och ett gasformigt bränsle, men där bensin ­
driften endast ska användas i nödfall och vid start, och som har en bensintank som 
rymmer högst 15 liter bränsle, ska vid provning anses vara fordon som enbart kan 
drivas med ett gasformigt bränsle.  
( 7 ) Tilläggsutrustning som påverkar fordonets mått ska specificeras.  
( c ) Klassificeras enligt definitionerna i del A i bilaga II.  
( f ) I de fall det finns en version med vanlig hytt och en annan med sovhytt, ska båda 
uppsättningarna av vikter och mått anges.  
( g ) ISO-standard 612: 1978 – Bilar – Mått för bilar och släpfordon – Terminologi.  
( h ) Förarens vikt antas vara 75 kg.  
Vätskesystemen (förutom de för spillvatten som måste förbli tomma) fylls till 100 % 
av den kapacitet som anges av tillverkaren.  
De uppgifter som avses i punkterna 2.6 b och 2.6.1 b behöver inte tillhandahållas för 
fordonskategorierna N 2, N 3, M 2, M 3, O 3 och O 4.  
( i ) För släpfordon eller påhängsvagnar, och för fordon som är kopplade till ett släpfordon 
eller en påhängsvagn som utövar en betydande vertikal belastning på kopplingsenhe ­
ten eller vändskivan, är denna belastning, dividerad med standardvärdet för tyngdac ­
celeration, inkluderad i den högsta tekniskt tillåtna vikten.  
( k ) Upprepa uppgifterna i fråga om fordon som kan drivas med bensin, diesel e.d. eller 
även i kombination med ett annat bränsle.  
I fråga om icke-konventionella motorer eller system ska tillverkaren tillhandahålla 
uppgifter som motsvarar dem som anges här.  
( l ) Siffran ska avrundas till närmaste tiondels millimeter.  
( m ) Detta värde ska beräknas ( π = 3,1416) och avrundas till närmaste cm  3 . 
( n ) Fastställs i enlighet med kraven i förordning (EG) nr 715/2007 eller förordning (EG) 
nr 595/2009, beroende på vad som är tillämpligt.  
( o ) Fastställs i enlighet med kraven i rådets direktiv 80/1268/EEG (EGT L 375, 
31.12.1980, s. 36).  
( p ) De specificerade uppgifterna ska anges för alla föreslagna varianter.  
( q ) För släpfordon: den högsta tillåtna hastigheten enligt tillverkaren.  
( w ) Miljöinnovationer.  
( w1 ) Utöka vid behov tabellen med ytterligare en rad för varje miljöinnovation.  
( w2 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( w3 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( w4 ) Om med typgodkännandemyndighetens godkännande en modelleringsmetod tillämpas 
i stället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av modellerings ­
metoden.  
( w5 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 64  
Tillägg 3a  
Utvidgat dokumentationsmaterial  
Det utvidgade dokumentationsmaterialet ska innehålla följande information om 
alla hjälputsläppsstrategier (AES):  
a) En försäkran från tillverkaren om att fordonet inte innehåller någon manipu ­
lationsanordning som inte omfattas av något av undantagen i artikel 5.2 i 
förordning (EG) nr 715/2007.  
b) En beskrivning av motorn och de utsläppsbegränsande strategier och anord ­
ningar, antingen programvara eller hårdvara, som används och eventuella 
förhållanden under vilka strategierna och anordningarna inte kommer att fung ­
era som de gör under provningen för typgodkännande.  
c) En förklaring av de programvaruversioner som används för att styra dessa 
AES/BES, inklusive lämpliga kontrollsummor för dessa programvaruversioner 
och anvisningar till myndigheten om hur den läser kontrollsummorna. För ­
klaringen ska uppdateras och skickas till den typgodkännandemyndighet som 
innehar det utvidgade dokumentationsmaterialet varje gång en ny program ­
version införs som påverkar AES/BES.  
d) Ett detaljerat tekniskt underlag för alla AES; inklusive, i tillämpliga fall, 
förklaringar till varför någon av undantagsklausulerna från förbudet mot ma ­
nipulationsanordningar i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 715/2007 gäller; 
inklusive hårdvaruelement som måste skyddas av AES, i förekommande fall; 
och/eller bevis på en plötslig och irreparabel motorskada som inte kan före ­
byggas genom regelbundet underhåll och som skulle uppstå i avsaknad av 
AES, tillsammans med en bedömning av risken för detta med och utan AES; 
en motiverad förklaring till varför det finns behov av att använda AES för 
start av motorn.  
e) En beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och om ­
kopplingspunkter under alla driftssätt.  
f) En beskrivning av de hierarkiska relationerna mellan olika AES (dvs. när mer 
än en AES kan vara aktiv samtidigt, en indikation om vilken AES som är 
primär, den metod med vilken strategierna samverkar, inbegripet dataflödes ­
diagram och beslutsprinciper samt hur denna hierarki säkerställer att utsläpp 
från alla AES styrs till lägsta praktiskt möjliga nivå).  
g) En förteckning över parametrar som mäts och/eller beräknas av AES, till ­
sammans med syftet med varje parameter som mäts och/eller beräknas och 
hur var och en av dessa parametrar har samband med motorskada; inklusive 
beräkningsmetoden och hur väl dessa beräknade parametrar motsvarar den 
verkliga situationen för de parametrar som ska styras och den eventuella 
tolerans eller säkerhetsfaktor som ingår i analysen.  
h) En förteckning över de motorparametrar/utsläppsparametrar som anpassas som 
en funktion av de uppmätta eller beräknade parametrarna och anpassnings ­
intervallet för varje motorparameter/utsläppsparameter; tillsammans med för ­
hållandet mellan motorparametrar/utsläppsparametrar och de uppmätta eller 
beräknade parametrarna.  
i) En utvärdering av hur AES kommer att styra utsläpp vid verklig körning till 
lägsta praktiskt möjliga nivå, inklusive en detaljerad analys av den förväntade 
ökningen av de sammanlagda reglerade föroreningarna och koldioxidutsläpp 
genom användning av AES, jämfört med BES.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 65  
Tillägg till informationsdokumentet  
UPPGIFTER OM PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN  
1. Smörjmedel  
1.1 Motorsmörjmedel  
1.1.1 Fabrikat …  
1.1.2 Typ …  
1.2 Smörjmedel, växellåda  
1.2.1 Fabrikat …  
1.2.2 Typ …  
(om smörjmedel och bränsle blandas, ange andel olja i blandningen)  
2. Vägmotståndsuppgifter  
2.1 Typ av växellåda (manuell/automatisk/CVT)  
▼M2 
VL (om sådan finns)  VH  V representativt (endast för vägmot ­
ståndsmatrisfamilj)  
2.2 Typ av fordonskaross (variant/ 
version)  2.2 Typ av fordonskaross (vari ­
ant/version)  2.2 Typ av fordonskaross (variant/ 
version)  
2.3 Vägmotståndsmetod (mätning 
eller beräkning av vägmot ­
ståndsfamilj)  2.3 Vägmotståndsmetod (mätning 
eller beräkning av vägmot ­
ståndsfamilj)  2.3 Vägmotståndsmetod (mätning 
eller beräkning av vägmot ­
ståndsmatrisfamilj)  
2.4 Vägmotståndsuppgifter från 
provningen  2.4 Vägmotståndsuppgifter från 
provningen  2.4 Vägmotståndsuppgifter från 
provningen  
2.4.1 Däckens fabrikat och typ  2.4.1 Däckens fabrikat och typ  2.4.1 Däckens fabrikat och typ  
2.4.2 Däckdimensioner (främre/ 
bakre)  2.4.2 Däckdimensioner (främre/ 
bakre)  2.4.2 Däckdimensioner (främre/ 
bakre)  
2.4.4 Däcktryck (främre/bakre) 
(kPa)  2.4.4 Däcktryck (främre/bakre) 
(kPa)  2.4.4 Däcktryck (främre/bakre) 
(kPa)  
2.4.5 Däckens rullmotstånd (främ ­
re/bakre) (kg/t)  2.4.5 Däckens rullmotstånd 
(främre/bakre) (kg/t)  2.4.5 Däckens rullmotstånd (främ ­
re/bakre) (kg/t) och rullmot ­
ståndsklass (A–G)  
2.4.6 Fordonets provningsvikt (kg)  2.4.6 Fordonets provningsvikt 
(kg) 2.4.6 Fordonets provningsvikt (kg)  
2.4.7 Förändring Cd.A jämfört 
med VH (m  2 ) 
2.4.8 Vägmotståndskoefficient f0, 
f1, f2  2.4.8 Vägmotståndskoefficient f0, 
f1, f2  2.4.8 Vägmotståndskoefficient f0, 
f1, f2  
2.4.9 Frontyta, m  2 (0,0000 m  2 ) 
2.4.10 Beräkningsverktygets upp ­
gifter för beräkning av väg ­
motstånd för VH och VL  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 66  
Tillägg 4  
MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))  
EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
Myndighetens stämpel  
Meddelande om  
— EG-typgodkännande (  1 ), 
— utökning av EG-typgodkännande (  1 ), 
— ej beviljat EG-typgodkännande (  1 ), 
— återkallat EG-typgodkännande (  1 ), 
— av en typ av system/typ av fordon med avseende på ett system (  1 ) enligt 
förordning (EG) nr 715/2007 (  2 ) och förordning (EG) 2017/1151 (  3 ) 
EG-typgodkännandenummer …  
Skäl till utökningen …  
AVSNITT I  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.2.1 Eventuella handelsbeteckningar …  
0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (  4 ) 
0.3.1 Märkningens placering …  
0.4 Fordonskategori (  5 ) 
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
0.8 Namn och adress för monteringsanläggningar …  
0.9 Namn på och adress till tillverkarens ombud ….  
AVSNITT II –  ska upprepas för varje interpoleringsfamilj, enligt definitionen i 
punkt 5.6 i bilaga XXI  
0. Identifierare av interpoleringsfamiljen enligt definitionen i punkt 5.0 i bilaga 
XXI 
1. Ytterligare information (i tillämpliga fall): (se addendum)  
2. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna …  
3. Typ 1-provningsrapportens datum …  
4. Typ 1-provningsrapportens nummer …  
5. Anmärkningar (i förekommande fall): (se addendum)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 67  
6. Ort …  
7. Datum …  
8. Underskrift …  
Bilagor:  Informationspaket (  6 ). ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 68  
Addendum till EG-typgodkännandeintyg nr …  
om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och tillgång till 
information om reparation och underhåll av fordonet i enlighet med 
förordning (EG) nr 715/2007  
Korshänvisningar till uppgifterna i provningsrapporten eller informationsdoku ­
ment bör undvikas vid ifyllandet av typgodkännandeintyget.  
0. IDENTIFIERARE AV INTERPOLERINGSFAMILJEN ENLIGT 
DEFINITIONEN I PUNKT 5.0 I BILAGA XXI  
1. KOMPLETTERANDE INFORMATION  
1.1 Fordonets vikt i körklart skick …  
1.2 Maximivikt …  
1.3 Referensvikt …  
1.4 Antal säten …  
1.6 Typ av karosseri  
1.6.1 för M1, M2: sedan, halvkombi, stationsvagn, kupé, cabriolet, fordon 
avsett för flera ändamål (  1 ) 
1.6.2 för N1, N2: lastbil, skåpbil (  1 ) 
1.7 Drivhjul: främre/bakre/fyrhjulsdrift (  1 ) 
1.8 Fordon med endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
1.9 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
1.9.1 Kategori av hybridelfordon: externt laddbart/ej externt laddbart/ 
bränslecell (  1 ) 
1.9.2 Omkopplare för driftläge: med/utan (  1 ) 
1.10 Identifikation av motorn  
1.10.1 Motorvolym  
1.10.2 Bränsletillförselsystem: direkt insprutning/indirekt insprutning (  1 ) 
1.10.3 Bränsle som rekommenderas av tillverkaren  
1.10.4.1 Största effekt: kW vid min  –1 
1.10.4.2 Högsta vridmoment: Nm vid min  –1 
1.10.5 Överladdare: ja/nej (  1 ) 
1.10.6 Tändsystem: kompressionständning/gnisttändning (  1 ) 
1.11 Framdrivningssystem (för fordon med endast eldrift eller hybridel ­
fordon) (  1 ) 
1.11.1 Maximal nettoeffekt: … kW, vid: … till … min  –1 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 69  
1.11.2 Högsta motoreffekt under 30 minuter: … kW  
1.11.3 Maximalt nettovridmoment: … Nm, vid… min  –1 
1.12 Drivbatteri (för fordon med endast eldrift eller hybridelfordon)  
1.12.1 Nominell spänning: …… V  
1.12.2 Kapacitet (2 h urladdning): Ah  
1.13 Kraftöverföring: …, …  
1.13.1 Typ av växellåda: manuell/automatisk/variabel transmission (  1 ) 
1.13.2 Antal utväxlingsförhållanden  
1.13.3 Totala utväxlingsförhållanden (inkl. däckens rullomkrets med belast ­
ning): (fordonshastighet (km/h)) / (motorvarvtal (1 000 (min  –1 )) 
Första växeln …  Sjätte växeln …  
Andra växeln …  Sjunde växeln …  
Tredje växeln …  Åttonde växeln …  
Fjärde växeln …  Överväxel …  
Femte växeln …  
1.13.4 Slutligt utväxlingsförhållande  
1.14 Däck …, …, …  
Typ: radial/bias/… (  7 ) 
Dimensioner …  
Rullningsomkrets med belastning  
Rullningsomkrets för de däck som använts vid provningen av typ 1  
2. PROVNINGSRESULTAT  
2.1 Provningsresultat: utsläpp från avgasrör  
Klassificering av utsläpp: Euro 6  
Resultat från provning av typ 1, där så är tillämpligt  
Typgodkännandenummer, om annat än huvudfordon (  1 ) … 
Provning 1  
Typ 1, resultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Uppmätt (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 70  
Typ 1, resultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Medelvärde beräknat med 
Ki (M.Ki eller M+Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Slutligt medelvärde beräk ­
nat med Ki och DF (  13 ) 
Gränsvärde  
Provning 2  (i tillämpliga fall)  
Upprepa tabellen för provning 1 med de andra provningsresultaten.  
Provning 3  (i tillämpliga fall)  
Upprepa tabellen för provning 1 med de tredje provningsresultaten.  
Upprepa provning 1, provning 2 (om tillämpligt) och provning 3 
(om tillämpligt) för Fordon Låg (i tillämpliga fall) och Fordon Me ­
del (i tillämpliga fall).  
Information om regenereringsstrategin  
D = antalet driftcykler mellan två cykler då regenereringsfaser in ­
träffar …  
d = antalet driftcykler som krävs för regenerering: …  
Tillämplig cykel av typ 1 (bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces 
föreskrifter nr 83) (  14 ): …  
ATCT-provning  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Kombinerad  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Korrektionsfaktor för familjen (FCF)  
▼M2 
ATCT-provningsresultat  CO 
(mg/km)  Totala kol ­
väten 
(mg/km)  Ickemetan ­
kolväten 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  Totala kol ­
väten + NO  x 
(mg/km)  Partikel­
massa 
(mg/km)  Partikelan ­
tal 
(#.10  11 /km) 
Uppmätt (  1 ) ( 2 ) 
( 1 ) I tillämpliga fall. 
( 2 ) Avrundas till två decimaler.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 71  
Skillnaden mellan kylvätskans sluttemperatur och den genomsnitt ­
liga temperaturen i stabiliseringsområdet under de senaste 3 tim ­
marna ΔT_ATCT (°C) …  
Den minsta stabiliseringstiden t  soak _ATCT (s): …  
Temperaturgivarens placering …  
Typ 2 (inklusive uppgifter som krävs för provning av trafikvärdig ­
het) 
Provning  CO-värde 
(% vol)  Lambda (  7 ) Motorvarvtal 
(min  –1 ) Motoroljetemperatur 
(°C) 
Tomgångsprovning vid lågt 
varvtal  Ej tillämpligt  
Tomgångsprovning vid högt 
varvtal  
Typ 3 …  
▼M2 
Typ 4 … g/provning; provningsförfarande i enlighet med bilaga VI 
till förordning (EG) nr 692/2008: ja/nej  
▼B 
Typ 5: — Hållbarhetsprovning: provning av hela fordonet/åldran ­
deprovning i bänk/ingen (  1 ) 
— Försämringsfaktor DF: beräknad/fast (  1 ) 
— Angivna värden …  
— Tillämplig typ 1-cykel (bilaga XXI, underbilaga 4 eller 
Uneces föreskrifter nr 83) (  14 ) …  
Typ 6  CO (g/km)  THC (g/km)  
Uppmätt värde  
2.1.1 För tvåbränslefordon ska tabellen för provning av typ 1 upprepas för 
varje bränsle. För flexbränslefordon när provningen av typ 1 ska 
utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i bilaga I och för fordon 
som drivs med motorgas eller naturgas/biometan (antingen enbränsle 
eller tvåbränsle) ska tabellen upprepas för varje referensgas som 
används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta 
uppmätta resultaten. I enlighet med avsnitt 3.1.4 i bilaga 12 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska det om tillämpligt anges om resultaten 
är uppmätta eller beräknade.  
2.1.2 Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felindikatorn …  
2.1.3 Förteckning över alla komponenter som övervakas av OBD-syste ­
met och deras funktion …  
2.1.4 Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 72  
2.1.4.1 Upptäckt av feltändning (  15 ): …  
2.1.4.2 Övervakning av katalysator (  15 ) … 
2.1.4.3 Övervakning av syregivare (  15 ) … 
2.1.4.4 Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet (  15 ) … 
2.1.4.5 Övervakning av katalysator (  16 ): …  
2.1.4.6 Övervakning av partikelfälla (  16 ) … 
2.1.4.7 Övervakning av det elektroniska bränslesystemets aktuator (  16 ) … 
2.1.4.8 Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet …  
2.1.5 Kriterier för aktivering av felindikatorn (fast antal körcykler eller 
statistisk metod) …  
2.1.6 Förteckning över alla OBD-utkoder och format som används (med 
en förklaring av samtliga) …  
2.2 Ej tilldelad  
2.3 Katalysatorer: ja/nej (  1 ) 
2.3.1 Originalkatalysatorer provade med avseende på alla relevanta krav i 
denna förordning: ja/nej (  1 ) 
2.4 Resultat av röktäthetsprovning (  1 ) 
2.4.1 Vid konstanta varvtal: Se den tekniska tjänstens provningsrapport 
nr …  
2.4.2 Provningar med fri acceleration  
2.4.2.1 Uppmätt värde på absorptionskoefficient: … m  –1 
2.4.2.2 Korrigerat värde på absorptionskoefficient: … m  –1 
2.4.2.3 Absorptionskoefficientsymbolens placering på fordonet: …  
2.5 Provningsresultat för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning  
2.5.1 Fordon med förbränningsmotor eller icke externt laddbart hybridel ­
fordon  
2.5.1.1 Fordon Hög  
2.5.1.1.1 Energibehov under cykel … J  
2.5.1.1.2 Vägmotståndskoefficienter  
2.5.1.1.2.1 f  0, N …  
2.5.1.1.2.2 f  1, N/(km/h) …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 … ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 73  
2.5.1.1.3 Koldioxidmassutsläpp (ange värden för varje provat referensbränsle, 
för faserna de uppmätta värdena, för kombinationen se punkterna 
1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov­
ning Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4 Bränsleförbrukning (ange värden för varje provat referensbränsle, 
för faserna de uppmätta värdena, för kombinationen se punkterna 
1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Bränsleförbrukning (l/100 km) eller 
m 3 /100 km eller kg/100 km  1 Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H / FC c,H 
2.5.1.2 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
2.5.1.2.1 Energibehov under cykel … J  
2.5.1.2.2 Vägmotståndskoefficienter  
2.5.1.2.2.1 f  0, N …  
2.5.1.2.2.2 f  1, N/(km/h) …  
2.5.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 … 
2.5.1.2.2 Koldioxidmassutsläpp (ange värden för varje provat referensbränsle, 
för faserna de uppmätta värdena, för kombinationen se punkterna 
1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov­
ning Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3 Bränsleförbrukning (ange värden för varje provat referensbränsle, 
för faserna de uppmätta värdena, för kombinationen se punkterna 
1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Bränsleförbrukning (l/100 km) eller 
m 3 /100 km eller kg/100 km  1 Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H / FC c,H ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 74  
2.5.1.3 För fordon som endast drivs med förbränningsmotor och som är 
försedda med periodiskt regenererade system enligt definitionen i 
artikel 2.6 i denna förordning ska provningsresultaten justeras med 
faktorn Ki i enlighet med tillägg 1 till underbilagag 6 till bilaga 
XXI.  
2.5.1.3.1 Information om regenereringsstrategi för koldioxidutsläpp och 
bränsleförbrukning  
D = antalet driftcykler mellan två cykler då regenereringsfaser in ­
träffar …  
d = antalet driftcykler som krävs för regenerering: …  
- Tillämplig typ 1-cykel (bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces 
föreskrifter nr 83) (  14 ) …  
Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Ki (additiv/multiplikativ)  1 
Värden för CO  2 och bränsleför ­
brukning (  10 ) 
2.5.2 Fordon med endast eldrift (  1 ) 
2.5.2.1 Elenergiförbrukning (angivet värde)  
2.5.2.1.1 Elenergiförbrukning:  
Elenergiförbrukning (EC) (Wh/km)  Provning  Stad  Kombinerad  
Beräknad EC  1 
2 
3 
Angivet värde  —  
2.5.2.1.2 Total tid utanför toleransen för cykelns utförande: … s  
2.5.2.2 Räckvidd för endast eldrift (PER)  
PER (km)  Provning  Stad  Kombinerad  
Uppmätt räckvidd för endast eldrift  1 
2 
3 
Angivet värde  —  
2.5.3 Externt laddbart hybridelfordon  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 75  
2.5.3.1 Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp  
Fordon Hög  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov­
ning Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov­
ning Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov­
ning Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp  
Fordon Hög  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,H  
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 76  
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3 Koldioxidmassutsläpp (viktade, kombinerade) (  17 ): 
Fordon Hög: M  CO2,weighted  … g/km  
Fordon Låg (i tillämpliga fall): M  CO2,weighted  … g/km  
Fordon Medel (i tillämpliga fall): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4 Laddningsbevarande bränsleförbrukning  
Fordon Hög  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H / FC c,H 
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H / FC c,H 
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,M / FC c,M 
2.5.3.5 Laddningstömmande bränsleförbrukning  
Fordon Hög  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,H ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 77  
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6 Bränsleförbrukning (viktad, kombinerad) (  17 ): 
Fordon Hög: FC  weighted  … l/100 km  
Fordon Låg (i tillämpliga fall): FC  weighted  … l/100 km  
Fordon Medel (i tillämpliga fall): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7 Räckvidder  
2.5.3.7.1 Helt elektrisk räckvidd (AER)  
AER (km)  Provning  Stad  Kombinerad  
AER-värden  1 
2 
3 
Slutliga värden AER  
2.5.3.7.2 Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER)  
EAER (km)  Stad  Kombinerad  
EAER-värden  
2.5.3.7.3 Faktisk laddningstömmande räckvidd R  CDA 
R CDA (km)  Kombinerad  
R CDA -värden  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 78  
2.5.3.7.4 Räckvidd för laddningstömmande cykel R  CDC 
R CDC (km)  Provning  Kombinerad  
R CDC -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden R  CDC 
2.5.3.8 Elförbrukning  
2.5.3.8.1 Elförbrukning (EC)  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Elförbrukningsvärden  
2.5.3.8.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning 
EC AC,CD  (kombinerad)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Provning  Kombinerad  
EC AC,CD  -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden EC  AC,CD  
2.5.3.8.3 Användningsfaktorviktad elförbrukning EC  AC,weighted  (kombinerad)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Provning  Kombinerad  
EC AC,weighted  -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden EC  AC,weighted  
2.6 Miljöinnovationernas provningsresultat  ( 18 ) ( 19 ) 
Beslut om 
godkännande av 
miljöinnova- 
tionen (  20 ) Miljöin­
novatio­
nens 
kod (  21 ) Cykel av 
typ 
1/I (  22 ) 1. Kol­
dioxidut­
släpp 
från 
jämförel­
sefordo­
net 
(g/km)  2. Koldi­
oxidutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Jämfö­
relsefordo ­
nets 
koldioxid ­
utsläpp 
under en 
provcykel 
av 
typ 1 (  23 ) 4. Miljöin­
novations ­
fordonets 
koldioxid ­
utsläpp 
under en 
provcykel 
av typ 1  5. Användnings ­
faktor (UF), dvs. 
andelen i tid som 
tekniken används 
under normala 
driftsförhållanden  Minskning 
av 
koldioxid ­
utsläpp 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under NEDC (g/km) (  24 ) 
Summa minskning av koldioxidutsläpp under WLTP (g/km) (  25 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 79  
2.6.1  Allmän kod för miljöinnovationerna  ( 26 ): …  
3. INFORMATION OM FORDONSREPARATION  
3.1 Adress till webbplatsen för tillgång till reparations- och underhålls ­
information …  
3.1.1 Dag den är tillgänglig från (senast sex månader efter dagen för 
typgodkännandet) …  
3.2 Villkor och förutsättningar för tillgång (tillgångens längd, pris för 
tillgång per timme, dag, månad, år eller per transaktion) till 
webbplatsen enligt punkt 3.1 …  
3.3 Det format i vilket information om reparation och underhåll av 
fordon lämnas via den webbplats som avses i punkt 3.1 …  
3.4 Tillverkarens intyg om tillgång till information om reparation och 
underhåll av fordon ingett den …  
4. MÄTNING AV EFFEKT  
Största nettomotoreffekt hos förbränningsmotor, nettoeffekt och 
största motoreffekt under 30 minuter för elektrisk transmission  
4.1 Nettoeffekt hos förbränningsmotor  
4.1.1 Motorvarvtal (min  –1 ) … 
4.1.2 Uppmätt bränsleflöde (g/h) …  
4.1.3 Uppmätt vridmoment (Nm) …  
4.1.4 Uppmätt effekt (kW) …  
4.1.5 Barometertryck (kPa) …  
4.1.6 Vattenångtryck (kPa) …  
4.1.7 Inloppsluftens temperatur (K) …  
4.1.8 Korrektionsfaktor för effekt, om tillämpligt …  
4.1.9 Korrigerad effekt (kW) …  
4.1.10 Hjälpkraftseffekt (kW) …  
4.1.11 Nettoeffekt (kW) …  
4.1.12 Nettovridmoment (Nm) …  
4.1.13 Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) …  
4.2 Elektrisk kraftöverföring  
4.2.1 Deklarerade uppgifter  
4.2.2 Maximal nettoeffekt: … kW, vid… min  –1 
4.2.3 Maximalt nettovridmoment: … Nm, vid… min  –1 
4.2.4 Maximalt nettovridmoment vid noll motorvarvtal: … Nm  
4.2.5 Maximal effekt under 30 minuter: … kW  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 80  
4.2.6 Väsentliga egenskaper hos den elektriska kraftöverföringen  
4.2.7 Provningsspänning (likspänning): …… V  
4.2.8 Funktionssätt …  
4.2.9 Kylsystem  
4.2.10. Motor: vätska/luft (  1 ) 
4.2.11. Variator: vätska/luft (  1 ) 
5. ANMÄRKNINGAR …  
Förklarande anmärkningar  
( 1 ) Stryk vad som inte är tillämpligt (i vissa fall behöver ingenting strykas när mer än en 
post är tillämplig).  
( 2 ) EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 3 ) EUT L 175, 7.7.2017, s. 1.  
( 4 ) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskriv ­
ningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas 
av denna information, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen 
(t.ex. ABC??123??).  
( 5 ) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II.  
( 6 ) Enligt definitionen i artikel 3.39 i direktiv 2007/46/EG.  
( 7 ) Däcktyp enligt Uneces föreskrifter nr 117.  
( 8 ) I tillämpliga fall.  
( 9 ) Avrunda till 2 decimaler.  
( 10 ) Avrunda till 4 decimaler.  
( 11 ) Ej tillämpligt.  
( 12 ) Medelvärde beräknat genom addition av medelvärden (M.Ki) beräknade för THC och 
NOx.  
( 13 ) Avrunda till 1 decimal mer än gränsvärdet.  
( 14 ) Ange det tillämpliga förfarandet.  
( 15 ) För fordon med gnisttändningsmotorer.  
( 16 ) För fordon med motorer med kompressionständning.  
( 17 ) Uppmätt under den kombinerade cykeln.  
( 18 ) Upprepa tabellen för varje provat jämförelsebränsle.  
( 19 ) Utöka tabellen vid behov med en rad för varje miljöinnovation.  
( 20 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( 21 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( 22 ) Tillämplig cykel av typ 1: bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83.  
( 23 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde 
vara det som ges av modelleringsmetoden.  
( 24 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ 
I enligt Uneces föreskrifter nr 83.  
( 25 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ 
I enligt underbilaga 4 till bilaga XXI i denna förordning.  
( 26 ) Den allmänna koden för miljöinnovationerna ska bestå av följande delar åtskilda av 
mellanslag: 
— Typgodkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats med i enlighet med 
den kronologiska ordningen av kommissionens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer godkända kronologiskt 
som 10, 15 och 16 och monterade på ett fordon som certifierats av den tyska god ­
kännandemyndigheten vara: e1 10 15 16.)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 81  
Tillägg till addendumet till typgodkännandeintyget  
Övergångsperiod (korrelation)  
(Övergångsbestämmelse)  
1. Koldioxidutsläppsresultat från Co2mpas  
1.1 Co2mpas-version  
1.2 Fordon Hög  
1.2.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskö 
rning  Landsvägsk 
örning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
1.3.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskö 
rning  Landsvägsk 
örning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Provningsresultat för koldioxidutsläpp (i förekommande fall)  
2.1 Fordon Hög  
2.1.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskö 
rning  Landsvägsk 
örning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
2.2.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskö 
rning  Landsvägsk 
örning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_L,test  
▼M2 
3. Avvikelsefaktorer (fastställda i enlighet med punkt 3.2.8 i bilaga I till 
genomförandeförordningarna (EU) 2017/1152 och (EU) 2017/1153): 
Avvikelsefaktor (i förekommande fall)  
Kontrollfaktor (i förekommande fall)  1 eller 0  
Hash-id-kod för rapporten från korrelationsverktyget  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 82  
Tillägg 5  
Information om fordonets OBD-system  
1. Informationen som krävs enligt detta tillägg ska lämnas av fordonstillver ­
karen för att det ska vara möjligt att tillverka ersättnings- eller servicekom ­
ponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kom ­
patibla.  
2. Följande information ska på begäran utan diskriminering göras tillgänglig 
för varje intresserad tillverkare av komponenter, diagnosverktyg eller prov ­
ningsutrustning.  
2.1 En beskrivning av typ och antal konditioneringscykler som använts vid det 
ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
2.2 En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som använts vid det 
ursprungliga typgodkännandet av fordonet för den komponent som över ­
vakas av OBD-systemet.  
2.3 Ett uttömmande dokument som beskriver alla avkända komponenter samt 
strategin för feldetektering och aktivering av felindikatorn (fast antal kör ­
cykler eller statistisk metod), inklusive en förteckning över relevanta sekun ­
dära avkänningsparametrar för varje komponent som övervakas med OBD- 
systemet och en förteckning över OBD-systemets utkoder och format (med 
en förklaring av var och en) som har samband med enskilda utsläppsrela ­
terade komponenter i framdrivningssystemet och enskilda icke-utsläppsrela ­
terade komponenter, där övervakningen av komponenten används för att 
avgöra om felindikatorn ska aktiveras. Framför allt ska en uttömmande 
förklaring lämnas för de uppgifter som ges i service $05 Test ID $21 till 
FF och de uppgifter som ges i service $06. När det gäller fordonstyper som 
använder en kommunikationslänk i enlighet med ISO 15765-4 ”Road ve ­
hicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Require ­
ments for emissions-related systems”, ska en uttömmande beskrivning av de 
uppgifter som ges i service $06 Test ID $00 till FF tillhandahållas för varje 
ID-stödd OBD-övervakare.  
Dessa uppgifter får lämnas i form av en tabell enligt följande:  
Komponent  Felkod  Övervak­
ningsstrategi  Feldetekte ­
ringskriterier  Kriterier för 
aktivering av 
felindikatorn  Sekundära 
para 
metrar  Förkonditionering  Demonstrations ­
provning  
Katalysator  P0420  Signaler 
från syre ­
givarna 1 
och 2  Skillnad 
mellan 
signalerna 
från syre ­
givarna 1 
och 2  3:e cykeln  Motor­
varvtal, 
belastning, 
luft-bräns ­
leförhål­
lande, ka ­
talysator­
temperatur  t.ex. två cykler av 
typ 1 (såsom be ­
skrivs i bilaga III 
till förordning 
(EG) nr 692/2008 
eller i bilaga XXI 
till förordning 
(EU) 2017/1151)  t.ex. typ 1-prov ­
ning (såsom be ­
skrivs i bilaga 
III till förordning 
(EG) nr 692/2008 
eller i bilaga XXI 
till förordning 
(EU) 2017/1151  
3. INFORMATION SOM KRÄVS FÖR TILLVERKNING AV DIAGNOS ­
VERKTYG  
För att underlätta tillhandahållandet av generiska diagnosverktyg till repara ­
törer som hanterar flera fabrikat, ska fordonstillverkare lämna tillgång till de  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 83  
uppgifter som avses i punkterna 3.1–3.3 via sina webbplatser för repara ­
tionsinformation. Uppgifterna ska inbegripa alla funktioner hos diagnosverk ­
tyg och alla länkar till reparationsinformation och felsökningsinstruktioner. 
Tillgången till dessa uppgifter får avgiftsbeläggas i rimlig utsträckning.  
3.1 Information om kommunikationsprotokoll  
Följande uppgifter ska lämnas, kopplade till fordonsmärke, modell och va ­
riant, eller annan lämplig identifiering såsom VIN eller identifiering av 
fordon och system:  
a) All ytterligare information om protokoll som krävs för att möjliggöra 
fullständig diagnos utöver standarderna i avsnitt 4 i bilaga XI, inklusive 
all ytterligare information om maskinvaru- eller programvaruprotokoll, 
identifiering av parametrar, överföringsfunktioner, krav på funktions ­
uppehållande eller felvillkor.  
b) Upplysningar om erhållande och tolkning av alla felkoder som inte över ­
ensstämmer med standarderna i avsnitt 4 i bilaga XI.  
c) En förteckning över alla tillgängliga driftsdataparametrar, inklusive skal ­
barhet och tillgång.  
d) En förteckning över alla tillgängliga funktionsprovningar, inklusive ak ­
tivering eller kontroll av anordningar och implementering av dem.  
e) Upplysningar om erhållande av alla uppgifter om komponenter och sta ­
tus, vilande diagnosfelkoder och ögonblicksbilder.  
f) Återställning av parametrar för adaptiv inlärning, variantkoder, inställ ­
ning av ersättningskomponenter samt kundinställningar.  
g) Identifiering och variantkod för elektronisk styrenhet (ECU).  
h) Uppgifter om hur driftsljus återställs.  
i) Diagnosanslutningens placering och uppgifter om anslutningsdon.  
j) Identifikation av motorn.  
3.2 Provning och diagnos av OBD-övervakade komponenter  
Följande information ska krävas:  
a) En beskrivning av provningar för att verifiera komponentens funktion, 
vid komponenten eller i kablaget.  
b) Provningsförfarande, inklusive provningsparametrar och komponentinfor ­
mation.  
c) Uppgifter om anslutning, inklusive minsta och största insignal och utsig ­
nal samt körnings- och belastningsvärden.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 84  
d) Förväntade värden under vissa körförhållanden, inklusive tomgång.  
e) Elektriska värden för komponenten i statiskt och dynamiskt läge.  
f) Felvärden för vart och ett av ovanstående alternativ.  
g) Feldiagnossekvenser, inklusive felträd och vägledd eliminering av dia ­
gnoser.  
3.3 Uppgifter som krävs för reparation  
Följande information ska krävas:  
a) Initialisering av elektronisk styrenhet (ECU) och komponenter (om er ­
sättningsdelar monteras).  
b) Initialisering av nya eller ersättande elektroniska styrenheter, i förekom ­
mande fall med hjälp av (om)programmeringsmetoder av ”pass-through”- 
typ. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 85  
Tillägg 6  
Numreringssystem för EG-typgodkännandeintyg  
1. Den tredje delen av ett EG-typgodkännandenummer som utfärdats i enlighet 
med artikel 6.1 ska bestå av numret på genomföranderättsakten eller den 
senaste ändringsrättsakten som är tillämplig på EG-typgodkännandet. Detta 
nummer ska åtföljas av en eller flera tecken som betecknar olika kategorier i 
enlighet med tabell 1.  
▼M2 
Tabell 1  
Bok­
stav Utsläppsstan ­
dard OBD-standard  Fordonskategori 
och klass  Motor  Datum för 
genomförande: 
nya typer  Datum för 
genomförande: 
nya fordon  Sista dagen för 
registrering  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  31.8.2018  
BA Euro 6b  Euro 6-1  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 klass II  Gnist., Komp.  31.8.2019  
BB Euro 6b  Euro 6-1  N1 klass II  Gnist., Komp.  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  31.8.2019  
BC Euro 6b  Euro 6-1  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019  
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.9.2019  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.1.2020  1.1.2021  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.1.2021  1.1.2022  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 86  
Bok­
stav Utsläppsstan ­
dard OBD-standard  Fordonskategori 
och klass  Motor  Datum för 
genomförande: 
nya typer  Datum för 
genomförande: 
nya fordon  Sista dagen för 
registrering  
AX Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Alla fordon  Batteri, helt 
elektriskt  
AY Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Alla fordon  Bränslecell  
AZ Ej tillämpligt  Ej tillämpligt  Alla fordon som 
använder certifi ­
kat enligt punkt 
2.1.1 i bilaga I  Gnist., Komp.  
( 1 ) Denna begränsning gäller inte om ett fordon typgodkändes i enlighet med kraven i förordning (EG) 715/2007 och dess 
genomförandelagstiftning före den 1 september 2017 i fråga om fordon av kategori M och kategori N1, klass I, eller före den 
1 september 2018 i fråga om fordon av kategori N1, klass II och III, och kategori N2, i enlighet med artikel 15.4 sista stycket . 
Förklaring:  
OBD-standard Euro 6-1 = kompletta OBD-krav enligt Euro 6 men med preliminära OBD-gränsvärden enligt definitionen i punkt 2.3.4 
i bilaga XI och delvis mindre stränga krav på IUPR. 
OBD-standard Euro 6-2 = kompletta OBD-krav enligt Euro 6 men med slutgiltiga OBD-gränsvärden enligt definitionen i punkt 2.3.3 i 
bilaga XI. 
Utsläppsstandard Euro 6b = utsläppskrav enligt Euro 6 inklusive reviderat mätförfarande för partiklar, standard för partikelant al 
(preliminära värden för gnisttändningsfordon med direktinsprutning). 
Utsläppsstandard Euro 6c = RDE NOx-provning endast för övervakning (inga NTE-utsläppsgränsvärden tillämpas), annars kompletta 
avgasutsläppskrav (inklusive PN RDE). 
Utsläppsstandard Euro 6c-EVAP = RDE NOx-provning endast för övervakning (inga NTE-utsläppsgränsvärden tillämpas), annars 
kompletta avgasutsläppskrav enligt Euro 6 (inklusive PN RDE), reviderat förfarande för provning av avdunstningsutsläpp. 
Utsläppsstandard Euro 6d-TEMP = RDE NOx-provning gentem ot tillfälliga överensstämmelsefaktorer, annars kompletta 
avgasutsläppskrav enligt Euro 6 (inklusive PN RDE). 
Utsläppsstandard Euro 6d-TEMP-EVAP = RDE NOx-provning gentemot tillfälliga överensstämmelsefaktorer, annars kompletta 
avgasutsläppskrav enligt Euro 6 (inklusive PN RDE), reviderat förfarande för provning av avdunstningsutsläpp. 
Utsläppsstandard Euro 6d = RDE-provning gentemot slutliga överensstämmelsefaktorer, annars kompletta avgasutsläppskrav enligt 
Euro 6, reviderat förfarande för provning av avdunstningsutsläpp.  
▼B 
2. EXEMPEL PÅ NUMMER PÅ TYPGODKÄNNANDEINTYG  
2.1 Nedan anges ett exempel på ett godkännande av en lätt Euro 6-personbil 
enligt utsläppsstandard Euro 6d och OBD-standard Euro 6–2, angivet med 
tecknen AJ enligt tabell 1, som utfärdats av Luxemburg, angivet med koden 
e13. Godkännandet beviljades enligt förordning (EG) nr 715/2007 och dess 
tillämpningsförordning (EG) xxx/2016 utan ändringar. Det är det 17: e 
godkännandet av detta slag utan utökning, så de fjärde och femte delarna 
av certifieringsnumret är 0017 respektive 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Detta andra exempel visar ett godkännande av ett lätt Euro 6-nyttofordon av 
kategori N1 klass II enligt utsläppsstandard Euro 6d_TEMP och OBD-stan ­
dard Euro 6–2, angivet med tecknen AH enligt tabell 1, som utfärdats av 
Rumänien, angivet med koden e19. Godkännandet beviljades enligt förord ­
ning (EG) nr 715/2007 och dess tillämpningslagstiftning i dess ändrade 
lydelse enligt förordning xxx/2018. Det är det första godkännandet av detta 
slag utan utökning, så de fjärde och femte delarna av certifieringsnumret är 
0001 respektive 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 87  
Tillägg 7
  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 88  
Tillägg 8a 
Provningsrapport 
Provningsrapporten är den rapport som utfärdas av den tekniska tjänst som 
ansvarar för provningarnas utförande enligt denna förordning.  
En separat provningsrapport ska utarbetas för varje interpoleringsfamilj, enligt 
definitionen i punkt 5.6 i bilaga XXI.  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för prov ­
ning av typ 1 och ATCT-provningen.  
RAPPORTNUMMER 
SÖKANDE  
Tillverkare  
ÄRENDE  Bestämning av fordonets vägmotstånd  
Fordon som ska provas  
Fabrikat  :  
Typ :  
SLUTSATS  Det fordon som provats uppfyller de krav som 
nämns i ärenderaden.  
ORT DD/MM/ÅÅÅÅ  
Anmärkningar:  
— Hänvisningar till relevanta avsnitt i förordning (EG) nr 692/2008 är  marke­ 
rade med grått.  
— (ATCT) innebär endast för ATCT-provningsrapporten.  
— (ej ATCT) innebär inte relevant för ATCT-provningsrapporten.  
— Ingen hänvisning till ATCT innebär att det krävs för både typ 1-provnings ­
rapporten och ATCT-provningsrapporten.  
Allmänna anmärkningar: 
Om det finns flera alternativ (hänvisningar), ska det som provats beskrivas i 
provningsrapporten. 
Om inte, kan en enda hänvisning till informationsdokumentet i början av rap ­
porten vara tillräcklig.  
Varje teknisk tjänst får inkludera vissa kompletterande uppgifter.  
(a) Specifikt för gnisttändningsmotor.  
(b) Specifikt för kompressionständningsmotor.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 89  
1. BESKRIVNING AV PROVADE FORDON HÖG, LÅG OCH 
MEDEL (I TILLÄMPLIGA FALL)  
1.1 ALLMÄNT 
Fordonsnummer  :  Prototypnummer och VIN  
Kategori  
Bilaga I tillägg 3 & 4 punkt 0.4  : 
Antal säten (inklusive förarsätet)  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 9.10.3 & tillägg  
4 addendum punkt 1.4  : 
Karosseri  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 9.1 & tillägg 4  
addendum punkt 1.6  : 
Drivhjul  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 1.3.3 & tillägg 4  
addendum punkt 1.7  : 
1.1.1  FRAMDRIVNINGSSYSTEMETS KONSTRUKTION  
Framdrivningssystemets konstruktion  :  förbränningsmotor, hybrid, el eller bränslecell  
1.1.2  FÖRBRÄNNINGSMOTOR (om tillämpligt)  
Om mer än en förbränningsmotor, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ 
Bilaga I, tillägg 3 punkt 3.1.1 & tillägg 4  
addendum punkt 1.10  : 
Funktionssätt  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.1  : tvåtakt/fyrtakt  
Antal cylindrar och deras placering  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.2  : 
Slagvolym (cm  3 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.3 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.10.1  : 
Motorvarvtal vid tomgång (min  –1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.6  : + 
– 
Förhöjt tomgångsvarvtal (min  –1 ) (a) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 90  
Motorns nominella effekt  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.8 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.10.4  : kW  vid  rpm (varv 
per minut)  
Maximalt nettovridmoment  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.10 & till ­ 
lägg 4, addendum, punkt 1.11.3  : Nm  vid  rpm (varv 
per minut)  
Motorsmörjmedel  :  Tillverkarens specifikation (om det finns flera hänvis ­
ningar i informationsdokumentet)  
Kylsystem  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.7  : Typ: luft/vatten/olja  
Isolering  :  material, mängd, placering, volym och vikt  
1.1.3  PROVNINGSBRÄNSLE för typ 1-provning (om tillämpligt)  
Om mer än ett provningsbränsle, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.2.1 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.10.3  : bensin E10 – Diesel B7 – LPG – NG –...  
Densitet vid 15 °C  
Bilaga IX  : 
Svavelhalt  
Underbilaga 3 till bilaga XXI  : Endast för diesel B7 och bensin E10  
Bilaga IX  :  
Partinummer  :  
Willansfaktorer (för förbränningsmotor) 
för koldioxidutsläpp (gCO  2 /km)  : 
1.1.4  BRÄNSLETILLFÖRSELSYSTEM (om tillämpligt)  
Om mer än ett bränsletillförselsystem, upprepa punkten 
Direktinsprutning  :  ja/nej eller beskrivning  
Fordonets bränsletyp  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.2.4  : enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle  
Styrenhet  
Delhänvisning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt  
3.2.4.2.9.3.1  : samma som informationsdokument  
Provad programvara  
Bilaga I, tillägg 3, punkt  
3.2.4.2.9.3.1.1  : läst via scanverktyg, t.ex.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 91  
Luftflödesmätare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.9.3.3  : 
Spjällhus  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.9.3.5  : 
Tryckgivare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.3.4.11  : 
Insprutningspump  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.3  : 
Insprutare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.6  : 
1.1.5  INSUGNINGSSYSTEM (om tillämpligt)  
Om mer än ett insugningssystem, upprepa punkten 
Överladdare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.1  : ja/nej 
fabrikat & typ (  1 ) 
Laddluftkylare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.2  : ja/nej 
typ (luft/luft, luft/vatten) (  1 ) 
Luftfilter (element) (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.4.2  : fabrikat & typ  
Insugningsljuddämpare (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.4.3  : fabrikat & typ  
1.1.6  AVGASSYSTEM OCH ANTI-AVDUNSTNINGSSYSTEM (om 
tillämpligt)  
Om mer än ett, upprepa punkten 
Första katalysator  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.1.12 &  
3.2.12.2.1.13  : fabrikat & hänvisning (  1 ) 
funktionssätt: trevägs/oxidations/NOx-fälla/SCR  
Andra katalysator  :  fabrikat & hänvisning (  1 ) 
funktionssätt: trevägs/oxidations/NOx-fälla/SCR  
Partikelfälla  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.6  : med/utan/ej tillämpligt 
fabrikat & hänvisning (  1 ) 
Hänvisning till och placering av syregi ­
vare 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.2  : före katalysator/efter katalysator  
Luftinsprutning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.3  : med/utan/ej tillämpligt  
EGR  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.4  : med/utan/ej tillämpligt 
kyld/inte kyld  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 92  
System för att begränsa utsläpp genom 
avdunstning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.5  : med/utan/ej tillämpligt  
Hänvisning till och placering av 
NOx-givare  : Före/efter  
Allmän beskrivning (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.9.2  : 
1.1.7  VÄRMELAGRINGSANORDNING(om tillämpligt)  
Om mer än en värmelagringsanordning, upprepa punkten 
Värmelagringsanordning  :  ja/nej  
Värmekapacitet (lagrad entalpi J)  :  
Tid för värmeutstrålning  :  
1.1.8  KRAFTÖVERFÖRING (om tillämpligt)  
Om mer än en kraftöverföring, upprepa punkten 
Växellåda  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.5.1 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.13.1  : manuell/automatisk/kontinuerligt variabel  
Växlingsförfarande  
Dominerande läge  :  ja/nej 
normal/kör/miljö/...  
Bästa tänkbara läge för koldioxidut ­
släpp och bränsleförbrukning (i före ­
kommande fall)  : 
Sämsta tänkbara läge för koldiox ­
idutsläpp och bränsleförbrukning (i 
förekommande fall)  : 
Styrenhet  :  
Smörjmedel, växellåda  :  Tillverkarens specifikation (om det finns flera hänvisningar 
i informationsdokumentet)  
Däck  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6 & tillägg 4, addendum, punkt 1.14  
Fabrikat  :  
Typ :  
Dimensioner främre/bakre  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6.1  : 
Omkrets (m)  :  
Däcktryck (kPa)  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6.3  : ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 93  
Utväxlingsförhållanden (R.T.), primära förhållanden (R.P.) och (for ­
donshastighet (km/h)) / (motorvarvtal (1 000 (min  –1 )) (V  1 000 ) för 
var och en av utväxlingarna (R.B.).  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.6 & tillägg 4, addendum, punkt 1.13.3  
R.B. R.P.  R.T.  V  1 000 
Första  1/1  
Andra  1/1  
Tredje  1/1  
Fjärde  1/1  
Femte  1/1  
… 
1.1.9  ELMASKIN (om tillämpligt)  
Om mer än en elmaskin, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ :  
Toppeffekt  :  
1.1.10  UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM 
FÖR DRIFT (om tillämpligt)  
Om mer än ett uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift, 
upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ :  
Kapacitet  :  
Nominell spänning  :  
1.1.12  BRÄNSLECELL (om tillämpligt)  
Om mer än en bränslecell, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ :  
Maximal effekt  :  
Nominell spänning  :  
1.1.13  KRAFTELEKTRONIK (om tillämpligt)  
Mer än en kraftelektronik kan förekomma (framdrivningsomvandla ­
re, lågspänningssystem eller laddare)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 94  
Fabrikat  :  
Typ :  
Effekt  :  
1.2 FORDON HÖG BESKRIVNING (typ 1) eller FORDONS ­
BESKRIVNING (ATCT)  
1.2.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :  
1.2.2  VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Energibehov under cykel (Ws)  
Bilaga XXI, punkt 3.5.6  : 
Hänvisning till provningsrapport för väg ­
motstånd  : 
1.2.3  URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i körk ­
lart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.2.4  VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT)  
Växling  :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra 
decimaler  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 95  
1.3 FORDON LÅG BESKRIVNING (i tillämpliga fall)  
1.3.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :  
1.3.2  VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energibehov under cykel (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
Hänvisning till provningsrapport för väg ­
motstånd  : 
1.3.3  URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i 
körklart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.3.4  VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT)  
Växling  :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra 
decimaler  
1.4 FORDON MEDELBESKRIVNING (i tillämpliga fall)  
1.4.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 96  
1.4.2 VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energibehov under cykel (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
1.4.3 URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i 
körklart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.4.4 VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT) 
Växling :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra 
decimaler  
2. PROVNINGSRESULTAT  
2.1 TYP 1-PROVNING ELLER ATCT-PROVNING 
Inställningsmetod för chassidynamometer  : fast/iterativ/alternativ med egen uppvärmningscykel  
Dynamometer, driftssätt  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt  
1.2.4.2.2  ja/nej  
Avstannande  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt  
4.2.1.8.5  : ja/nej  
Ytterligare förkonditionering  :  ja/nej 
Beskrivning 
Försämringsfaktorer :  tilldelad/provad  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 97  
2.1.1  Fordon Hög (också använt för ATCT)  
Provningsdatum  :  (dag/månad/år)  
Provningsplats  :  
Den undre kantens höjd över marken för 
kylfläkten (cm)  : 
Placering i sidled av fläktens centrum 
(om ändras på begäran av tillverkaren)  : I fordonets mittlinje/...  
Avstånd från fordonets front (cm)  :  
2.1.1.1  Förorenande utsläpp (om tillämpligt)  
2.1.1.1.1  Förorenande utsläpp från fordon med minst en förbrännings ­
motor, från icke externt laddbara hybridelfordon och från externt 
laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (domine ­
rande läge eller bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge, om till ­
lämpligt)  
Provning 1  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km) 
Mätvärden  
Regenereringsfaktorer 
(Ki) (2) 
Additiv  
Regenereringsfaktorer 
(Ki) (2) 
Multiplikativ  
Försämringsfaktorer (DF) 
additiv  
Försämringsfaktorer (DF) 
multiplikativ  
Slutliga värden  
Gränsvärden  
(2) Se rapporter för Ki-familjen  : 
Typ 1/I utförd för fastställande 
av Ki  : Bilaga XXI, underbilaga 4 
eller Uneces föreskrifter 
nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Ange i förekommande fall.  
Provning 2 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 1 )/föro­
reningar (90 % av gränsvärdena)/båda  
Samma punkt  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 98  
Provning 3 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 2 ) 
Samma punkt  
2.1.1.1.2  Förorenande utsläpp från externt laddbara hybridelfordon vid 
laddningstömmande typ 1-provning  
Provning 1  
Gränsvärdena för förorenande utsläpp måste följas, och följande 
punkt ska upprepas för varje provningscykel.  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km) 
Uppmätta värden för en 
enda cykel  
Gränsvärden värden för en 
enda cykel  
Provning 2 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 1 )/föro­
reningar (90 % av gränsvärdena)/båda  
Samma punkt  
Provning 3 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 2 ) 
Samma punkt  
2.1.1.1.3  ANVÄNDNINGSFAKTORVIKTADE FÖRORENANDE UT ­
SLÄPP FRÅN EXTERNT LADDBARA HYBRIDELFORDON  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km) 
Beräknade värden  
2.1.1.2  KOLDIOXIDutsläpp  (i tillämpliga fall)  
2.1.1.2.1  KOLDIOXIDutsläpp från fordon med minst en förbrännings ­
motor, från icke externt laddbara hybridelfordon och från externt 
laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning 
(inte ATCT)  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (domine ­
rande läge eller bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge, om till ­
lämpligt)  
Provning 1  
Koldioxidutsläpp  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätt värde M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korrektionskoefficient: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
Additiv  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
Multiplikativ  
M CO2,c,4  — ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 99  
Koldioxidutsläpp  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT-korrigering (FCF) (  1 ) 
Tillfälliga värden M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Angivet värde  —  —  —  —  
d CO2 1 * angivet värde  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: familjekorrektionsfaktor för att korrigera för representativa regionala temperaturförhållanden (ATCT) 
Se rapporter för FCF-familjen: 
( 2 ) korrigering i den mening som avses i underbilaga 6 till tillägg 2 till bilaga XXI i den här förordningen för fordon med 
förbränningsmotorer, K  CO2 för hybridelfordon  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt med d  CO2 2 
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Genomsnitt M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Anpassning M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Slutliga värden M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2  ATCT KOLDIOXIDutsläpp från fordon med minst en förbrän ­
ningsmotor, från icke externt laddbara hybridelfordon och från 
externt laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 
1-provning (ATCT)  
Provning vid 14 °C (ATCT)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätt värde M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korrektionskoefficient (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Slutsats (ATCT)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Kombinerad  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korrektionsfaktor för familjen (FCF)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 100  
2.1.1.2.3  KOLDIOXIDmassutsläpp från externt laddbara hybridelfordon vid 
laddningstömmande typ 1-provning  
Provning 1:  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Beräknat värde M  CO2,CD  
Angivet värde  
d CO2 1 
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt med d  CO2 2 
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Genomsnitt M  CO2,CD  
Slutligt värde M  CO2,CD  
2.1.1.2.4  ANVÄNDNINGSFAKTORVIKTADE KOLDIOXIDmassutsläpp 
från externt laddbara hybridelfordon  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Beräknat värde M  CO2,weighted  
2.1.1.3  BRÄNSLEFÖRBRUKNING (I TILLÄMPLIGA FALL, INTE 
ATCT)  
2.1.1.3.1  Bränsleförbrukning hos fordon med endast en förbränningsmotor, 
från icke externt laddbara hybridelfordon och från externt ladd ­
bara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (domine ­
rande läge eller bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge, om till ­
lämpligt)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H / FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Beräknade från anpassade koldioxidvärden.  
2.1.1.3.2  Bränsleförbrukning hos externt laddbara hybridelfordon vid ladd ­
ningstömmande typ 1-provning  
Provning 1:  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Beräknat värde FC  CD ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 101  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Genomsnitt FC  CD 
Slutligt värde FC  CD 
2.1.1.3.3  ANVÄNDNINGSFAKTORviktad Bränsleförbrukning hos externt 
laddbara hybridelfordon  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Beräknat värde FC  weighted  
2.1.1.3.4  Bränsleförbrukning hos icke externt laddbara bränslecells- och 
vätgasfordon vid en laddningsbevarande typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (domine ­
rande läge eller bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge, om till ­
lämpligt)  
Förbrukning (kg/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätta värden  
RCB-korrektionskoefficient  
Slutliga värden FC  p/ FC c 
2.1.1.4  RÄCKVIDDER (OM TILLÄMPLIGT)  
2.1.1.4.1  Räckvidder för externt laddbara hybridelfordon (om tillämpligt)  
2.1.1.4.1.1  Helt elektrisk räckvidd (AER)  
Provning 1  
AER (km)  Stad  Kombinerad  
Uppmätta/beräknade värden AER  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 102  
Slutsats  
AER (km)  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt AER (om tillämpligt)  
Slutliga värden AER  
2.1.1.4.1.2  Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER)  
EAER (km)  Stad  Kombinerad  
Slutliga värden AER  
2.1.1.4.1.3  Faktisk laddningstömmande räckvidd  
R CDA (km)  Kombinerad  
Slutligt värde R  CDA 
2.1.1.4.1.4  Räckvidd för laddningstömmande cykel  
Provning 1  
R CDC (km)  Kombinerad  
Slutligt värde R  CDC 
Indexnummer för övergångscykeln  
REEC av bekräftningscykel (%)  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
2.1.1.4.2  Räckvidd för fordon med endast eldrift - Räckvidd vid endast 
eldrift (PER) (om tillämpligt)  
Provning 1  
PER (km)  Stad  Kombinerad  
Beräknat värde PER  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 103  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
PER (km)  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt PER  
Slutliga värden PER  
2.1.1.5  ELFÖRBRUKNING (OM TILLÄMPLIGT)  
2.1.1.5.1  Elförbrukning för externt laddbara hybridelfordon (om tillämp ­
ligt) 
2.1.1.5.1.1  Elförbrukning EC  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Slutliga värden EC  
2.1.1.5.1.2  Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning  
Provning 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinerad  
Beräknat värde EC  AC,CD  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats (om tillämpligt)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinerad  
Genomsnitt EC  AC,CD  
Slutligt värde  
2.1.1.5.1.3  Användningsfaktorviktad elförbrukning  
Provning 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinerad  
Beräknat värde EC  AC,weighted  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 104  
Slutsats (om tillämpligt)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinerad  
Genomsnitt EC  AC,weighted  
Slutligt värde  
2.1.1.5.2  Elförbrukning för fordon med endast eldrift (om tillämpligt)  
Provning 1  
EC (Wh/km)  Stad  Kombinerad  
Beräknade värden EC  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt EC  
Slutliga värden EC  
2.1.2  FORDON LÅG (I TILLÄMPLIGA FALL)  
Upprepa punkt 2.1.1.  
2.1.3  FORDON MEDEL (I TILLÄMPLIGA FALL)  
Upprepa punkt 2.1.1.  
2.1.4  SLUTLIGA KRITERIER FÖR UTSLÄPPSVÄRDEN (OM 
TILLÄMPLIGT)  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km) 
Högsta värden (  1 ) 
( 1 ) för varje förorening inom alla provningsresultat för VH, VL (om tillämpligt) och VIM (om tillämpligt)  
2.2 TYP 2a-PROVNING (inte ATCT)  
Utsläppsuppgifter som krävs för provning av trafikvärdighet inklu ­
derade  
Provning  CO (% vol)  Lambda  Motorvarvtal (min  –1 ) Oljetemperatur (°C)  
Tomgång  —  
Tomgång vid högt varvtal  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 105  
2.3 TYP 3a-PROVNING (inte ATCT)  
Utsläpp av vevhusgaser i atmosfären: inga  
2.4 TYP 4a-PROVNING (inte ATCT) 
Se rapporter  :  
2.5 TYP 5-PROVNING (inte ATCT) 
Se rapporter för hållbarhetsfamiljen  :  
Typ 1/I-cykel för kriterier för utsläpps ­
provning  : Bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter 
nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Ange i förekommande fall.  
2.6 RDE-PROVNING (inte ATCT) 
Nummer på RDE-familj  :  MSxxxx  
Se rapporter för familjen  :  
2.7 TYP 6a-PROVNING (inte ATCT) 
Provningsdatum  :  (dag/månad/år)  
Provningsplats  :  
Metod för inställning av chassidynamo ­
meter  : avstannande (vägmotståndsreferens)  
Tröghetsmassa (kg)  :  
Om avvikelser från fordonet av typ 1  :  
Däck  :  
Fabrikat  :  
Typ :  
Dimensioner främre/bakre  :  
Omkrets (m)  :  
Däcktryck (kPa)  :  
Föroreningar  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Provning  1 
2 
3 
Genomsnitt  
Gränsvärde  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 106  
2.8 OBD-SYSTEM (inte ATCT) 
Se rapporter för familjen  :  
2.9 RÖKTÄTHET (b) PROVNING (inte ATCT)  
2.9.1  PROVNING MED KONSTANT HASTIGHET  
Se rapporter för familjen  :  
2.9.2  PROVNING MED FRI ACCELERATION  
Uppmätt absorptionsvärde (m  –1 ) : 
Korrigerat absorptionsvärde 
(m –1 ) : 
2.10 MOTOREFFEKT (inte ATCT) 
Se rapporter för familjen  :  
2.11 TEMPERATURINFORMATION RÖRANDE FORDON 
HÖG (VH) 
Kylvätsketemperatur vid slutet 
av stabiliseringstiden (°C)  
underbilaga 6a, punkt 3.9.2  : 
Genomsnittlig temperatur i sta ­
biliseringsområdet under de 3 
senaste timmarna (°C)  
underbilaga 6a, punkt 3.9.2  : 
Differensen mellan kylväts ­
ketemperaturen vid slutet och 
den genomsnittliga temperaturen 
i stabiliseringsområdet under de 
senaste 3 timmarna Δ T_ATCT  (°C) 
underbilaga 6a, punkt 3.9.3  : 
Minimistabiliseringstid 
t soak_ATCT  (s) 
underbilaga 6a, punkt 3.9.1  : 
Temperaturgivarens placering  
underbilaga 6a, punkt 3.9.5  : 
Bilaga till provningsrapporten (inte tillämplig för ATCT-provning och för fordon 
med endast eldrift), 
1 – i elektronisk form, alla indata för korrelationsverktyget, förtecknade i bilaga 
1 punkt 2.4 till genomförandeförordningarna (EU) 2017/1152 och (EU) 
2017/1153 (korrelationsförordning).  
Hänvisning till indatafilen: …  
2 – Co2mpas utdata:  
3 – NEDC-provningsresultat (om tillämpligt):  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 107  
Tillägg 8b  
Provningsrapport för vägmotstånd  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för väg ­
motståndsprovning.  
RAPPORTNUMMER 
SÖKANDE  
Tillverkare  
ÄRENDE  Bestämning av fordonets vägmotstånd  
Fordon som ska provas  
Fabrikat  :  
Typ :  
SLUTSATS  Det fordon som provats uppfyller de krav som 
nämns i ärenderaden.  
ORT  DD/MM/ÅÅÅÅ  
1. BERÖRDA FORDON  
Berörda fabrikat  :  
Berörda typer  :  
Handelsbeteckning  :  
Högsta hastighet (km/h)  :  
Drivaxlar  :  
2. BESKRIVNING AV PROVADE FORDON  
2.1 ALLMÄNT  
Om ingen interpolering: det mest ogynnsamma fordonet (avseende ener ­
gibehov) ska beskrivas  
2.1.1  Fordon Hög  
Fabrikat  :  
Typ :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig 
WLTC-cykel av klass 3 oberoende 
av fordonsklass  : 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 108  
2.1.2  Fordon Låg  
Fabrikat  :  
Typ :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig 
WLTC-cykel av klass 3 oberoende 
av fordonsklass  : (4–35 % baserat på H  R ) 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :  
2.1.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
▼M2 
Tillverkaren och typgodkännandemyndigheten ska enas om vilken for ­
donsprovningsmodell som är representativ.  
Fordonsparametrarna provningsvikt, däckrullmotstånd och frontarea för 
både ett H  M - och ett L  M -fordon ska bestämmas på ett sådant sätt att 
H M -fordonet skapar det högsta energibehovet för en cykel och L  M -fordo­
net det lägsta energibehovet för en cykel i vägmotståndmatrisfamiljen. 
Tillverkaren och typgodkännandemyndigheten ska komma överens om 
fordonsparametrarna för fordon H  M och L  M . 
Vägmotstånd för fordon H  M och L  M i vägmotståndsmatrisfamiljen ska 
beräknas enligt punkt 5.1 i underbilaga 4 till bilaga XXI.  
▼B 
Fabrikat  :  
Typ :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig 
WLTC-cykel  : 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :  
2.2 VIKTER  
2.2.1  Fordon Hög  
Provningsvikt (kg)  :  
Genomsnittlig vikt m  av (kg) :  (genomsnitt före och efter prov ­
ningen)  
Rotationsvikt m  r (kg) :  3 % av (MRO + 25 kg) eller 
uppmätt  
Viktfördelning  
Fram  :  
Bak :  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 109  
2.2.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.2.1 med uppgifter för Fordon Låg  
2.2.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Provningsvikt (kg)  :  
Genomsnittlig vikt m  av (kg) :  (genomsnitt före och efter prov ­
ningen)  
Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt 
(≥ 3 000 kg)  : 
Skattat aritmetiskt medelvärde av 
vikten på tilläggsutrustning  : 
Viktfördelning  
Främre  :  
Bakre  :  
2.3 DÄCK  
2.3.1  Fordon Hög  
Storleksbeteckning  :  främre/bakre om olika  
Fabrikat  :  främre/bakre om olika  
Typ :  främre/bakre om olika  
Rullmotstånd (kgf/1 000 kg)  
Främre  :  
Bakre  :  
Främre däcktryck (kPa)  :  
Bakre däcktryck (kPa)  :  
2.3.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.3.1 med uppgifter för Fordon Låg  
2.3.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Upprepa punkt 2.3.1. med representativa fordonsuppgifter  
2.4 KAROSSERI  
2.4.1  Fordon Hög  
Typ :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/ 
BB/BC/BD  
Version  :  
Aerodynamiska anordningar  
Flyttbara aerodynamiska kaross ­
delar  : ja/nej och i förekommande fall 
förteckning  
Förteckning över Installerade 
aerodynamiska alternativ  : ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 110  
2.4.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.4.1 med uppgifter för Fordon Låg 
Delta (C  d *A f ) LH jämfört med VH  :  
2.4.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Beskrivning av karossens form  :  Stryk fältet (om ingen represen ­
tativ karossform från ett kom ­
plett fordon kan fastställas)  
▼M2 __________  
▼B 
Frontarea A  fr : 
2.5 FRAMDRIVNINGSSYSTEM  
2.5.1  Fordon Hög  
Motorkod  :  
Kraftöverföringstyp  :  manuell/automatisk/CVT  
Kraftöverföringsmodell 
(tillverkarens koder)  : (nominellt vridmoment och antal kopplingar → ska inklude ­
ras i informationsdokumentet)  
Kraftöverföringsmodeller som omfattas 
(tillverkarens koder)  : 
Motorvarvtal dividerat med fordonets hastig ­
het : 
Växel  Utväxlingsför ­
hållande  N/V-förhål ­
lande  
Första  1/..  
Andra  1..  
Tredje  1/..  
Fjärde  1/..  
Femte  1/..  
Sjätte  1/..  
.. 
.. 
Elmaskiner kopplade i position N  :  Ej tillämpligt (ingen elmaskin eller inget avstannande läge)  
Antal och typ av elmaskiner  :  konstruktionstyp: asynkron/synkron…  
Typ av kylmedel  :  luft, vätska,…  
2.5.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.5.1 med uppgifter för Fordon Låg  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 111  
2.6 PROVNINGSRESULTAT  
2.6.1 Fordon Hög 
Provningsdatum :  dd/mm/åååå  
PÅ VÄG ( bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4)  
Provningsmetod  :  avstannande ( bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3) 
eller metod med vridmomentmätare ( bilaga XXI, underbilaga 4,  
punkt 4.4)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning)  :  
Avstannande :  ja/nej  
Hjulinställning  :  värden för inåt- och utåtlutning  
Maximal referenshastighet km/h  
bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.2.4.1.2  : 
anemometri  :  stationär 
eller ombord: inverkan av anemometri (c  d * A) och om den korri­
gerats. 
Antal delningar:  :  
Vind :  genomsnitt, toppar och riktning i förhållande till provningsbanans 
riktning  
Lufttryck:  :  
Temperatur (medelvärde)  :  
Vindkorrigering  :  ja/nej  
Däcktrycksanpassning :  ja/nej  
Icke korrigerade resultat  :  Vridmomentsmetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
Avstannande metod: 
f0 
f1 
f2 
Slutliga resultat  Vridmomentsmetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
och 
f0= 
f1= 
f2= 
Avstannande metod: 
f0= 
f1= 
f2= ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 112  
eller  
VINDTUNNELMETOD ( bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 6)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning till dy ­
namometer)  : 
Godkännande av anläggningarna  :  rapporthänvisning och datum  
Dynamometer  
Typ av dynamometer  :  bälte eller chassidynamometer  
Metod :  stabiliserad hastighet eller decelerationsmetod  
Uppvärmning :  uppvärmning genom dynamometer eller genom att köra fordonet  
Korrigering av rullkurva  
(bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 6.6.3)  : (för chassidynamometern, om tillämpligt)  
Inställningsmetod för chassidynamome ­
ter : fast/iterativ/alternativ med egen uppvärmningscykel  
Uppmätt aerodynamisk dragkoefficient mul­
tiplicerad med den främre ytan  : Hastighet (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Resultat  :  f0= 
f1= 
f2= 
eller  
VÄGMOTSTÅNDSMATRIS  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 5)  
Provningsmetod  :  avstannande  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3) 
eller metod med vridmomentmätare ( bilaga XXI, underbilaga 4,  
punkt 4.4)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning till ba ­
na) : 
Avstannande :  ja/nej  
Hjulinställning  :  värden för inåt- och utåtlutning  
Maximal referenshastighet (km/h)  
bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.2.4.1.2  : 
Anemometri  :  stationär 
eller ombord: inverkan av anemometri (cd * A) och om den korri ­
gerats. 
Antal delningar:  :  
Vind :  genomsnitt, toppar och riktning i förhållande till provningsbanans 
riktning  
Lufttryck:  :  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 113  
Temperatur (medelvärde)  :  
Vindkorrigering  :  ja/nej  
Däcktrycksanpassning  :  ja/nej  
Icke korrigerade resultat  :  Vridmomentsmetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Avstannande metod: 
f0r 
f1r 
f2r 
▼M2 
Slutliga resultat  Vridmomentsmetod: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
och 
f0r (beräknat för fordon H  M ) = 
f2r (beräknat för fordon H  M ) = 
f0r (beräknat för fordon L  M ) = 
f2r (beräknat för fordon L  M ) = 
Avstannande metod: 
f0r (beräknat för fordon H  M ) = 
f2r (beräknat för fordon H  M ) = 
f0r (beräknat för fordon L  M ) = 
f2r (beräknat för fordon L  M ) = 
▼B 
2.6.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.6.1 med uppgifter för Fordon Låg  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 114  
Tillägg 8C 
Mall för provningsformulär  
Provningsformuläret ska omfatta de provningsuppgifter som registreras, men som 
inte inkluderas i en provningsrapport.  
Provningsformulären ska behållas av den tekniska tjänsten eller tillverkaren under 
minst 10 år.  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för prov ­
ningsformulär.  
▼M2 
Justerbara parametrar för hjulinställning  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.2.1.8.3  : 
Koefficienterna c0, c1 och c2  :  c0 = 
c1 = 
c2 =  
De tider för avstannande som uppmätts på chassidynamome ­
tern 
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.4.4  : Referenshastighet (km/tim)  Tid för avstannande (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Ytterligare vikt får placeras på eller i fordon för att eliminera 
däckslirning  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 7.1.1.1.1  : Vikt (kg) 
på/i fordonet  
Tider för avstannande efter att förfarandet för avstannande 
fordon utförts enligt bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3.1.3.  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 8.2.4.2.  : Referenshastighet (km/tim)  Tid för avstannande (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 115  
NO  x -omvandlarens verkningsgrad 
Angivna koncentrationer a, b, c, d och koncentrationen när 
NOx-analysatorn är i NO-läge så att kalibreringsgasen inte 
leds genom omvandlaren.  
Bilaga XXI, underbilaga 5, punkt 5.5  : a= 
b= 
c= 
d= 
Koncentration i NO-läge =  
Fordonets faktiskt tillryggalagda körsträcka  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna1.2.6.4.6 och 1.2.12.6.  : 
Fordon med manuell transmission som inte kan följa cykelns 
spår:  
Avvikelser från körcykeln  :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt 1.2.6.5.1  
Körspårindex:  
Följande index ska beräknas enligt SAE J2951 (reviderat i 
januari 2014):  
(a) ER : Energivärdering  :  
(b) DR : Avståndsvärdering  :  
(c) EER : Energiekonomivärdering  :  
(d) ASCR : Värdering av absolut hastighetsförändring  :  
(e) IWR : Värdering av tröghetsarbete  :  
(f) RMSSE : Fel för det kvadratiska medelvärdet av has ­
tigheten  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna 1.2.8.5 och 7  
Vägning av partikelprovfilter  
Filter före provningen  :  
Filter efter provningen  :  
Referensfilter  :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna 1.2.10.1.2 och  
1.2.14.3.1  
Innehållet i var och en av de föreningar som mäts efter sta ­
biliseringen av mätanordningen  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt 1.2.14.2.8  : 
Bestämning av regenereringsfaktor  
Antalet cykler D mellan två WLTC där regenerering inträffar  : 
Antal cykler under vilka utsläppsmätningar görs n  :  
Mätning av massutsläpp M ′ sij för varje förening i under varje 
cykel j  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 2.1.3  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 116  
Bestämning av regenereringsfaktor  
Antalet tillämpliga provcykler som mäts för fullständig regene ­
rering  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 2.2.6  
Bestämning av regenereringsfaktor  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 3.1.1  
ATCT  
Lufttemperaturen och fuktigheten i provkammaren mäts vid 
fordonets kylfläktsutlopp med en frekvens av minst 1 Hz.  : Temperaturinställningspunkt = T  reg 
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.2.1.1  Faktisk temperatur 
± 3 °C vid början av provningen 
± 5 °C under provningen  
Temperaturen i stabiliseringsområdet mäts kontinuerligt med 
en frekvens av minst 1 Hz.  : Temperaturinställningspunkt = T  reg 
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.2.1.1  Faktisk temperatur 
± 3 °C vid början av provningen 
± 5 °C under provningen  
Tidpunkten för överföringen från förkonditioneringen till sta ­
biliseringsområdet  
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.6.2  : ≤ 10 min  
Tiden mellan slutet på typ 1-provningen och nedkylningsför ­
farande  : ≤ 10 min  
Den uppmätta stabiliseringstiden ska registreras i alla relevanta 
provningsformulär.  
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.9.2  : Tid mellan mätning av sluttemperaturen och slutet 
av typ 1-provningen vid 23 °C  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 117  
BILAGA II  
ÖVERENSSTÄMMELSE I DRIFT  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges krav angående avgasutsläpp och OBD (inklusive 
IUPR  M ) för överensstämmelse i drift hos fordon som typgodkänts enligt 
denna förordning.  
2. KRAV  
Kraven för överensstämmelse i drift ska vara de som anges i punkt 9 och 
tilläggen 3, 4 och 5 till Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som 
anges i nedanstående avsnitt.  
2.1 Punkt 9.2.1 i Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
Godkännandemyndigheten ska kontrollera överensstämmelsen hos fordon i 
drift på grundval av alla relevanta uppgifter från tillverkaren, enligt samma 
förfaranden som anges för produktionsöverensstämmelse i artikel 12.1 och 
12.2 i direktiv 2007/46/EG samt i punkterna 1 och 2 i bilaga X till det 
direktivet. Om information kommer godkännandemyndigheten tillhanda 
från godkännandemyndigheter eller medlemsstaternas tillsynsprovning ska 
den komplettera de rapporter om överensstämmelse under drift som till ­
verkaren lämnar.  
2.2 Punkt 9.3.5.2 i Uneces föreskrifter nr 83 ska ändras genom tillägg av 
följande nya stycke:  
”… 
Fordon i små tillverkningsserier med färre än 1 000 fordon per OBD-familj 
undantas från minimikraven för IUPR samt kravet att visa dessa för god ­
kännandemyndigheten.”  
2.3 Hänvisningar till ”parterna i överenskommelsen” ska tolkas som hänvis ­
ningar till ”medlemsstaterna”.  
2.4 Punkt 2.6 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
Fordonet ska tillhöra en fordonstyp som är typgodkänd enligt dessa före ­
skrifter och omfattas av ett intyg om överensstämmelse enligt direktiv 
2007/46/EG. Fordonet ska vara registrerat och ha använts i unionen.  
2.5 Hänvisningen i punkt 2.2 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”1958 
års överenskommelse” ska förstås som en hänvisning till direktiv 
2007/46/EG.  
2.6 Punkt 2.6 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Blyinnehåll och svavelinnehåll från bränsleprov från fordonstanken ska 
uppfylla tillämpliga normer som fastställs i Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2009/30/EG (  1 ) och det får inte finnas tecken på att fel bränsle 
används. Kontroller får göras i avgasröret.”  
2.7 Hänvisningen i punkt 4.1 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till 
”utsläppsprovningar i enlighet med bilaga 4a” ska förstås som en hänvis ­
ning till ”utsläppsprovningar i enlighet med bilaga XXI till denna förord ­
ning”.  ▼B 
( 1 ) EUT L 140, 5.6.2009, s. 88.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 118  
2.8 Hänvisningen i punkt 4.1 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till 
”punkt 6.3 i bilaga 4a” ska förstås som en hänvisning till ”punkt 1.2.6 i 
underbilaga 6 till bilaga XXI till denna förordning”.  
2.9 Hänvisningen i punkt 4.4 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”1958 
års överenskommelse” ska förstås som en hänvisning till ”artikel 13.1 eller 
13.2 i direktiv 2007/46/EG”.  
2.10 I punkt 3.2.1, punkt 4.2 och fotnoterna 1 och 2 i tillägg 4 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska hänvisningen till de gränsvärden som anges i tabell 1 
i punkt 5.3.1.4 betraktas som en hänvisning till tabell 1 i bilaga I till 
förordning (EG) nr 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 119  
BILAGA III  
Ej tilldelad  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 120  
BILAGA IIIA  
KONTROLL AV UTSLÄPP VID VERKLIG KÖRNING  
1. INLEDNING, DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR  
1.1 Inledning  
I denna bilaga beskrivs förfarandet för att kontrollera utsläppen vid 
verklig körning (RDE) från lätta personbilar och lätta nyttofordon.  
1.2 Definitioner  
1.2.1  noggrannhet : skillnaden mellan ett uppmätt eller beräknat värde och 
ett spårbart referensvärde.  
1.2.2  analysator : varje mätanordning som inte är en del av fordonet utan 
som installerats för att fastställa koncentrationen eller mängden av 
gasformiga eller partikelformiga föroreningar.  
1.2.3  regressionslinjens skärningspunkt med axeln  (a 0 ): 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
där 
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är medelvärdet för referensparametern, och  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras.  
1.2.4  kalibrering : den process som innebär att responsen från en analysator, 
ett instrument för flödesmätning, en sensor eller en signal ställs in så 
att systemets utdata överensstämmer med en eller flera referenssigna ­
ler. 
1.2.5  determinationskoefficient (r  2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
där 
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med axeln,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x i är det uppmätta referensvärdet,  
y i är det uppmätta värdet för parametern som ska kontrolleras,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 121  
1.2.6  korrelationskoefficient (r) : 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
där 
x i är det uppmätta referensvärdet,  
y i är det uppmätta värdet för parametern som ska kontrolleras,  
x är medelreferensvärdet,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.  
1.2.7  fördröjning : tiden från gasflödesbytet ( t 0 ) tills dess att responsen upp ­
når 10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen.  
1.2.8  signaler eller data från motorstyrenheten (ECU-signaler eller ECU- 
data) : varje uppgift eller signal som registreras från fordonets nätverk 
med hjälp av de protokoll som anges i punkt 3.4.5 i tillägg 1.  
1.2.9  motorstyrenhet (ECU) : den elektroniska enhet som kontrollerar flera 
olika manöverdon för att garantera framdrivningssystemets optimala 
prestanda.  
1.2.10  utsläpp  även kallade  komponenter , förorenande komponenter  eller  
förorenande utsläpp : de gas- eller partikelformiga beståndsdelar i av ­
gasen vilka omfattas av bestämmelserna.  
1.2.11  avgas : den totala mängden av alla gas- och partikelformiga kom ­
ponenter som släpps ut vid avgasutloppet eller avgasröret som ett 
resultat av bränsleförbränning i fordonets förbränningsmotor.  
▼M1 
1.2.12  avgasutsläpp : utsläpp från avgasröret av gasformiga, fasta och fly ­
tande föreningar.  
▼B 
1.2.13  fullt skalutslag : det fulla mätområdet för en analysator, ett instrument 
för flödesmätning eller en sensor som utrustningens tillverkare anger. 
Om ett delområde av analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller 
sensorn används vid mätningar ska fullt skalutslag förstås som det 
maximala möjliga utslaget.  
1.2.14  responsfaktorn för ett visst kolväte : förhållandet mellan avläsningen av 
en flamjonisationsdetektor (FID) och koncentrationen av kolvätet i 
fråga i referensgascylindern, uttryckt som ppmC  1 . 
1.2.15  omfattande underhåll : en justering, en reparation eller ett byte av en 
analysator, ett instrument för flödesmätning eller en sensor som kan 
påverka mätningarnas noggrannhet.  
1.2.16  brus : två gånger effektivvärdet av tio standardavvikelser som var och 
en beräknas från de nollresponser som uppmätts vid en konstant 
registreringsfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 sekunder.  
1.2.17  icke-metankolväten (NMHC) : totala kolväten (THC) utan metan 
(CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 122  
1.2.18  antal utsläppta partiklar (PN) : det totala antalet fasta partiklar som 
släpps ut via fordonets avgaser och som fastställts i enlighet med de 
metoder för utspädning, provtagning och mätning som anges i bilaga 
XXI. 
▼B 
1.2.19  precision : 2,5 gånger standardavvikelsen av 10 upprepade responser 
på ett visst spårbart standardvärde.  
1.2.20  avläsning : det numeriska värde som visas av en analysator, ett in ­
strument för flödesmätning, en sensor eller någon annan mätanordning 
som används i samband med mätning av fordonsutsläpp.  
1.2.21  responstid (t  90 ): summan av fördröjningen och stigtiden.  
1.2.22  stigtid : tiden mellan 10 % och 90 % respons (t  90 – t 10 ) i förhållande 
till den slutliga avläsningen.  
1.2.23  effektivvärde (x  rms ): kvadratroten av det aritmetiska medelvärdet av 
kvadraterna av värden och definierat som  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
där 
x är det uppmätta eller beräknade värdet, och  
n är antalet värden.  
1.2.24  sensor : varje mätanordning som inte är en del av själva fordonet utan 
installerad för att fastställa andra parametrar än koncentrationen av 
gasformiga eller partikelformiga föroreningar och avgasmassflödet.  
▼M1 
1.2.25  spänna : justera ett instrument så att det ger korrekt respons gentemot 
en kalibreringsstandard som motsvarar 75–100 % av det högsta värdet 
i instrumentets mätområde eller det förväntade användningsområdet.  
▼B 
1.2.26  spännrespons : den genomsnittliga responsen på en spännsignal under 
ett intervall på minst 30 sekunder.  
1.2.27  spännresponsdrift : differensen mellan den genomsnittliga responsen 
på en spännsignal och den faktiska spännsignalen som mäts vid en 
fastställd tid efter det att en analysator, ett instrument för flödesmät ­
ning eller en sensor spänts noggrant.  
1.2.28  regressionslinjens lutning (a  1 ): 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
där 
x är medelvärdet för referensparametern,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras.  
x i är det faktiska värdet för referensparametern,  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 123  
y i är det faktiska värdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.  
1.2.29  skattningens standardfel (SEE) : 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
där 
ý är det uppskattade värdet för parametern som ska kontrolleras.  
y i är det faktiska värdet för parametern som ska kontrolleras,  
x max är det högsta faktiska värdet för referensparametern och  
n är antalet värden.  
1.2.30  totala kolväten (THC) : summan av alla flyktiga föreningar som går att 
mäta med en FID.  
1.2.31  spårbar : egenskapen att relatera en mätning eller avläsning genom en 
oavbruten kedja av jämförelser till en känd och allmänt accepterad 
standard.  
1.2.32  omvandlingstid : skillnaden i tid mellan en förändring av koncentration 
eller flöde ( t 0 ) vid referenspunkten och en respons från systemet på 
50 % av den slutliga avläsningen ( t 50 ). 
1.2.33  typ av analysator  eller  analysatortyp : en grupp av analysatorer som 
har samma tillverkare och tillämpar en identisk princip för att be ­
stämma koncentrationen av en specifik gasformig beståndsdel eller 
antalet partiklar.  
1.2.34  typ av avgasmassflödesmätare : en grupp av avgasmassflödesmätare 
som har samma tillverkare och har en liknande innerdiameter på röret 
samt fungerar enligt samma princip för bestämning av avgasmassflö ­
det. 
1.2.35  validering : förfarandet att utvärdera om ett ombordsystem för ut ­
släppsmätning installerats och fungerar korrekt och att de mätningar 
av avgasmassflödet vilka erhållits från en eller flera icke-spårbara 
avgasmassflödesmätare eller som beräknats med hjälp av sensorer 
eller ECU-signaler är korrekta.  
1.2.36  kontroll : förfarandet att utvärdera om uppmätta eller beräknade utdata 
från en analysator, ett instrument för flödesmätning, en sensor eller en 
signal överensstämmer med en referenssignal inom ett visst förbestämt 
gränsvärde eller flera förbestämda gränsvärden.  
1.2.37  nollkalibrering : kalibrering av en analysator, ett instrument för flödes ­
mätning eller en sensor så att den ger en korrekt respons på en noll ­
signal.  
1.2.38  nollrespons : den genomsnittliga responsen på en nollsignal under ett 
intervall på minst 30 sekunder.  
1.2.39  nollresponsdrift : skillnaden mellan den genomsnittliga responsen på 
en nollsignal och den faktiska nollsignal som mäts under en fastställd 
tid efter det att en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en 
sensor har nollkalibrerats på ett korrekt sätt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 124  
1.2.40  externt laddbart hybridelfordon (OVC-HEV) : hybridelfordon som kan 
laddas från en extern källa.  
1.2.41  ej externt laddbart hybridelfordon (NOVC-HEV) : ett fordon med 
minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem 
som används för fordonets framdrivning och som inte kan laddas från 
en extern källa.  
▼B 
1.3 Förkortningar  
Förkortningarna avser i allmänhet både singular- och pluralformerna 
av de förkortade termerna.  
CH  4 — metan  
CLD — kemiluminiscensdetektor  
CO — koloxid  
CO  2 — koldioxid  
CVS — konstantvolymprovtagare  
DCT — växellåda med dubbelkoppling  
ECU — motorstyrenhet  
EFM — avgasmassflödesmätare  
FID — flamjoniseringsdetektor  
FS — fullt skalutslag  
GPS — Global Positioning System (globalt 
positionsbestämningssystem)  
H 2 O — vatten  
HC — kolväten  
HCLD — uppvärmd kemiluminiscensdetektor  
HEV — hybridelfordon  
ICE — förbränningsmotor  
ID — identitetsnummer eller -kod  
LPG — motorgas  
MAW — fönster med glidande medelvärde  
max — högsta värde  
N 2 — kväve  
NDIR — Icke-dispersiv infrarödanalysator  
NDUV — icke-dispersiv ultraviolettanalysator  
NEDC — den nya europeiska körcykeln  
NG — naturgas  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 125  
NMC — icke-metanavskiljare  
NMC-FID — icke-metanavskiljare kombinerad 
med flamjoniserings- detektor  
NMHC — icke-metankolväten  
NO — kväveoxid  
No. — nummer eller antal  
NO  2 — kvävedioxid  
NO  x — kväveoxider  
NTE — Not-to-exceed (som inte får överskri ­
das) 
O 2 — syre  
OBD — omborddiagnos  
PEMS — ombordsystem för utsläppsmätning  
PHEV — laddhybridfordon  
PN — partikelantal  
RDE — utsläpp vid verklig körning  
RPA — relativ positiv acceleration  
SCR — selektiv katalytisk reduktion  
SEE — skattningens standardfel  
THC — totala kolväten  
Unece — FN:s ekonomiska kommission för 
Europa  
VIN — fordonets identifieringsnummer  
WLTC — globalt harmoniserad provcykel för 
lätta fordon  
WWH-OBD — globalt harmoniserad omborddiagnos  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1. Not-to-exceed-utsläppsgränser  
Utsläppen från en fordonstyp godkänd enligt förordning (EG) 
nr 715/2007 som fastställts enligt kraven i denna bilaga och som 
släpps ut under varje möjlig RDE-provning som utförs i enlighet 
med kraven i denna bilaga, får inte under fordonets normala livstid 
överstiga följande föroreningsspecifika NTE-värden (not-to-exceed):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TF ðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
där EURO-6 är den tillämpliga Euro 6-utsläppsgränsen enligt tabell 2 
i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 126  
2.1.1. Slutliga överensstämmelsefaktorer  
Överensstämmelsefaktorn  CF  pollutant  för respektive förorening ska vara 
enligt följande:  
Förorening  Massa av 
kväveoxider 
(NO  x ) Partikelantal 
(PN)  Massa av 
koloxid (CO) (  1 ) Massa av totala 
kolväten (THC)  Totala kolväten och 
kväveoxider 
(sammanlagd massa) 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  1 + margin  
med margin  
= 0,5  ►M1 1 +  
margin  PN 
med margin  
PN = 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Utsläppen av koloxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.  
margin : en parameter som tar hänsyn till de ytterligare mätosäkerheter som härrör från PEMS-utrustningen, vilken 
årligen ska ses över och ändras som ett resultat av den förbättrade kvaliteten i PEMS-förfarandet eller den tekniska 
utvecklingen.  
►M1 margin PN : en parameter som tar hänsyn till de ytterligare mätosäkerheter som härrör från PEMS PN-utrust ­
ningen, vilken årligen ska ses över och ändras som ett resultat av den förbättrade kvaliteten i PEMS PN-förfarandet eller 
den tekniska utvecklingen. ◄ 
2.1.2. Tillfälliga överensstämmelsefaktorer  
Under en period av 5 år och 4 månader efter de datum som fastställs i 
artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska, genom 
undantag från bestämmelserna i punkt 2.1.1 och på begäran av till ­
verkaren, följande tillfälliga överensstämmelsefaktorer gälla:  
Förorening  Massa av 
kväveoxider 
(NO  x ) Partikelantal 
(PN)  Massa av 
koloxid (CO) (  1 ) Massa av totala 
kolväten (THC)  Totala kolväten och 
kväveoxider 
(sammanlagd massa) 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 +  
margin  PN 
med margin  
PN = 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Utsläppen av koloxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.  
►M1 margin PN : en parameter som tar hänsyn till de ytterligare mätosäkerheter som härrör från PEMS PN-utrust ­
ningen, vilken årligen ska ses över och ändras som ett resultat av den förbättrade kvaliteten i PEMS PN-förfarandet eller 
den tekniska utvecklingen. ◄ 
Tillämpningen av tillfälliga överensstämmelsefaktorer ska registreras i 
intyget om överensstämmelse för fordonet.  
2.1.3. Överföringsfunktioner  
Överföringsfunktionen  TF(p  1 ,…, p  n ) som avses i punkt 2.1 fastställs 
till 1 för samtliga parametrar  p i (i = 1,…,n) . 
Om överföringsfunktionen  TF(p  1 ,…, p  n ) ändras, ska detta ske på ett 
sätt som inte påverkar miljön eller RDE-provningarnas effektivitet 
negativt. Särskilt ska följande villkor gälla:  
Z 
TF ðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
där 
— dp utgör integralen av hela rummet av parametrar  p i (i = 1,…,n)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 127  
— Q(p  1 ,…, p  n ) är sannolikhetstätheten för en händelse som motsvarar 
parametrarna  p i (i = 1,…,n)  vid verklig körning. Tillverkaren ska 
bekräfta att kraven i punkt 2.1 är uppfyllda genom att fylla i det 
intyg som anges i tillägg 9.  
2.2. De RDE-provningar som krävs enligt denna bilaga vid typgodkännan ­
det och under fordonets livstid tillhandahåller en presumtion om över ­
ensstämmelse med de krav som anges i punkt 2.1. Presumtionen om 
överensstämmelse får prövas genom ytterligare RDE-provningar.  
2.3. Medlemsstaterna ska se till att fordon kan provas med PEMS på 
allmän väg i enlighet med förfarandena i deras egen nationella lag ­
stiftning, samtidigt som lokal trafiklagstiftning och säkerhetskrav re ­
spekteras.  
2.4. Tillverkarna ska se till att fordon kan provas med PEMS på allmän 
väg av en oberoende part, t.ex. genom att tillhandahålla lämpliga 
anpassningsdon för avgasrör, ge tillgång till ECU-signaler och genom ­
föra de nödvändiga administrativa åtgärderna.  ►M1 ►C1 Om re­
spektive PEMS-provning inte krävs enligt denna förordning får till ­
verkaren ta ut en skälig avgift liknande bestämmelsen i artikel 7.1 i 
förordning (EG) nr 715/2007. ◄ ◄ 
3. RDE-PROVNING SOM SKA UTFÖRAS  
▼M2 
3.1 Följande krav gäller för PEMS-provningar som avses i artikel 3.11 
andra stycket.  
▼M1 
3.1.0. Kraven i punkt 2.1 ska vara uppfyllda för stadskörningsdelen och för 
den fullständiga PEMS-trippen. Villkoren i minst en av de två punk ­
terna 3.1.0.1 och 3.1.0.2 efter tillverkarens val ska vara uppfyllda. 
Externt laddbara hybridelfordon ska uppfylla villkoren i punkt 3.1.0.3.  
▼B 
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  och M gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  enligt definitionerna i 
punkt 2.1 i denna bilaga och punkterna 6.1 och 6.3 i tillägg 5 och 
inställningen  gas = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  och M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  enligt definitio ­
nerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkt 3.9 i tillägg 6 och inställ ­
ningen  gas = pollutant . 
▼M1 
3.1.0.3  M  t ≤ NTE  pollutant  och M u ≤ NTE  pollutant  enligt definitionerna i punkt 
2.1 i denna bilaga och punkt 4 i tillägg 7c.  
▼B 
3.1.1. Vid typgodkännande ska avgasmassflödet bestämmas genom en mät ­
utrustning som fungerar oberoende av fordonet, och inga av fordonets 
ECU-data ska användas i detta syfte för typgodkännande. För andra 
ändamål än typgodkännande kan alternativa metoder för att bestämma 
avgasmassflödet användas i enlighet med avsnitt 7.2 i tillägg 2.  
3.1.2. Om godkännandemyndigheten inte godtar kvalitetskontrollen av data 
eller valideringsresultaten från en PEMS-provning som utförs enligt 
tilläggen 1 och 4 får godkännandemyndigheten betrakta provningen 
som ogiltig. I sådana fall ska provningsdata och skälen för att ogiltig ­
förklara provningen registreras av godkännandemyndigheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 128  
3.1.3. Rapportering och spridning av uppgifter från RDE-provning  
3.1.3.1. Tillverkaren ska utarbeta en teknisk rapport i enlighet med tillägg 8 
och denna ska göras tillgänglig för godkännandemyndigheten.  
▼M1 
3.1.3.2. Tillverkaren ska säkerställa att de uppgifter som förtecknas i punkt 
3.1.3.2.1 finns att tillgå på en webbplats som är tillgänglig för all ­
mänheten utan kostnad och utan att användaren behöver ange sin 
identitet eller registrera sig. Tillverkaren ska hålla kommissionen 
och typgodkännandemyndigheterna informerade om lokaliseringen 
av webbplatsen.  
3.1.3.2.1 Webbplatsen ska ge möjlighet till en slumpmässig sökning i den 
underliggande databasen på grundval av ett eller flera av följande:  
fabrikat, typ, variant, version, handelsbeteckning eller fordonets iden ­
tifieringsnummer enligt definitionen i intyget om överensstämmelse, i 
enlighet med bilaga IX till direktiv 2007/46/EG.  
De uppgifter som anges nedan ska göras tillgängliga för alla fordon i 
en sökning:  
— Resultaten av de PEMS-provningar som anges i punkt 6.3 i tillägg 
5, punkt 3.9 i tillägg 6 och punkt 4 i tillägg 7c för alla fordons ­
typer med avseende på utsläpp i den förteckning som avses i 
punkt 5.4 i tillägg 7. För ej externt laddbara hybridelfordon ska 
resultaten av de PEMS-provningar som anges punkt 6.3 i tillägg 5, 
och i tillämpliga fall punkt 3.9 i tillägg 6, rapporteras. För externt 
laddbara hybridelfordon ska resultaten av den PEMS-provning 
som anges punkt 4 i tillägg 7c rapporteras.  
— De angivna maximala RDE-värdena som anges i punkt 48.2 i 
intyget om överensstämmelse enligt bilaga IX till direktiv 
2007/46/EG.  
__________  
▼B 
3.1.3.3. På begäran ska tillverkaren, utan kostnad och inom 30 dagar, till ­
handahålla den tekniska rapport som avses i punkt 3.1.3.1 för berörda 
parter.  
3.1.3.4. På begäran ska typgodkännandemyndigheten tillhandahålla de uppgif ­
ter som anges i punkterna 3.1.3.1 och 3.1.3.2 inom 30 dagar efter det 
att begäran tagits emot. Typgodkännandemyndigheten får ta ut en 
rimlig och proportionerlig avgift som inte avskräcker en part med 
ett berättigat intresse från att begära dessa uppgifter eller överskrider 
myndighetens interna kostnader för att tillhandahålla de begärda upp ­
gifterna.  
4. ALLMÄNNA KRAV  
4.1. RDE-prestanda ska demonstreras genom provning på väg av fordon 
som framförs under normala körmönster och förhållanden och med 
normala nyttolaster. RDE-provningen ska vara representativ för fordon 
som används på sina verkliga körsträckor med normal last.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 129  
4.2. Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten visa att det fordon 
samt de körmönster, förhållanden och nyttolaster som valts är repre ­
sentativa för PEMS-provningsfamiljen. Kraven på nyttolast och höjd 
över havet, enligt punkterna 5.1 och 5.2, ska användas för att på 
förhand bedöma om villkoren är godtagbara för RDE-provning.  
4.3. Godkännandemyndigheten ska föreslå en provningstripp med stads-, 
landsvägs- och motorvägskörning som uppfyller kraven i punkt 6. Vid 
utformningen av trippen ska delarna med stads-, landsvägs- och mo ­
torvägskörning väljas utifrån en topografisk karta. Stadskörningsdelen 
av trippen ska köras på vägar i tätorter med en hastighetsbegränsning 
på 60 km/tim eller mindre. Om stadskörningsdelen av trippen under 
en begränsad period måste köras på vägar med en hastighetsbegräns ­
ning högre än 60 km/tim ska fordonet köras i hastigheter upp till och 
med 60 km/tim.  
▼B 
4.4. Om insamlingen av ECU-data påverkar ett fordons utsläpp eller pre ­
standa ska hela den PEMS-provningsfamilj vilken fordonet tillhör 
enligt definitionen i tillägg 7 anses vara icke överensstämmande. En 
sådan funktion ska betraktas som en manipulationsanordning enligt 
definitionen i artikel 3.10 i förordning (EG) nr 715/2007.  
▼M1 
4.5. För att också kunna bedöma utsläppen under trippar med varmstart 
ska ett visst antal fordon per PEMS-provningsfamilj, enligt punkt 
4.2.7 i tillägg 7, provas utan behandlingen enligt punkt 5.3, men 
med en varm motor.  
▼B 
5. RANDVILLKOR  
5.1. Fordonets nyttolast och provningsvikt  
5.1.1. Fordonets grundläggande nyttolast ska omfatta föraren, ett vittne till 
provningen (om tillämpligt) och provningsutrustningen, inklusive sy ­
stem för montering och strömförsörjning.  
5.1.2. Vid provningen får en viss nyttolast läggas till så länge den samman ­
lagda vikten av den grundläggande och tillagda nyttolasten inte över ­
stiger 90 % av summan av passagerarnas vikt och nyttovikten enligt 
artikel 2.19 och 2.21 i kommissionens förordning (EU) 
nr 1230/2012 (*)  
___________  
(*) Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 decem ­
ber 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande 
av vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa 
fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 
2007/46/EG (EUT L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Omgivningsförhållanden  
▼M1 
5.2.1. Provningen ska genomföras under de omgivningsförhållanden som 
anges i detta avsnitt. Omgivningsförhållandena räknas som utökade 
om åtminstone något av temperatur- eller höjdförhållandena är utökat. 
Korrektionsfaktorn för de utökade temperatur- och höjdförhållandena 
ska tillämpas endast en gång. Om en del av provningen eller hela 
provningen utförs utanför normala eller utökade förhållanden ska 
provningen ogiltigförklaras.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 130  
5.2.2. Normala höjdförhållanden: höjden är högst 700 meter över havet.  
5.2.3. Utökade höjdförhållanden: höjden är högre än 700 meter över havet 
men högst 1300 meter över havet.  
▼M1 
5.2.4. Normala temperaturförhållanden: över eller lika med 273,15 K (0 °C) 
men högst 303,15 K (30 °C).  
5.2.5. Utökade temperaturförhållanden: över eller lika med 266,15 K 
(– 7 °C) men under 273,15 K (0 °C) eller högre än 303,15 K (30 °C) 
men högst 308,15 K (35 °C).  
5.2.6. Genom undantag från punkterna 5.2.4 och 5.2.5 ska den lägre tem ­
peraturen för normala förhållanden vara över eller lika med 276,15 K 
(3 °C) och den lägre temperaturen för utökade förhållanden vara över 
eller lika med 271,15 K (– 2 °C) från och med det att bindande NTE- 
utsläppsgränser enligt definitionen i avsnitt 2.1 börjar tillämpas och 
till och med fem år och fyra månader efter de datum som anges i 
artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007.  
5.3. Förkonditionering av fordonet vid kallstartsprovning  
Innan RDE-provning ska fordonet förkonditioneras på följande sätt:  
Efter att fordonet har körts under minst 30 min ska det parkeras med 
dörrar och motorhuv stängda och stå med motorn avstängd i 6–56 tim 
under normala eller utökade höjd- och temperaturförhållanden i enlig ­
het med punkterna 5.2.2–5.2.6. Exponering för extrema väderförhål ­
landen (kraftiga snöfall, storm, hagel) eller stora mängder av partiklar 
ska undvikas. Innan provningen inleds ska fordon och utrustning kon ­
trolleras för skador och avsaknad av varningssignaler som indikerar 
fel. 
▼B 
5.4. Dynamiska förhållanden  
De dynamiska förhållandena omfattar effekten av vägens lutning, 
motvind och kördynamik (acceleration, retardation) samt hjälpsystem 
på provfordonets energiförbrukning och utsläpp. Kontrollen av att de 
dynamiska förhållandena är normala ska göras efter det att provningen 
är slutförd med hjälp av registrerade PEMS-data. Kontrollen ska ut ­
föras i 2 steg:  
5.4.1. Det totala överskottet eller underskottet av kördynamik under trippen 
ska kontrolleras med hjälp av de metoder som anges i tillägg 7a till 
denna bilaga.  
▼M1 
5.4.2. Om trippresultaten är giltiga efter kontrollerna i enlighet med punkt 
5.4.1 ska de metoder för att kontrollera att provningsförhållandena är 
normala såsom fastställs i tilläggen 5, 6, 7a och 7b till denna bilaga 
tillämpas. För externt laddbara hybridelfordon ska trippens giltighet 
och att provningsförhållandena är normala kontrolleras i enlighet med 
tillägg 7c, medan tilläggen 5 och 6 inte är tillämpliga.  
▼B 
5.5. Fordonets skick och drift  
5.5.1. Hjälpsystem  
System för luftkonditionering eller andra hjälpanordningar ska använ ­
das på ett sätt som motsvarar hur en konsument kan tänkas använda 
dem vid verklig körning på väg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 131  
5.5.2. Fordon utrustade med periodiskt regenererande system  
5.5.2.1. Periodiskt regenererande system ska förstås i enlighet med definitio ­
nen i punkt 3.8.1 i bilaga XXI.  
5.5.2.2. Alla resultat ska korrigeras med de K  i -faktorer eller med de K  i -off­
setvärden som utvecklats genom förfarandena i underbilaga 6 till 
bilaga XXI för typgodkännande av en fordonstyp med ett periodiskt 
regenererande system.  
5.5.2.3. Om utsläppen inte uppfyller kraven i punkt 3.1.0 ska förekomsten av 
regenerering kontrolleras. Kontrollen av regenerering får grundas på 
expertbedömning genom korskorrelation av flera signaler, som kan 
inkludera mätningar av avgastemperatur, PN, CO  2, O 2 i kombination 
med fordonets hastighet och acceleration.  
Om periodisk regenerering inträffar under provningen ska resultatet 
kontrolleras mot kraven i punkt 3.1.0 utan tillämpning av vare sig K  i - 
faktorn eller K  i -offsetvärdet. Om de resulterande utsläppen inte upp ­
fyller kraven ska provningen ogiltigförklaras och upprepas en gång på 
begäran av tillverkaren. Tillverkaren får säkerställa att regenereringen 
avslutats. Den andra provningen ska anses som giltig även om re ­
generering inträffar under den.  
5.5.2.4. Även om fordonet uppfyller kraven i punkt 3.1.0 får, på begäran av 
tillverkaren, förekomsten av regenerering kontrolleras enligt punkt 
5.5.2.3. Om förekomsten av regenerering kan bevisas och efter över ­
enskommelse med typgodkännandemyndigheten ska slutresultaten vi ­
sas utan tillämpning av vare sig K  i -faktorn eller K  i -offsetvärdet.  
5.5.2.5. Tillverkaren får säkerställa att regenereringen är avslutad och prekon ­
ditionera fordonet på lämpligt sätt före den andra provningen.  
5.5.2.6. Om en regenerering inträffar under den andra RDE-provningen ska de 
föroreningar som släpps ut under den upprepade provningen ingå i 
utvärderingen av utsläpp.  
▼B 
6. KRAV PÅ TRIPPEN  
6.1. Andelarna av stads-, landsvägs- och motorvägskörning, klassificerade 
efter momentan hastighet enligt punkterna 6.3–6.5, ska uttryckas i 
procent av den totala trippen.  
▼M1 
6.2. Trippen ska alltid inledas med stadskörning, följd av landsvägs- och 
motorvägskörning i enlighet med de andelar som anges i punkt 6.6. 
Stads-, landsvägs- och motorvägsdelarna ska köras kontinuerligt, men 
får också inbegripa en tripp som påbörjas och avslutas på samma 
punkt. Landsvägskörningen får avbrytas av korta perioder av stads ­
körning vid genomfart av tätorter. Motorvägskörning får avbrytas av 
korta perioder av stads- eller landsvägskörning, t.ex. vid passage av 
vägtullstationer eller vägarbeten.  
▼B 
6.3. Stadskörning kännetecknas av fordonshastigheter på högst 60 km/h.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 132  
6.4. Landsvägskörning kännetecknas av fordonshastigheter högre än 
60 km/tim men högst 90 km/tim. För fordon av kategori N2 som i 
enlighet med direktiv 92/6/EEG är utrustade med en anordning som 
begränsar fordonshastigheten till 90 km/tim, kännetecknas landsvägs ­
körning av fordonshastigheter högre än 60 km/tim men högst 80 km/ 
tim. 
6.5. Motorvägskörning kännetecknas av fordonshastigheter på över 90 km/ 
tim. För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG 
är utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 
90 km/tim, kännetecknas landsvägskörning av fordonshastigheter 
högre än 80 km/tim.  
▼B 
6.6. Trippen ska bestå av ungefär 34 % stadskörning, 33 % landsvägskör ­
ning och 33 % motorvägskörning enligt de hastigheter som anges i 
punkterna 6.3–6.5. Ungefär betyder ett intervall på ± 10 procentenhe ­
ter omkring de angivna procentsatserna. Stadskörningen får dock ald ­
rig vara mindre än 29 % av den totala trippen.  
6.7. Fordonshastigheten får normalt inte överskrida 145 km/h. Denna max ­
hastighet får överskridas med en tolerans av 15 km/h under högst 3 % 
av tiden för motorvägskörningen. De lokala hastighetsbegränsningarna 
fortsätter att gälla under en PEMS-provning, oaktat andra rättsliga 
konsekvenser. Överträdelser av de lokala hastighetsbegränsningarna 
gör inte i sig resultaten av en PEMS-provning ogiltiga.  
▼M1 
6.8. Den genomsnittliga hastigheten (inklusive stopp) under stadskörnings ­
delen ska vara mellan 15 och 40 km/tim. Stopp, definierat som en 
fordonshastighet av mindre än 1 km/tim, ska stå för 6–30 % av tiden 
för stadskörning. Under stadskörningen får flera stopp på 10 s eller 
längre göras. Enskilda stopp får dock inte överstiga 300 s i följd; i 
annat fall ska trippen ogiltigförklaras.  
6.9. Hastigheten under motorvägskörningen ska helt täcka intervallet mel ­
lan 90 och minst 110 km/tim. Fordonets hastighet ska överstiga 
100 km/tim under minst 5 min.  
För fordon av kategori M2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är 
utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 100 
km/tim, ska hastigheten under motorvägskörningen helt täcka inter ­
vallet mellan 90 och 100 km/tim. Fordonets hastighet ska överstiga 
90 km/tim under minst 5 min.  
För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är 
utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 
90 km/tim, ska hastigheten under motorvägskörningen helt täcka in ­
tervallet mellan 80 och 90 km/tim. Fordonets hastighet ska överstiga 
80 km/tim under minst 5 min.  
▼B 
6.10. Trippen ska vara mellan 90 och 120 min.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 133  
6.11. En tripps start- och slutpunkt får inte skilja sig i höjd över havet med 
mer än 100 m. Dessutom ska andelen kumulativ positiv höjdökning 
under hela trippen och under stadskörningsdelen av trippen i enlighet 
med punkt 4.3 vara mindre än 1 200 m/100 km och fastställas enligt 
tillägg 7b.  
▼B 
6.12. Minimisträckan för varje del, stads-, landsvägs- eller motorvägskör ­
ning, ska vara 16 km.  
▼M1 
6.13. Den genomsnittliga hastigheten (inklusive stopp) under kallstartsperio ­
den enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4 ska vara mellan 15 och 
40 km/tim. Den högsta hastigheten under kallstartsperioden får inte 
överstiga 60 km/tim.  
▼B 
7. DRIFTSKRAV  
7.1. Trippen ska väljas så att provningen genomförs utan avbrott och data 
kontinuerligt samlas in för att uppnå den minimivaraktighet för prov ­
ningen som anges i punkt 6.10.  
7.2. Den elektriska strömmen till PEMS-utrustningen ska tas från en extern 
enhet för strömförsörjning och inte från en källa som direkt eller 
indirekt tar sin kraft från provfordonets motor.  
7.3. Installationen av PEMS-utrustningen ska göras på ett sådant sätt att 
fordonets utsläpp eller prestanda eller båda påverkas i minsta möjliga 
utsträckning. Försiktighet bör iakttas så att både vikten av den instal ­
lerade utrustningen och eventuella aerodynamiska förändringar av 
provfordonet minimeras. Fordonets nyttolast ska vara i enlighet med 
punkt 5.1.  
7.4. RDE-provningar ska utföras under arbetsdagar såsom de definieras för 
unionen i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (*)  
___________  
(*) Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 
1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister 
(EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. RDE-provningar ska utföras på asfalterade vägar och gator (således är 
körning i terräng inte tillåten).  
▼M1 
7.6. Tomgångskörningen omedelbart efter första tändning av förbrännings ­
motorn ska begränsas till minsta möjliga och får inte överskrida 15 s. 
Fordonsstoppen under hela kallstartsperioden enligt definitionen i 
punkt 4 i tillägg 4 ska begränsas till minsta möjliga och får inte 
överskrida 90 s. Om motorstopp inträffar under provningen får motorn 
startas om, men provtagningen ska inte avbrytas.  
▼B 
8. SMÖRJOLJA, BRÄNSLE OCH REAGENS  
8.1. Bränsle, smörjmedel och reagens (i förekommande fall) som används 
för RDE-provning ska motsvara de specifikationer som tillverkaren 
anger för kundens användning av fordonet.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 134  
8.2. Prover av bränsle, smörjmedel och reagens (om tillämpligt) ska tas 
och bevaras under minst 1 år.  
9. UTVÄRDERING AV UTSLÄPP OCH TRIPP  
9.1. Provningen ska genomföras i enlighet med tillägg 1 till denna bilaga.  
9.2. Trippen ska uppfylla de krav som fastställs i punkterna 4–8.  
9.3. Det är inte tillåtet att kombinera data från olika trippar eller att ändra 
eller ta bort data från en tripp, med undantag för bestämmelserna om 
långa stopp i punkt 6.8.  
▼M1 
9.4. Sedan en tripps giltighet fastställts i enlighet med punkt 9.2 ska 
utsläppsresultaten beräknas enligt de metoder som anges i tilläggen 
5 och 6 till denna bilaga. Tillägg 6 ska endast tillämpas på ej externt 
laddbara hybridelfordon (enligt definitionen i punkt 1.2.40) om effek ­
ten vid hjulen har fastställts genom mätning av vridmomentet i hjul ­
navet. För externt laddbara hybridelfordon ska utsläppsresultaten be ­
räknas enligt den metod som anges i tillägg 7c till denna bilaga.  
▼B 
9.5. Om omgivningsförhållandena under ett visst tidsintervall är utökade i 
enlighet med punkt 5.2 ska de förorenande utsläppen under detta 
specifika tidsintervall, beräknade enligt tillägg 4, divideras med 1,6 
innan överensstämmelse med kraven i denna bilaga utvärderas. Denna 
bestämmelse är inte tillämplig på utsläpp av koldioxid.  
▼M1 
9.6. Kallstart definieras i enlighet med punkt 4 i tillägg 4 till denna bilaga. 
Utsläpp av gasformiga föroreningar och antal utsläppta partiklar under 
kallstart ska ingå i den normala utvärderingen i enlighet med tilläggen 
5 och 6. För externt laddbara hybridelfordon ska utsläppsresultaten 
beräknas enligt den metod som anges i tillägg 7c till denna bilaga.  
Om fordonet konditionerades de sista tre timmarna före provningen 
vid en genomsnittstemperatur som ligger inom det utökade intervallet 
i enlighet med punkt 5.2 ska bestämmelserna i punkt 9.5 i bilaga IIIA 
tillämpas på kallstartsperioden, även om förhållandena vid körningen 
inte faller inom det utökade temperaturintervallet. Korrektionsfaktorn 
på 1,6 ska tillämpas endast en gång. Korrektionsfaktorn på 1,6 gäller 
förorenande utsläpp men inte CO  2 . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 135  
Tillägg 1  
Förfarande för provning av fordonsutsläpp med ett ombordsystem för 
utsläppsmätning (PEMS)  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs provningsförfarandet för att bestämma avgasutsläp ­
pen från lätta personbilar och lätta nyttofordon med hjälp av PEMS.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
≤ — mindre än eller lika med  
# — nummer eller antal  
#/m  3 — antal per kubikmeter  
% — procent  
°C — grader Celsius  
g — gram  
g/s — gram per sekund  
h — timme  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogram per sekund  
km — kilometer  
km/h — kilometer per timme  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascal per minut  
l — liter  
l/min — liter per minut  
m — meter  
m 3 — kubikmeter  
mg — milligram  
min — minut  
p e — vakuumtryck [kPa]  
q vs — volymflöde i systemet [l/min]  
ppm — delar per miljon  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 136  
ppmC  1 — delar per miljon kolekvivalenter  
rpm — varv per minut  
s — sekund  
V s — systemets volym [l]  
3. ALLMÄNNA KRAV  
3.1. PEMS  
Provningen ska utföras med en PEMS-utrustning som består av de kom ­
ponenter som anges i punkterna 3.1.1–3.1.5. Om tillämpligt kan en an ­
slutning till fordonets ECU upprättas för att fastställa relevanta motor- och 
fordonsparametrar enligt punkt 3.2.  
3.1.1. Analysatorer för bestämning av koncentrationen av föroreningar i 
avgaserna.  
3.1.2. En eller flera instrument eller sensorer för att mäta eller bestämma avgas ­
massflödet.  
3.1.3. En GPS för bestämning av fordonets position, höjd över havet och has ­
tighet.  
3.1.4. Om tillämpligt, sensorer och andra anordningar som inte är en del av 
fordonet, t.ex. för att mäta omgivningstemperatur, relativ fuktighet, luft ­
tryck och fordonshastighet.  
3.1.5. En energikälla till PEMS-utrustningen som är oberoende av fordonet.  
3.2. Provningsparametrar  
De provningsparametrar som anges i tabell 1 i detta tillägg ska mätas, 
registreras vid en konstant frekvens av 1,0 Hz eller högre och rapporteras 
enligt kraven i tillägg 8. Om ECU-parametrar samlas in, bör dessa göras 
tillgängliga till en betydligt högre frekvens än de parametrar som regi ­
streras av PEMS-utrustningen. PEMS-utrustningens analysatorer, instru ­
ment för flödesmätning och sensorer ska uppfylla de krav som anges i 
tilläggen 2 och 3 till denna bilaga.  
Tabell 1  
Provningsparametrar  
Parameter  Rekommenderad enhet  Källa (  8 ) 
▼M1 
THC-koncentration (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analysator  
CH  4 -koncentration (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analysator  
NMHC-koncentration (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analysator (  6 ) 
▼B 
CO-koncentration (  1 ), ( 4 ) ppm  Analysator  
CO  2 -koncentration (  1 ) ppm  Analysator  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 137  
Parameter  Rekommenderad enhet  Källa (  8 ) 
NO  X -koncentration (  1 ), ( 4 ) ppm  Analysator (  7 ) 
PN-koncentration (  4 ) #/m  3 Analysator  
Avgasmassflöde  kg/s  Avgasmassflödesmätare, någon metod som 
beskrivs i punkt 7 i tillägg 2  
Luftfuktighet  %  Sensor  
Omgivningstemperatur  K  Sensor  
Omgivningstryck  kPa  Sensor  
Fordonshastighet  km/h  Sensor, GPS eller ECU (  3 ) 
Fordonets latitud  grad  GPS  
Fordonets longitud  grad  GPS  
Fordonets höjd över havet (  5 ), ( 9 ) m  GPS eller sensor  
Avgastemperatur (  5 ) K  Sensor  
Motorkylmedlets temperatur (  5 ) K  Sensor eller ECU  
Motorvarvtal (  5 ) rpm  Sensor eller ECU  
Motorvridmoment (  5 ) Nm  Sensor eller ECU  
Vridmoment vid driven axel (  5 ) Nm  Fälgmomentmätare  
Pedalposition (  5 ) %  Sensor eller ECU  
Motorns bränsleflöde (  2 ) g/s  Sensor eller ECU  
Motorns inluftsflöde (  2 ) g/s  Sensor eller ECU  
Felstatus (  5 ) —  ECU  
Inluftsflödets temperatur  K  Sensor eller ECU  
Regenereringsstatus (  5 ) —  ECU  
Motoroljetemperatur (  5 ) K  Sensor eller ECU  
Faktisk växel (  5 ) #  ECU  
Önskad växel (t.ex. växlingsindikator) (  5 ) #  ECU  
Andra fordonsdata (  5 ) Ej fastställt  ECU  
( 1 ) Ska mätas på våt bas eller korrigeras enligt beskrivningen i punkt 8.1 i tillägg 4. 
( 2 ) Ska endast fastställas om indirekta metoder används för att beräkna avgasmassflödet enligt beskrivningen i punkterna 10.2 
och 10.3 i tillägg 4. 
( 3 ) Metoden ska väljas enligt punkt 4.7. 
( 4 ) Parametern är endast obligatorisk om mätning krävs i punkt 2.1 i bilaga IIIA. 
( 5 ) Ska endast fastställas om så är nödvändigt för att kontrollera fordonets status och driftsförhållanden. 
( 6 ) Får beräknas från koncentrationerna av THC och CH  4 enligt punkt 9.2 i tillägg 4. 
( 7 ) Får beräknas från uppmätta koncentrationer av NO och NO  2 . 
( 8 ) Flera parameterkällor får användas. 
( 9 ) Den rekommenderade källan är sensorn för omgivningstryck.  
3.3. Förberedelse av fordonet  
Förberedelsen av fordonet ska omfatta en allmän kontroll av provfordo ­
nets korrekta tekniska funktion.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 138  
3.4. Installation av PEMS-utrustningen  
▼M1 
3.4.1  Allmänt  
Installationen av PEMS-utrustningen ska följa PEMS-tillverkarens anvis ­
ningar och lokala hälso- och säkerhetsföreskrifter. PEMS-utrustningen ska 
installeras så att elektromagnetisk störning samt exponering för stötar, 
vibrationer, damm och temperaturväxlingar minimeras under provningen. 
PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att den är tät och värme ­
förlusten minimeras. PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att 
inte avgasens sammansättning ändras eller avgasröret förlängs i onödan. 
För att undvika att partiklar genereras ska anslutningar vara värmestabila 
vid de avgastemperaturer som kan förväntas under provningen. Det re ­
kommenderas att inte använda anslutningar av elastomer vid samman ­
kopplingen av fordonets avgasutlopp och anslutningsröret. Om anslut ­
ningar av elastomer används ska de inte komma i kontakt med avgasen 
så att artefakter undviks vid hög motorbelastning.  
3.4.2  Tillåtet mottryck  
PEMS-provtagningssonderna ska installeras och drivas så att trycket vid 
avgasutloppet inte ökas i onödan på ett sätt som kan påverka mätning ­
arnas representativitet. Det rekommenderas därför att endast en provtag ­
ningssond installeras på samma plan. Om det är tekniskt genomförbart 
ska varje eventuell förlängning för att underlätta provtagning eller sam ­
mankoppling med avgasmassflödesmätaren ha samma tvärsnittsarea som 
avgasröret eller större. Om provtagningssonderna hindrar en betydande 
del av avgasrörets tvärsnittsarea får mätning av mottrycket begäras av 
typgodkännandemyndigheten.  
3.4.3  Avgasmassflödesmätare  
Om en avgasmassflödesmätare används ska den vara fäst vid fordonets 
avgasrör i enlighet med rekommendationerna från mätarens tillverkare. 
Mätarens mätområde ska motsvara den variationsvidd av avgasmassflöde 
som förväntas under provningen. Installationen av mätaren samt eventu ­
ella adaptrar eller skarvar för avgasröret får inte påverka driften av motorn 
eller systemet för efterbehandling av avgaser. Minst fyra rördiametrar eller 
150 mm av rakt rör, beroende på vilket som är störst, ska finnas på ömse 
sidor om det flödeskännande elementet. Vid provning av en flercylindrig 
motor med avgasgrenrör rekommenderas att avgasmassflödesmätaren pla ­
ceras nedströms om den punkt där grenrören löper samman och att rörets 
tvärsnitt ökas så att det har samma eller större tvärsnittsarea vid prov ­
tagning. Om detta inte är möjligt får avgasflödesmätning med flera av ­
gasmassflödesmätare användas med typgodkännandemyndigheternas god ­
kännande. Den stora variationen när det gäller former och dimensioner av 
avgasrör och av avgasmassflöden kan med vägledning av god teknisk sed 
kräva kompromisser vid urval och installation av avgasflödesmätare. Det 
är tillåtet att installera en avgasmassflödesmätare med en mindre diameter 
än avgasutloppets, eller den sammanlagda tvärsnittsarean av flera utlopp, 
under förutsättning att detta förbättrar mätnoggrannheten och inte påver ­
kar driften eller efterbehandlingen av avgaser i enlighet med punkt 3.4.2 
negativt. Det rekommenderas att installationen av avgasmassflödesmäta ­
ren dokumenteras med fotografier.  
▼B 
3.4.4.  Global Positioning System (GPS)  
GPS-antennen bör monteras så att en god mottagning av satellitsignalen 
säkerställs, t.ex. så högt som möjligt. Den monterade GPS-antennen ska 
inverka så lite som möjligt på fordonets drift.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 139  
3.4.5.  Anslutning till motorstyrenheten (ECU)  
Om så önskas kan de relevanta fordons- och motorparametrar som anges i 
tabell 1 registreras med hjälp av en automatisk datainsamlare kopplad till 
motorstyrenheten eller fordonsnätverket i enlighet med standarder som 
ISO 15031-5, SAE J1979, OBD-II, EOBD eller WWH-OBD. I förekom ­
mande fall ska tillverkarna uppge beteckningar för att möjliggöra identi ­
fieringen av nödvändiga parametrar.  
3.4.6.  Sensorer och hjälputrustning  
Sensorer för fordonshastighet, temperaturgivare, termoelement för kylme ­
del eller andra mätanordningar som inte är en del av fordonet ska instal ­
leras för att mäta parametern i fråga på ett representativt, tillförlitligt och 
korrekt sätt utan att i onödan störa fordonets drift eller funktionen hos 
andra analysatorer, instrument för flödesmätning, sensorer och signaler. 
Sensorer och hjälputrustning ska försörjas med ström oberoende av for ­
donet. Det är tillåtet att försörja säkerhetsrelaterad belysning av fixturer 
och installationer av PEMS-komponenter utanför fordonets hytt med 
ström från fordonets batteri.  
▼M1 
3.5 Provtagning av utsläpp  
Provtagningen av utsläpp ska vara representativ och utföras på platser 
med väl blandade avgaser där inverkan av omgivningsluften nedströms 
från provtagningspunkten är minimal. Om tillämpligt ska provtagningen 
av utsläpp ske nedströms avgasmassflödesmätaren, på ett avstånd av 
minst 150 mm från det flödeskännande elementet. Provtagningssonderna 
ska placeras minst 200 mm eller tre gånger avgasrörets innerdiameter, 
beroende på vilket som är störst, uppströms punkten där avgaserna lämnar 
PEMS-utrustningen till omgivningen. Om PEMS-utrustningen matar till ­
baka ett flöde till avgasröret ska detta ske nedströms provtagningssonden 
på ett sätt som under motorns drift inte påverkar avgasens egenskaper vid 
provtagningspunkten. Om provtagningsledningens längd ändras ska syste ­
mets transporttider kontrolleras och vid behov korrigeras.  
Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser, ska 
avgasprovet tas nedströms detta system. Vid provning av ett fordon med 
ett delat avgasgrenrör ska provtagningssondens inlopp placeras så långt 
nedströms att det säkerställs att provet är representativt för de genomsnitt ­
liga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med 
avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, ska provtagningsson ­
den placeras nedströms den punkt där grenrören löper samman. Om detta 
inte är tekniskt möjligt får provtagning på flera punkter med väl blandade 
avgaser användas, med typgodkännandemyndighetens godkännande. I 
detta fall ska antalet provtagningssonder och deras placering i största 
möjliga utsträckning motsvara antalet avgasmassflödesmätare och deras 
placering. Om avgasflödena är ojämna ska proportionell provtagning eller 
provtagning med flera analysatorer övervägas.  
Om partiklar mäts ska provet tas från mitten av avgasflödet. Om flera 
sonder används för provtagning av utsläpp ska provtagningssonden för 
partiklar placeras uppströms andra provtagningssonder. Partikelprovtag ­
ningssonden får inte påverka provtagningen av gasformiga föroreningar. 
Sondens typ och specifikation samt dess installation ska dokumenteras i 
detalj.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 140  
Om kolväten mäts ska provtagningsledningen värmas upp till 463 ± 10 K 
(190 ± 10 °C). Vid mätning av andra gasformiga komponenter med eller 
utan kylning ska provtagningsledningen hålla minst 333 K (60 °C) för att 
undvika kondens och för att säkerställa en lämplig inträngningseffektivitet 
för de olika gaserna. I provtagningssystem med lågt tryck kan tempera ­
turen sänkas på ett sätt som motsvarar tryckminskningen under förutsätt ­
ning att provtagningssystemet säkerställer en inträngningseffektivitet på 
95 % för alla reglerade gasformiga föroreningar. Om partiklarna genom ­
går provtagning och inte späds ut vid avgasröret, ska provtagningsled ­
ningen från provtagningspunkten för obehandlade avgaser till utspäd ­
ningspunkten eller partikeldetektorn upphettas till minst 373 K (100 °C). 
Tiden som provet befinner sig i provtagningsledningen för partiklar innan 
det når den första utspädningen eller partikeldetektorn ska vara mindre än 
3 s. 
Alla delar av provtagningssystemet från avgasröret upp till partikeldetek ­
torn som kommer i kontakt med obehandlade eller utspädda avgaser, ska 
vara utformade så att deposition av partiklarna minimeras. Samtliga delar 
ska vara tillverkade av antistatiskt material för att förhindra elektrostatiska 
effekter.  
▼B 
4. FÖRFARANDEN FÖRE PROVNING  
4.1. Täthetskontroll av PEMS  
Efter det att varje installation av en PEMS-utrustning i ett fordon slutförts 
ska minst en täthetskontroll genomföras enligt föreskrifter från utrustning ­
ens tillverkare eller på följande sätt. Provtagningssonden ska kopplas bort 
från avgassystemet och dess ände tillslutas. Analysatorns pump ska slås 
på. Efter en inledande period av stabilisering ska, om inga läckor finns, 
alla flödesmätare visa ungefär noll. Om så inte är fallet ska provtagnings ­
ledningen kontrolleras och felet rättas till.  
Läckaget på vakuumsidan får inte överskrida 0,5 % av flödet vid drift för 
den del av systemet som kontrolleras. Flödena genom och förbi analysa ­
torn får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid 
drift.  
Alternativt får systemet tömmas på luft till ett tryck av minst 20 kPa 
vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en inledande period av stabilisering 
får tryckökningen  Δp (kPa/min) i systemet inte överstiga: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 
En alternativ metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen 
vid början av provtagningsledningen genom att byta från nollgas till 
spänngas samtidigt som samma tryckförhållanden som under normal sy ­
stemdrift bibehålls. Om avläsningen för en korrekt kalibrerad analysator 
efter tillräcklig tid är ≤ 99 % jämfört med den förändrade koncentrationen 
ska läckaget rättas till.  
▼M1 
4.2. Start och stabilisering av PEMS  
PEMS-utrustningen ska vara påslagen, uppvärmd och stabiliserad i enlig ­
het med specifikationerna från utrustningens tillverkare tills viktiga funk ­
tionsparametrar, t.ex tryck, temperaturer och flöden, har uppnått sina 
driftsinställningar innan provningen påbörjas. För att säkerställa att 
PEMS-utrustningen fungerar korrekt får den hållas påslagen eller kan 
värmas upp och stabiliseras under konditioneringen av fordonet. Systemet 
ska vara fritt från fel och kritiska varningar.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 141  
4.3 Förberedelse av provtagningssystemet  
Provtagningssystemet, som består av provtagningssonden och provtag ­
ningsledningar, ska förberedas för provning enligt instruktionen från 
PEMS-utrustningens tillverkare. Det ska säkerställas att provtagnings ­
systemet är rent och fritt från kondens.  
▼B 
4.4. Förberedelse av avgasmassflödesmätare  
Vid användning för mätning av avgasmassflödet ska avgasmassflödes ­
mätaren renas och förberedas för drift i enlighet med specifikationerna 
från tillverkaren av mätaren. I förekommande fall ska detta förfarande 
avlägsna kondens och avlagringar i ledningar och tillhörande mätanslut ­
ningar.  
4.5. Kontroll och kalibrering av analysatorer för mätning av gasformiga 
utsläpp  
Ändringar av analysatorernas noll- och spännkalibrering ska utföras med 
kalibreringsgaser som uppfyller kraven i punkt 5 i tillägg 2. Kalibrerings ­
gaserna ska väljas för att matcha den variationsvidd av koncentrationer av 
föroreningar som förväntas under RDE-provningen. För att minimera 
analysatorns avdrift bör noll- och spännkalibrering av analysatorerna ge ­
nomföras vid en omgivningstemperatur som ligger så nära som möjligt 
den omgivningstemperatur provningsutrustningen kommer befinna sig i 
under trippen.  
▼M1 
4.6 Kontroll av analysator för mätning av partikelutsläpp  
Analysatorns nollnivå ska registreras genom provtagning av HEPA-filtre ­
rad omgivningsluft vid en lämplig provtagningspunkt, vanligtvis vid prov ­
tagningsledningens inlopp. Signalen ska registreras vid en konstant fre ­
kvens av minst 1,0 Hz i genomsnitt under en period av 2 min. Den 
slutliga koncentrationen ska ligga inom tillverkarens specifikationer, 
men får inte överstiga 5 000 partiklar per cm  3 . 
▼B 
4.7. Bestämning av fordonshastighet  
Fordonshastigheten ska bestämmas genom minst en av följande metoder:  
(a) GPS: om fordonshastigheten bestäms genom GPS ska den totala 
trippsträckan kontrolleras mot mätningar genom någon annan metod 
enligt punkt 7 i tillägg 4.  
(b) Sensor (t.ex. optisk sensor eller mikrovågssensor): om fordonshastig ­
heten bestäms genom en sensor ska hastighetsmätningarna uppfylla 
kraven i punkt 8 i tillägg 2; alternativt ska den totala trippsträcka som 
fastställs av sensorn jämföras med en referenssträcka från en digital 
vägnätskarta eller topografisk karta. Den totala trippsträcka som fast ­
ställs av sensorn får avvika med högst 4 % från referenssträckan.  
(c) ECU: om fordonshastigheten bestäms genom motorstyrenheten ska 
den totala trippsträckan valideras i enlighet med punkt 3 i tillägg 3 
och motorstyrenhetens hastighetssignal vid behov justeras för att upp ­
fylla kraven i punkt 3.3 i tillägg 3. Alternativt kan den totala  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 142  
trippsträcka som fastställs av motorstyrenheten jämföras med en re ­
ferenssträcka från en digital vägnätskarta eller topografisk karta. Den 
totala trippsträcka som fastställs av motorstyrenheten får avvika med 
högst 4 % från referenssträckan.  
4.8. Kontroll av PEMS-utrustningens inställningar  
Det ska kontrolleras att alla sensorer och, i tillämpliga fall, motorstyr ­
enheten är korrekt anslutna. Om motorparametrar avläses ska det säker ­
ställas att motorstyrenheten rapporterar värden korrekt (t.ex. noll varvtal 
[rpm] när förbränningsmotorn är i ett läge där nyckeln är omvriden men 
motorn är av).  ►M1 PEMS-utrustningen ska fungera fritt från fel och 
kritiska varningar. ◄ 
5. UTSLÄPPSPROVNING  
▼M1 
5.1 Provningsstart  
Provtagning, mätning och registrering av parametrar ska påbörjas innan 
motorns tändning slås på. För att underlätta tidsanpassning rekommende ­
ras det att registrera de parametrar som ska tidsanpassas antingen i en 
enda anordning för dataregistrering eller med en synkroniserad tidsmärk ­
ning. Före och direkt efter det att tändningen slås på ska det bekräftas att 
alla nödvändiga parametrar registreras av den automatiska datainsamlaren.  
5.2 Provning  
Provtagning, mätning och registrering av parametrar ska fortsätta under 
hela provningen på väg. Motorn får stanna och starta men provtagningen 
av utsläpp och registreringen av parametrar ska fortsätta. Eventuella var ­
ningssignaler som tyder på fel i PEMS-utrustningen ska dokumenteras 
och verifieras. Om någon felsignal visas under provningen ska prov ­
ningen ogiltigförklaras. Registreringen av parametrar ska uppnå en data ­
fullständighet på mer än 99 %. Mätning och registrering av data får 
avbrytas under mindre än 1 % av trippens totala varaktighet men högst 
för en sammanhängande period av 30 s, och enbart vid oavsiktlig signal ­
förlust eller för underhåll av PEMS-utrustningen. Avbrott får registreras 
direkt av PEMS-utrustningen men det är inte tillåtet att införa avbrott i de 
registrerade parametrarna vid förbehandling, utbyte eller efterbehandling 
av data. Om automatisk nollställning genomförs ska den utföras gentemot 
en spårbar nollstandard liknande den som används för att nollställa ana ­
lysatorn. Det rekommenderas starkt att underhåll av PEMS-utrustningen 
inleds under perioder då fordonshastigheten är noll.  
5.3 Provningsslut  
Provningen är slut när fordonet har slutfört trippen och tändningen har 
slagits av. Långvarig tomgång ska undvikas efter det att trippen har slut ­
förts. Dataregistreringen ska fortsätta till dess att provtagningssystemets 
responstid har löpt ut.  
▼B 
6. FÖRFARANDE EFTER PROVNING  
6.1. Kontroll av analysatorer för mätning av gasformiga utsläpp  
Nollställning och spänning av analysatorer av gasformiga komponenter 
ska kontrolleras med kalibreringsgaser identiska med dem som används 
enligt punkt 4.5 för utvärdering av analysatorns noll- och spänn ­
responsdrift jämfört med kalibreringen före provning. Det är tillåtet att 
nollställa analysatorn före kontroll av spännresponsdriften, om noll ­
responsdriften fastställdes vara inom det tillåtna området. Kontrollen efter  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 143  
provning av responsdrift ska slutföras så snart som möjligt efter prov ­
ningen och innan PEMS-utrustningen, eller enskilda analysatorer eller 
sensorer, stängts av eller övergått till icke-driftsläge. Skillnaden mellan 
resultaten före och efter provningen ska uppfylla de krav som anges i 
tabell 2.  
Tabell 2  
Tillåten responsdrift i analysatorn under en PEMS-provning  
▼M1 
Förorening  Absolut nollresponsdrift  Absolut spännresponsdrift (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 2 000 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
CO ≤ 75 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 75 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
NO  X ≤ 5 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppm C  1 per prov­
ning, beroende på vilket som är störst  
THC  ≤ 10 ppm C  1 per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppm C  1 per prov­
ning, beroende på vilket som är störst  
( 1 ) Om nollresponsdriften ligger inom det tillåtna området är det tillåtet att nollställa analysatorn före kontrollen av spänn ­
responsdriften.  
▼B 
Om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen för noll ­
responsdriften och spännresponsdriften är högre än tillåtet ska alla prov ­
ningsresultat vara ogiltiga och provningen upprepas.  
▼M1 
6.2. Kontroll av analysator för mätning av partikelutsläpp  
Analysatorns nollnivå ska registreras i enlighet med punkt 4.6.  
▼B 
6.3. Kontroll av mätning av utsläpp på väg  
Analysatorernas kalibrerade mätområde ska omfatta minst 90 % av de 
koncentrationer som erhålls från 99 % av mätningarna från de giltiga 
delarna av utsläppsprovningen. Det är tillåtet att 1 % av det totala antalet 
mätningar som används för utvärderingen överstiger analysatorernas ka ­
librerade mätområde med upp till en faktor av två. Om dessa villkor inte 
är uppfyllda ska provningen ogiltigförklaras.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 144  
Tillägg 2  
Specifikationer för och kalibrering av PEMS-komponenter och signaler  
1. INLEDNING  
I detta tillägg fastställs specifikationer för och kalibrering av PEMS-kom ­
ponenter och signaler.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
> — större än  
≥ — större än eller lika med  
% — procent  
≤ — mindre än eller lika med  
A — koncentration av outspädd CO  2 [%] 
a 0 — regressionslinjens skärningspunkt med 
y-axeln  
a 1 — regressionslinjens lutning  
B — koncentration av utspädd CO  2 [%] 
C — koncentration av utspädd NO [ppm]  
c — analysatorns respons i syreinterferens ­
provet  
c FS,b — fullt skalutslag för kolvätekoncentration 
i steg b [ppmC  1 ] 
c FS,d — fullt skalutslag för kolvätekoncentration 
i steg d [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller 
C 2 H 6 passerande genom icke-metan ­
avskiljaren [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller 
C 2 H 6 passerande förbi icke-metan ­
avskiljaren [ppmC  1 ] 
c m,b — uppmätt kolvätekoncentration i steg b 
[ppmC  1 ] 
c m,d — uppmätt kolvätekoncentration i steg d 
[ppmC  1 ] 
c ref,b — referenskolvätekoncentration i steg b 
[ppmC  1 ] 
c ref,d — referenskolvätekoncentration i steg d 
[ppmC  1 ] 
°C — grader Celsius  
D — koncentration av outspädd NO [ppm]  
D e — förväntad koncentration av utspädd NO 
[ppm]  
E — absolut drifttryck [kPa]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 145  
E CO2 — procent koldioxiddämpning  
▼M1 
E(d  p ) — PEMS PN-analysatorns effektivitet  
▼B 
E E — verkningsgrad för etan  
E H2O — procent vattendämpning  
E M — verkningsgrad för metan  
E O2 — syreinterferens  
F — vattentemperatur [K]  
G — mättat ångtryck [kPa]  
g — gram  
gH 2 O/kg — gram vatten per kilogram  
h — timme  
H — koncentration av vattenånga [%]  
H m — maximal koncentration av vattenånga 
[%] 
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometer per timme  
kPa — kilopascal  
max — högsta värde  
NO  X,dry — fuktkorrigerad genomsnittlig koncent ­
ration av de stabiliserade NO  X - mät­
ningarna  
NO  X,m — genomsnittlig koncentration av de sta ­
biliserade NO  X -mätningarna  
NO  X,ref — genomsnittlig referenskoncentration av 
de stabiliserade NO  X -mätningarna  
ppm — delar per miljon  
ppmC  1 — delar per miljon kolekvivalenter  
r 2 — determinationskoefficient  
s — sekund  
t 0 — tidpunkt för gasflödesbyte [s]  
t 10 — tidpunkt för 10 % respons av slutlig 
avläsning  
t 50 — tidpunkt för 50 % respons av slutlig 
avläsning  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 146  
t 90 — tidpunkt för 90 % respons av slutlig 
avläsning  
tbd — ännu ej fastställda  
x — oberoende variabel eller referensvärde  
χ min — minsta värde  
y — beroende variabel eller uppmätt värde  
3. LINEARITETSKONTROLL  
3.1. Allmänt  
►M1 Noggrannhet och linearitet hos analysatorer, instrument för flödes ­
mätning, sensorer och signaler ska vara spårbara till internationella eller 
nationella standarder. ◄ Alla sensorer eller signaler som inte är direkt 
spårbara, t.ex. förenklade instrument för flödesmätning, ska alternativt 
kalibreras mot laboratorieutrustning i form av en chassidynamometer 
som har kalibrerats mot internationella eller nationella standarder.  
3.2. Linearitetskrav  
Alla analysatorer, instrument för flödesmätning, sensorer och signaler ska 
uppfylla linearitetskraven i tabell 1. Om luftflödet, bränsleflödet, luft- 
bränsleförhållandet eller avgasmassflödet erhålls från motorstyrenheten 
ska det beräknade avgasmassflödet uppfylla de linearitetskrav som anges 
i tabell 1.  
Tabell 1  
Linearitetskrav på mätparametrar och mätsystem  
▼M1 
Mätparameter/instrument  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Lutning 
a 1 Standardfel SEE  Determinationsko ­
efficient r  2 
Bränsleflöde (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Luftflöde (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Avgasmassflöde  ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Gasanalysatorer  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Vridmoment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
PN-analysatorer (  3 ) ≤ 5 % max  0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Frivilligt för att fastställa avgasmassflöde. 
( 2 ) Frivillig parameter. 
( 3 ) Linearitetskontrollen ska verifieras med sotliknande partiklar, såsom dessa definieras i punkt 6.2. 
( 4 ) Ska uppdateras på grundval av felfortplantnings- och spårbarhetsdiagram.  
3.3. Kontrollfrekvens  
Linearitetskraven enligt punkt 3.2 ska kontrolleras enligt följande:  
a) För alla gasanalysatorer: minst var tolfte månad eller närhelst en sy ­
stemreparation eller komponentbyte eller ändring genomförs på ett sätt 
som kan påverka kalibreringen.  
b) För andra relevanta instrument, som PN-analysatorer, avgasmassflö ­
desmätare och spårbart kalibrerade sensorer: när skador observeras, 
enligt kraven i interna granskningsförfaranden eller från instrumenttill ­
verkaren, men inte mer än ett år före den faktiska provningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 147  
Linearitetskraven enligt punkt 3.2 för sensorer eller ECU-signaler som 
inte är direkt spårbara ska kontrolleras med en spårbart kalibrerad mät ­
utrustning på chassidynamometern en gång för varje uppställning av 
PEMS-utrustning och fordon.  
▼B 
3.4. Kontrollförfarande  
3.4.1.  Allmänna krav  
De relevanta analysatorerna, instrumenten och sensorerna ska befinna sig 
under normala driftsförhållanden enligt tillverkarens rekommendationer. 
Analysatorerna, instrumenten och sensorerna ska drivas vid specificerade 
temperaturer, tryck och flöden.  
3.4.2.  Allmänt förfarande  
Lineariteten ska kontrolleras för varje normalt driftsområde genom föl ­
jande steg:  
(a) Analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller sensorn ska noll ­
ställas genom att en nollsignal påförs. För gasanalysatorer ska renad 
syntetisk luft eller kväve tillföras till analysatoranslutningen via en 
gasbana som är så direkt och kort som möjligt.  
(b) Analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller sensorn ska spännas 
genom att en spännsignal påförs. För gasanalysatorer ska en lämplig 
spänngas tillföras till analysatoranslutningen via en gasbana som är så 
direkt och kort som möjligt.  
(c) Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas.  
(d) Lineariteten ska kontrolleras genom att minst 10 ungefär jämnt 
utspridda och giltiga referensvärden (inklusive noll) tillförs. Referen ­
svärdena ska med avseende på koncentrationen av komponenter, av ­
gasmassflödet eller andra relevanta parametrar väljas för att motsvara 
den variationsvidd av värden som förväntas under utsläppsprovning ­
en. För mätningar av avgasmassflöde kan referenspunkter under 5 % 
av det maximala kalibreringsvärdet uteslutas från linearitetskontrollen.  
(e) För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med 
punkt 5 tillföras till analysatoranslutningen. Tillräckligt med tid för 
signalstabilisering ska ges.  
(f) De värden som utvärderas och, vid behov, referensvärdena ska regi ­
streras vid en konstant frekvens av minst 1,0 Hz under en period på 
30 sekunder.  
(g) De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 sekunder ska 
användas för beräkningen av parametrarna för linjär regression enligt 
minstakvadratmetoden, med den mest passande ekvationen av formen  
y ¼ a 1 x þ a 0 
där 
y är mätsystemets faktiska värde,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är referensvärdet, och  
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 148  
Skattningens standardfel (SEE) för y med avseende på x samt deter ­
minationskoefficienten (r  2 ) ska beräknas för varje mätparameter och 
mätsystem.  
(h) Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 1.  
3.4.3.  Kraven för linearitetskontroll på en chassidynamometer  
Icke spårbara instrument för flödesmätning, sensorer eller ECU-signaler 
som inte direkt kan kalibreras enligt spårbara standarder ska kalibreras på 
en chassidynamometer. Förfarandet ska i möjligaste mån följa kraven i 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83. Vid behov ska det instrument eller 
den sensor som ska kalibreras monteras på provfordonet och drivas i 
enlighet med kraven i tillägg 1. Kalibreringen ska i möjligaste mån följa 
kraven i punkt 3.4.2; minst 10 lämpliga referensvärden ska väljas så att 
det säkerställs att minst 90 % av det högsta värde som förväntas under 
RDE-provningen omfattas.  
Om ett inte direkt spårbart instrument för flödesmätning, en sensor eller 
en ECU-signal för att bestämma avgasflödet ska kalibreras, ska en spår ­
bart kalibrerad referensavgasmassflödesmätare eller en konstantvolym ­
provtagare fästas vid fordonets avgasrör. Det ska säkerställas att mät ­
ningen av fordonets avgaser görs på ett korrekt sätt av avgasmassflödes ­
mätaren enligt punkt 3.4.3 i tillägg 1. Fordonet ska köras med konstant 
gas på en konstant växel och med konstant belastning av chassidynamo ­
metern.  
4. ANALYSATORER FÖR MÄTNING AV GASFORMIGA KOM ­
PONENTER  
4.1. Tillåtna typer av analysatorer  
4.1.1.  Standardanalysatorer  
De gasformiga komponenterna ska mätas med analysatorer som anges i 
punkterna 1.3.1–1.3.5 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter 
nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. Om en NDUV-analysator 
mäter både NO och NO  2 krävs inte någon NO  2 /NO-konverterare.  
4.1.2.  Alternativa analysatorer  
En analysator som inte uppfyller konstruktionsspecifikationerna i punkt 
4.1.1 är tillåten, förutsatt att den uppfyller kraven i punkt 4.2. Tillverkaren 
ska se till att den alternativa analysatorn uppnår likvärdiga eller högre 
mätprestanda jämfört med en standardanalysator för den variationsvidd av 
föroreningskoncentrationer och befintliga gaser som kan förväntas från 
fordon som drivs med tillåtna bränslen under normala och utökade för ­
hållanden vid giltig RDE-provning enligt punkterna 5, 6 och 7 i denna 
bilaga. På begäran ska analysatorns tillverkare skriftligen lämna in kom ­
pletterande uppgifter, som visar att den alternativa analysatorns mätpre ­
standa konsekvent och tillförlitligt överensstämmer med standardanalysa ­
torernas mätprestanda. Dessa kompletterande uppgifter ska innehålla föl ­
jande:  
a) En beskrivning av den teoretiska principen för den alternativa analy ­
satorn och dess tekniska komponenter.  
b) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardana ­
lysator som anges i punkt 4.1.1 för den förväntade variationsvidden av 
föroreningskoncentrationer och omgivningsförhållanden under typgod ­
kännandeprovningen enligt bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i 
deras lydelse enligt ändringsserie 07, samt en valideringsprovning som 
beskrivs i punkt 3 i tillägg 3 för fordon som är utrustade med en motor 
med gnisttändning och kompressionständning. Tillverkaren ska de ­
monstrera likvärdighet inom de tillåtna toleranser som anges i punkt 
3.3 i tillägg 3.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 149  
c) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardana ­
lysator som anges i punkt 4.1.1 med avseende på inverkan av atmosfä ­
riskt tryck på analysatorns mätprestanda; syftet med demonstrations ­
provningen är att fastställa responsen på en spänngas med en kon ­
centration inom analysatorns mätområde för att kontrollera inverkan av 
atmosfäriskt tryck under normala och utökade höjdförhållanden enligt 
definitionen i punkt 5.2 i denna bilaga. En sådan provning kan ge ­
nomföras i en höjdkammare för miljöprovningar.  
d) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardana ­
lysator som anges i punkt 4.1.1 under minst tre provningar på väg som 
uppfyller kraven i denna bilaga.  
e) En demonstration av att påverkan från vibrationer, accelerationer och 
omgivningstemperatur på analysatorns avläsning inte överstiger de 
bullerkrav för analysatorer som anges i punkt 4.2.4.  
Godkännandemyndigheter får begära ytterligare uppgifter för att ge be ­
lägg för likvärdighet eller vägra godkännande om mätningarna visar att en 
alternativ analysator inte är likvärdig med en standardanalysator.  
4.2. Specifikationer för analysatorer  
4.2.1.  Allmänt  
Utöver de linearitetskrav som anges för varje analysator i punkt 3, ska 
överensstämmelsen av analysatortyper med de specifikationer som anges i 
punkterna 4.2.2–4.2.8 demonstreras av analysatorns tillverkare. Analysa ­
torerna ska ha ett mätområde och en responstid som är lämpliga för att 
med tillräcklig noggrannhet mäta koncentrationerna av komponenter i 
avgasen för den tillämpliga utsläppsstandarden under transienta och fort ­
variga förhållanden. Analysatorernas känslighet för stötar, vibrationer, 
åldrande, temperaturväxlingar och lufttrycksförändringar samt elektromag ­
netiska interferenser och andra effekter av fordonets eller analysatorns 
drift ska begränsas i så stor utsträckning som möjligt.  
4.2.2.  Noggrannhet  
Noggrannheten, definierad som analysatoravläsningens avvikelse från re ­
ferensvärdet, får inte överstiga 2 % av avläsningen eller 0,3 % av fullt 
skalutslag, beroende på vad som är störst.  
4.2.3.  Precision  
Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upp ­
repade responser på en viss kalibrerings- eller spänngas, får inte överstiga 
1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för ett mätområde som är lika 
med eller över 155 ppm (eller ppmC  1 ) och 2 % av koncentrationen vid 
fullt skalutslag för ett mätområde under 155 ppm (eller ppmC  1 ). 
4.2.4.  Brus  
Bruset, definierat som två gånger effektivvärdet av 10 standardavvikelser 
som var och en beräknas från noll responser mätt vid en konstant data ­
fångstfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 s, får inte överstiga 
2 % av fullt skalutslag. Mellan var och en av de 10 mätperioderna ska det 
gå en period av 30 s under vilken analysatorn utsätts för en lämplig 
spanngas. Före varje provtagningsperiod och före varje spännperiod ska 
tillräcklig tid avsättas för att rena analysatorn och provtagningsledning ­
arna.  
4.2.5.  Nollresponsdrift  
Nollresponsdriften, definierad som den genomsnittliga responsen på en 
nollgas under ett intervall på minst 30 s, ska uppfylla de specifikationer 
som anges i tabell 2.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 150  
4.2.6.  Spännresponsdrift  
Spännresponsdriften, definierad som den genomsnittliga responsen på en 
spänngas under ett intervall på minst 30 s, ska uppfylla de specifikationer 
som anges i tabell 2.  
Tabell 2  
Tillåtna noll- och spännresponsdrifter för analysatorer vid mätning av gasformiga komponenter under 
laboratorieförhållanden  
▼M1 
Förorening  Absolut nollresponsdrift  Absolut spännresponsdrift  
CO  2 ≤ 1 000 ppm under 4 tim  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 1 000 ppm under 4 
tim, beroende på vilket som är störst  
CO ≤ 50 ppm under 4 tim  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 50 ppm under 4 tim, 
beroende på vilket som är störst  
PN 5 000 partiklar per kubikcentimeter un ­
der 4 tim  Enligt tillverkarens specifikationer  
NO  X ≤ 5 ppm under 4 tim  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm under 4 tim, 
beroende på vilket som är störst  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppm C  1 under 4 
tim, beroende på vilket som är störst  
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppm C  1 under 4 
tim, beroende på vilket som är störst  
▼B 
4.2.7.  Stigtid  
Stigtiden, definierad som tiden mellan 10 % och 90 % respons i förhål ­
lande till den slutliga avläsningen ( t 90 – t 10 , se punkt 4.4), får inte över ­
stiga 3 s.  
4.2.8.  Gastorkning  
Avgaserna får mätas våta eller torra. Om en gastorkanordning används 
ska den ha minimal inverkan på sammansättningen av de gaser som mäts. 
Kemiska torkar får inte användas.  
4.3. Ytterligare krav  
4.3.1.  Allmänt  
I punkterna 4.3.2–4.3.5 fastställs ytterligare prestandakrav för särskilda 
typer av analysatorer som endast gäller när analysatorn i fråga används 
för RDE-utsläppsmätningar.  
4.3.2.  Effektivitetsprovning av NO  X -konverterare  
Om en NO  X -konverterare används, t.ex. för att omvandla NO  2 till NO för 
analys med en kemiluminiscensanalysator, ska dess effektivitet provas 
enligt kraven i punkt 2.4 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter 
nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. NO  X -konverterarens effek ­
tivitet ska kontrolleras högst en månad före utsläppsprovningen.  
4.3.3.  Justering av flamjoniseringsdetektorn (FID)  
a) Optimering av detektorns respons  
Vid mätning av kolväten ska detektorn justeras i intervall som anges 
av analysatorns tillverkare enligt punkt 2.3.1 i tillägg 3 till bilaga 4a  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 151  
till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. 
En spänngas bestående av propan i luft eller av propan i kväve ska 
användas för att optimera responsen inom det vanligaste driftsområdet.  
b) Responsfaktorer för kolväten  
Vid mätning av kolväten ska flamjoniseringsdetektorns responsfaktor 
för kolväten kontrolleras i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.3.3 i 
tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse 
enligt ändringsserie 07, med användning av propan i luft eller propan i 
kväve som spänngas respektive renad syntetisk luft eller kväve som 
nollgas.  
c) Kontroll av syreinterferens  
Kontroll av syreinterferens ska utföras när en FID tas i bruk och efter 
perioder av omfattande underhåll. Ett mätområde ska väljas, inom 
vilket kontrollgaserna för syreinterferens ligger i den övre halvan. 
Ugnen ska vid provningen hålla föreskriven temperatur. Specifikatio ­
nerna för kontrollgaserna för syreinterferens anges i punkt 5.3.  
Följande förfarande ska tillämpas:  
i) Analysatorn ska nollställas.  
ii) Analysatorn ska spännas med en 0 %-syreblandning för motorer 
med gnisttändning och en 21 %-syreblandning för motorer med 
kompressionständning.  
iii) Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om den har ändrats med 
mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska leden i och ii upprepas.  
iv) 5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras.  
v) Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer 
än ± 1 % av fullt skalutslag, ska provningen upprepas.  
vi) Syreinterferensen  E O2 ska beräknas för varje kontrollgas för syre ­
interferens som anges i led iv med formeln  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
där analysatorns respons är  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
där 
c ref,b är referenskolvätekoncentration i steg ii [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 152  
c ref,d är referenskolvätekoncentration i steg iv [ppmC  1 ] 
c FS,b är fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg ii 
[ppmC  1 ] 
c FS,d är fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg iv 
[ppmC  1 ] 
c m,b är uppmätt kolvätekoncentration i steg ii [ppmC  1 ] 
c m,d är uppmätt kolvätekoncentration i steg iv [ppmC  1 ] 
vii) Syreinterferensen  E O2 ska vara mindre än ± 1,5 % för alla kon ­
trollgaser för syreinterferens som krävs.  
viii) Om syreinterferensen  E O2 är högre än ± 1,5 % får korrigering 
göras genom att luftflödet, bränsleflödet och provflödet stegvis 
justeras över eller under tillverkarens specifikationer.  
ix) Kontrollen av syreinterferens ska upprepas för varje ny inställ ­
ning.  
4.3.4.  Icke-metanavskiljarens verkningsgrad för omvandling  
Om kolväten analyseras, kan en icke-metanavskiljare användas för att 
avlägsna icke-metankolväten från gasprovet genom att oxidera alla kol ­
väten utom metan. Teoretiskt är omvandlingen av metan 0 % och för de 
övriga kolvätena, som representeras av etan, 100 %. För en noggrann 
mätning av icke-metankolväten ska de två verkningsgraderna bestämmas 
och användas för beräkningen av utsläppen av icke-metankolväten (se 
punkt 9.2 i tillägg 4). Det är inte nödvändigt att fastställa verkningsgraden 
för omvandlingen av metan om en icke-metanavskiljare kombinerad med 
flamjonisationsdetektor kalibreras enligt metod b i punkt 9.2 i tillägg 4 
genom att en kalibreringsgas av metan/luft förs genom icke-metanavskil ­
jaren.  
a) Verkningsgraden för omvandling av metan  
Metankalibreringsgas ska föras genom flamjoniseringsdetektorn och 
förbi respektive genom icke-metanavskiljaren. De två koncentratio ­
nerna ska registreras. Verkningsgraden för metan ska bestämmas enligt 
formeln  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
där 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 som flödar 
genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 som flödar 
förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
b) Verkningsgraden för omvandling av etan  
Etankalibreringsgas ska föras genom flamjoniseringsdetektorn och 
förbi respektive genom icke-metanavskiljaren; De två koncentratio ­
nerna ska registreras. Verkningsgraden för etan ska bestämmas enligt 
formeln  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
där 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med C  2 H 6 som flödar 
genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 153  
c HC(w/o NMC)  är koncentrationen av kolväten med C  2 H 6 som flödar 
förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
4.3.5.  Interferenseffekter  
a) Allmänt  
Andra gaser än de som analyseras kan påverka analysatorns avläs ­
ning. En kontroll av interferenseffekter och av att analysatorerna 
fungerar korrekt ska utföras av analysatorns tillverkare före mark ­
nadsintroduktionen minst en gång för varje typ av analysator eller 
anordning som tas upp i leden b–f.  
b) Kontroll av interferensen i en CO-analysator  
Vatten och CO  2 kan störa CO-analysatorns mätningar. Därför ska en 
CO  2 -spänngas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag 
inom det högsta driftsområdet för den CO-analysator som används 
under provningen bubblas genom vatten vid rumstemperatur och 
analysatorns respons registreras. Analysatorns respons får inte vara 
större än 2 % av den medelkoncentration av CO som förväntas under 
en normal provning på väg eller ± 50 ppm, beroende på vad som är 
störst. Interferenskontrollen för H  2 O och CO  2 kan utföras som sepa ­
rata förfaranden. Om de H  2 O- och CO  2 -nivåer som används för 
interferenskontrollen är högre än de högsta nivåer som förväntas 
vid provningen, ska varje observerad interferens viktas ned genom 
att den observerade interferensen multipliceras med kvoten mellan 
den högsta förväntade koncentrationen under provningen och den 
faktiska koncentration som användes under kontrollen. Separata in ­
terferenskontroller med koncentrationer av H  2 O som är lägre än de 
högsta nivåer som förväntas vid provningen får genomföras och den 
observerade H  2 O-interferensen ska viktas upp genom att den obser ­
verade interferensen multipliceras med kvoten mellan den högsta 
H 2 O-koncentration som förväntas vid provningen och den faktiska 
koncentration som användes under kontrollen. Summan av dessa 
två viktade interferensvärden ska uppfylla den tolerans som anges i 
denna punkt.  
c) Kontroll av dämpningen i en NO  x -analysator  
De två gaser som är aktuella för CLD- och HCLD-analysatorer är 
CO  2 och vattenånga. Dämpningsresponsen på dessa gaser är propor ­
tionell till gaskoncentrationen. En provning ska bestämma dämp ­
ningen vid de högsta koncentrationer som förväntas under provning ­
en. Om CLD- och HCLD-analysatorerna använder algoritmer för 
dämpningskompensering vilka baseras på H  2 O- eller CO  2 -mätana­
lysatorer eller båda, ska dämpningen utvärderas när dessa analysato ­
rer är aktiva och kompensationsalgoritmerna tillämpas.  
i) Kontroll av CO  2 -dämpning  
En CO  2 -spänngas med en koncentration av 80–100 % av det 
högsta driftsområdet ska föras genom NDIR-analysatorn. CO  2 - 
värdet ska registreras som A. CO  2 -spänngasen ska sedan spädas 
ut med cirka 50 % NO-spänngas och föras genom NDIR-analy ­
satorn och CLD- eller HCLD-analysatorn. CO  2 -värdet och NO- 
värdet ska registreras som B respektive C. CO  2 -gasflödet ska 
därefter stängas av och endast NO-spänngasen ska föras genom 
CLD- eller HCLD-analysatorn. NO-värdet ska registreras som D. 
Dämpningen i procent ska beräknas enligt formeln  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ ÎB 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 154  
där 
A är koncentrationen av outspädd CO  2 mätt med NDIR [%],  
B är koncentrationen av utspädd CO  2 mätt med NDIR [%],  
C är koncentration av utspädd NO mätt med CLD eller HCLD 
[ppm] och  
D är koncentration av outspädd NO mätt med CLD eller HCLD 
[ppm].  
Alternativa metoder för utspädning och kvantifiering av CO  2 - och 
NO-spänngaser, såsom dynamisk blandning, får användas om 
godkännandemyndigheten medger detta.  
ii) Kontroll av vattendämpning  
Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på 
våt bas. Vid beräkning av vattendämpning ska hänsyn tas till att 
NO-spänngasen späds ut med vattenånga och att koncentrationen 
av vattenånga i gasblandningen viktas efter de koncentrationer 
som förväntas under en utsläppsprovning. En NO-spänngas 
med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det 
normala driftsområdet ska föras genom CLD- eller HCLD-analy ­
satorn. NO-värdet ska registreras som  D. NO-spänngasen ska 
sedan bubblas genom vatten vid rumstemperatur och föras genom 
CLD- eller HCLD-analysatorn. NO-värdet ska registreras som  C. 
Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen ska fast ­
ställas och registreras som  E respektive  F. Blandningens mättade 
ångtryck som motsvarar vattentemperaturen i luftinblåsnings ­
anordningen  F ska bestämmas och registreras som  G. Koncent ­
rationen av vattenånga,  H [%], i gasblandningen ska beräknas 
enligt följande:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Den förväntade koncentrationen av spänngasen av utspädd NO- 
vattenånga ska registreras som  D e efter att ha beräknats enligt 
följande:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Vad gäller dieselavgas ska den maximala koncentration av vat ­
tenånga i avgasen (i procent) som förväntas under provningen 
registreras som  H m efter att ha skattats, med antagandet att bräns ­
lets H/C-förhållande är 1,8/1, utifrån den maximala koncentratio ­
nen av CO  2 i avgasen A med formeln:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Vattendämpningen i procent ska beräknas enligt formeln  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
där 
D e är den förväntade koncentrationen av utspädd NO [ppm],  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 155  
C är den uppmätta koncentrationen av utspädd NO [ppm],  
H m är den maximala koncentrationen av vattenånga [%] och  
H är den faktiska koncentrationen av vattenånga [%].  
iii) Största tillåtna dämpning  
Den kombinerade CO  2 - och vattendämpningen får inte vara större 
än 2 % av fullt skalutslag.  
d) Kontroll av dämpningen i en NDUV-analysator  
Kolväten och vatten kan påverka NDUV-analysatorer med positiv 
interferens genom att åstadkomma en respons som liknar den från 
NO  x . Tillverkaren av NDUV-analysatorn ska använda följande för ­
farande för att kontrollera att dämpningseffekterna är begränsade:  
i) Analysatorn och kylaggregatet ska installeras i enlighet med 
tillverkarens driftsinstruktioner. Justeringar bör göras för att op ­
timera analysatorns och kylaggregatets prestanda.  
ii) En nollkalibrering och spännkalibrering för de koncentrationer 
som förväntas under utsläppsprovningen ska genomföras på ana ­
lysatorn.  
iii) En NO  2 -kalibreringsgas ska väljas som i så hög utsträckning 
som möjligt motsvarar den förväntade maximala NO  2 -koncent­
rationen under utsläppsprovningen.  
iv) NO  2 -kalibreringsgasen ska flöda över gasprovtagningssystemets 
sond tills dess att analysatorns NO  x -respons har stabiliserats.  
v) Den genomsnittliga koncentrationen i de stabiliserade NO  x -av­
läsningarna under en period av 30 s ska beräknas och registreras 
som NO  x , ref . 
vi) Flödet av NO  2 -kalibreringsgas ska stängas av och provtagnings ­
systemet mättas genom att det överflödas med utprodukten från 
en daggpunktsgenerator, där daggpunkten satts till 50 °C. Dagg ­
punktsgeneratorns utprodukt ska provas i provtagningssystemet 
och kylaggregatet under minst 10 min till dess att kylaggregatet 
förväntas avlägsna en konstant volym vatten.  
vii) Efter det att led iv avslutats ska provtagningssystemet ska på 
nytt överflödas av den NO  2 -kalibreringsgas som användes för 
fastställandet av NO  X,ref till dess att den totala NO  x -responsen 
har stabiliserats.  
viii) Den genomsnittliga koncentrationen i de stabiliserade NO  x -av­
läsningarna under en period av 30 s ska beräknas och registreras 
som NO  x , m . 
ix) NO  X,m ska korrigeras till NO  X,dry på grundval av den kvarva ­
rande vattenånga som har passerat genom kylaggregatet vid kyl ­
aggregatets utloppstemperatur och tryck.  
Det beräknade NO  X,dry ska uppgå till minst 95 % av NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 156  
e) Vattenavskiljare  
En vattenavskiljare tar bort vatten som annars kan störa mätningen av 
NO  x . För torra CLD-analysatorer ska det visas att vattenavskiljaren, 
vid den högsta förväntade koncentrationen av vattenånga  H m , håller 
fuktigheten i CLD-analysatorn till ≤ 5 g vatten/kg torr luft (eller 
ungefär 0,8 % H  2 O), vilket är 100 % relativ luftfuktighet vid 3,9 °C 
och 101,3 kPa eller cirka 25 % relativ luftfuktighet vid 25 °C och 
101,3 kPa. Överensstämmelse får demonstreras genom att tempera ­
turen mäts vid utloppet av en termisk vattenavskiljare eller genom att 
fuktigheten mäts i en punkt direkt uppströms CLD-analysatorn. Fuk ­
tigheten i gasströmmen från CLD-analysatorn kan också mätas för ­
utsatt att det enda flödet in i CLD-analysatorn är flödet från vatten ­
avskiljaren.  
f) NO  2 -penetration i vattenavskiljaren  
Flytande vatten som kvarstannar i en olämpligt utformad vatten ­
avskiljare kan avlägsna NO  2 från provet. Om en vattenavskiljare 
används i kombination med en NDUV-analysator utan en NO  2 /NO- 
konverterare uppströms, kan därför vatten avlägsna NO  2 från provet 
före NO  x -mätningen. Vattenavskiljaren ska möjliggöra mätning av 
minst 95 % av den NO  2 som ingår i en gas som är mättad med 
vattenånga och består av den högsta NO  2 -koncentration som förvän ­
tas under utsläppsprovningen.  
4.4. Kontroll av analyssystemets responstid  
Vid kontroll av responstiden ska inställningarna i analyssystemet vara 
exakt desamma som under utsläppsprovningen (dvs. tryck, flödesnivåer, 
analysatorernas filterinställningar och alla andra parametrar som påverkar 
responstiden). Responstiden ska fastställas genom gasbyte direkt vid prov ­
tagningssondens inlopp. Gasbytet ska ske på mindre än 0,1 s. De gaser 
som används för provningen ska orsaka en koncentrationsändring på 
minst 60 % av analysatorns fulla skalutslag.  
Varje gaskomponents koncentrationsspår ska registreras. Fördröjningen 
definieras som tiden från gasbytet ( t 0 ) tills dess att responsen uppnår 
10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen. Stigtiden definieras som tiden 
mellan 10 och 90 % respons i förhållande till den slutliga avläsningen 
(t 90 – t 10 ). Systemets responstid ( t 90 ) består av fördröjningen till detektorn 
och detektorns stigtid.  
För tidsanpassningen mellan analysatorn och avgasflödets signaler defi ­
nieras omvandlingstiden som tiden mellan ändringen ( t 0 ) till den tidpunkt 
då responsen uppnått 50 % av den slutliga avläsningen ( t 50 ). 
Systemets responstid ska vara ≤ 12 s med en stigtid på ≤ 3 s för alla 
komponenter och för samtliga mätområden som används. Om en icke- 
metanavskiljare används för mätning av icke-metankolväten får systemets 
responstid överstiga 12 s.  
5. GASER  
5.1. Allmänt  
Lagringsbeständigheten för kalibrerings- och spänngaser ska beaktas. 
Rena och blandade kalibrerings- och spänngaser ska uppfylla specifika ­
tionerna i punkterna 3.1 och 3.2 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces 
föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. Dessutom är 
NO  2 -kalibreringsgas tillåten. NO  2 -kalibreringsgasens koncentration ska 
ligga inom 2 % av den uppgivna koncentrationen. Den mängd NO som 
ingår i NO  2 -kalibreringsgasen får inte överstiga 5 % av NO  2 -halten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 157  
5.2. Gasdelare  
Gasdelare, dvs. precisionsblandare som späder med renad N  2 eller synte ­
tisk luft, får användas för erhållande av kalibrerings- och spänngaser. 
Noggrannheten hos gasdelaren ska vara sådan att koncentrationen i de 
blandade kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på 
± 2 %. Kontrollen ska utföras vid 15–50 % av fullt skalutslag för varje 
kalibrering med gasdelare. Om den första kontrollen misslyckas får ytter ­
ligare en kontroll genomföras med hjälp av en annan kalibreringsgas.  
Alternativt får gasdelaren kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med 
användning av NO-gas i kombination med en kemiluminiscensdetektor. 
Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngasen kopplad direkt till 
instrumentet. Gasdelaren ska kontrolleras vid de inställningar som normalt 
används, och det nominella värdet ska jämföras med den koncentration 
som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga 
inom ± 1 % av den nominella koncentrationen.  
5.3. Kontrollgaser för syreinterferens  
Kontrollgaser för syreinterferens består av en blandning av propan, syre 
och kväve och ska innehålla propan till en koncentration på 350 ± 75 
ppmC  1 . Koncentrationen ska bestämmas med gravimetrisk metod, dyna ­
misk blandning eller kromatografisk analys av totala kolväten samt or ­
enheter. Syrekoncentrationerna i kontrollgaserna för syreinterferens ska 
uppfylla kraven i tabell 3. Återstoden av kontrollgasen för syreinterferens 
ska bestå av renat kväve.  
Tabell 3  
Kontrollgaser för syreinterferens  
Motortyp  
Kompressionständning  Gnisttändning  
O 2 -koncentration  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALYSATORER FÖR MÄTNING AV UTSLÄPP AV (FASTA) PAR ­
TIKLAR  
▼B 
I denna punkt ska framtida krav på analysatorer för mätning av utsläpp av 
partikelantal fastställas, när mätningen av dessa blir obligatorisk.  
▼M1 
6.1. Allmänt  
PN-analysatorn ska bestå av en prekonditioneringsenhet och en partik ­
eldetektor som räknar med 50 % effektivitet från ungefär 23 nm. Det är 
tillåtet att partikeldetektorn också prekonditionerar aerosolen. Analysato ­
rernas känslighet för stötar, vibrationer, åldrande, temperaturväxlingar och 
lufttrycksförändringar samt elektromagnetiska interferenser och andra ef ­
fekter av fordonets eller analysatorns drift ska begränsas i så stor utsträck ­
ning som möjligt och ska klart anges av utrustningstillverkaren i det 
medföljande materialet. PN-analysatorn får endast användas inom de av 
tillverkaren angivna driftsparametrarna.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 158  
Figur 1  
Exempel på uppställning av en PN-analysator: Streckade linjer visar 
valfria delar. EFM = avgasmassflödesmätare, d = innerdiameter, 
PND = utspädningsanordning för partiklar.
  
PN-analysatorn ska anslutas till provtagningspunkten via en provtagnings ­
sond som extraherar ett prov från centrumlinjen i avgasröret. Enligt vad 
som anges i punkt 3.5 i tillägg 1 ska, om partiklarna inte späds ut vid 
avgasröret, provtagningsledningen värmas upp till en temperatur på minst 
373 K (100 °C) fram till PN-analysatorns första utspädningspunkt eller 
analysatorns partikeldetektor. Uppehållstiden i provtagningsledningen ska 
vara mindre än 3 s.  
Alla delar som kommer i kontakt med avgasprovet ska alltid hållas vid en 
temperatur som förhindrar kondensering av alla ämnen i anordningen. 
Detta kan exempelvis uppnås genom uppvärmning vid en högre tempera ­
tur och utspädning av provet eller oxidering av (halv)flyktiga ämnen.  
PN-analysatorn ska innefatta en uppvärmd sektion med en väggtempera ­
tur ≥ 573 K. Enheten ska styra de uppvärmda stegen till konstanta no ­
minella driftstemperaturer, med en tolerans av ± 10 K och indikera huru ­
vida de uppvärmda stegen har korrekta driftstemperaturer. Lägre tempera ­
turer kan godtas så länge effektiviteten för borttagning av de flyktiga 
partiklarna uppfyller kraven i punkt 6.4.  
Tryck-, temperatur- och andra givare ska övervaka att instrumentet fung ­
erar korrekt vid drift och utlösa en varning eller ett meddelande vid fel.  
PN-analysatorns fördröjningstid ska vara ≤ 5 s.  
PN-analysatorn (och/eller partikeldetektorn) ska ha en stigtid på ≤ 3,5 s.  
Mätningar av partikelkoncentrationen ska rapporteras normaliserade till 
273 K och 101,3 kPa. Om nödvändigt ska trycket och/eller temperaturen 
vid inloppet till detektorn mätas och rapporteras i syfte att normalisera 
partikelkoncentrationen.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 159  
PN-system som uppfyller kalibreringskraven i Uneceföreskrifterna nr 83 
eller 49 eller de globala tekniska föreskrifterna nr 15 uppfyller auto ­
matiskt kraven i denna bilaga.  
6.2. Effektivitetskrav  
Det fullständiga PN-analysatorsystemet inklusive provtagningsledningen 
ska uppfylla effektivitetskraven i tabell 3a.  
Tabell 3a  
Effektivitetskrav för PN-analysatorsystem (inklusive provtagningsledning)  
d p [nm]  Under 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) PN-analysator  Ännu ej fast ­
ställt  0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Effektiviteten E(d  p ) definieras som förhållandet vid avläsningarna av PN- 
analysatorsystemet till mätningarna hos en referenskondenspartikelräknare 
(d 50 % = 10 nm eller mindre, kontrollerad för linearitet och kalibrerad med 
en elektrometer) eller elektrometer av koncentrationen av antalet partiklar 
parallellt med monodispersiv aerosol med rörelsediametern d  p och nor­
maliserad vid samma temperatur- och tryckförhållanden.  
Effektivitetskraven måste anpassas för att se till att PN-analysatorernas 
effektivitet överensstämmer med margin PN. Materialet bör vara termiskt 
stabil och sotliknande (t.ex. gnisttänd grafit eller sot från diffusions ­
flamma med termisk förbehandling). Om effektivitetskurvan mäts med 
en annan aerosol (t.ex. NaCl) måste korrelationen till den sotliknande 
kurvan lämnas i form av ett diagram som jämför de effektiviteter som 
erhålls med de båda aerosolerna. Skillnaderna i räkningseffektiviteter 
måste beaktas genom justering av de uppmätta effektiviteterna på grund ­
val av det tillhandahållna diagrammet för att ge de sotliknande aerosol ­
effektiviteterna. Korrigeringen för multipelt laddade partiklar bör tilläm ­
pas och dokumenteras, men får inte överstiga 10 %. Dessa effektiviteter 
avser PN-analysatorerna med provtagningsledning. PN-analysatorn kan 
också kalibreras i delar (dvs. enheten för prekonditionering separat från 
partikeldetektorn) så länge det är bevisat att PN-analysatorn och prov ­
tagningsledningen tillsammans uppfyller kraven i tabell 3a. Den uppmätta 
signalen från detektorn ska vara > 2 gånger detektionsgränsen (definieras 
här som nollnivån + tre standardavvikelser).  
6.3. Linearitetskrav  
PN-analysatorn inklusive provtagningsledningen ska uppfylla linearitets ­
kraven i punkt 3.2 i tillägg 2 med monodispersiva eller polydispersiva 
sotliknande partiklar. Partikelstorleken (rörelsediameter eller räknad me ­
diandiameter) ska vara större än 45 nm. Referensinstrumentet ska vara en 
elektrometer eller en kondenspartikelräknare med d  50 = 10 nm eller mind ­
re, verifierad avseende linearitet, alternativt ett partikelnummersystem som 
uppfyller kraven i Uneces föreskrifter nr 83.  
Skillnaderna mellan PN-analysatorn och referensinstrumentet på alla 
punkter som kontrollerats (förutom nollpunkten) ska dessutom ligga 
inom 15 % av deras medelvärde. Minst fem jämnt fördelade punkter (plus 
nollpunkten) ska kontrolleras. Den högsta kontrollerade koncentrationen 
ska vara PN-analysatorns högsta tillåtna koncentration.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 160  
Om PN-analysatorn kalibreras i delar kan lineariteten kontrolleras endast 
för PN-detektorn, men effektiviteten av de övriga delarna och provtag ­
ningsledningen måste beaktas vid beräkning av lutning.  
6.4. Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar  
Systemet ska avlägsna > 99 % av ≥ 30 nm tetrakontanpartiklar 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ), med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 partiklar 
per kubikcentimeter vid minimiutspädning.  
Systemet ska uppnå > 99 % effektivitet vid avlägsnande av polydispersiv 
alkan (dekan eller högre) eller smärgelolja med räknad mediandiameter > 
50 nm och massa > 1 mg/m  3 . 
Effektivitet vid borttagning av flyktiga partiklar med tetrakontan och/eller 
polydispersiv alkan eller olja måste endast visas en gång per instrument ­
familj. Instrumenttillverkaren måste emellertid tillhandahålla intervaller 
för underhåll eller ersättning som säkerställer att borttagningseffektiviteten 
inte sjunker under de tekniska kraven. Om denna information inte till ­
handahålls måste effektiviteten vid borttagning av flyktiga partiklar kon ­
trolleras årligen för varje instrument.  
▼B 
7. INSTRUMENT FÖR MÄTNING AV AVGASMASSFLÖDE  
7.1. Allmänt  
Instrument, sensorer eller signaler för mätning av avgasmassflödet ska ha 
ett mätområde och en responstid som är lämplig för den noggrannhet som 
krävs för mätning av avgasmassflödet under transienta och fortvariga 
förhållanden. Instrumentens, sensorernas och signalernas känslighet för 
stötar, vibrationer, åldrande, temperaturväxlingar och lufttrycksföränd ­
ringar samt elektromagnetiska interferenser och andra effekter av fordo ­
nets eller instrumentets drift ska vara på en nivå som minimerar risken för 
ytterligare fel.  
7.2. Instrumentspecifikationer  
Avgasmassflödet ska bestämmas med en direkt mätmetod genom något av 
följande instrument:  
(a) Pitotbaserade flödesanordningar.  
(b) Differentialtrycksutrustning, exempelvis flödesmunstycke (för när ­
mare uppgifter se ISO 5167).  
(c) Ultraljudsflödesmätare.  
(d) Virvelflödesmätare.  
Varje enskild avgasmassflödesmätare ska uppfylla de linearitetskrav som 
anges i punkt 3. Dessutom ska instrumenttillverkaren visa att varje typ av 
avgasmassflödesmätare överensstämmer med specifikationerna i punk ­
terna 7.2.3–7.2.9.  
Det är tillåtet att beräkna avgasmassflödet på grundval av mätningar av 
luftflöde och bränsleflöde med spårbart kalibrerade sensorer om dessa 
uppfyller linearitetskraven i punkt 3 och noggrannhetskraven i punkt 8 
samt om det slutliga värdet för avgasmassflödet valideras i enlighet med 
punkt 4 i tillägg 3.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 161  
Dessutom är andra metoder att fastställa avgasmassflödet på grundval av 
inte direkt spårbara instrument och signaler, som förenklade avgas ­
massflödesmätare eller ECU-signaler, tillåtna om det slutliga värdet för 
avgasmassflödet uppfyller linearitetskraven i punkt 3 och valideras i en ­
lighet med punkt 4 i tillägg 3.  
7.2.1.  Standarder för kalibrering och kontroll  
Avgasmassflödesmätarnas mätprestanda ska kontrolleras med luft eller 
avgas gentemot en spårbar standard som t.ex. en kalibrerad avgasmassflö ­
desmätare eller en fullflödesutspädningstunnel.  
7.2.2.  Kontrollfrekvens  
Avgasmassflödesmätarnas överensstämmelse med punkterna 7.2.3 och 
7.2.9 ska kontrolleras högst ett år före den faktiska provningen.  
7.2.3.  Noggrannhet  
Noggrannheten, definierad som avläsningens avvikelse från referensflöde ­
svärdet, får inte överstiga ± 2 % av avläsningen, 0,5 % av fullt skalutslag 
eller ± 1,0 % av det maximala flöde för vilket mätaren har kalibrerats, 
beroende på vilket som är störst.  
7.2.4.  Precision  
Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upp ­
repade responser på ett visst nominellt flöde ungefär i mitten av kalibre ­
ringsområdet, får inte överstiga ± 1 % av det maximala flöde för vilket 
mätaren har kalibrerats.  
7.2.5.  Brus  
Bruset, definierat som två gånger effektivvärdet av 10 standardavvikelser 
som var och en beräknas från noll responser mätt vid en konstant regi ­
streringsfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 s, får inte 
överstiga 2 % av det maximala kalibrerade flödet. Mellan var och en av 
de 10 mätperioderna ska det gå en period av 30 s under vilken mätaren 
utsätts för det maximala kalibrerade flödet.  
7.2.6.  Nollresponsdrift  
Nollresponsdriften definieras som den genomsnittliga responsen på ett 
nollflöde under ett intervall på minst 30 s. Nollresponsdriften kan kon ­
trolleras på grundval av de rapporterade primära signalerna, t.ex. tryck. 
De primära signalernas drift under 4 h ska vara mindre än ± 2 % av det 
högsta värdet för den primära signal som registreras vid det flöde för 
vilket mätaren kalibrerades.  
7.2.7.  Spännresponsdrift  
Spännresponsdriften definieras som den genomsnittliga responsen på ett 
spännflöde under ett intervall på minst 30 s. Spännresponsdriften kan 
kontrolleras på grundval av de rapporterade primära signalerna, t.ex. 
tryck. De primära signalernas drift under 4 h ska vara mindre än ± 2 % 
av det högsta värdet för den primära signal som registreras vid det flöde 
för vilket mätaren kalibrerades.  
7.2.8.  Stigtid  
Stigtiden för avgasflödesinstrumenten och metoderna bör i största möjliga 
utsträckning motsvara stigtiden för gasanalysatorerna enligt punkt 4.2.7, 
men får inte överstiga 1 s.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 162  
7.2.9.  Kontroll av responstid  
Responstiden för avgasmassflödemätarna ska fastställas genom tillämp ­
ning av liknande parametrar som de som tillämpas vid utsläppsprovningen 
(dvs. tryck, flödesnivåer, filterinställningar och alla andra parametrar som 
påverkar responstiden). Responstiden ska fastställas genom gasbyte direkt 
vid avgasmassflödesmätarens inlopp. Gasflödesbytet ska ske så snabbt 
som möjlig, men starkt rekommenderat är snabbare än 0,1 s. Det gasflöde 
som används för provningen ska orsaka en ändring av flödesnivån på 
minst 60 % av avgasmassflödesmätarens fulla skalutslag. Gasflödet ska 
registreras. Fördröjningen definieras som tiden från gasflödesbytet ( t 0 ) tills 
dess att responsen uppnår 10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen. Stigtiden 
definieras som tiden mellan 10 % och 90 % respons i förhållande till den 
slutliga avläsningen ( t 90 – t 10 ). Responstiden ( t 90 ) definieras som summan 
av fördröjningen och stigtiden. Avgasmassflödesmätarens responstid ( t 90 ) 
ska vara ≤ 3 s med en stigtid ( t 90 – t 10 ) på ≤ 1 s i enlighet med punkt 
7.2.8.  
8. SENSORER OCH HJÄLPUTRUSTNING  
En sensor eller en hjälputrustning som används för fastställande av ex ­
empelvis temperatur, atmosfäriskt tryck, luftfuktighet, fordonshastighet, 
bränsleflöde eller inluftsflöde får inte ändra eller otillbörligt påverka pre ­
standan hos fordonets motor eller system för efterbehandling av avgaser. 
Sensorernas och hjälputrustningens noggrannhet ska uppfylla kraven i 
tabell 4. Uppfyllelse av kraven i tabell 4 ska demonstreras i de intervall 
som anges av instrumenttillverkaren enligt kraven i interna gransknings ­
förfaranden eller i enlighet med ISO 9000.  
Tabell 4  
Krav på noggrannhet för mätparametrar  
Mätparameter  Noggrannhet  
Bränsleflöde (  1 ) ± 1 % av avläsning (  3 ) 
Luftflöde (  1 ) ± 2 % av avläsning  
Fordonshastighet (  2 ) ± 1,0 km/h absolutvärde  
Temperaturer ≤ 600 K  ± 2 K absolutvärde  
Temperaturer > 600 K  ± 0,4 % av avläsning i kelvin  
Omgivningstryck  ± 0,2 kPa absolutvärde  
Relativ luftfuktighet  ± 5 % absolutvärde  
Absolut luftfuktighet  ± 10 % av avläsning eller 1 gH  2 O/kg 
torr luft, beroende på vilket som är 
störst  
( 1 ) Frivilligt för att fastställa avgasmassflöde. 
( 2 ) Kravet gäller endast hastighetssensorn. Om fordonshastigheten används för att 
fastställa parametrar såsom acceleration, produkten av hastighet och positiv 
acceleration, eller RPA, ska hastighetssignalen ha en noggrannhet på 0,1 % 
över 3 km/h och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta krav på noggrannhet 
kan uppfyllas genom att använda signalen från en hastighetssensor för hjulro ­
tation. 
( 3 ) Noggrannheten ska vara 0,02 % av avläsningen om parametern används för 
beräkning av luftflödet och avgasmassflödet utifrån bränsleflödet enligt punkt 
10 i tillägg 4.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 163  
Tillägg 3  
Validering av PEMS och icke-spårbart avgasmassflöde  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs kraven för att under transienta förhållanden vali ­
dera att den installerade PEMS-utrustningen fungerar samt att det avgas ­
massflöde som erhållits från icke-spårbara avgasmassflödesmätare eller 
beräknats från ECU-signaler är korrekt.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
% — procent  
#/km — antal per kilometer  
a 0 — regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln  
a 1 — regressionslinjens lutning  
g/km — gram per kilometer  
Hz — hertz  
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — milligram per kilometer  
r 2 — determinationskoefficient  
x — referenssignalens faktiska värde  
y — det faktiska värdet av den signal som valideras  
3. FÖRFARANDE FÖR VALIDERING AV PEMS  
3.1. Frekvens för validering av PEMS  
Det rekommenderas att den installerade PEMS-utrustningen valideras en 
gång för varje kombination av PEMS och fordon antingen före RDE- 
provningen eller som alternativ efter slutförandet av provningen.  
3.2. Förfarande för validering av PEMS  
3.2.1.  Installation av PEMS  
PEMS-utrustningen ska installeras och förberedas enligt kraven i tillägg 1. 
Installationen av PEMS-utrustningen ska behållas oförändrad under tiden 
mellan valideringen och RDE-provningen.  
3.2.2.  Provningsförhållanden  
Valideringen ska utföras på en chassidynamometer, i möjligaste mån, 
enligt förhållanden för typgodkännande enligt kraven i bilaga 4a till 
Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 
07, eller någon annan lämplig mätmetod. Det rekommenderas att valide ­
ringen utförs med den globalt harmoniserade provcykeln för lätta fordon 
(WLTC) enligt bilaga 1 till Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15. 
Omgivningstemperaturen ska vara inom den variationsvidd som anges i 
punkt 5.2 i denna bilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 164  
Det rekommenderas att det avgasflöde som under valideringen avleds av 
PEMS-utrustningen förs tillbaka till konstantvolymprovtagaren. Om detta 
inte är möjligt ska resultaten från konstantvolymprovtagaren korrigeras för 
den avledda avgasmassan. Om avgasmassflödet valideras med en avgas ­
massflödesmätare rekommenderas det att mätningarna dubbelkontrolleras 
med hjälp av data från en sensor eller en ECU.  
3.2.3.  Resultatanalys  
De totala distansspecifika utsläppen [g/km] mätt med laboratorieutrustning 
ska beräknas i enlighet med bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i 
deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07. De utsläpp som uppmäts av 
PEMS-utrustningen ska beräknas enligt punkt 9 i tillägg 4, summeras för 
att ge den totala massan förorenande utsläpp [g] och därefter divideras 
med provningsdistansen [km] enligt chassidynamometern. Den totala di ­
stansspecifika massan av föroreningar [g/km] enligt PEMS-utrustningen 
och referenslaboratoriesystemet ska utvärderas gentemot kraven i punkt 
3.3. För valideringen av NO  x -utsläppsmätningar ska en fuktighetskorrige ­
ring tillämpas enligt punkt 6.6.5 i bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i 
deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07.  
3.3. Tillåtna toleranser vid validering av PEMS  
Valideringsresultaten för PEMS-utrustningen ska uppfylla de krav som 
anges i tabell 1. Om någon av de tillåtna toleranserna inte uppfylls ska 
korrigerande åtgärder vidtas och valideringen upprepas.  
▼M1 
Tabell 1  
Tillåtna toleranser  
Parameter [enhet]  Tillåten absolut tolerans  
Distans [km] (  1 ) 250 m från laboratoriereferensen  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferen ­
sen, beroende på vilket som är störst  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferen ­
sen, beroende på vilket som är störst  
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km eller 20 % av laboratoriereferen ­
sen, beroende på vilket som är störst  
PN (  2 ) [#/km]  1•10  11 p/km eller 50 % av laboratorierefe ­
rensen (  3 ), beroende på vilket som är störst  
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km eller 15 % av laboratoriereferen ­
sen, beroende på vilket som är störst  
CO  2 [g/km]  10 g/km eller 10 % av laboratoriereferensen, 
beroende på vilket som är störst  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferen ­
sen, beroende på vilket som är störst  
( 1 ) Endast tillämpligt om fordonshastigheten fastställs genom ECU. För att den till ­
låtna toleransen ska uppfyllas är det tillåtet att anpassa ECU-mätningarna av 
fordonshastigheten på grundval av resultatet av valideringen. 
( 2 ) Parametern endast obligatorisk om mätning krävs enligt punkt 2.1 i denna 
bilaga. 
( 3 ) PMP-system.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 165  
4. FÖRFARANDE FÖR VALIDERING AV AVGASMASSFLÖDE FAST ­
STÄLLT AV ICKE-SPÅRBARA INSTRUMENT OCH SENSORER  
4.1. Valideringsfrekvens  
Förutom att uppfylla de linearitetskrav som anges i punkt 3 i tillägg 2 
under stationära förhållanden, ska lineariteten av icke-spårbara avgas ­
massflödesmätare eller det avgasmassflöde som beräknas från icke-spår ­
bara sensorer eller ECU-signaler valideras under transienta förhållanden 
för varje provfordon gentemot en kalibrerad avgasmassflödesmätare eller 
konstantvolymprovtagaren. Valideringen kan genomföras utan att PEMS- 
utrustningen installeras, men ska i allmänhet uppfylla de krav som anges i 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt 
ändringsserie 07, och de krav som gäller för avgasmassflödesmätare 
som definieras i tillägg 1.  
4.2. Valideringsförfarande  
Valideringen ska utföras på en chassidynamometer, i möjligaste mån 
enligt förhållanden för typgodkännande enligt kraven i bilaga 4a till 
Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 
07. Provcykeln ska vara den globalt harmoniserade provcykeln för lätta 
fordon (WLTC) enligt bilaga 1 till Uneces globala tekniska föreskrifter nr 
15. Som referens ska en spårbart kalibrerad flödesmätare användas. Om ­
givningstemperaturen kan vara vilken som helst inom den variationsvidd 
som anges i punkt 5.2 i denna bilaga. Installationen av avgasmassflödes ­
mätaren och provningens utförande ska uppfylla kraven i punkt 3.4.3 i 
tillägg 1 till denna bilaga.  
Följande beräkningar ska göras för att validera lineariteten:  
(a) Den signal som valideras och referenssignalen ska tidskorrigeras ge ­
nom att kraven i punkt 3 i tillägg 4 i tillämpliga fall följs.  
(b) Punkter under 10 % av det maximala flödet ska undantas från ytter ­
ligare analys.  
(c) Vid en konstant frekvens på minst 1,0 Hz ska signalen som valideras 
och referenssignalen korreleras med hjälp av den bäst anpassade ek ­
vationen med formen  
y ¼ a 1 x þ a 0 
där 
y är det faktiska värdet av den signal som valideras,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är det faktiska värdet för referenssignalen, och  
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.  
Skattningens standardfel (SEE) för y med avseende på x samt deter ­
minationskoefficienten (r  2 ) ska beräknas för varje mätparameter och 
mätsystem.  
(d) Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 2.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 166  
4.3. Krav  
Linearitetskraven som anges i tabell 2 ska uppfyllas. Om någon av de 
tillåtna toleranserna inte uppfylls ska korrigerande åtgärder vidtas och 
valideringen upprepas.  
Tabell 2  
Linearitetskrav för beräknade och uppmätta avgasmassflöden  
Mätparameter/system  a  0 Lutning a  1 Standardfel 
SEE Determinatio 
nskoefficient 
r 2 
Avgasmassflöde  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 167  
Tillägg 4  
Fastställande av utsläpp  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för att fastställa den momentana massa 
och det antal utsläppta partiklar [g/s; #/s] som ska användas för den 
efterföljande utvärderingen av en RDE-tripp och beräkningen av de slut ­
liga utsläppen som beskrivs i tilläggen 5 och 6.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
% — procent  
< — mindre än  
#/s — antal per sekund  
α — molar vätekvot (H/C)  
β — molar kolkvot (C/C)  
γ — molar svavelkvot (S/C)  
δ — molar kvävekvot (N/C)  
Δt t,i — analysatorns omvandlingstid t [s]  
Δt t,m — avgasmassflödesmätarens omvandlingstid t [s]  
ε — molar syrekvot (O/C)  
ρ e — avgasens densitet  
ρ gas — densiteten av komponenten gas i avgasen  
λ — luftöverskottsförhållande  
λ i — momentant luftöverskottsförhållande  
A/F  st — stökiometriskt luft-bränsleförhållande [kg/kg]  
°C — grader Celsius  
c CH4 — metankoncentration  
c CO — koncentration av torr CO [%]  
c CO2 — koncentration av torr CO  2 [%] 
c dry — torr koncentration av en förorening i ppm eller vo ­
lymprocent  
c gas,i — momentan koncentration av komponenten gas i av ­
gasen [ppm]  
c HCw — våt kolvätekoncentration [ppm]  
c HC(w/NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 passerande 
genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 168  
c HC(w/oNMC)  — - kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 pas­
serande förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ] 
c i,c — tidskorrigerad koncentration av komponenten  i [ppm]  
c i,r — koncentration av komponenten  i i avgasen[ppm]  
c NMHC  — koncentration av icke-metankolväten  
c wet — våt koncentration av en förorening i ppm eller 
volymprocent  
E E — verkningsgrad för etan  
E M — verkningsgrad för metan  
g — gram  
g/s — gram per sekund  
H a — inloppsluftens fuktighet [g vatten/kg torr luft]  
i — mätningens nummer  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram per timme  
kg/s — kilogram per sekund  
k w — korrektionsfaktor för torr/våt bas  
m — meter  
m gas,i — massan av komponenten gas i avgasen [g/s]  
q maw,i — momentant massflöde för inloppsluft [kg/s]  
q m,c — tidskorrigerat avgasmassflöde [kg/s]  
q mew,i — momentant avgasmassflöde [kg/s]  
q mf,i — momentant bränslemassflöde [kg/s]  
q m,r — obehandlat avgasmassflöde [kg/s]  
r — korrelationskoefficient  
r 2 — determinationskoefficient  
r h — responsfaktor för kolväten  
rpm — varv per minut  
s — sekund  
u gas — u-värdet av komponenten gas i avgasen  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 169  
3. TIDSKORRIGERING AV PARAMETRAR  
För en korrekt beräkning ska de distansspecifika utsläppen, de registre ­
rade spåren av komponentkoncentrationer, avgasmassflödet, fordonshas ­
tigheten och andra fordonsdata tidskorrigeras. För att underlätta tidskor ­
rigeringen ska data som är föremål för tidsanpassning registreras antingen 
i en enda anordning för dataregistrering eller med en synkroniserad tids ­
märkning enligt punkt 5.1 i tillägg 1. Tidskorrigeringen och anpassningen 
av parametrar ska utföras i den följd som beskrivs i punkterna 3.1–3.3.  
3.1. Tidskorrigering av komponentkoncentrationer  
De registrerade spåren av alla komponentkoncentrationer ska tidskorrige ­
ras genom invertering enligt omvandlingstiderna för respektive analysa ­
torer. Omvandlingstiden för analysatorerna ska fastställas enligt punkt 4.4 
i tillägg 2,  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
där 
c i,c är den tidskorrigerade koncentrationen av komponent i som en 
funktion av tiden t,  
c i,r är den obehandlade koncentrationen av komponent i som en funk ­
tion av tiden t, och  
Δt t,i är omvandlingstiden t för den analysator som mäter komponent i.  
3.2. Tidskorrigering av avgasmassflöde  
Avgasmassflödet mätt med en avgasflödesmätare ska tidskorrigeras ge ­
nom invertering enligt omvandlingstiden för avgasmassflödesmätaren. 
Omvandlingstiden för avgasmassflödesmätaren ska fastställas enligt punkt 
4.4.9 i tillägg 2,  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
där 
q m,c är det tidskorrigerade avgasmassflödet som en funktion av tiden t,  
q m,r är det obehandlade avgasmassflödet som en funktion av tiden t och  
Δt t,m är avgasmassflödesmätarens omvandlingstid t.  
Om avgasmassflödet fastställs med hjälp av ECU-data eller en sensor ska 
en ytterligare omvandlingstid beaktas och erhållas genom korrelation av 
det beräknade avgasmassflödet och det avgasmassflöde som uppmäts en ­
ligt punkt 4 i tillägg 3.  
3.3. Tidsanpassning av fordonsdata  
Andra data från en sensor eller en ECU ska tidsanpassas genom korrela ­
tion med lämpliga utsläppsdata (t.ex. komponentkoncentrationer).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 170  
3.3.1.  Fordonshastighet från olika källor  
För att fordonshastigheten ska kunna tidsanpassas med avgasmassflödet är 
det först nödvändigt att fastställa ett giltigt hastighetsspår. Om fordons ­
hastigheten erhålls från flera olika källor (t.ex. GPS, sensor eller ECU) 
ska hastigheten tidsanpassas genom korrelation.  
3.3.2.  Fordonshastighet med avgasmassflöde  
Fordonshastigheten ska tidsanpassas med avgasmassflödet genom korre ­
lation av avgasmassflödet och produkten av fordonets hastighet och po ­
sitiva acceleration.  
3.3.3.  Ytterligare signaler  
Tidsanpassningen av signaler vars värden förändras långsamt och inom en 
begränsad variationsvidd, t.ex. omgivningstemperatur, kan utelämnas.  
▼M1 
4. KALLSTART  
Kallstart är perioden från den första starten av förbränningsmotorn till 
dess att förbränningsmotorn körts sammanlagt 5 min. Om kylmedlets 
temperatur fastställs upphör kallstartsperioden när kylmedlet har nått 
343 K (70 °C) för första gången men inte senare än vid den tidpunkt 
som förbränningsmotorn körts sammanlagt 5 min efter det att motorn 
först startats.  
5. UTSLÄPPSMÄTNINGAR UNDER STOPP AV FÖRBRÄNNINGS ­
MOTORN  
Eventuella mätningar av momentana utsläpp eller avgasflöden medan 
förbränningsmotorn är inaktiverad ska registreras. I ett separat steg ska 
sedan de registrerade värdena nollställas genom efterbehandlingen av 
data. Förbränningsmotorn ska anses vara inaktiverad om två av följande 
villkor gäller: det registrerade motorvarvtalet är < 50 rpm, avgasmassflö ­
det uppmäts till < 3 kg/h och det uppmätta avgasmassflödet sjunker till 
< 15 % av det stationära avgasmassflödet vid tomgång.  
▼B 
6. KONTROLL AV ENHETLIGHET VAD GÄLLER FORDONETS HÖJD 
ÖVER HAVET  
Om det finns välgrundade anledningar att tro att en tripp genomförts på 
högre höjd över havet än tillåtet enligt punkt 5.2 i denna bilaga och om 
höjden över havet endast har mätts med en GPS, ska enhetligheten av 
dess höjddata kontrolleras och vid behov korrigeras. Dataenhetligheten 
ska kontrolleras genom en jämförelse mellan latitud-, longitud- och höjd ­
data från GPS med den höjd över havet som anges i en digital terräng ­
modell eller en topografisk karta i lämplig skala. Mätningar som avviker 
med mer än 40 meter från den höjd över havet som anges i den topo ­
grafiska kartan ska korrigeras manuellt och markeras.  
7. KONTROLL AV ENHETLIGHET VAD GÄLLER FORDONSHASTIG ­
HETEN ENLIGT GPS  
Enhetligheten av fordonshastigheten enligt GPS ska kontrolleras genom 
beräkning och jämförelse av den totala trippsträckan med referensmät ­
ningar från antingen en sensor, en validerad ECU eller alternativt från 
en digital vägnätskarta eller topografisk karta. Det är obligatoriskt att 
korrigera GPS-data för uppenbara fel, t.ex. genom användning av död 
räkning (skattning utifrån tidigare uppmätta värden), före kontrollen av 
enhetlighet. Den ursprungliga och okorrigerade datafilen ska sparas och 
eventuella korrigerade data ska markeras. Mängden korrigerade data får  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 171  
inte överstiga en oavbruten tidsperiod av 120 s eller totalt 300 s. Den 
totala trippsträckan enligt korrigerade GPS-data får avvika med högst 4 % 
från referenssträckan. Om GPS-data inte uppfyller dessa krav och inga 
andra tillförlitliga hastighetsmätare finns tillgängliga ska provningsresul ­
taten ogiltigförklaras.  
8. KORRIGERING AV UTSLÄPP  
8.1. Korrigering av torr/våt bas  
Om utsläppen mäts på torr bas ska de uppmätta koncentrationerna om ­
vandlas till våt bas enligt formeln  
där 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet är den våta koncentrationen av en förorening i ppm eller volym ­
procent,  
c dry är den torra koncentrationen av en förorening i ppm eller volym ­
procent och  
k w är korrektionsfaktorn för torr/våt bas.  
Beräkningen av  k w ska göras med hjälp av ekvationen  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
där 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
där 
H a är inloppsluftens fuktighet [g vatten/kg torr luft],  
c CO2 är koncentrationen av torr CO  2 [%] 
c CO är koncentrationen av torr CO [%] och  
α är den molara vätekvoten.  
8.2. Korrigering av NO  x för luftfuktighet och temperatur  
NO  x -utsläppen ska inte korrigeras för omgivningstemperatur och luftfuk ­
tighet.  
9. FASTSTÄLLANDE AV MOMENTANA GASFORMIGA AVGAS ­
KOMPONENTER  
9.1. Inledning  
Komponenterna i den obehandlade avgasen ska mätas med de mät- och 
provtagningsanalysatorer som beskrivs i tillägg 2. De obehandlade kon ­
centrationerna av de relevanta komponenterna ska mätas i enlighet med 
tillägg 1. Data ska tidskorrigeras och anpassas i enlighet med punkt 3.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 172  
9.2. Beräkning av NMHC- och CH  4 -koncentrationer  
För metanmätning med hjälp av en icke-metanavskiljare kombinerad med 
flamjoniseringsdetektor beror beräkningen av icke-metankolväten på den 
kalibreringsgas/metod som används för noll- eller spännkalibrering. När 
den används för mätning av totala kolväten utan en icke-metanavskiljare 
ska flamjoniseringsdetektorn kalibreras med propan/luft eller propan/N  2 
på normalt sätt. För kalibreringen av en flamjoniseringsdetektor i serie 
med en icke-metanavskiljare är följande metoder tillåtna:  
a) Kalibreringsgasen som består av propan/luft flödar förbi icke-metan ­
avskiljaren.  
b) Kalibreringsgasen som består av metan/luft flödar genom icke-metan ­
avskiljaren.  
Det rekommenderas starkt att metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras 
med metan/luft genom icke-metanavskiljaren.  
När metod a används ska koncentrationerna av CH  4 och icke-metankol ­
väten beräknas enligt formlerna  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
När metod b används ska koncentrationerna av CH  4 och icke-metankol ­
väten beräknas enligt formlerna  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
där 
c HC(w/oNMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 eller C  2 H 6 som 
flödar förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 eller C  2 H 6 som 
flödar genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
r h är responsfaktorn för kolväten enligt punkt 4.3.3 b i till ­
lägg 2,  
E M är verkningsgraden för metan enligt punkt 4.3.4 a i tillägg 
2, och  
E E är verkningsgraden för etan enligt punkt 4.3.4 b i 
tillägg 2.  
Om metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras genom avskiljaren (metod 
b) är verkningsgraden för metanomvandlingen enligt punkt 4.3.4 a i till ­
lägg 2 noll. Den densitet som används för beräkningarna av massan av 
icke-metankolväten ska vara lika med densiteten av massan av totala 
kolväten vid 273,15 K och 101,325 kPa och bränsleberoende.  
10. FASTSTÄLLANDE AV AVGASMASSFLÖDET  
10.1.  Inledning  
Beräkningen av momentana massutsläpp enligt punkterna 11 och 12 krä ­
ver att avgasmassflödet fastställs. Avgasmassflödet ska fastställas genom  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 173  
en av de direkta mätmetoder som anges i punkt 7.2 i tillägg 2. Alternativt 
är det tillåtet att beräkna avgasmassflödet enligt beskrivningen i punkterna 
10.2–10.4.  
10.2.  Beräkningsmetod med användning av luftmassflöde och bräns ­
lemassflöde  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas ur luftmassflödet och 
bränslemassflödet enligt formeln  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
där 
q mew,i är det momentana avgasmassflödet [kg/s],  
q maw,i är det momentana inluftsmassflödet [kg/s],  
q mf,i är det momentana bränslemassflödet [kg/s].  
Om luftmassflödet och bränslemassflödet eller avgasmassflödet fastställs 
med hjälp av ECU-data, ska det beräknade momentana avgasmassflödet 
uppfylla de linearitetskrav som anges för avgasmassflöde i punkt 3 i till ­
lägg 2 och de valideringskrav som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.  
10.3.  Beräkningsmetod med användning av luftmassflöde och luft-bräns ­
leförhållande  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas ur luftmassflödet och luft- 
bränsleförhållandet enligt formeln  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
där 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
där 
q maw,i är det momentana inluftsmassflödet [kg/s],  
A/F  st är det stökiometriska luft-bränsleförhållandet [kg/kg],  
λ i är det momentana luftöverskottsförhållandet,  
c CO2 är koncentrationen av torr CO  2 [%] 
c CO är koncentrationen av torr CO [ppm],  
c HCw är den våta koncentrationen av kolväten [ppm],  
α är den molara vätekvoten (H/C),  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 174  
β är den molara kolkvoten (C/C),  
γ är den molara svavelkvoten (S/C),  
δ är den molara kvävekvoten (N/C) och  
ε är den molara syrekvoten (O/C).  
Koefficienterna avser ett bränsle C  β H α O ε N δ S γ där β = 1 för kolbase ­
rade bränslen. Koncentrationen av kolväteutsläpp är vanligtvis låg och får 
utelämnas vid beräkningen av  λ i . 
Om luftmassflödet och luft-bränsleförhållandet fastställs genom ECU-data 
ska det beräknade momentana avgasmassflödet uppfylla de linearitetskrav 
som anges för avgasmassflöde i punkt 3 i tillägg 2 och de valideringskrav 
som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.  
10.4.  Beräkningsmetod med användning av bränslemassflöde och luft- 
bränsleförhållande  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas med hjälp av bränsleflödet 
och luft-bränsleförhållandet (beräknat med A/F  st och λ i i enlighet med 
punkt 10.3) enligt följande formel:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Det beräknade momentana avgasmassflödet ska uppfylla de linearitetskrav 
som anges för avgasmassflöde i punkt 3 i tillägg 2 och de valideringskrav 
som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.  
11. BERÄKNING AV DE MOMENTANA MASSUTSLÄPPEN AV GAS ­
FORMIGA KOMPONENTER  
De momentana massutsläppen [g/s] ska fastställas genom multiplikation 
av den momentana koncentrationen av föroreningen i fråga [ppm] med 
det momentana avgasmassflödet [kg/s], båda korrigerade och anpassade 
med avseende på omvandlingstiden, och respektive  u-värde i tabell 1. Om 
mätningen görs på torr bas ska torr/våt-korrektionen enligt punkt 8.1 till ­
lämpas på de momentana koncentrationerna av komponenterna, innan 
ytterligare beräkningar görs. I förekommande fall ska negativa momen ­
tana utsläpp införas i alla efterföljande utvärderingar av data. Parameter ­
värdena ska införas i beräkningen av momentana utsläpp [g/s] enligt 
utdata från analysatorn, instrumentet för flödesmätning, sensorn eller 
ECU. Följande ekvation ska tillämpas:  
där 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i är massan av komponenten gas i avgasen [g/s]  
u gas är förhållandet mellan densiteten av komponenten gas i avgasen 
och avgasens totala densitet enligt tabell 1,  
c gas,i är den uppmätta koncentrationen av komponenten gas i avgasen 
[ppm]  
q mew,i är det uppmätta avgasmassflödet [kg/s],  
gas är respektive komponent och  
i mätningens nummer  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 175  
Tabell 1  
Obehandlade  u-värden för avgas som avspeglar förhållandet mellan densiteten hos avgaskomponenten 
eller föroreningen  i [kg/m  3 ] och densiteten hos avgasen [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Bränsle  ρ e [kg/m  3 ] Komponent eller förorening i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Diesel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Beroende på bränsle. 
( 2 ) Vid  λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa. 
( 3 ) u-värdenas noggrannhet inom 0,2 % för massfördelningen: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %. 
( 4 ) NMHC på grundval av CH  2,93 (för totala kolväten ska  u gas -koefficienten för CH  4 användas). 
( 5 ) u-värdenas noggrannhet inom 0,2 % för massfördelningen: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 %. 
( 6 ) u  gas är en dimensionslös parameter. u  gas -värdena omfattar enhetsomvandlingar för att säkerställa att de momentana utsläppen 
erhålls i den angivna fysiska enheten, dvs. g/s.  
▼M1 
12. BERÄKNING AV DET MOMENTANA ANTALET UTSLÄPPTA 
PARTIKLAR  
De momentana utsläppen av antalet partiklar [partiklar/s] ska fastställas 
genom multiplikation av den momentana koncentrationen av föroreningen 
i fråga [partiklar/cm  3 ] med det momentana avgasmassflödet [kg/s], båda 
korrigerade och anpassade med avseende på omvandlingstiden. I tillämp ­
liga fall ska negativa momentana utsläpp införas i alla efterföljande ut ­
värderingar av data. Alla betydelsefulla siffror från mellanliggande resul ­
tat ska införas i beräkningen av momentana utsläpp. Följande ekvation 
ska användas:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
där 
PN,i är partikelantalflödet [partiklar/s],  
c PN,i är den uppmätta koncentrationen av partikelantal [#/m  3 ], norma­
liserad vid 0 °C,  
q mew,i är det uppmätta avgasmassflödet [kg/s],  
ρ e är avgasernas densitet [kg/m  3 ] vid 0 °C (tabell 1).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 176  
13. RAPPORTERING OCH UTBYTE AV DATA  
Data ska utbytas mellan mätsystemen och programvaran för datautvär ­
dering genom en standardiserad rapportfil som anges i punkt 2 i tillägg 8. 
Eventuell förbehandling av data (t.ex. tidskorrigering enligt punkt 3 eller 
korrigering av GPS-signalen för fordonshastighet enligt punkt 7) ska 
göras med mätsystemens kontrollprogramvara och avslutas innan rapport ­
filen genereras. Om data korrigeras eller behandlas innan de förs in i 
rapportfilen ska ursprungliga obehandlade data bevaras för kvalitetssäk ­
ring och kvalitetskontroll. Avrundning av mellanliggande värden är inte 
tillåten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 177  
Tillägg 5  
Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga 
RDE-utsläppsresultaten med metod 1 (Fönster med glidande medelvärde)  
1. INLEDNING  
Metoden med fönster med glidande medelvärde ger en bild av de utsläpp 
vid verklig körning (RDE) som inträffar under provningen på en viss 
nivå. Provningen är indelad i delar (fönster) och den efterföljande sta ­
tistiska behandlingen syftar till att fastställa vilka fönster som är lämpliga 
för att bedöma fordonets RDE-prestanda.  
Normaliteten hos fönstren kontrolleras genom att jämföra deras distans ­
specifika koldioxidutsläpp (  1 ) med en referenskurva. Kontrollen är avslu ­
tad när provningen omfattar ett tillräckligt antal normala fönster som 
omfattar olika hastigheter (stads-, landsvägs- och motorvägskörning).  
▼M1 
▼C1 
Steg 1. Segmentering av uppgifter.  
▼B 
Steg 2. Beräkning av utsläpp per delar eller fönster (avsnitt 3.1).  
Steg 3. Fastställande av normala fönster (avsnitt 4).  
Steg 4. Kontroll av trippens fullständighet och normalitet (avsnitt 5).  
Steg 5. Beräkning av utsläpp med användning av de normala fönstren 
(avsnitt 6).  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
Index i avser tidssteg.  
Index j avser fönster.  
Index k avser kategori (t = total, u = stad, r = landsväg, m = motorväg) 
eller den typiska koldioxidkurvan (cc).  
Index gas avser de reglerade avgaskomponenterna (t.ex. NO  x , CO, PN).  
Δ – differens  
≥ – större än eller lika med  
# – antal eller nummer  
% – procent  
≤ – mindre än eller lika med  
a 1 , b 1 – koefficienter för den typiska koldioxidkurvan  
a 2 , b 2 – koefficienter för den typiska koldioxidkurvan  
d j – distans under fönster j [km]  
f k – viktningsfaktorer för andelarna stads-, landsvägs- 
och motorvägskörning  ▼B 
( 1 ) För hybridfordon ska den totala energiförbrukningen omräknas till koldioxid. Reglerna 
för denna omräkning kommer att införas i ett andra steg.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 178  
h – avstånd till den typiska koldioxidkurvan för föns ­
ter [%]  
h j – avstånd till den typiska koldioxidkurvan för föns ­
ter j [%]  
h k – index för svårighetsgrad för andelarna stads-, 
landsvägs- och motorvägskörning och för den to ­
tala trippen  
k 11 , k 12 – koefficienter för viktningsfunktionen  
k 21 , k 21 – koefficienter för viktningsfunktionen  
M CO2,ref  – CO  2 -referensmassa [g]  
M gas – vikt eller partikelantal för avgaskomponenten gas 
[g] eller [#]  
M gas,j – vikt eller partikelantal för avgaskomponenten gas 
i fönster j [g] eller [#]  
M gas,d – distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten 
gas [g/km] eller [#/km]  
M gas,d,j  – distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten 
gas i fönster j [g/km] eller [#/km]  
N k – antal fönster för andelarna stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning  
P 1 , P 2 , P 3 – referenspunkter  
t – tid [s]  
t 1,j – den första sekunden i fönster j [s]  
t 2,j – den sista sekunden i fönster j [s]  
t i – total tid i steg i [s]  
t i,j – total tid i steg i med beaktande av fönster j [s]  
tol 1 – primär tolerans för fordonets typiska koldiox ­
idkurva [%]  
tol 2 – sekundär tolerans för fordonets typiska koldiox ­
idkurva [%]  
t t – provningens varaktighet [s]  
v – fordonshastighet [km/h]  
v – genomsnittlig hastighet i fönster [km/h]  
v i – faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/h]  
v j – genomsnittlig fordonshastighet i fönster j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – genomsnittlig hastighet under den låga fasen av 
WLTP-cykeln  
v P2 ¼ 56; 6 km=h – genomsnittlig hastighet under den höga fasen av 
WLTP-cykeln  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 179  
v P3 ¼ 92; 3 km=h – genomsnittlig hastighet under den extra höga fa ­
sen av WLTP-cykeln  
w – viktningsfaktor för fönster  
w j – viktningsfaktor för fönster j  
3. FÖNSTER MED GLIDANDE MEDELVÄRDEN  
3.1. Definition av fönster med glidande medelvärden  
De momentana utsläpp som beräknats enligt tillägg 4 ska integreras med 
hjälp av en metod medfönster med glidande medelvärde, baserad på CO  2 - 
referensmassan. Beräkningsprincipen ärden följande: massutsläppen be ­
räknas inte för hela uppsättningen data, utan för delar av den fullständi ­
gauppsättningen, där längden på delarna bestäms så att de matchar den 
CO  2 -massa somfordonet släpper ut under referenslaboratoriecykeln. Be ­
räkningarna av glidande medelvärden utförs medtidsintervall Δt som mot ­
svarar datainsamlingsfrekvensen. Dessa delar som används föratt beräkna 
genomsnittet av utsläppsdata benämns fönster med glidande medelvärden.  
►M1 ►C1 Den beräkning som beskrivs i denna punkt ska göras från 
den första punkten (framåt). ◄ ◄ 
Följande data ska inte beaktas vid beräkningen av CO  2 -massan, utsläppen 
ochavståndet mellan fönstren med glidande medelvärden:  
— Periodisk kontroll av instrumenten och/eller efter kontroller av noll ­
punktsdrift.  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
— Fordonets hastighet i förhållande till marken < 1 km/h.  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
Utsläppsmassan (eller partikelantalet)  M gas,j ska bestämmas genom inte ­
grering av de momentanautsläppen i g/s (eller #/s för partikelantal) enligt 
den beräkning som anges i tillägg 4.  
Figur 1  
Fordonets hastighet kontra tid och fordonets genomsnittliga utsläpp 
kontra tid, med start från det första fönstret
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 180  
Figur 2  
Definition av fönster med glidande medelvärde baserade på CO  2 -massa
  
Varaktigheten ðt 2;j Ä t 1;j Þ för fönstret j bestäms genom formeln  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
där 
M CO  2 ðt i;j Þ är den CO  2 -massa [g] som uppmätts mellan provningens start 
och tiden  (t 2,j ) och 
M CO  2;ref är hälften av den CO  2 -massa [g] som fordonet släpper ut under 
den globalt harmoniserade provcykeln för lätta fordon (WLTC) 
som beskrivs i Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15 – det 
globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon 
(WLTP) (ECE/TRANS/180/Add.15; typ I-provning, inklusive 
kallstart)  
t 2,j ska väljas så att  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
där Δt är dataprovtagningsperioden.  
CO  2 -massorna beräknas i fönstren genom integrering av de momentana 
utsläpp som beräknats enligt tillägg 4 till denna bilaga.  
3.2. Beräkning av utsläpp och genomsnitt för fönster  
Följande uppgifter ska beräknas för varje fönster som fastställs i enlighet 
med punkt 3.1:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 181  
— Distansspecifika utsläpp  M gas,d,j  för alla de föroreningar som anges i 
denna bilaga.  
— Distansspecifika CO  2 -utsläpp  M CO2,d,j  
— Genomsnittlig fordonshastighet  v j 
▼M1 
▼C1 
I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas ska beräkningen 
av fönster börja när tändningen slås på och inkludera körningsmoment 
under vilka ingen CO  2 släpps ut.  
▼B 
4. UTVÄRDERING AV FÖNSTER  
4.1. Inledning  
Provfordonets dynamiska referensförhållanden fastställs från fordonets 
CO  2 -utsläpp visavi den genomsnittliga hastighet som uppmäts vid typ ­
godkännandet och benämnsfordonets typiska CO  2 -kurva.  
För att erhålla de distansspecifika CO  2 -utsläppen ska fordonet provas 
påchassidynamometer med tillämpning av de inställningar av fordonsväg ­
motstånd som fastställts enligt detförfarande som anges i bilaga 4 till 
Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15 om det globalt harmonisera ­
deprovningsförfarandet för lätta fordon (ECE/TRANS/180/Add.15). Den 
vikt som lagts till fordonet underRDE-provningen, t.ex andreförare och 
PEMS-utrustning, får inte beaktas i vägmotståndet.  
4.2. Referenspunkter för den typiska CO  2 -kurvan  
Referenspunkterna  P 1 , P 2 och P 3 som behövs för att bestämma kurvan 
ska fastställasenligt följande:  
4.2.1.  Punkt P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (genomsnittlig hastighet under den låga fasen av WLTP- 
cykeln)  
M CO  2;d;P 1 = fordonets CO  2 -utsläpp under den låga fasen av WLTP-cykeln 
× 1,2 [g/km].  
4.2.2.  Punkt P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56; 6 km =h(genomsnittlig hastighet under den höga fasen av 
WLTP-cykeln)  
M CO  2;d;P 2 = fordonets CO  2 -utsläpp under den höga fasen av WLTP-cy ­
keln × 1,1 [g/km].  
4.2.4.  Punkt P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92; 3 km =h (genomsnittlig hastighet under den extra höga fasen av 
WLTP-cykeln)  
M CO  2;d;P 3 = fordonets CO  2 -utsläpp under den extra höga fasen av WLTP- 
cykeln × 1,05 [g/km].  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 182  
4.3. Definition av den typiska CO  2 -kurvan  
Med hjälp av de referenspunkter som definieras i punkt 4.2 beräknas den 
typiska kurvan av CO  2 -utsläpp som en funktion av den genomsnittliga 
hastigheten med användning av två linjärasektioner ( P 1 , P 2 ) och ( P 2 , P 3 ). 
Sektionen ( P 2 , P 3 ) är begränsad till 145 km/h på fordonetshastighetsaxel. 
Den typiska kurvan definieras av ekvationer enligt följande:  
För sektionen ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
med:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
och: b  1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
För sektionen ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
med:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
och: b  2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
Figur 3  
Fordonets typiska CO  2 -kurva
  
4.4. Fönster för stads-, landsvägs- och motorvägskörning  
4.4.1. Fönster för stadskörning kännetecknas av att fordonens genomsnittliga 
hastighet i förhållande till marken  v j är lägre än 45 km/h.  
4.4.2. Fönster för landsvägskörning kännetecknas av att fordonens genomsnitt ­
liga hastighet i förhållande till marken  v j är minst 45 km/h men lägre än 
80 km/h.  
4.4.3. Fönster för motorvägskörning kännetecknas av att fordonens genomsnitt ­
liga hastighet i förhållande till marken  v j är minst 80 km/h men lägre än 
145 km/h.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 183  
Figur 4  
Fordonets typiska CO  2 -kurva: definitioner av stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning
  
5. KONTROLL AV TRIPPENS FULLSTÄNDIGHET OCH NORMALI ­
TET 
▼M1 
▼C1 
För fordon av kategori N2 som i enlighet med direktiv 92/6/EEG är 
utrustade med en anordning som begränsar fordonshastigheten till 90 
km/tim, ska andelen fönster med motorvägskörning under hela prov ­
ningen vara åtminstone 5 %.  
▼B 
5.1. Toleranser för fordonets typiska koldioxidkurva  
Den primära och den sekundära toleransen för fordonets typiska koldiox ­
idkurva är  tol  1 = 25 % respektive  tol  2 = 50 %.  
5.2. Kontroll av provningens fullständighet  
Provningen är fullständig om andelarna av fönster med stads-, landsvägs- 
respektivemotorvägskörning vardera omfattar minst 15 % av det totala 
antalet fönster.  
5.3. Kontroll av provningens normalitet  
Provningen är normal när minst 50 % av fönstren för stads-, landsvägs- 
och motorvägskörningfaller inom den primära tolerans som definierats för 
den typiska kurvan.  
Om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt får den övre 
positiva toleransen  tol  1 ökas i steg om 1 procentenhet till dess att måle ­
tom 50 % normala fönster har uppnåtts. Vid användning av detta till ­
vägagångssätt får  tol  1 aldrig överstiga 30 %.  
▼M1 
▼C1 
I de fall då ett ej externt laddbart hybridelfordon provas, och endast om 
det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt, får den övre positiva 
toleransen  tol  1 ökas i steg om 1 procentenhet tills målet 50 % normala 
fönster uppnås. Vid användning av denna metod får  tol  1 aldrig överstiga 
50 %.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 184  
6. BERÄKNING AV UTSLÄPP  
6.1. Beräkning av viktade distansspecifika utsläpp  
Utsläppen ska beräknas som ett viktat genomsnitt av fönstrens distans ­
specifika utsläpp separatför stads-, landsvägs- och motorvägskörning samt 
för hela trippen.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Viktningsfaktorn  w j för varje fönster ska fastställas på följandesätt:  
Om 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 - tol 1 /100) ≤ M CO2,d,j ≤ M CO2,d,C C  (v j ) · (1 + tol 1 /100)  
så är  w j = 1 
Om 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100) <  M CO2,d,j ≤ M CO2,d,CC  (v j ) · (1 + tol 2 /100)  
så är  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
med k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
och k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Om 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
så är  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
med k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
och k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Om 
M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ 
eller 
M CO2;d;j> M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol 2=100Þ 
så är  w j ¼ 0 
där 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 185  
Figur 5  
Viktningsfunktion för fönster med glidande 
medelvärde
  
▼M1 
▼C1 
För alla fönster för genomsnittsberäkning som inkluderar kallstartsdata ­
punkter, enligt definitionen i punkt 4 i tillägg 4, ska viktningsfunktionen 
fastställas till 1.  
▼B 
6.2. Beräkning av index för svårighetsgrad  
Index för svårighetsgrad ska beräknas separat för stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning medformeln  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
samt för hela trippen:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
där ƒ  u , ƒ r ƒ m är lika med0,34; 0,33 respektive 0,33.  
6.3. Beräkning av utsläpp för hela trippen  
Med hjälp av de viktade distansspecifika utsläpp som beräknats enligt 
punkt 6.1 ska dedistansspecifika utsläppen [mg/km] beräknas för hela 
trippen för varje gasformig förorening på följandesätt:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M gas;d;u þ ƒ r · M gas;d;r þ ƒ m · M gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
Och för partikelantal på följande sätt:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M PN;d;u þ ƒ r · M PN;d;r þ ƒ m · M PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
där ƒ  u , ƒ r ƒ m är lika med0,34; 0,33 respektive 0,33.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 186  
7. EXEMPEL  
7.1. Beräkningar av fönster med glidande medelvärde  
Tabell 1  
Huvudsakliga inställningar för beräkning  
M CO2,ref  [g] 610  
Riktning för beräkning av fönster 
med glidande medelvärde  Framåt  
Datainsamlingsfrekvens [Hz]  1  
Figur 6 visar hur fönster med glidande medelvärden definieras på grund ­
val av data somregistreras under provning på väg utförd med en PEMS- 
utrustning. Det bör förtydligas att endast de första1 200 sekunderna av 
trippen visas nedan.  
Sekunderna 0–43 samt 81–86 utesluts eftersom driften sker under fordo ­
nets nollhastighet.  
Det första fönstret för genomsnittsberäkning börjar vid  t 1,1 = 0s och slutar 
vid t 2,1 = 524s (tabell 3).  
Figur 6  
Momentana CO  2 -utsläpp som registreras under provning på väg med 
PEMS-utrustning som funktion av tid. Rektangulära ramar anger 
varaktighet för fönster j. Dataserier benämnda ”Giltigt = 
100/Ogiltigt= 0” visar data sekund för sekund som ska uteslutas 
från analysen.
  
7.2. Utvärdering av fönster  
Tabell 2  
Inställningar för beräkning av den typiska koldioxidkurvan  
CO  2 Låg hastighet WLTC × 1,2 
(P 1 )[g/km]  154 
CO  2 Hög hastighet WLTC × 1,1 
(P 2 )[g/km]  96 
CO  2 Extra hög hastighet WLTC × 
1,05 (P  3 ) [g/km]  120 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 187  
Referenspunkt  
P 1 v P1 ¼ 19; 0 km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g=km 
P 2 v P2 ¼ 56; 6 km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km=h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120 g=km 
Definitionen av den typiska CO  2 -kurvan är följande:  
För sektionen ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
med 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19:0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
och b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1; 543Þ Ü 19; 0 ¼ 154 þ 29; 317 ¼ 183; 317 
För sektionen ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
med 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56:6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0:672 
och b 2 ¼ 96 Ä 0; 672 Ü 56; 6 ¼ 96 Ä 38; 035 ¼ 57; 965 
Exempel på beräkning av viktningsfaktorer och kategorisering av fönster 
som stads-, landsbygds-eller motorvägskörning är följande:  
För fönster #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12  km=h 
Fönstrets genomsnittliga hastighet är lägre än 45 km/h, och det är därför 
ett fönster medstadskörning.  
För den typiska kurvan:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498  g=km 
Kontroll av  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ Ï M CO2;d;j Ï M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol 1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ Ï M CO2;d;45 Ï M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol 1=100Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 188  
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
leder till  w 45 ¼ 1 
För fönster #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Fönstrets genomsnittliga hastighet är högre än 45 km/h men lägre än 80 
km/h, och det är därför ett fönster med landsvägskörning.  
För den typiska kurvan:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Kontroll av  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;556< M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
leder till  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol 1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabell 3  
Numeriska utsläppsdata  
Fönster 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 189  
Fönster 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100 99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200 199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474 473  1 024  1 025  609,84  610,60  
475 474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556 555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557 556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558 557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559 558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Fönster för stads-, landsvägs- och motorvägskörning - Trippens full ­
ständighet  
I detta exempel består trippen av 7 036 fönster med glidande medelvär ­
den. I tabell 5 förtecknas antalet fönster som klassificeras i stads-, lands ­
vägs- och motorvägskörning enligt sin genomsnittliga fordonshastighet 
och delas upp i regioner med avseende på sitt avstånd till den typiska 
CO  2 -kurvan. Trippen är fullständig eftersom den omfattar minst 15 % 
fönster med stads-, landsvägs- respektive motorvägskörning av det totala 
antalet fönster. Dessutom karakteriseras trippen som normal eftersom 
minst 50 % av fönstren för stads-, landsvägs- och motorvägskörning faller 
inom de primära toleranser som definierats för den typiska kurvan.  
Tabell 4  
Kontroll av trippens fullständighet och normalitet  
Körförhållanden  Antal  Procentandel av fönster  
Alla fönster  
Stadskörning  1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Landsvägskörning  2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Motorvägskörning  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Totalt  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Normala fönster  
Stadskörning  1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Landsvägskörning  1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Motorvägskörning  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Totalt  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 190  
Tillägg 6  
Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga 
RDE-utsläppsresultaten med metod 2 (Indelning i effektklasser)  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs datautvärderingen med hjälp av metoden med 
indelning i effektklasser, som i detta tillägg benämns utvärdering genom 
normalisering till standardiserad effektfrekvensspridning (SPF).  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
▼M2 
a ref referensacceleration för P  drive 
▼B 
D WLTC  skärningspunkten för Veline från WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 koefficienter för färdmotstånd  
i tidssteg för momentana mätningar, minsta upplösning 1 Hz  
j effektklass vid hjulen, j = 1–9  
k tidssteg för tresekunders glidande medelvärden  
k WLTC  lutningen för Veline från WLTC  
m gas, i momentan massa av avgaskomponenten gas i tidsteg i [g/s] 
för partikelantal i [#/s]  
m gas, 3s, k  tresekunders glidande medelvärde av massflödet av avgas ­
komponenten gas i tidsteg k med en upplösning på 1 Hz 
[g/s] för partikelantal i [#/s]  
m gas;j genomsnittligt utsläpp av en avgaskomponent i effektklass j 
[g/s] för partikelantal i [#/s]  
m gas;U viktat utsläppsvärde för avgaskomponenten gas för delpro ­
vet av alla sekunder i med v  i < 60 km/h, [g/s] för partike ­
lantal i [#/s]  
M w gas,d  viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas 
för hela trippen [g/km] för partikelantal i [#/km]  
M w PN,d  viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten par ­
tikelantal för hela trippen [#/km]  
M w,gas,d,U  viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas 
för delprovet av alla sekunder i med v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten par ­
tikelantal för delprovet av alla sekunder i med v  i < 60 km/h, 
[#/km]  
p WLTC-fas (låg, medel, hög och extra hög), p = 1–4  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 191  
P drag motorns motståndseffekt vid Veline där bränsleinsprut ­
ningen är noll [kW]  
P rated högsta nominella motoreffekt enligt tillverkarens uppgifter, 
[kW]  
P required,i  effekt för att övervinna vägmotstånd och ett fordons tröghet 
i tidssteg i, [kW]  
P r,,i samma som P  required,i  för användning i längre ekvationer  
P wotð n normÞ effektkurva vid högsta belastning, [kW]  
P c,j gränser för effektklass j, [kW] (varvid P  c,j, lower bound  står 
för den nedre gränsen och P  c,j, upper bound  för den övre 
gränsen)  
P c,norm, j  gränser för effektklass j uttryckt som normaliserat effekt ­
värde, [-]  
P r, i effektbehov vid fordonets hjulnav för att övervinna färdmot ­
stånd i tidssteg i [kW]  
P w , 3s,k tresekunders glidande medelvärde av effektbehovet vid for ­
donets hjulnav för att övervinna färdmotstånd i tidssteg k 
med en upplösning på 1 Hz [kW]  
P drive effektbehov vid hjulnav för ett fordon med referenshastighet 
och referensacceleration [kW]  
P norm normaliserat effektbehov vid hjulnav [-]  
t i total tid i steg i, [s]  
t c,j tidsandel för effektklass j, [%]  
ts starttid för WLTC-fas p, [s]  
te sluttid för WLTC-fas p, [s]  
▼M2 
TM fordonets provningsvikt  
▼B 
SPF standardiserad effektfrekvensspridning  
v i faktisk fordonshastighet i tidssteg i, [km/h]  
v j genomsnittlig fordonshastighet i effektklass j, [km/h]  
▼M2 
v ref referenshastighet för P  drive 
▼B 
v 3s,k tresekunders glidande medelvärde av fordonshastigheten i 
tidssteg k, [km/h]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 192  
v U viktad fordonshastighet i hjuleffektklass j, [km/h]  
3. UTVÄRDERING AV DE UPPMÄTTA UTSLÄPPEN MED HJÄLP AV 
EN STANDARDISERAD FREKVENSSPRIDNING FÖR EFFEKT VID 
HJULEN  
I metoden med indelning i effektklasser används de momentana utsläppen 
av föroreningarna, m  gas, i  [g/s] som beräknas i enlighet med tillägg 4.  
Värdena för m  gas, i ska klassificeras i enlighet med motsvarande effekt vid 
hjulen och de klassificerade genomsnittliga utsläppen per effektklass ska 
viktas för erhållande av utsläppsvärdena för en provning med normal 
effektspridning enligt följande punkter.  
3.1. Källor till den faktiska effekten vid hjulen  
Den faktiska effekten vid hjulen P  r,i ska vara den totala effekten för att 
övervinna luftmotstånd, rullmotstånd, vägens lutning, fordonets längs ­
gående tröghet och hjulens rotationströghet.  
Vid mätning och registrering av signalen för effekt vid hjulen ska det 
användas en signal för vridmoment vilken uppfyller de linearitetskrav 
som anges i punkt 3.2 i tillägg 2. Referenspunkten för mätning är hjul ­
naven hos drivhjulen.  
Alternativt får den faktiska effekten vid hjulen fastställas från de momen ­
tana CO  2 -utsläppen enligt förfarandet i punkt 4 i detta tillägg.  
▼M1 
Bestämmelserna i tillägg 6 ska endast tillämpas på ej externt laddbara 
hybridelfordon (enligt definitionen i punkt 1.2.40) om effekten vid hjulen 
har fastställts genom mätning av vridmomentet i hjulnavet.  
3.2 Beräkning av glidande medelvärden av momentana provningsdata  
Tresekunders glidande medelvärden ska beräknas utifrån alla relevanta 
momentana provningsdata för att påverkan av eventuellt bristfällig tids ­
anpassning mellan utsläppsmassflöden och effekt vid hjulen ska minskas. 
De glidande medelvärdena ska beräknas med en frekvens av 1 Hz enligt 
formlerna  
m gas;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k P w;i 
3 
ν 3s;k ¼ P kþ2 
i¼k ν i 
3 
där 
k är tidssteg för glidande medelvärden och  
i är tidssteg från momentana provningsdata.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 193  
3.3. Klassificering av de glidande medelvärdena i stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning  
Standardeffektfrekvenserna ska definieras för stadskörning och för den 
totala trippen (se punkt 3.4) och en separat utvärdering av utsläppen 
ska göras för den totala trippen och för stadskörningsdelen. För den 
senare utvärderingen av stadskörningsdelen av trippen, ska de tresek ­
unders glidande medelvärden som beräknas enligt punkt 3.2 räknas som 
stadskörningsförhållanden enligt hastighetssignalens tresekunders glidande 
medelvärde (v  3s,k ) enligt det hastighetsintervall som anges i tabell 1-1. 
Urvalet för utvärderingen av den totala trippen ska omfatta alla hastig ­
hetsintervaller inklusive stadskörning.  
▼M1 
Tabell 1-1  
Hastighetsintervaller för fördelning av provningsdata på stads-, landsvägs- och motorvägskörning enligt 
metoden med indelning i effektklasser  
Fordonskategori  Stadskörning  Landsvägsk 
örning (  1 ) Motorvägskö 
rning (  1 ) 
M1, M2, N1  v  i [km/tim]  0 – ≤ 60 > 60 – ≤ 90 > 90  
N2 v  i [km/tim]  0 – ≤ 60 > 60 – ≤ 80 > 80  
( 1 ) Används inte i den faktiska föreskrivna utvärderingen av stadskörning.  
▼B 
3.4. Fastställande av klasser för effekt vid hjulen för klassificering av 
utsläpp  
▼M2 
3.4.1 Effektklasserna och motsvarande tidsandelar av effektklasserna under nor ­
mal körning definieras för normaliserade effektvärden som ska vara re ­
presentativa för alla lätta fordon (tabell 1-2).  
Tabell 1-2  
Normaliserade standardeffektfrekvenser för stadskörning och för ett viktat genomsnitt av en total tripp 
som består av 1/3 stadskörning, 1/3 landsvägskörning och 1/3 motorvägskörning  
Effekt klass nr  P c,norm,j  [-] Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 194  
P c,norm  -kolumnerna i tabell 1–2 ska avnormaliseras genom multiplicering 
med P  drive , där P  drive är provfordonets faktiska effekt vid hjulen med 
typgodkännandeinställningarna på chassidynamometern på v  ref och a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ ν ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü ν ref þ f 2 Ü ν 2 
ref þ TM  WLTP Ü α ref Þ Ü 0,001  
där 
— j är effektklassindex enligt tabell 1,  
— ν ref = 66 km/tim,  
— α ref = 0,44 m/s  2 , 
— färdmotståndskoefficienterna  f 0 , f 1 , f 2 är WLTP-målvärdena för väg ­
motstånd för det enskilda fordon som ska genomgå en PEMS-prov ­
ning, enligt definitionen i punkt 2.4 i underbilaga 4 till bilaga XXI,  
— TM  WLTP  är WLTP-provningsvikten för det enskilda fordon som ska 
genomgå en PEMS-provning, enligt definitionen i punkt 3.2.25 i bi ­
laga XXI.  
3.4.2  Korrigering av klasser för effekt vid hjulen  
Den högsta klass för effekt vid hjulen som ska beaktas är den högsta 
klassen i tabell 1 som inkluderar (P  rated × 0,9). Tidsandelarna av alla 
uteslutna klasser ska adderas till den högsta återstående klassen.  
Från varje P  c,norm,j  ska motsvarande P  c,j beräknas för fastställande av de 
övre och nedre gränserna i kW per hjuleffektklass för provfordonet på det 
sätt som visas i figur 1.  
Figur 1  
Schematisk bild för omvandling av de normaliserade standardiserade effektfrekvenserna till 
fordonsspecifika effektfrekvenser
  
Ett exempel på denna avnormalisering ges nedan.  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 195  
Exempel på indata:  
Parameter  Värde  
f 0 [N] 86  
f 1 [N/(km/tim)]  0,8  
f 2 [N/(km/tim)  2 ] 0,036  
TM [kg]  1 590  
P rated [kW]  120 (exempel 1)  
P rated [kW]  75 (exempel 2)  
Motsvarande resultat:  
P drive = 66[km/tim]/3,6 * (86 + 0,8[N/(km/tim)] * 66[km/tim] + 0,036[N/ 
(km/tim)] * (66[km/tim])  2 + 1 590 [kg] * 0,44[m/s  2 ]) * 0,001  
P drive = 18,25 kW  
Tabell 2  
Avnormaliserade standardeffektfrekvenser från tabell 1 (för exempel 1)  
Effektklass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
1 – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 51,088  67,509  0,045 %  0,4232 %  
7 67,509  83,930  0,004 %  0,0511 %  
8 83,930  100,351  0,0004 %  0,0024 %  
9 100,351  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Den högsta effektklassen att beakta är den som omfattar 0,9 × P  rated . Här 0,9 × 120 = 108.  
Tabell 3  
Avnormaliserade standardeffektfrekvenser från tabell 1 (för exempel 2)  
Effekt klass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
1 Alla < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 196  
Effekt klass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 ( 1 ) 51,088  Alla > 51,088  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,509  83,930  —  —  
8 83,930  100,351  —  —  
9 100,351  Alla > 100,375  —  —  
( 1 ) Den högsta effektklassen att beakta är den som omfattar 0,9 × P  rated . Här 0,9 × 75 = 67,5.  
▼B 
3.5. Klassificering av de glidande medelvärdena  
▼M1 __________  
▼B 
Varje glidande medelvärde som beräknats enligt punkt 3.2 ska sorteras in 
i den avnormaliserade effektklass till vilken det faktiska tresekunders 
glidande medelvärdet av effekten vid hjulen P  w , 3s,k hör. Gränserna för 
de avnormaliserade effektklasserna ska beräknas i enlighet med punkt 3.3.  
Klassificeringen ska utföras för alla tresekunders glidande medelvärden 
från alla giltiga data från hela trippen samt också från alla delar med 
stadskörning. Dessutom ska alla glidande medelvärden som klassificeras 
som stadskörning enligt de hastighetsgränser som anges i tabell 1-1 klas ­
sificeras till en uppsättning av effektklasser för stadskörning oberoende av 
vid vilken tidpunkt under trippen som det glidande medelvärdet uppstod.  
Därefter ska genomsnittet för alla tresekunders glidande medelvärden 
inom en effektklass beräknas för varje effektklass per parameter. Ekva ­
tionerna anges nedan och ska tillämpas en gång för datamängden från 
stadskörning och en gång för den totala datamängden.  
Klassificering av tresekunders glidande medelvärden till effektklass j 
(j = 1–9)  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
och därefter: klassindex för utsläpp och hastighet = j.  
Antalet tresekunders glidande medelvärden ska räknas för varje effekt ­
klass  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
och därefter: antal  j = n + 1 (antal  j innebär att antalet tresekunders gli ­
dande medelvärden av utsläpp i en effektklass räknas för att senare kon ­
trollera minimikraven i fråga om omfattning).  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 197  
3.6. Kontroll av omfattning av effektklasser och av effektspridningens 
normalitet  
För en giltig provning ska ett tillräckligt antal uppmätta utsläppsvärden 
tilldelas de relevanta effektklasserna. Detta krav kontrolleras genom an ­
talet tresekunders medelvärden (antal) som tilldelats varje effektklass:  
— En minimiomfattning av 5 antal krävs för den totala trippen i varje 
hjuleffektklass upp till klass nr 6 eller upp till den klass som inne ­
håller 90 % av den nominella effekten, beroende på vilket av detta 
som ger det lägre klassnumret. Om antalet i en hjuleffektklass över nr 
6 är mindre än 5, ska det genomsnittliga utsläppsvärdet för klassen 
(m gas,3s,k  ) och den genomsnittliga hastigheten för klassen (v  3s,k ) anges 
som noll.  
— En minimiomfattning av 5 antal krävs för stadskörningsdelen av trip ­
pen i varje hjuleffektklass upp till klass nr 5 eller upp till den klass 
som innehåller 90 % av den nominella effekten, beroende på vilket av 
detta som ger det lägre klassnumret. Om antalet för stadskörnings ­
delen av trippen i en hjuleffektklass över nr 5 är mindre än 5, ska det 
genomsnittliga utsläppsvärdet för klassen (m  gas,3s,k  ) och den genom ­
snittliga hastigheten för klassen (v  3s,k ) anges som noll.  
▼B 
3.7. Genomsnittsberäkning av de uppmätta värdena per effektklass  
Genomsnitten av de glidande medelvärden som faller inom varje effekt ­
klass ska beräknas enligt formlerna  
m gas;j ¼ P 
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  j 
v j ¼ P 
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
där 
j är effektklass 1–9 enligt tabell 1,  
m gas;j är de genomsnittliga utsläppen av en avgaskomponent i en ef ­
fektklass (separata värden för den totala trippen och för stads ­
körningsdelen av trippen), [g/s],  
v j är den genomsnittliga hastigheten i en effektklass (separata vär ­
den för den totala trippen och för stadskörningsdelen av trippen), 
[km/h], och  
k är tidssteg för glidande medelvärden.  
3.8. Viktning av genomsnitten per effektklass  
Genomsnitten i varje effektklass ska multipliceras med tidsandelen t  C,j per 
klass enligt tabell 1 och summeras, varvid det viktade genomsnittliga 
värdet av varje parameter fås fram. Detta värde motsvarar det viktade 
resultatet för en tripp med de standardiserade effektfrekvenserna. De vik ­
tade genomsnitten ska beräknas för provningsdata från stadskörningsdelen 
med hjälp av tidsandelarna för stadskörningens effektspridning samt från 
den totala trippen med hjälp av tidsandelarna för den totala körningen.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 198  
Ekvationerna anges nedan och ska tillämpas en gång för datamängden 
från stadskörning och en gång för den totala datamängden.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Beräkning av de viktade distansspecifika utsläppen  
De tidsbaserade viktade genomsnitten av utsläppen under provningen ska 
omvandlas till distansbaserade utsläpp en gång för datamängden från 
stadskörning och en gång för den totala datamängden enligt följande 
ekvation:  
För den totala trippen:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
För stadskörningsdelen av trippen:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
För partikelantal ska samma metod som för gasformiga föroreningar till ­
lämpas men enheten [#/s] ska användas för  m PN och [#/km] ska användas 
för M  W, PN  : 
För den totala trippen:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
v 
För stadskörningsdelen av trippen:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. BEDÖMNING AV EFFEKTEN VID HJULEN UTIFRÅN DET MO ­
MENTANA CO  2 -MASSFLÖDET  
Effekten vid hjulen (P  w,i ) kan beräknas utifrån det uppmätta CO  2 -massflö­
det med 1 Hz. För denna beräkning ska de fordonsspecifika koldioxidlin ­
jerna (Veline) användas.  
Veline ska beräknas utifrån fordonets typgodkännandeprovning enligt det 
globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon som beskrivs 
i Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15 (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Den genomsnittliga effekten vid hjulen per WLTC-fas ska beräknas vid 1 
Hz utifrån den körda hastigheten och utifrån chassidynamometerns inställ ­
ningar. Alla värden för effekt vid hjulen som ligger under motstånds ­
effekten ska antas ha värdet för motståndseffekten,  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
med f  0 , f 1 , f 2 koefficienter för vägmotstånd som används i den 
WLTP-provning fordonet genomgått och  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 199  
TM fordonets provningsvikt under den WLTP-prov ­
ning fordonet genomgått [kg].  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Den genomsnittliga effekten per WLTC-fas beräknas utifrån 1 Hz-effek ­
ten vid hjulen enligt formeln  
P w;p ¼ P te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
med p WLTC-fas (låg, medel, hög och extra hög),  
ts starttid för WLTC-fas p, [s]  
te sluttid för WLTC-fas p, [s]  
Sedan ska en linjär regression göras med CO  2 -massflödet från WLTC- 
värdena på y-axeln och från den genomsnittliga effekten vid hjulen P  w,p 
per fas på x-axeln såsom visas i figur 2.  
Resultatet i form av en ekvation för Veline ger CO  2 -massflödet som en 
funktion av hjuleffekten:  
CO  2 i ¼ k WLTC X P  w;i þ D WLTC CO  2 in ½g=hâ 
där 
k WLTC  …är lutningen för Veline från WLTC [g/kWh] och  
D WLTC  …är skärningspunkten för Veline från WLTC [g/h].  
Figur 2  
Schematisk bild av fastställandet av fordonets specifika Veline utifrån CO  2 - 
provningsresultaten i de fyra faserna av WLTC
  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 200  
Den faktiska effekten vid hjulen ska beräknas utifrån det uppmätta CO  2 - 
massflödet enligt formeln  
P w;i ¼ CO  2 i Ä D  WLTC 
k WLTC 
med CO  2 i [g/h] 
P w,j i [kW] 
Ovanstående ekvation kan användas för erhållande av P  Wi för klassifice ­
ring av de uppmätta utsläppen enligt beskrivningen i punkt 3 med föl ­
jande ytterligare villkor i beräkningen:  
I) om v i ≤ 1 km/h och om CO2  i ≤ D  WLTC  så P  w,i = 0 
II) om v  i > 1 km/tim och om CO2  i < 0,5 X D  WLTC  så P  w,i = P  drag 
▼B 
I tidsteg där I och II är giltiga, ska villkor II tillämpas.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 201  
Tillägg 7  
Urval av fordon för PEMS-provning vid det inledande typgodkännandet  
1. INLEDNING  
På grund av sina särdrag behöver PEMS-provningar inte utföras för 
varje ”fordonstyp med avseende på utsläpp och reparations- och under ­
hållsinformation” enligt definitionen i artikel 2.1 i denna förordning 
(nedan kallad  fordonstyp med avseende på utsläpp ). Fordonstillverkaren 
får i enlighet med kraven i punkt 3 sammanföra flera fordonstyper med 
avseende på utsläpp till en PEMS-provningsfamilj som ska valideras i 
enlighet med kraven i punkt 4.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
N — antal fordonstyper med avseende på utsläpp  
NT — minsta antal fordonstyper med avseende på utsläpp  
PMR  H — högsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS- 
provningsfamiljen  
PMR  L — lägsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS- 
provningsfamiljen  
V_eng_max — störst motorvolym av alla fordon i PEMS-provnings ­
familjen  
▼M1 
3. SKAPANDE AV EN PEMS-PROVNINGSFAMILJ  
En PEMS-provningsfamilj ska omfatta färdiga fordon med liknande 
egenskaper när det gäller utsläpp. Fordonstyper med avseende på utsläpp 
får ingå i en PEMS-provningsfamilj endast så länge de etappvis färdig ­
byggda fordonen inom en PEMS-provningsfamilj är identiska med av ­
seende på egenskaperna i punkterna 3.1 och 3.2.  
3.1. Administrativa kriterier  
3.1.1. Den godkännandemyndighet som beviljar typgodkännande avseende ut ­
släpp i enlighet med förordning (EG) nr 715/2007 (nedan kallad  myn­
digheten ). 
3.1.2. Den tillverkare som har beviljats typgodkännande avseende utsläpp i 
enlighet med förordning (EG) nr 715/2007.  
▼B 
3.2. Tekniska kriterier  
3.2.1. Framdrivningstyp (t.ex. förbränningsmotor, elhybrid och laddhybrid).  
3.2.2. Bränsletyp(er) (t.ex. bensin, diesel, motorgas och naturgas). Tvåbränsle- 
eller flexbränslefordon får grupperas med andra fordon med vilka de har 
ett av bränslena gemensamt.  
3.2.3. Förbränningsprocess (t.ex. tvåtakts, fyrtakts).  
3.2.4. Antal cylindrar.  
3.2.5. Cylinderblockets utformning (t.ex radmotor, vinkelmotor, stjärnmotor, 
boxermotor).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 202  
3.2.6. Motorvolym.  
Fordonstillverkaren ska ange ett V_eng_max-värde (största motorvolym 
av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen). Motorvolymerna hos fordo ­
nen i PEMS-provningsfamiljen får inte avvika mer än – 22 % från 
V_eng_max om V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 och – 32 % från V_eng_max 
om V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Bränsletillförselmetod (t.ex. indirekt, direkt eller kombinerad insprut ­
ning).  
3.2.8. Typ av kylsystem (t.ex. luft, vatten, olja).  
3.2.9. Lufttillförselmetod såsom icke överladdad eller överladdad, typ av över ­
laddare (t.ex. externt driven, enkel eller multipel turbo, variabel geo ­
metri).  
3.2.10. Typer av komponenter i systemet för avgasefterbehandling och deras 
sekvens (t.ex. trevägskatalysator, oxideringskatalysator, NOx-fälla, 
SCR, mager NOx-katalysator, partikelfälla).  
3.2.11. Avgasåterföring (med eller utan, intern/extern, kyld/inte kyld, högt/lågt 
tryck).  
3.3. Utökning av en PEMS-provningsfamilj  
En befintlig PEMS-provningsfamilj får utökas genom att nya fordons ­
typer med avseende på utsläpp läggs till. Den utökade PEMS-provnings ­
familjen och dess validering ska också uppfylla kraven i punkterna 3 och 
4. Detta kan i synnerhet kräva PEMS-provning av ytterligare fordon för 
att validera den utökade PEMS-provningsfamiljen enligt punkt 4.  
3.4. Alternativ PEMS-provningsfamilj  
Som ett alternativ till bestämmelserna i punkterna 3.1–3.2 får fordons ­
tillverkaren definiera en PEMS-provningsfamilj som är identisk med en 
enda fordonstyp med avseende på utsläpp. I samband med detta ska 
kravet i punkt 4.1.2 för validering av PEMS-provningsfamiljen inte till ­
lämpas.  
4. VALIDERING AV EN PEMS-PROVNINGSFAMILJ  
4.1. Allmänna krav för validering av en PEMS-provningsfamilj  
4.1.1. Fordonstillverkaren ska överlämna ett för PEMS-provningsfamiljen re ­
presentativt fordon till myndigheten. Fordonet ska genomgå en PEMS- 
provning som utförs av en teknisk tjänst och som ska visa att det 
representativa fordonet uppfyller kraven i denna bilaga.  
4.1.2. Myndigheten ska välja ut ytterligare fordon i enlighet med kraven i 
punkt 4.2 i detta tillägg för PEMS-provning som utförs av en teknisk 
tjänst och som ska visa att de utvalda fordonen uppfyller kraven i denna 
bilaga. De tekniska kriterierna för urvalet av ytterligare fordon enligt 
punkt 4.2 i detta tillägg ska registreras tillsammans med provningsresul ­
taten.  
4.1.3. Efter överenskommelse med myndigheten kan en PEMS-provning också 
utföras av en annan operatör och bevittnas av en teknisk tjänst, under 
förutsättning att en teknisk tjänst utför åtminstone de provningar av 
fordonen som föreskrivs i punkterna 4.2.2 och 4.2.6 i detta tillägg och 
totalt minst 50 % av de PEMS-provningar som föreskrivs i detta tillägg 
för validering av PEMS-provningsfamiljen. I ett sådant fall förblir den 
tekniska tjänsten ansvarig för att alla PEMS-provningar som föreskrivs i 
denna bilaga utförs på ett korrekt sätt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 203  
4.1.4. Resultaten från en PEMS-provning av ett specifikt fordon får användas 
för validering av andra PEMS-provningsfamiljer enligt kraven i detta 
tillägg på följande villkor:  
— De fordon som ingår i alla PEMS-provningsfamiljer som ska vali ­
deras är godkända av en enda myndighet enligt kraven i förordning 
(EG) nr 715/2007 och denna myndighet samtycker till användningen 
av det specifika fordonets resultat från PEMS-provningen för valide ­
ring av andra PEMS-provningsfamiljer.  
— Varje PEMS-provningsfamilj som ska valideras omfattar en fordons ­
typ med avseende på utsläpp vari det specifika fordonet ingår.  
För varje validering anses det tillämpliga ansvaret ligga på tillverkaren 
av fordonen i respektive familj, oavsett om denna tillverkare deltog i 
PEMS-provningen av den specifika fordonstypen med avseende på ut ­
släpp eller inte.  
4.2. Urval av fordon för PEMS-provning vid validering av en PEMS- 
provningsfamilj  
Vid urvalet av fordon från en PEMS-provningsfamilj bör det säkerställas 
att följande tekniska egenskaper som är relevanta för förorenande utsläpp 
omfattas av en PEMS-provning. Ett fordon som valts ut för provning 
kan vara representativt för flera olika tekniska egenskaper. För validering 
av en PEMS-provningsfamilj ska fordon väljas ut till PEMS-provning 
enligt följande:  
4.2.1. För varje kombination av bränslen (t.ex. bensin-motorgas, bensin-natur ­
gas, endast bensin) som används för drift av något fordon i PEMS- 
provningsfamiljen, ska minst ett fordon som drivs av denna kombination 
av bränslen väljas ut för PEMS-provning.  
4.2.2. Tillverkaren ska ange ett PMR  H -värde (= högsta förhållande effekt/vikt 
av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen) och ett PMR  L -värde (= lägsta 
förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen). För ­
hållandet effekt/vikt motsvarar här förhållandet mellan förbrännings ­
motorns största nettoeffekt enligt punkt 3.2.1.8 i tillägg 3 till bilaga I 
till denna förordning och den referensvikt som definieras i artikel 3.3 i 
förordning (EG) nr 715/2007. Från en PEMS-provningsfamilj ska minst 
en fordonskonfiguration som är representativ för det angivna PMR  H - 
värdet och en fordonskonfiguration som är representativ för det angivna 
PMR  L -värdet väljas ut för provning. Om förhållandet effekt/vikt för ett 
fordon inte avviker med mer än 5 % från det angivna PMR  H -värdet eller 
PMR  L -värdet ska fordonet anses som representativt för detta värde.  
4.2.3. Åtminstone ett fordon för varje transmissionstyp (t.ex. manuell, auto ­
matisk, DCT) som finns installerad i fordon från PEMS-provningsfamil ­
jen ska väljas ut för provning.  
4.2.4. Minst ett fordon med fyrhjulsdrift ska väljas ut för provning om sådana 
fordon ingår i PEMS-provningsfamiljen.  
4.2.5. För varje motorvolym som förekommer på ett fordon i PEMS-prov ­
ningsfamiljen ska minst ett representativt fordon provas.  
4.2.6. Minst ett fordon för varje antal installerade komponenter för efter ­
behandling av avgaser ska väljas ut för provning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 204  
4.2.7. Åtminstone ett fordon i PEMS-familjen ska provas vid varmstartsprov ­
ning.  
4.2.8. Oavsett bestämmelserna i punkterna 4.2.1–4.2.6 ska åtminstone följande 
antal fordonstyper med avseende på utsläpp inom en viss PEMS-prov ­
ningsfamilj väljas ut för provning:  
Antal N fordonstyper med 
avseende på utsläpp i en PEMS-p 
rovningsfamilj  Minimiantal NT fordonstyper med avseende på 
utsläpp utvalda för PEMS-kallstartsprovning  Minimiantal NT fordonstyper med 
avseende på utsläpp utvalda för 
PEMS-varmstartsprovning  
1 1  1 (  2 ) 
2–4 2  1  
5–7 3  1  
8–10  4  1  
11–49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
mer än 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT ska avrundas till närmaste högre heltal. 
( 2 ) Om det endast finns en fordonstyp avseende utsläpp i en PEMS-provningsfamilj ska den provas under både varmstarts- 
och kallstartsförhållanden.  
▼B 
5. RAPPORTERING  
5.1. Fordonstillverkaren ska tillhandahålla en fullständig beskrivning av 
PEMS-provningsfamiljen; beskrivningen ska särskilt omfatta de tekniska 
kriterier som beskrivs i punkt 3.2 och lämnas till myndigheten.  
5.2. Tillverkaren ska tilldela PEMS-provningsfamiljen ett unikt identifierings ­
nummer med formen MS-OEM-X-Y och meddela detta till myndighe ­
ten. MS är här numret för den medlemsstat som utfärdat EG-typgodkän ­
nandet (  1 ), OEM är 3 tecken för tillverkaren, X är ett ordningsnummer 
som hänvisar till den ursprungliga PEMS-provningsfamiljen och Y är en 
räknare för dess utökningar (startar med 0 för en PEMS-provningsfamilj 
som ännu inte utökats).  
5.3. Myndigheten och fordonstillverkaren ska föra en förteckning över de 
fordonstyper med avseende på utsläpp som ingår i en viss PEMS-prov ­
ningsfamilj på grundval av typgodkännandenumren för utsläpp. För 
varje utsläppstyp ska alla motsvarande kombinationer av fordonstypgod ­
kännandenummer, typer, varianter och versioner enligt definitionerna i 
avsnitten 0.10 och 0.2 i fordonets EG-intyg om överensstämmelse också 
anges.  
5.4. Myndigheten och fordonstillverkaren ska föra en förteckning som om ­
fattar de fordonstyper med avseende på utsläpp som valts ut för PEMS- 
provning med syftet att validera en PEMS-provningsfamilj i enlighet 
med punkt 4, och som också innehåller nödvändig information om hur 
urvalskriterierna i punkt 4.2 är uppfyllda. Förteckningen ska också ange 
om bestämmelserna i punkt 4.1.3 tillämpades vid en viss PEMS-prov ­
ning. ▼M1 
( 1 ) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för 
Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 11 för Förenade kungariket, 12 för 
Österrike, 13 för Luxemburg, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för 
Polen, 21 för Portugal, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 
27 för Slovakien, 29 för Estland, 32 för Lettland, 34 för Bulgarien, 36 för Litauen, 49 för 
Cypern, 50 för Malta.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 205  
Tillägg 7a  
Kontroll av total trippdynamik  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs beräkningarna för att kontrollera den totala tripp ­
dynamiken, för att fastställa det totala överskottet eller avsaknaden av 
dynamik under stads-, landsvägs- och motorvägskörning.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
RPA relativ positiv acceleration  
Δ — differens  
> — större än  
≥ — större än eller lika med  
% — procent  
< — mindre än  
≤ — mindre än eller lika med  
a — acceleration [m/s  2 ] 
a i — acceleration i tidssteg i [m/s  2 ] 
a pos — positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 i tidssteg i 
med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning [m/s  2 ] 
a res — accelerationsupplösning [m/s  2 ] 
d i — sträcka under tidssteg i [m]  
d i,k — sträcka under tidssteg i med beaktande av andelarna 
stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m]  
index i — diskret tidssteg  
index j — diskret tidssteg med datauppsättningar med positiv 
acceleration  
index k — avser kategori (t = total, u = stad, r = landsväg, m = 
motorväg)  
M k — antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskör ­
ning med positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 
N k — totalt antal prover av stads-, landsvägs- och motor ­
vägskörning och av den totala trippen  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 206  
RPA  k — den relativa positiva accelerationen för andelarna 
stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s  2 eller 
kWs/(kg × km)]  
t k — varaktigheten av andelarna stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning och av den totala trippen [s]  
T4253H — utjämnare av sammansatta data  
ν — fordonshastighet [km/h]  
ν i — faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/h]  
ν i,k — faktisk fordonshastighet i tidssteg i med beaktande 
av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskör ­
ning [km/h] 
ðν · aÞ i — faktisk fordonshastighet per acceleration i tidssteg i 
[m 2 /s 3 eller W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — faktisk fordonshastighet per positiv acceleration 
större än 0,1 m/s  2 i tidssteg j med beaktande av 
andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning 
[m 2 /s 3 eller W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95:e percentilen av produkten av fordonshastighet 
per positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 för ande­
larna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m  2 /s 3 
eller W/kg]  
ν k — genomsnittlig fordonshastighet för andelarna stads-, 
landsvägs- och motorvägskörning [km/h]  
3. TRIPPINDIKATORER  
3.1. Beräkningar  
3.1.1.  Förbehandling av data  
Dynamiska parametrar såsom acceleration,  ν · a pos eller RPA ska fast ­
ställas med en hastighetssignal med en noggrannhet av 0,1 % för alla 
hastighetsvärden över 3 km/h och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta 
noggrannhetskrav uppfylls i allmänhet av signaler från en hjulhastighets ­
sensor (rotationshastighetssensor).  
Hastighetsspåret ska kontrolleras för felaktiga eller osannolika avsnitt. 
Sådana avsnitt av fordonshastighetsspåret kännetecknas av steg, 
hopp, terasserade hastighetsspår eller uteblivna värden. Korta felaktiga 
avsnitt ska korrigeras, exempelvis med hjälp av datainterpolering eller 
riktmärkning mot en sekundär hastighetssignal. Alternativt kan korta 
trippar med felaktiga avsnitt uteslutas från den efterföljande dataanalysen. 
I ett andra steg ska accelerationsvärdena beräknas och rangordnas i 
stigande ordning, i syfte att fastställa accelerationsupplösningen  
a res ¼ ðminimivärde för acceleration > 0Þ 
Om a res Ï 0; 01 m =s 2 är mätningen av fordonshastigheten tillräckligt 
noggrann.  
Om 0; 01 m =s 2< a res , ska datautjämning utföras med hjälp av ett 
T4253-hannutjämningsfilter.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 207  
T4253-hannutjämningsfiltret utför följande beräkningar: Utjämnaren star ­
tar med en löpande median på 4, centrerad med en löpande median på 2. 
Därefter återutjämnar filtret dessa värden genom att tillämpa en löpande 
median på 5, en löpande median på 3 och hannutjämning (löpande vägda 
genomsnitt). Restvärdena beräknas genom subtraktion av de utjämnade 
serierna från de ursprungliga serierna. Hela detta förfarande upprepas 
därefter på de beräknade restvärdena. De utjämnade slutliga hastighets ­
värdena beräknas slutligen genom summering av de utjämnade värdena 
som erhölls första gången genom förfarandet med de beräknade restvär ­
dena.  
Det korrekta hastighetsspåret utgör grunden för ytterligare beräkningar 
och den indelning i klasser som beskrivs i punkt 8.1.2.  
3.1.2.  Beräkning av sträcka, acceleration och  ν · a 
Följande beräkningar ska utföras under hela den tidsperiod som hastig ­
hetsspåret bygger på (med en upplösning på 1 Hz) från sekund 1 till 
sekund t t (sista sekunden).  
Sträckan per dataprov ska beräknas enligt följande:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 till N  t 
▼B 
där 
d i är sträckan under tidssteg i [m],  
ν i är den faktiska fordonshastigheten i tidssteg i [km/h], och  
N t är det totala antalet prover.  
Accelerationen ska beräknas enligt följande:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 till N  t 
där 
a i är accelerationen i tidssteg i [m/s  2 ]. För  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, för i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Produkten av fordonshastigheten per acceleration ska beräknas enligt föl ­
jande: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 till N  t 
där 
ðν · aÞ i är produkten av den faktiska fordonshastigheten per acceleration i 
tidssteg i [m  2 /s 3 eller W/kg].  
3.1.3.  Indelning av resultaten i klasser  
Efter beräkningen av  a i och ðν · aÞ i , ska värdena v i , d i , a i och ðν · aÞ i 
rangordnas i stigande ordning efter fordonshastigheten.  
Alla datauppsättningar med  v i Ï 60km =h tillhör hastighetsklassen stads ­
körning, alla datauppsättningar med  60km =h< v i Ï 90km =h tillhör has ­
tighetsklassen landsvägskörning och alla datauppsättningar med  
v i> 90km =h tillhör hastighetsklassen motorvägskörning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 208  
Antalet datauppsättningar med accelerationsvärden  a i> 0; 1 m=s 2 ska 
vara minst 150 i varje hastighetsklass.  
För varje hastighetsklass ska den genomsnittliga fordonshastigheten  v k 
beräknas enligt följande:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 till N  k; k ¼ u; r; m 
där 
N k är det totala antal prover av stads-, landsvägs- respektive motorvägs ­
körning.  
3.1.4.  Beräkning av  v · a posÄ ½95â per hastighetsklass  
Den 95:e percentilen av  v · a pos -värdena ska beräknas enligt följande:  
ðv · aÞ i;k -värdena i varje hastighetsklass ska rangordnas i stigande ord ­
ning för alla datauppsättningar med  a i;k> 0; 1 m=s 2 a i;k ã 0; 1 m=s 2 och 
det totala antalet av dessa prover  M k ska fastställas.  
Percentilvärden ska sedan tilldelas  ð v · a pos Þ i;k -värden med  
a i;k ã 0; 1 m=s 2 enligt följande:  
Det lägsta  v · a pos -värdet tilldelas percentilen 1/ M k , det andra lägsta 2/ M k , 
det tredje lägsta 3/ M k och det högsta värdet  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â är ðv · a pos Þ j;k -värdet, med  j=M k ¼ 95% . Om  
j=M k ¼ 95% : inte kan uppfyllas, ska  ðv · a pos Þ k Ä ½95â beräknas genom 
linjär interpolering mellan de på varandra följande proven j och j+1 
med j=M k< 95%  och ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Den relativa positiva accelerationen per hastighetsklass ska beräknas en ­
ligt följande:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
där 
RPA  k är den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, lands ­
vägs- och motorvägskörning i [m/s  2 eller kWs/(kg*km)],  
Δ t är tidsdifferensen, lika med 1 sekund,  
M k är antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med 
positiv acceleration, och  
N k är det totala antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskör ­
ning.  
4. KONTROLL AV TRIPPENS GILTIGHET  
4.1.1.  Kontroll av  v Ü a posÄ ½95â per hastighetsklass (med v i [km/h])  
Om v k Ï 74; 6 km =h ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 209  
och 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
är uppfyllt, är trippen ogiltig.  
Om v k> 74; 6km=h och ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0; 0742 · v k þ 18; 966Þ är 
uppfyllt, är trippen ogiltig.  
4.1.2.  Kontroll av RPA per hastighetsklass  
Om v k Ï 94; 05km =h och  RPA  k< ðÄ0; 0016 · v k þ 0; 1755Þ är upp­
fyllt, är trippen ogiltig.  
Om v k> 94; 05km =h och RPA  k< ðÄ0; 025Þ är uppfyllt, är trippen ogil ­
tig. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 210  
Tillägg 7b  
Förfarande för att fastställa den sammanlagda positiva höjdökningen under 
en PEMS-tripp  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för att fastställa den sammanlagda 
höjdökningen under en PEMS-tripp.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
d(0) — sträcka vid trippens start [m]  
d — den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella 
diskreta vägpunkten [m]  
d 0 — den sammanlagda sträcka som körts till och med 
mätningen omedelbart före respektive vägpunkt  
d [m] 
d 1 — den sammanlagda sträcka som körts till och med 
mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt  
d [m] 
d a — referensvägpunkt vid  d(0)  [m] 
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den 
sista diskreta vägpunkten [m]  
d i — momentan sträcka [m]  
d tot — total sträcka under provningen [m]  
h(0) — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid trippens start 
[m över havet]  
h(t) — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid punkten t 
[m över havet]  
h(d) — fordonets höjd över havet vid vägpunkten  d [m över 
havet]  
h(t-1)  — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid punkten t-1 [m 
över havet]  
h corr (0) — korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive 
vägpunkt  d [m över havet]  
h corr (1) — korrigerad höjd över havet omedelbart efter respek ­
tive vägpunkt  d [m över havet]  
h corr (t) — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid 
datapunkten t [m över havet]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 211  
h corr (t-1) — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid 
datapunkten t-1 [m över havet]  
h GPS, i — fordonets momentana höjd över havet mätt med GPS 
[m över havet]  
h GPS (t) — fordonets höjd över havet mätt med GPS vid data ­
punkten t [m över havet]  
h int (d) — interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta 
vägpunkten  d [m över havet]  
h int,sm,1  (d) — utjämnad och interpolerad höjd över havet, efter det 
att den första utjämningen utförts vid den aktuella 
diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
h map (t) — fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid 
datapunkten t [m över havet]  
Hz — hertz  
km/h — kilometer per timme  
m — meter  
road  grade,1  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta 
vägpunkten  d efter det att den första utjämningen 
utförts [m/m]  
road  grade,2  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta 
vägpunkten  d efter det att den andra utjämningen 
utförts [m/m]  
sin — trigonometrisk sinusfunktion  
t — tid som förflutit sedan provningens start [s]  
t 0 — tid som förflutit vid mätningen omedelbart före re ­
spektive vägpunkt  d [s] 
v i — momentan fordonshastighet [km/h]  
v(t) — fordonshastighet vid datapunkt t [km/h]  
3. ALLMÄNNA KRAV  
Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska fast ­
ställas utifrån tre parametrar: fordonets momentana höjd över havet  h GPS,i 
[m över havet] mätt med GPS, den momentana fordonshastigheten  v i 
[km/h] registrerad vid en frekvens av 1 Hz och den motsvarande tid  t 
[s] som har förflutit sedan provningens start.  
4. BERÄKNING AV SAMMANLAGD POSITIV HÖJDÖKNING  
4.1. Allmänt  
Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska beräk ­
nas i ett förfarande med tre steg, bestående av i) en bedömning och 
principgranskning av datakvaliteten, ii) en korrigering av momentana 
data för fordonets höjd över havet och iii) en beräkning av den samman ­
lagda positiva höjdökningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 212  
4.2. Bedömning och principgranskning av datakvalitet  
Data för fordonets momentana hastighet ska kontrolleras med avseende på 
fullständighet. Korrigering för data som saknas är tillåten om luckorna 
håller sig inom de krav som anges i punkt 7 i tillägg 4, annars ska 
provningsresultaten ogiltigförklaras. Data för fordonets momentana höjd 
över havet ska kontrolleras med avseende på fullständighet. Dataluckor 
ska fyllas genom interpolering. Riktigheten av interpolerade data ska 
verifieras med hjälp av en topografisk karta. Det rekommenderas att 
korrigera interpolerade data om följande villkor gäller:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40 m 
Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
där 
h(t) — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t [m över 
havet]  
h GPS (t) — fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t 
[m över havet]  
h map (t) — fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid data ­
punkten t [m över havet]  
4.3. Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
Höjden över havet  h(0)  vid trippens start  d(0)  ska mätas med GPS och 
uppgiftens korrekthet ska kontrolleras med hjälp av en topografisk karta. 
Avvikelsen får inte vara större än 40 m. Data för momentan höjd över 
havet  h(t) ska korrigeras om följande villkor gäller:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
där 
h(t) — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t 
[m över havet]  
h(t-1)  — fordonets höjd över havet efter bedömning och prin ­
cipgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t-1 
[m över havet]  
v(t) — fordonshastighet vid datapunkt t [km/h]  
h corr (t) — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid da ­
tapunkten t [m över havet]  
h corr (t-1) — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid da ­
tapunkten t-1 [m över havet]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 213  
När korrigeringen har slutförts har en giltig uppsättning data för höjd över 
havet etablerats. Denna datauppsättning ska användas för beräkningen av 
den sammanlagda positiva höjdökningen enligt punkt 13.4.  
4.4. Slutlig beräkning av sammanlagd positiv höjdökning  
4.4.1.  Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning  
Den totala sträcka  d tot [m] som en tripp omfattar ska fastställas som sum ­
man av de momentana sträckorna  d i . Den momentana sträckan  d i ska 
fastställas enligt följande:  
d i ¼ v i 
3,6 
där 
d i — momentan sträcka [m]  
v i — momentan fordonshastighet [km/h]  
Den sammanlagda höjdökningen ska beräknas utifrån data med en kon ­
stant rumslig upplösning av 1 m från och med den första mätningen vid 
trippens start  d(0) . De diskreta datapunkterna med en upplösning av 1 m 
betecknas som vägpunkter, och kännetecknas av ett visst värde d för 
sträckan (t.ex. 0, 1, 2, 3 m…) och motsvarande höjd över havet  h(d)  
[m över havet].  
Höjden över havet för varje diskret vägpunkt  d ska beräknas genom 
interpolering av den momentana höjden över havet  h corr (t) enligt följande:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
där 
h int (d) — interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta väg ­
punkten  d [m över havet]  
h corr (0) — korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive väg ­
punkt  d [m över havet]  
h corr (1) — korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive väg ­
punkt  d [m över havet]  
d — den sammanlagda sträcka som körts till och med den aktu ­
ella diskreta vägpunkten  d [m] 
d 0 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen 
omedelbart före respektive vägpunkt  d [m] 
d 1 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen 
omedelbart efter respektive vägpunkt  d [m] 
4.4.2.  Ytterligare datautjämning  
De data för höjd över havet som erhållits för varje diskret vägpunkt ska 
utjämnas genom ett förfarande i två steg;  d a och d e betecknar den första 
respektive sista datapunkten (figur 1). Den första utjämningen ska göras 
enligt följande:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 214  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
där 
road  grade,1  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta 
vägpunkten efter det att den första utjämningen utförts 
[m/m]  
h int (d) — interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta 
vägpunkten  d [m över havet]  
h int,sm,1  (d) — utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att 
den första utjämningen utförts vid den aktuella dis ­
kreta vägpunkten  d [m över havet]  
d — den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella 
diskreta vägpunkten [m]  
d a — referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och  
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den 
sista diskreta vägpunkten [m].  
Den andra utjämningen ska göras enligt följande:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
där 
road  grade,2  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta 
vägpunkten efter det att den andra utjämningen utförts 
[m/m]  
h int,sm,1  (d) — utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att 
den första utjämningen utförts vid den aktuella dis ­
kreta vägpunkten  d [m över havet]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 215  
d — den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella 
diskreta vägpunkten [m]  
d a — referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och  
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den 
sista diskreta vägpunkten [m].  
Figur 1  
Illustration över förfarandet för att utjämna interpolerade signaler 
för höjd över havet
  
4.4.3.  Beräkning av det slutliga resultatet  
Den sammanlagda positiva höjdökningen ska beräknas genom integra ­
tion av alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar, dvs.  
road  grade,2  (d. Resultatet ska normaliseras genom den totala provnings ­
sträckan  d tot och uttryckas i meter kumulativ höjdökning per hundra 
kilometer sträcka.  
5. EXEMPEL  
Tabellerna 1 och 2 visar hur den positiva höjdökningen beräknas på 
grundval av data som registrerats under en provning på väg som utförs 
med PEMS. Av utrymmesskäl visas här ett utdrag från 800 m och 160 s.  
5.1. Bedömning och principgranskning av datakvalitet  
Bedömningen och principgranskningen av datakvaliteten består av två 
steg. För det första kontrolleras att data för fordonshastighet är fullstän ­
diga. Inga dataluckor när det gäller fordonshastighet förekommer i det 
aktuella dataprovet (se tabell 1). För det andra kontrolleras att data för 
höjd över havet är fullständiga. I den aktuella datauppsättningen saknas 
data för höjd över havet för sekunderna 2 och 3. Dessa luckor fylls 
genom interpolering av GPS-signalen. Dessutom kontrolleras GPS-data 
med hjälp av en topografisk karta. Denna kontroll inkluderar höjden 
över havet  h(0)  vid trippens start. Data för höjd över havet avseende 
sekunder 112–114 korrigeras på basis av en topografisk karta för att 
uppfylla följande villkor:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Till följd av den utförda datakontrollen erhålls de data som anges i den 
femte kolumnen  h(t). ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 216  
5.2. Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
I ett nästa steg korrigeras data för höjd över havet  h(t) avseende sekun ­
derna 1–4, 111–112 och 159–160 med utgångspunkt från värdena för 
höjd över havet för sekunderna 0, 110 respektive 158 eftersom följande 
villkor gäller för data för höjd över havet under dessa tidsperioder:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Till följd av den utförda datakorrigeringen erhålls de data som anges i den 
sjätte kolumnen  h corr (t). Effekten av den tillämpade kontrollen och kor ­
rigeringen av data för höjd över havet illustreras i figur 2.  
5.3. Beräkning av sammanlagd positiv höjdökning  
5.3.1.  Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning  
Den momentana sträckan  d i beräknas genom att dividera den momentana 
fordonshastigheten mätt i km/h med 3,6 (kolumn 7 i tabell 1). Omberäk ­
ning av data för höjd över havet för att erhålla en enhetlig rumslig upp ­
lösning av 1 m ger de diskreta vägpunkterna d (kolumn 1 i tabell 2) och 
deras motsvarande värden för höjd över havet  h int (d) (kolumn 7 i tabell 
2). Höjden över havet för varje diskret vägpunkt d beräknas genom 
interpolering av den uppmätta momentana höjden över havet  h corr enligt 
följande:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Ytterligare datautjämning  
I tabell 2 är den första och den sista diskreta vägpunkten  d a = 0 m 
respektive  d e = 799 m. Data för höjd över havet för varje diskret väg ­
punkt utjämnas genom ett förfarande i två steg. Den första utjämningen 
består av följande:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
vald för att visa utjämningen för d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
vald för att visa utjämningen för 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
vald för att visa utjämningen för d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 217  
Den utjämnade och interpolerade höjden över havet beräknas enligt föl ­
jande:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Den andra utjämningen består av följande:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
vald för att visa utjämningen för d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
vald för att visa utjämningen för 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
vald för att visa utjämningen för d ≥ (599m)  
5.3.3.  Beräkning av det slutliga resultatet  
Den sammanlagda positiva höjdökningen beräknas genom integration av 
alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar, dvs. värdena i 
kolumnen  road  grade,2  (d) i tabell 2. För hela datauppsättningen var den 
totala sträckan  d tot ¼ 139; 7km  och alla positiva interpolerade och utjäm ­
nade väglutningar uppgick till 516 m. Således uppgick den sammanlagda 
positiva höjdökningen till 516 * 100/139,7 = 370 m/100 km.  
Tabell 1  
Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
Tiden 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Sammanlagd d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 218  
Tiden 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Sammanlagd d 
[m] 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— Betecknar dataluckor.  
Tabell 2  
Beräkning av väglutning  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 219  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Figur 2  
Effekten av kontroll och korrigering av data - Profilen för höjd över havet mätt med 
GPS  h GPS (t), profilen för höjd över havet enligt topografisk karta h map (t), profilen för 
höjd över havet som erhålls efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten  
h(t) och korrigering  hcorr(t)  av data från tabell 1
  
Figur 3  
Jämförelse mellan den korrigerade profilen för höjd över havet  h corr (t) och den 
utjämnade och interpolerade höjden över havet h int,sm,1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 220  
Tabell 2  
Beräkning av den positiva höjdökningen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 221  
Tillägg 7c  
Kontroll av trippförhållanden och beräkning av de slutliga RDE- 
utsläppsresultaten för externt laddbara hybridelfordon  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs kontrollen av trippförhållanden och beräkningen av de 
slutliga RDE-utsläppsresultaten för externt laddbara hybridelfordon. Den me ­
tod som föreslås i tillägget kommer att ses över i syfte att finna en mer 
fullständig metod.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
M t är den viktade distansspecifika massan av gasformiga förore ­
ningar [mg/km] eller antal partiklar [#/km] som släpps ut under 
hela trippen  
m t är massan av gasformiga föroreningar [g] eller antal partiklar [#] 
som släpps ut under hela trippen  
m t,CO2 är massan av CO  2 [g] som släpps ut under hela trippen  
M u är den viktade distansspecifika massan av gasformiga förore ­
ningar [mg/km] eller antal partiklar [#/km] som släpps ut under 
stadskörningsdelen av trippen  
m u är massan av gasformiga föroreningar eller antal partiklar som 
släpps ut under stadskörningsdelen av trippen [mg]  
m u,CO2  är massan av CO  2 [g] som släpps ut under stadskörningsdelen av 
trippen  
M WLTC,CO2  är den distansspecifika massan av CO  2 [g/km] vid en WLTC- 
provning i laddningsbevarande tillstånd  
3. ALLMÄNNA KRAV  
Utsläppen av gasformiga föroreningar och partiklar från externt laddbara 
hybridelfordon ska utvärderas i två steg. Först ska trippförhållandena utvär ­
deras i enlighet med punkt 4. Därefter ska de slutliga RDE-utsläppsresultaten 
beräknas i enlighet med punkt 5. Det rekommenderas att påbörja trippen med 
laddningsbevarande batteristatus för att säkerställa att det tredje kravet i punkt 
4 är uppfyllt. Batteriet får inte laddas externt under trippen.  
4. KONTROLL AV TRIPPFÖRHÅLLANDENA  
Det ska kontrolleras genom ett enkelt förfarande i tre steg att  
1. trippen uppfyller de allmänna kraven, randvillkoren, kraven på trippen och 
driftskraven och de specifikationer för smörjolja, bränsle och reagenser 
som definieras i punkterna 4–8 i denna bilaga IIIa,  
2. trippen uppfyller de trippförhållanden som definieras i tilläggen 7a och 7b 
till denna bilaga IIIa och  
3. förbränningsmotor har arbetat under minst en sammanlagd sträcka av 
12 km under stadskörningsförhållanden.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 222  
Om minst ett av dessa krav inte är uppfyllt ska trippen ogiltigförklaras och 
upprepas tills trippförhållandena är giltiga.  
5. BERÄKNING AV SLUTLIGA RDE-UTSLÄPPSRESULTAT  
För giltiga trippar ska det slutliga RDE-resultatet beräknas på grundval av en 
enkel utvärdering av förhållandet mellan de sammanlagda utsläppen av gas ­
formiga föroreningar och partiklar och de sammanlagda utsläppen av CO  2 i ett 
förfarande i tre steg:  
1. De totala utsläppen av gasformiga föroreningar och antal partiklar [mg;#] 
ska fastställas för hela trippen som  m t och för stadskörningsdelen av trip ­
pen som  m u . 
2. Den totala massan av CO  2 [g] som släpps ut ska fastställas för hela RDE- 
trippen som  m t,CO2 och för stadskörningsdelen av trippen som  m u,CO2  . 
3. Den distansspecifika massan av CO  2 M WLTC,CO2  [g/km] ska fastställas i 
laddningsbevarande tillstånd för de enskilda fordonen (angivet värde för 
det enskilda fordonet) enligt beskrivningen i 1151/2016 (typ I-provning, 
inklusive kallstart).  
4. De slutliga RDE-utsläppsresultaten beräknas enligt följande formler:  
M t ¼ m t 
m t;CO  2 · M WLTC ;CO  2 för hela trippen,  
M u ¼ m u 
m u;CO  2 · M WLTC ;CO  2 för stadskörningsdelen av trippen.  ▼M1
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 223  
Tillägg 8  
Krav på datautbyte och rapportering  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs kraven för datautbytet mellan mätsystemen och 
programvaran för utvärdering av data och för rapportering och utbyte av 
mellanliggande och slutliga resultat efter avslutad utvärdering.  
Utbytet och rapporteringen av obligatoriska och frivilliga parametrar ska 
uppfylla kraven i punkt 3.2 i tillägg 1. De data som anges i filerna för 
utbyte och rapportering i punkt 3 ska rapporteras i syfte att säkerställa 
spårbarhet av de slutliga resultaten.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
a 1 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
b 1 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
a 2 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
b 2 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
k 11 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 12 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 21 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 22 — koefficient för viktningsfunktionen  
tol 1 — primär tolerans  
tol 2 — sekundär tolerans  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95:e percentilen av produkten av fordonshastighet 
och positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 för 
stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m  2 /s 3 eller 
W/kg]  
RPA  K — den relativa positiva accelerationen för stads-, lands ­
vägs- och motorvägskörning [m/s  2 eller kWs/(kg 
× km)]  
3. FORMAT FÖR DATAUTBYTE OCH RAPPORTERING  
▼M1 
3.1. Allmänt  
Utsläpp samt andra relevanta parametrar ska rapporteras och utbytas som 
CSV-formaterade datafiler. Parametrar ska åtskiljas med ett kommatecken, 
ASCII-kod #h2C. Underparametrar ska åtskiljas med ett kolon, ASCII- 
kod #h3B. Decimaltecknet i numeriska värden ska vara en punkt, ASCII- 
kod #h2E. Rader ska avslutas med radbyte, ASCII-Code #h0D. Mellan ­
slag mellan tusental får inte användas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 224  
3.2. Datautbyte  
Data ska utbytas mellan mätsystemen och programvaran för datautvär ­
dering genom en standardiserad rapportfil som innehåller en minimiupp ­
sättning av obligatoriska och frivilliga parametrar. Filen för datautbyte ska 
ha följande struktur: de första 195 raderna ska reserveras för en rubrik 
som innehåller specifik information om t.ex. provningsförhållanden samt 
PEMS-utrustningens identitet och kalibrering (tabell 1). Raderna 198–200 
ska innehålla etiketter och enheter för parametrarna. Rad 201 och alla 
därefter följande rader ska innehålla datautbytesfilens text och rapportera 
parametrar (tabell 2). Datautbytesfilens text ska innehålla åtminstone så 
många datarader som provningens varaktighet i sekunder multiplicerat 
med registreringsfrekvensen i hertz.  
3.3. Mellanliggande och slutliga resultat  
Sammanfattande parametrar av mellanliggande resultat ska registreras och 
ordnas som anges i tabell 3. Uppgifterna i tabell 3 ska erhållas innan de 
utvärderingsmetoder som fastställs i tilläggen 5 och 6 tillämpas.  
►M1 Fordonstillverkaren ska registrera de tillgängliga resultaten för da ­
tautvärderingsmetoderna i separata filer. ◄ Resultaten av datautvär ­
deringen med den metod som beskrivs i tillägg 5 ska rapporteras enligt 
tabellerna 4, 5 och 6. Resultaten av datautvärderingen med den metod 
som beskrivs i tillägg 6 ska rapporteras enligt tabellerna 7, 8 och 9. 
Datarapporteringsfilens rubrik ska bestå av tre delar. De första 95 raderna 
ska reserveras för särskild information om inställningarna i utvärderings ­
metoden. Raderna 101–195 ska rapportera resultaten av utvärderingsmeto ­
den. Raderna 201–490 ska reserveras för rapportering av de slutliga ut ­
släppsresultaten. Rad 201 och alla därefter följande rader utgör datarap ­
porteringsfilens text och ska innehålla de detaljerade resultaten av dataut ­
värderingen.  
4. TEKNISKA RAPPORTERINGSTABELLER  
4.1. Datautbyte  
Tabell 1  
Datautbytesfilens rubrik  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
1 PROVNINGS-ID  [kod]  
2 Provningsdatum  [dag.månad.år]  
3 Organisation som övervakar provningen  [organisationens namn]  
4 Plats för provning  [ort, land]  
5 Person som övervakar provningen  [namn på huvudansvarig övervakare]  
6 Fordonsförare  [förarens namn]  
7 Fordonstyp  [fordonsnamn]  
8 Fordonstillverkare  [namn]  
9 Fordonsmodell  [år]  
10 Fordons-ID  [VIN]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 225  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
11 Vägmätarställning vid provningsstart  [km]  
12 Vägmätarställning vid provningsslut  [km]  
13 Fordonskategori  [kategori]  
14 Utsläppsgräns vid typgodkännande  [Euro X]  
15 Motortyp  [t.ex. gnisttändning, kompressionständning]  
16 Motorns nominella effekt  [kW]  
17 Högsta vridmoment  [Nm]  
18 Motorvolym  [cm  3 ] 
19 Transmission  [t.ex. manuell, automatisk]  
20 Antal växlar framåt  [#]  
21 Bränsle  [t.ex. bensin, diesel]  
22 Smörjmedel  [produktmärke]  
23 Däckstorlek  [bredd/höjd/fälgdiameter]  
24 Däcktryck vid främre och bakre axel  [bar, bar]  
25 W  Vägmotståndsparametrar från WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  Vägmotståndsparametrar från NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
26 Provcykel vid typgodkännande  [NEDC, WLTC]  
27 Koldioxidutsläpp vid typgodkännande  [g/km]  
28 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns låga 
fas [g/km]  
29 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns me ­
delfas  [g/km]  
30 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns höga 
fas [g/km]  
31 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns extra 
höga fas  [g/km]  
32 Fordonets provningsvikt (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMS-utrustningens tillverkare  [namn]  
34 PEMS-typ  [namn på PEMS-utrustningen]  
35 PEMS-utrustningens serienummer  [nummer]  
36 PEMS-utrustningens strömförsörjning  [t.ex. batterityp]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 226  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
37 Gasanalysatorns tillverkare  [namn]  
38 Gasanalysatortyp  [typ]  
39 Gasanalysatorns serienummer  [nummer]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Avgasflödesmätarens tillverkare (  4 ) [namn]  
52 Avgasflödesmätarens sensortyp (  4 ) [funktionssätt]  
53 Avgasflödesmätarens serienummer (  4 ) [nummer]  
54 Källa till värdet för avgasmassflöde  [EFM/ECU/sensor]  
55 Lufttryckssensor  [typ, tillverkare]  
56 Provningsdatum  [dag.månad.år]  
57 Starttid för förfarande före provning  [h:min]  
58 Starttid för trippen  [h:min]  
59 Starttid för förfarande efter provning  [h:min]  
60 Sluttid för förfarande före provning  [h:min]  
61 Sluttid för trippen  [h:min]  
62 Sluttid för förfarande efter provning  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Tidskorrigering: Förändring THC  [s]  
72 Tidskorrigering: Förändring CH  4 [s] 
73 Tidskorrigering: Förändring NMHC  [s]  
74 Tidskorrigering: Förändring O  2 [s] 
75 Tidskorrigering: Förändring PN  [s]  
76 Tidskorrigering: Förändring CO  [s]  
77 Tidskorrigering: Förändring CO  2 [s] 
78 Tidskorrigering: Förändring NO  [s]  
79 Tidskorrigering: Förändring NO  2 [s] 
80 Tidskorrigering: Förändring avgasmassflöde  [s]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 227  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
81 Spännreferensvärde THC  [ppm]  
82 Spännreferensvärde CH  4 [ppm]  
83 Spännreferensvärde NMHC  [ppm]  
84 Spännreferensvärde O  2 [%] 
85 Spännreferensvärde PN  [#]  
86 Spännreferensvärde CO  [ppm]  
87 Spännreferensvärde CO  2 [%] 
88 Spännreferensvärde NO  [ppm]  
89 Spännreferensvärde NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Nollrespons före provning THC  [ppm]  
97 Nollrespons före provning CH  4 [ppm]  
98 Nollrespons före provning NMHC  [ppm]  
99 Nollrespons före provning O  2 [%] 
100 Nollrespons före provning PN  [#]  
101 Nollrespons före provning CO  [ppm]  
102 Nollrespons före provning CO  2 [%] 
103 Nollrespons före provning NO  [ppm]  
104 Nollrespons före provning NO  2 [ppm]  
105 Spännrespons före provning THC  [ppm]  
106 Spännrespons före provning CH  4 [ppm]  
107 Spännrespons före provning NMHC  [ppm]  
108 Spännrespons före provning O  2 [%] 
109 Spännrespons före provning PN  [#]  
110 Spännrespons före provning CO  [ppm]  
111 Spännrespons före provning CO  2 [%] 
112 Spännrespons före provning NO  [ppm]  
113 Spännrespons före provning NO  2 [ppm]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 228  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
114 Nollrespons efter provning THC  [ppm]  
115 Nollrespons efter provning CH  4 [ppm]  
116 Nollrespons efter provning NMHC  [ppm]  
117 Nollrespons efter provning O  2 [%] 
118 Nollrespons efter provning PN  [#]  
119 Nollrespons efter provning CO  [ppm]  
120 Nollrespons efter provning CO  2 [%] 
121 Nollrespons efter provning NO  [ppm]  
122 Nollrespons efter provning NO  2 [ppm]  
123 Spännrespons efter provning THC  [ppm]  
124 Spännrespons efter provning CH  4 [ppm]  
125 Spännrespons efter provning NMHC  [ppm]  
126 Spännrespons efter provning O  2 [%] 
127 Spännrespons efter provning PN  [#]  
128 Spännrespons efter provning CO  [ppm]  
129 Spännrespons efter provning CO  2 [%] 
130 Spännrespons efter provning NO  [ppm]  
131 Spännrespons efter provning NO  2 [ppm]  
132 PEMS-validering – resultat THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133 PEMS-validering – resultat CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134 PEMS-validering – resultat NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135 PEMS-validering – resultat PN  [#/km;%] (  6 ) 
136 PEMS-validering – resultat CO  [mg/km;%] (  6 ) 
137 PEMS-validering – resultat C0  2 [g/km;%] (  6 ) 
138 PEMS-validering – resultat NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Fordonets vikt vid provningen på väg, inklusive vikten av föraren och alla PEMS-komponenter. 
( 2 ) Procentandelen ska visa avvikelsen från fordonets bruttovikt. 
( 3 ) Rader lämnade fria för ytterligare uppgifter om analysatorns tillverkare och serienummer om flera analysatorer används. 
Antalet reserverade rader är endast vägledande; inga tomma rader ska lämnas i den slutliga datarapporteringsfilen. 
( 4 ) Obligatorisk uppgift om avgasmassflödet fastställs med hjälp av en avgasflödesmätare. 
( 5 ) I tillämpliga fall får ytterligare uppgifter läggas till här. 
( 6 ) PEMS-valideringen är frivillig; distansspecifika utsläpp enligt mätning med PEMS. Procentandelen ska visa avvikelsen från 
laboratoriereferensen. 
( 7 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 195 för att karakterisera och märka provningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 229  
Tabell 2  
Datautbytesfilens text: raderna och kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datautbytesfilens text  
Rad 198  199 (  1 ) 200  201  
Tid tripp  [s]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) Sensor  [km/h]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Latitud  GPS  [grader:min:s]  (  2 ) 
Longitud  GPS  [grader:min:s]  (  2 ) 
Höjd över havet (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Höjd över havet (  3 ) Sensor  [m]  (  2 ) 
Omgivningstryck  Sensor  [kPa]  (  2 ) 
Omgivande temperatur  Sensor  [K]  (  2 ) 
Luftfuktighet  Sensor  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NMHC-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CO-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO  X -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
PN-koncentration  Analysator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Avgasmassflöde  EFM  [kg/s]  (  2 ) 
Avgastemperatur i avgasflö ­
desmätaren  EFM  [K]  (  2 ) 
Avgasmassflöde  Sensor  [kg/s]  (  2 ) 
Avgasmassflöde  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 230  
Rad 198  199 (  1 ) 200  201  
NMHC-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CO-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO  X -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
O 2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
PN Analysator  [#/s]  (  2 ) 
Aktiv gasmätning  PEMS  [aktiv (1); inaktiv (0); 
fel (> 1)]  ( 2 ) 
Motorvarvtal  ECU  [rpm]  (  2 ) 
Motorns vridmoment  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Vridmoment vid driven axel  Sensor  [Nm]  (  2 ) 
Hjulvarvtal  Sensor  [rad/s]  (  2 ) 
Bränsleflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Motorns bränsleflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Motorns inluftsflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Kylmedelstemperatur  ECU  [K]  (  2 ) 
Oljetemperatur  ECU  [K]  (  2 ) 
Regenereringsstatus  ECU  —  (  2 ) 
Pedalposition  ECU  [%]  (  2 ) 
Fordonsstatus  ECU  [fel (1); normal (0)]  (  2 ) 
Vridmoment  ECU  [%]  (  2 ) 
Friktionsvridmoment  ECU  [%]  (  2 ) 
Laddningsstatus  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Denna kolumn kan utelämnas om parameterkällan utgör en del av märkningen i kolumn 198. 
( 2 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 201 fram till slutet av datafilen. 
( 3 ) Ska fastställas genom minst en metod. 
( 4 ) Ytterligare parametrar får införas för att karakterisera fordons- och provningsförhållandena.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 231  
4.2. Mellanliggande och slutliga resultat  
4.2.1.  Mellanliggande resultat  
Tabell 3  
Rapportfil nr 1 – Sammanfattande parametrar för mellanliggande resultat  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
1 Total trippsträcka  [km]  
2 Trippens totala varaktighet  [h:min:s]  
3 Total stopptid  [min:s]  
4 Trippens genomsnittliga hastighet  [km/h]  
5 Trippens högsta hastighet  [km/h]  
6 Höjd över havet vid trippens startpunkt  [m över havet]  
7 Höjd över havet vid trippens slutpunkt  [m över havet]  
8 Sammanlagd höjdökning under trippen  [m/100 km]  
6 Genomsnittlig THC-koncentration  [ppm]  
7 Genomsnittlig CH  4 -koncentration  [ppm]  
8 Genomsnittlig NMHC-koncentration  [ppm]  
9 Genomsnittlig CO-koncentration  [ppm]  
10 Genomsnittlig CO  2 -koncentration  [ppm]  
11 Genomsnittlig NO  X -koncentration  [ppm]  
12 Genomsnittlig PN-koncentration  [#/m  3 ] 
13 Genomsnittligt avgasmassflöde  [kg/s]  
14 Genomsnittlig avgastemperatur  [K]  
15 Högsta avgastemperatur  [K]  
16 Kumulerad THC-massa  [g]  
17 Kumulerad CH  4 -massa  [g]  
18 Kumulerad NMHC-massa  [g]  
19 Kumulerad CO-massa  [g]  
20 Kumulerad CO  2 -massa  [g]  
21 Kumulerad NO  X -massa  [g]  
22 Kumulerat PN  [#]  
23 Totala THC-utsläpp under trippen  [mg/km]  
24 Totala CH  4 -utsläpp under trippen  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 232  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
25 Totala NMHC-utsläpp under trippen  [mg/km]  
26 Totala CO-utsläpp under trippen  [mg/km]  
27 Totala CO  2 -utsläpp under trippen  [g/km]  
28 Totala NO  X -utsläpp under trippen  [mg/km]  
29 Totala PN-utsläpp under trippen  [#/km]  
30 Sträcka med stadskörning  [km]  
31 Varaktighet av stadskörning  [h:min:s]  
32 Stopptid under stadskörning  [min:s]  
33 Genomsnittlig hastighet under stadskörning  [km/h]  
34 Högsta hastighet under stadskörning  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=stadskörning  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k=stadskörning  [m/s  2 ] 
40 Sammanlagd höjdökning under stadskörning  [m/100 km]  
41 Genomsnittlig THC-koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
42 Genomsnittlig CH  4 -koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
43 Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
44 Genomsnittlig CO-koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
45 Genomsnittlig CO  2 -koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
46 Genomsnittlig NO  X -koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
47 Genomsnittlig PN-koncentration under stads ­
körning  [#/m  3 ] 
48 Genomsnittligt avgasmassflöde under stads ­
körning  [kg/s]  
49 Genomsnittlig avgastemperatur under stads ­
körning  [K] 
50 Högsta avgastemperatur under stadskörning  [K]  
51 Kumulerad THC-massa under stadskörning  [g]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 233  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
52 Kumulerad CH  4 -massa under stadskörning  [g]  
53 Kumulerad NMHC-massa under stadskörning  [g]  
54 Kumulerad CO-massa under stadskörning  [g]  
55 Kumulerad CO  2 -massa under stadskörning  [g]  
56 Kumulerad NO  X -massa under stadskörning  [g]  
57 Kumulerat PN under stadskörning  [#]  
58 THC-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
59 CH  4 -utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
60 NMHC-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
61 CO-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
62 CO  2 -utsläpp under stadskörning  [g/km]  
63 NO  X -utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
64 PN-utsläpp under stadskörning  [#/km]  
65 Sträcka med landsvägskörning  [km]  
66 Varaktighet av landsvägskörning  [h:min:s]  
67 Stopptid under landsvägskörning  [min:s]  
68 Genomsnittlig hastighet under landsvägskör ­
ning [km/h]  
69 Högsta hastighet under landsvägskörning  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=landsvägskörning  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=landsvägskörning  [m/s  2 ] 
72 Genomsnittlig THC-koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
73 Genomsnittlig CH  4 -koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 234  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
74 Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
75 Genomsnittlig CO-koncentration under lands ­
vägskörning  [ppm]  
76 Genomsnittlig CO  2 -koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
77 Genomsnittlig NO  X -koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
78 Genomsnittlig PN-koncentration under lands ­
vägskörning  [#/m  3 ] 
79 Genomsnittligt avgasmassflöde under lands ­
vägskörning  [kg/s]  
80 Genomsnittlig avgastemperatur under lands ­
vägskörning  [K] 
81 Högsta avgastemperatur under landsvägskör ­
ning [K] 
82 Kumulerad THC-massa under landsvägskör ­
ning [g] 
83 Kumulerad CH  4 -massa under landsvägskör ­
ning [g] 
84 Kumulerad NMHC-massa under landsvägs ­
körning  [g] 
85 Kumulerad CO-massa under landsvägskör ­
ning [g] 
86 Kumulerad CO  2 -massa under landsvägskör ­
ning [g] 
87 Kumulerad NO  X -massa under landsvägskör ­
ning [g] 
88 Kumulerat PN under landsvägskörning  [#]  
89 THC-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
90 CH  4 -utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
91 NMHC-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
92 CO-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
93 CO  2 -utsläpp under landsvägskörning  [g/km]  
94 NO  X -utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
95 PN-utsläpp under landsvägskörning  [#/km]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 235  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
96 Sträcka med motorvägskörning  [km]  
97 Varaktighet av motorvägskörning  [h:min:s]  
98 Stopptid under motorvägskörning  [min:s]  
99 Genomsnittlig hastighet under motorvägskör ­
ning [km/h]  
100 Högsta hastighet under motorvägskörning  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=motorvägskörning  [m  2 /s 3 ] 
102 RPA  k , k=motorvägskörning  [m/s  2 ] 
103 Genomsnittlig THC-koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
104 Genomsnittlig CH  4 -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
105 Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
motorvägskörning  [ppm]  
106 Genomsnittlig CO-koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
107 Genomsnittlig CO  2 -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
108 Genomsnittlig NO  X -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
109 Genomsnittlig PN-koncentration under mo ­
torvägskörning  [#/m  3 ] 
110 Genomsnittligt avgasmassflöde under motor ­
vägskörning  [kg/s]  
111 Genomsnittlig avgastemperatur under motor ­
vägskörning  [K] 
112 Högsta avgastemperatur under motorvägskör ­
ning [K] 
113 Kumulerad THC-massa under motorvägskör ­
ning [g] 
114 Kumulerad CH  4 -massa under motorvägskör ­
ning [g] 
115 Kumulerad NMHC-massa under motorvägs ­
körning  [g] 
116 Kumulerad CO-massa under motorvägskör ­
ning [g] 
117 Kumulerad CO  2 -massa under motorvägskör ­
ning [g] 
118 Kumulerad NO  X -massa under motorvägskör ­
ning [g] ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 236  
Rad Parameter  Beskrivning/enhet  
119 Kumulerat PN under motorvägskörning  [#]  
120 THC-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
121 CH  4 -utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
122 NMHC-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
123 CO-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
124 CO  2 -utsläpp under motorvägskörning  [g/km]  
125 NO  X -utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
126 PN-utsläpp under motorvägskörning  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas för att karakterisera ytterligare faktorer under trippen.  
4.2.2.  Resultat av datautvärderingen  
Tabell 4  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Beräkningsinställningar för datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5  
Rad Parameter  Enhet  
1 CO  2 -referensmassa  [g]  
2 Koefficient  a 1 för den typiska koldioxidkurvan  
3 Koefficient  b 1 för den typiska koldioxidkurvan  
4 Koefficient  a 2 för den typiska koldioxidkurvan  
5 Koefficient  b 2 för den typiska koldioxidkurvan  
6 Koefficient  k 11 för viktningsfunktionen  
7 Koefficient  k 21 för viktningsfunktionen  
8 Koefficient  k 22 =k 12 för viktningsfunktionen  
9 Primär tolerans  tol  1 [%] 
10 Sekundär tolerans  tol  2 [%] 
11 Programvara och version för beräkningen  (t.ex. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 95 för att karakterisera ytterligare beräkningsinställningar.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 237  
Tabell 5 a  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5  
Rad Parameter  Enhet  
101 Antal fönster  
102 Antal fönster med stadskörning  
103 Antal fönster med landsvägskörning  
104 Antal fönster med motorvägskörning  
105 Andel fönster med stadskörning  [%]  
106 Andel fönster med landsvägskörning  [%]  
107 Andel fönster med motorvägskörning  [%]  
108 Andelen fönster med stadskörning överstiger 15 % av det 
totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)  
109 Andelen fönster med landsvägskörning överstiger 15 % av 
det totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)  
110 Andelen fönster med motorvägskörning överstiger 15 % av 
det totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)  
111 Antal fönster inom ±  tol  1 
112 Antal fönster med stadskörning inom ±  tol  1 
113 Antal fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 
114 Antal fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 
115 Antal fönster inom ±  tol  2 
116 Antal fönster med stadskörning inom ±  tol  2 
117 Antal fönster med landsvägskörning inom ±  tol  2 
118 Antal fönster med motorvägskörning inom ±  tol  2 
119 Andel fönster med stadskörning inom ±  tol  1 [%] 
120 Andel fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 [%] 
121 Andel fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 [%] 
122 Andelen fönster med stadskörning inom ±  tol  1 överstiger 
50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
123 Andelen fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 över­
stiger 50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
124 Andelen fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 över­
stiger 50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
125 Index för genomsnittlig svårighetsgrad i alla fönster  [%]  
126 Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med stads ­
körning  [%] ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 238  
Rad Parameter  Enhet  
127 Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med lands ­
vägskörning  [%] 
128 Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med mo ­
torvägskörning  [%] 
129 Viktade THC-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
130 Viktade THC-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
131 Viktade THC-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
132 Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
133 Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
134 Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
135 Viktade NMHC-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
136 Viktade NMHC-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
137 Viktade NMHC-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
138 Viktade CO-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
139 Viktade CO-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
140 Viktade CO-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
141 Viktade NO  x -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
142 Viktade NO  x -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
143 Viktade NO  x -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
144 Viktade NO-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
145 Viktade NO-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
146 Viktade NO-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
147 Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
148 Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
149 Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 239  
Rad Parameter  Enhet  
150 Viktade PN-utsläpp i fönster med stadskörning  [#/km]  
151 Viktade PN-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [#/km]  
152 Viktade PN-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametrar får införas till och med rad 195.  
Tabell 5 b  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Slutliga resultat för utsläpp enligt tillägg 5  
Rad Parameter  Enhet  
201 Hela trippen - THC-utsläpp  [mg/km]  
202 Hela trippen - CH  4 -utsläpp  [mg/km]  
203 Hela trippen - NMHC-utsläpp  [mg/km]  
204 Hela trippen - CO-utsläpp  [mg/km]  
205 Hela trippen - NO  x -utsläpp  [mg/km]  
206 Hela trippen - PN-utsläpp  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
Tabell 6  
Text till rapportfil nr 2 – Detaljerade resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5; raderna och 
kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datarapportfilens text  
Rad 498  499  500  501  
Starttid för fönster  [s]  (  1 ) 
Sluttid för fönster  [s]  (  1 ) 
Fönstrets varaktighet  [s]  (  1 ) 
Distans under fönstret  Källa (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = sensor)  [km]  (  1 ) 
THC-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CH  4 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NMHC-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CO-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CO  2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 240  
Rad 498  499  500  501  
NO  X -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NO-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NO  2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
O 2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
PN-utsläpp i fönstret  [#]  (  1 ) 
THC-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CH  4 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NMHC-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CO-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CO  2 -utsläpp i fönstret  [g/km]  (  1 ) 
NO  X -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NO-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NO  2 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
O 2 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
PN-utsläpp i fönstret  [#/km]  (  1 ) 
Fönstrets avstånd till den ty ­
piska CO2-kurvan  h j [%] (  1 ) 
Fönstrets viktningsfaktor  w j [—] (  1 ) 
Genomsnittlig fordonshastig ­
het i fönstret  Källa (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), ( 2 ) 
( 1 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 501 till slutet av datafilen. 
( 2 ) Ytterligare parametrar får läggas till för att karakterisera fönstrets egenskaper.  
Tabell 7  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Beräkningsinställningar för datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6  
Rad Parameter  Enhet  
1 Källa till vridmomentet för effekten vid hjulen  Sensor/ECU/Veline  
2 Lutningen för Veline  [g/kWh]  
3 Skärningspunkt för Veline  [g/h]  
4 Varaktighet för glidande medelvärden  [s]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 241  
Rad Parameter  Enhet  
5 Referenshastighet för avnormalisering av målmönster  [km/h]  
6 Referensacceleration  [m/s  2 ] 
7 Effektbehov vid hjulnavet för ett fordon med referenshas ­
tighet och acceleration  [kW]  
8 Antal effektklasser inklusive 90 % av P  rated - 
9 Målmönster  (utsträckt/förkortat)  
10 Programvara och version för beräkningen  (t.ex. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 95 för att karakterisera beräkningsinställningarna.  
Tabell 8 a  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6  
Rad Parameter  Enhet  
101 Täckning av effektklass (> 5 antal)  (1 = ja, 0 = nej)  
102 Effektklassens normalitet  (1 = ja, 0 = nej)  
103 Hela trippen - Viktade genomsnittliga THC-utsläpp  [g/s]  
104 Hela trippen - Viktade genomsnittliga CH  4 -utsläpp  [g/s]  
105 Hela trippen - Viktade genomsnittliga NMHC-utsläpp  [g/s]  
106 Hela trippen - Viktade genomsnittliga CO-utsläpp  [g/s]  
107 Hela trippen - Viktade genomsnittliga CO  2 -utsläpp  [g/s]  
108 Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO  X -utsläpp  [g/s]  
109 Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO-utsläpp  [g/s]  
110 Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO  2 -utsläpp  [g/s]  
111 Hela trippen - Viktade genomsnittliga O  2 -utsläpp  [g/s]  
112 Hela trippen - Viktade genomsnittliga PN-utsläpp  [#/s]  
113 Hela trippen - Viktad genomsnittlig fordonshastighet  [km/h]  
114 Stadskörning - Viktade genomsnittliga THC-utsläpp  [g/s]  
115 Stadskörning - Viktade genomsnittliga CH  4 -utsläpp  [g/s]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 242  
Rad Parameter  Enhet  
116 Stadskörning - Viktade genomsnittliga NMHC-utsläpp  [g/s]  
117 Stadskörning - Viktade genomsnittliga CO-utsläpp  [g/s]  
118 Stadskörning - Viktade genomsnittliga CO  2 -utsläpp  [g/s]  
119 Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO  X -utsläpp  [g/s]  
120 Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO-utsläpp  [g/s]  
121 Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO  2 -utsläpp  [g/s]  
122 Stadskörning - Viktade genomsnittliga O  2 -utsläpp  [g/s]  
123 Stadskörning - Viktade genomsnittliga PN-utsläpp  [#/s]  
124 Stadskörning - Viktad genomsnittlig fordonshastighet  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 195.  
Tabell 8 b  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Slutliga resultat för utsläpp enligt tillägg 6  
Rad Parameter  Enhet  
201 Hela trippen - THC-utsläpp  [mg/km]  
202 Hela trippen - CH  4 -utsläpp  [mg/km]  
203 Hela trippen - NMHC-utsläpp  [mg/km]  
204 Hela trippen - CO-utsläpp  [mg/km]  
205 Hela trippen - NO  x -utsläpp  [mg/km]  
206 Hela trippen - PN-utsläpp  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
Tabell 9  
Text till rapportfil nr 3 – Detaljerade resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6; raderna och 
kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datarapportfilens text  
Rad 498  499  500  501  
Hela trippen – Effektklassnummer (  1 ) —  
Hela trippen – Effektklassens lägre 
gräns (  1 ) [kW]  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 243  
Rad 498  499  500  501  
Hela trippen – Effektklassens övre 
gräns (  1 ) [kW]  
Hela trippen – Använt målmönster 
(spridning) (  1 ) [%] (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassfrekvens (  1 ) —  (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassomfattning > 5 
antal (  1 ) — (1 = ja, 0 = 
nej) (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassnormalitet (  1 ) —  (1 = ja, 0 = 
nej) (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga THC-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CH  4 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NMHC- 
utsläpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CO  2 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO  X -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO  2 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga O  2 -utsläpp 
i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga PN-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittlig fordonshas ­
tighet i effektklassen (  1 ) Källa (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassnummer (  1 ) —  
Stadskörning – Effektklassens lägre 
gräns (  1 ) [kW]  
Stadskörning – Effektklassens högre 
gräns (  1 ) [kW]  
Stadskörning – Använt målmönster 
(spridning) (  1 ) [%] (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassfrekvens (  1 ) —  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 244  
Rad 498  499  500  501  
Stadskörning – Effektklassomfattning > 5 
antal (  3 ) — (1 = ja, 
0 = nej) (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassnormalitet (  1 ) —  (1 = ja, 
0 = nej) (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga THC-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CH  4 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NMHC- 
utsläpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CO  2 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NO  X -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NO  2 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga O  2 -ut­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga PN-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittlig fordons ­
hastighet i effektklassen (  1 ) Källa (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Resultat rapporterade för varje effektklass från effektklass 1 till den effektklass som omfattar 90 % av P  rated . 
( 2 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 501 till slutet av datafilen. 
( 3 ) Resultat rapporterade för varje effektklass från effektklass 1 till effektklass 5. 
( 4 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
4.3. Beskrivning av fordon och motor  
Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av fordonet och motorn i 
enlighet med tillägg 4 till bilaga I.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 245  
Tillägg 9  
Tillverkarens intyg om överensstämmelse
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 246  
BILAGA IV  
UTSLÄPPSUPPGIFTER SOM KRÄVS VID TYPGODKÄNNANDE FÖR 
TRAFIKDUGLIGHET  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 247  
Tillägg 1  
MÄTNING AV KOLMONOXIDUTSLÄPP VID TOMGÅNGSVARVTAL  
(TYP 2-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg beskrivs förfarandet för typ 2-provning för mätning av kol ­
monoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal (normalt och högt).  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven ska vara de som anges i avsnitt 5.3.2 och punkterna 
5.3.7.1–5.3.7.6 i Uneces föreskrifter nr 83, med det undantag som anges i 
avsnitt 2.2.  
2.2 Den tabell som avses i punkt 5.3.7.5 i Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås 
som tabellen för typ 2-provning i avsnitt 2.1 i addendumet till tillägg 4 till 
bilaga I till denna förordning.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i bilaga 5 till Uneces föreskrifter 
nr 83, med de undantag som anges i avsnitten 3.2 och 3.3.  
3.2 De specifikationer för referensbränslen som anges i punkt 2.1 i bilaga 5 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till de berörda 
specifikationerna för referensbränslen i bilaga IX till denna förordning.  
3.3 Hänvisningen till typ I-provningen i punkt 2.2.1 i bilaga 5 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till typ I-provningen i 
bilaga XXI till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 248  
Tillägg 2  
MÄTNING AV RÖKTÄTHET  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg anges kraven för mätning av avgasutsläppens röktäthet.  
2. SYMBOL SOM ANGER KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICI ­
ENT  
2.1 En symbol för korrigerad absorptionskoefficient ska anbringas på varje 
fordon som överensstämmer med en fordonstyp som denna provning är 
tillämplig på. Symbolen ska vara en rektangel som omger ett tal som i m  - 
1 uttrycker den korrigerade absorptionskoefficient som i samband med 
godkännandet erhållits vid provning med fri acceleration. Provningsmeto ­
den anges i avsnitt 4.  
2.2 Symbolen ska vara tydligt läsbar och outplånlig. Den ska anbringas på ett 
iögonenfallande och lätt tillgängligt ställe, som ska anges i addendumet 
till det typgodkännandeintyg som visas i tillägg 4 till bilaga I.  
2.3 I figur IV.2.1 ges ett exempel på symbolen.  
Figur IV.2.1
  
Märkningen ovan visar att den korrigerade absorptionskoefficienten är 
1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR  
3.1 Specifikationerna och provningarna ska vara de som anges i avsnitt 24 i 
del III i Uneces föreskrifter nr 24 (  1 ), med undantag för de förfaranden 
som anges i avsnitt 3.2.  
3.2 Hänvisningen till bilaga 2 i punkt 24.1 i Uneces föreskrifter nr 24 ska 
betraktas som en hänvisning till tillägg 4 till bilaga I till denna förordning.  
4. TEKNISKA KRAV  
4.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i bilagorna 4, 5, 7, 8, 9 och 10 
till Uneces föreskrifter nr 24, med de undantag som anges i avsnitten 4.2, 
4.3 och 4.4.  
4.2 Provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan  
4.2.1 Hänvisningarna till bilaga 1 i punkt 3.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter 
nr 24 ska betraktas som hänvisningar till tillägg 3 till bilaga I till denna 
förordning.  
4.2.2 Referensbränslet i punkt 3.2 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 24 ska 
betraktas som en hänvisning till det referensbränsle i bilaga IX till denna 
förordning som är lämpligt för de utsläppsgränser med avseende på vilka 
fordonet typgodkänns.  ▼B 
( 1 ) EUT L 326, 24.11.2006, s. 1.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 249  
4.3 Provning med fri acceleration  
4.3.1 Hänvisningarna till tabell 2 i bilaga 2 i punkt 2.2 i bilaga 5 till Uneces 
föreskrifter nr 24 ska betraktas som hänvisningar till tabellen i punkt 
2.4.2.1 i tillägg 4 till bilaga I till denna förordning.  
4.3.2 Hänvisningarna till punkt 7.3 i bilaga 1 i punkt 2.3 i bilaga 5 till Uneces 
föreskrifter nr 24 ska betraktas som hänvisningar till tillägg 3 till bilaga I 
till denna förordning.  
4.4 Unecemetod för mätning av nettoeffekten hos en motor med kom ­
pressionständning  
4.4.1 Hänvisningarna i punkt 7 i bilaga 10 till Uneces föreskrifter nr 24 till 
”tillägg till denna bilaga” och i punkterna 7 och 8 i bilaga 10 till Uneces 
föreskrifter nr 24 till ”bilaga 1” ska betraktas som hänvisningar till tillägg 
3 till bilaga I till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 250  
BILAGA V  
KONTROLL AV VEVHUSGASUTSLÄPP  
(TYP 3-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för typ 3-provning för kontroll av vev ­
husgasutsläpp enligt avsnitt 5.3.3 i Uneces föreskrifter nr 83.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för genomförandet av typ 3-provningen ska vara de 
som anges i avsnitten 1 och 2 i bilaga 6 till Uneces föreskrifter nr 83, med 
de undantag som anges i punkterna 2.2 och 2.3.  
2.2 Hänvisningen till typ I-provningen i punkt 2.1 i bilaga 6 till Uneces före ­
skrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till typ I-provningen i bilaga 
XXI till denna förordning.  
▼M2 
2.3 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för Fordon Låg 
(VL). Om VL saknas, eller det totala motståndet för fordon (VH) vid 
80 km/tim är högre än det totala motståndet för VL vid 80 km/tim + 
5 %, ska vägmotståndet för VH användas. VL och VH definieras i punkt 
4.2.1.2 i underbilaga 4 till bilaga XXI. Alternativt får tillverkaren välja att 
använda vägmotstånd som har fastställts enligt bestämmelserna i tillägg 7 till 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83 för ett fordon i interpoleringsfamiljen.  
▼B 
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i avsnitten 3–6 i bilaga 6 till 
Uneces föreskrifter nr 83, med det undantag som anges i punkt 3.2.  
3.2 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 3.2 i bilaga 6 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till typ I-provningen i 
bilaga XXI till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 251  
BILAGA VI  
BESTÄMNING AV AVDUNSTNINGSUTSLÄPP  
(TYP 4-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för typ 4-provning för bestäm ­
ning av utsläpp av kolväten genom avdunstning från bränslesystem i 
fordon med gnisttändningsmotorer.  
2. TEKNISKA KRAV  
2.1 Inledning  
Förfarandet omfattar provning av avdunstningsutsläpp och ytterli ­
gare två provningar, en för åldring av kolbehållare enligt vad som 
anges i punkt 5.1 och en för permeabiliteten i bränslelagringssyste ­
met enligt vad som anges i punkt 5.2.  
Provningen av avdunstningsutsläpp (figur VI.1) är utformad för att 
bestämma kolväteutsläpp genom avdunstning till följd av växlingar i 
dygnstemperaturen, värmeavdunstning vid parkering och stadskör ­
ning.  
2.2 Provningen av avdunstningsutsläpp består av:  
a) Provkörning med en stadskörningscykel (del 1) och en lands ­
vägskörningscykel (del 2), följt av två stadskörningscykler 
(del 1).  
b) Bestämning av värmeavdunstningsutsläpp.  
c) Bestämning av dygnsförluster.  
Massutsläppen av kolväten från faserna för värmeavdunstnings ­
utsläpp och dygnsförluster adderas tillsammans med permeabilitets ­
faktorn, vilket ger det sammanlagda provningsresultatet.  
3. FORDON OCH BRÄNSLE  
3.1 Fordon  
3.1.1 Fordonet ska vara i gott tekniskt skick, inkört och ha körts minst 
3 000 km före provningen. För bestämning av avdunstningsutsläpp 
ska mätarställning och ålder på det fordon som används för certi ­
fieringen registreras. Systemet för begränsning av avdunstnings ­
utsläpp ska vara inkopplat och ha fungerat korrekt under inkörnings ­
perioden och kolbehållarna ska ha använts normalt utan att ha ut ­
satts för onormal urluftning eller belastning. Kolbehållare som åld ­
rats enligt det förfarande som anges i punkt 5.1 ska vara inkopplade 
enligt beskrivningen i figur VI.1.  
3.2 Bränsle  
3.2.1 E10-referensbränslet av typ 1 som specificeras i bilaga IX till denna 
förordning ska användas. I denna förordning avses med E10-refe ­
rens det referensbränsle av typ 1 som anges i punkt 5.1, utom vad 
gäller åldring av behållare.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 252  
4. PROVNINGSUTRUSTNING FÖR AVDUNSTNINGSPROVNING  
4.1 Chassidynamometer  
Chassidynamometern ska uppfylla kraven i tillägg 1 till bilaga 4a till 
Uneces föreskrifter nr 83.  
4.2 Mätkammare för avdunstningsutsläpp  
Mätkammaren för avdunstningsutsläpp ska uppfylla kraven i punkt 
4.2 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
Figur VI.1  
Bestämning av avdunstningsutsläpp  
Inkörningsperiod på 3 000 km (ingen onormal urluftning/belastning)  
Användning av åldrad behållare  
Ångtvätt av fordonet (om så krävs)  
Minskning eller avlägsnande av bakgrundsutsläpp från annat än 
bränsle (om så överenskommits)
  
Anmärkningar : 
1. Familjer av system för begränsning av avdunstningsutsläpp – 
enligt punkt 3.2 i bilaga I.  
2. Avgasutsläpp får mätas under provningskörning av typ I men 
används inte för lagstadgad provning. Den lagstadgade prov ­
ningen av avgasutsläpp förblir separat.  
4.3 Analyssystem  
Analyssystemen ska uppfylla kraven i punkt 4.3 i bilaga 7 till 
Uneces föreskrifter nr 83.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 253  
4.4 Temperaturregistrering  
Temperaturregistreringen ska uppfylla kraven i punkt 4.5 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.5 Tryckregistrering  
Tryckregistreringen ska uppfylla kraven i punkt 4.6 i bilaga 7 till 
Uneces föreskrifter nr 83.  
4.6 Fläktar  
Fläktarna ska uppfylla kraven i punkt 4.7 i bilaga 7 till Uneces 
föreskrifter nr 83.  
4.7 Gaser  
Gaserna ska uppfylla kraven i punkt 4.8 i bilaga 7 till Uneces 
föreskrifter nr 83.  
4.8 Ytterligare utrustning  
Ytterligare utrustning ska uppfylla kraven i punkt 4.9 i bilaga 7 till 
Uneces föreskrifter nr 83.  
5. PROVNINGSFÖRFARANDE  
5.1 Provbänksåldring av behållare  
Före värmeavdunstningsutsläpps- och dygnsutsläppssekvenser ska 
behållaren åldras enligt följande förfarande som beskrivs i figur 
VI.2. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 254  
Figur VI.2  
Provbänksåldring av behållare
  
5.1.1 Temperaturkonditioneringsprovning  
I en därtill avsedd temperaturkammare utsätts behållaren i cykler för 
temperaturer från -15 till 60 °C med 30 min av stabilisering vid -15 
och 60 °C. Varje cykel ska pågå i minst 210 min såsom visas i figur 
3. Temperaturgradienten ska vara så nära 1 °C/min som möjligt. 
Inget forcerat luftflöde får flöda genom behållaren.  
Cykeln upprepas 50 gånger i följd. Totalt varar detta moment 175 
timmar.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 255  
Figur VI.3  
Temperaturkonditioneringscykel
  
5.1.2 Provning av vibrationskonditionering av behållaren  
Efter temperaturåldringen skakas behållaren längs den vertikala ax ­
eln med behållaren monterad i den riktning den har på fordonet med 
ett totalt Grms (  1 ) > 1,5 m/s  2 med en frekvens på 30 ± 10 Hz. 
Provningen ska pågå i tolv timmar.  
5.1.3 Behållarens bränsleåldringsprovning  
5.1.3.1 Bränsleåldring i 300 cykler  
5.1.3.1.1 Efter temperaturkonditioneringsprovningen och vibrationsprov ­
ningen åldras behållaren med en blandning av E10-marknadsbränsle 
av typ 1 enligt vad som anges i punkt 5.1.3.1.1.1 och kväve eller 
luft med 50 ± 15 % bränsleånga. Bränsleångans fyllningshastighet 
ska hållas mellan 60 ± 20 g/h.  
Behållaren ska fyllas till motsvarande överfyllnadspunkt. Med över ­
fyllnadspunkt avses den punkt där den kumulativa mängden av 
kolväteutsläpp är lika med 2 g. Alternativt kan det anses att fyll ­
naden är komplett när motsvarande koncentration vid lufthålet är 
3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1 Det E10-marknadsbränsle som används för denna provning ska upp ­
fylla samma krav som ett E10-referensbränsle när det gäller följande 
punkter:  
Densitet vid 15 °C  
— Ångtryck (DVPE)  
— Destillation (endast avdunstande delar)  
— Kolväteanalys (endast olefiner, aromater, bensen)  
— Syrehalt  
— Etanolhalt  ▼B 
( 1 ) Grms: Vibrationssignalens kvadratiska medelvärde (rms) beräknas genom att man tar 
kvadraten på signalens värde i varje punkt, beräknar medelvärdet av de kvadre ­
rade värdena och sedan drar kvadratroten ur medelvärdet. Den siffra man kom ­
mer fram till är metriskt Grms.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 256  
5.1.3.1.2 Behållaren ska luftas ur enligt förfarandet i punkt 5.1.3.8 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83.  
Behållaren ska luftas ur mellan 5 min till högst 1 h efter fyllning.  
5.1.3.1.3 Stegen i förfarandet enligt punkterna 5.1.3.1.1 och 5.1.3.1.2 ska 
upprepas 50 gånger, och följas av en mätning av tillgänglig butan ­
kapacitet (BWC), med vilket avses aktivkolbehållarens förmåga att 
absorbera och desorbera butan från torr luft under särskilda förhål ­
landen, i 5 butancykler enligt beskrivningen i punkt 5.1.3.1.4. Åld ­
ringen av bränsleånga ska fortsätta tills 300 cykler nåtts. En mätning 
av BWC i 5 butancykler enligt punkt 5.1.3.1.4 ska göras efter 300 
cykler.  
5.1.3.1.4 Efter 50 och 300 bränsleåldringscykler ska BWC mätas. Mätningen 
består av att behållaren fylls enligt punkt 5.1.6.3 i bilaga 7 till 
Uneces föreskrifter nr 83 fram till överfyllnadspunkten. BWC ska 
registreras.  
Sedan ska behållaren luftas ur enligt förfarandet i punkt 5.1.3.8 i 
bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
Behållaren ska luftas ur mellan 5 min till högst 1 h efter fyllning.  
Varje butanfyllning ska upprepas 5 gånger. BWC ska registreras 
efter varje butanfyllning. BWC  50 ska beräknas som genomsnittet 
av 5 BWC och registreras.  
Totalt ska behållaren åldras under 300 bränsleåldringscykler + 10 
butancykler och anses vara stabiliserad.  
5.1.3.2 Om behållaren tillhandahålls av leverantörerna ska tillverkarna un ­
derrätta typgodkännandemyndigheterna i förväg så att de kan när ­
vara vid vilken del som helst av åldringen i leverantörens lokaler.  
5.1.3.3 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännande ­
myndigheterna som innehåller åtminstone följande uppgifter:  
— Typ av aktivt kol  
— Fyllningshastighet  
— Bränslespecifikation  
— BWC-mätvärden  
5.2 Bestämning av permeabilitetsfaktorn i bränslesystemet (Figur VI.4)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 257  
Figur VI.4  
Bestämning av permeabilitetsfaktorn
  
Ett bränslelagringssystem som är representativt för en familj ska 
väljas ut och fästas vid en provningsbänk för att sedan stabiliseras 
med E10-referensbränsle i 20 veckor i 40 ± 2 °C. Bränslelagrings ­
systemets placering på provningsbänken ska likna systemets ur ­
sprungliga placering på fordonet.  
5.2.1 Tanken ska fyllas med färskt E10-referensbränsle vid en temperatur 
på 18 ± 8 °C. Tanken ska fyllas till 40 ± 2 % av den nominella 
kapaciteten. Sedan ska provningsbänken med bränslesystemet place ­
ras i ett särskilt och säkert rum med kontrollerad temperatur på 40 ± 
2 °C i tre veckors tid.  
5.2.2 Vid slutet av tredje veckan ska tanken tömmas och fyllas på nytt 
med färskt E10-referensbränsle vid en temperatur på 18 ± 8 °C till 
40 ± 2 % av den nominella kapaciteten.  
Inom 6 till 36 h, varav de sista 6 h vid 20 ± 2 °C, ska provnings ­
bänken med bränslesystemet placeras i en VT-SHED-kammare där 
em dygnsprovning genomförs i 24 h enligt det förfarande som be ­
skrivs i punkt 5.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Bräns ­
lesystemet ska ventileras utanför VT-SHED-kammaren för att un ­
danröja möjligheten att ventileringsutsläpp från tanken räknas som 
genomträngning. Kolväteutsläppen ska mätas och värdet registreras 
som HC  3W . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 258  
5.2.3 Provningsbänken med bränslesystemet ska åter placeras i ett särskilt 
och säkert rum med kontrollerad temperatur på 40 ± 2 °C under 
återstående 17 veckor.  
5.2.4 Vid slutet av den 17:e veckan ska tanken tömmas och fyllas på nytt 
med färskt referensbränsle vid en temperatur på 18 ± 8 °C till 40 
± 2 % av den nominella kapaciteten.  
Inom 6 till 36 h, varav de sista 6 h vid 20 ± 2 °C, ska provnings ­
bänken med bränslesystemet placeras i en VT-SHED-kammare där 
en dygnsprovning genomförs i 24 h enligt det förfarande som be ­
skrivs i punkt 5.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Bräns ­
lesystemet ska ventileras utanför VT-SHED-kammaren för att un ­
danröja möjligheten att ventileringsutsläpp från tanken räknas som 
genomträngning. Kolväteutsläppen ska mätas och värdet registreras 
som HC  20W . 
5.2.5 Permeabilitetsfaktorn är skillnaden mellan HC  20W och HC  3W i g/24h 
med tre siffrors noggrannhet.  
5.2.6 Om permeabilitetsfaktorn bestäms av leverantörerna ska tillverkarna 
underrätta typgodkännandemyndigheterna i förväg så att de kan 
närvara vid kontrollen i leverantörens lokaler.  
5.2.7 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännande ­
myndigheterna som innehåller åtminstone följande uppgifter:  
a) En fullständig beskrivning av det provade bränslelagringssyste ­
met, inbegripet information om typen av tank, om det rör sig om 
en enskiktstank eller en flerskiktstank, och vilka typer av mate ­
rial som använts för tanken och för andra delar av bränslelag ­
ringssystemet.  
b) Medeltemperaturen per vecka under vilken åldringen sker.  
c) HC mätt efter vecka 3 (HC  3W ). 
d) HC mätt efter vecka 20 (HC  20W ). 
e) Permeabilitetsfaktorn (PF).  
▼M2 
5.2.8 Som ett undantag från punkterna 5.2.1–5.2.7 får tillverkare som 
använder flerskiktstankar eller metalltankar välja att använda föl ­
jande tilldelade permeabilitetsfaktor (AFP) i stället för det fullstän ­
diga mätförfarande som anges ovan:  
APF för flerskikts-/metalltank = 120 mg/24 h  
▼B 
5.2.8.1 Om tillverkaren väljer att använda den tilldelade permeabilitetsfak ­
torn (APF) ska tillverkaren lämna en deklaration till typgodkännan ­
demyndigheten där typen av tank tydligt specificeras samt en de ­
klaration av vilka typer av material som har använts.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 259  
5.3 Sekvens för mätning av värmeavdunstningsutsläpp och dygnsutsläpp  
Fordonet ska förberedas enligt punkterna 5.1.1. och 5.1.2 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83. På tillverkarens begäran och med 
godkännandemyndighetens godkännande får bakgrundsutsläpp från 
annat än bränsle avlägsnas eller minskas före provningen (t.ex. ge ­
nom att däcken eller fordonet värmebehandlas eller genom att spo ­
larvätskan avlägsnas).  
5.3.1 Konditionering  
Fordonet ska parkeras i minst 12 h och högst 36 h på konditione ­
ringsområdet. Temperaturerna på motorolja och kylvätska ska vid 
slutet av perioden ha nått områdets temperatur eller ligga inom 
± 3 °C av denna.  
5.3.2 Tömning och återfyllning av bränsle  
Tömning och återfyllning av bränsle ska genomföras enligt förfaran ­
det i punkt 5.1.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
5.3.3 Förkonditioneringskörning  
Inom en timme efter det att tömningen och återfyllningen av bränsle 
slutförts ska fordonet placeras på chassidynamometern och köras 
igenom en del 1-körningscykel och två del 2-körningscykler av 
typ I enligt bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83.  
Provtagning på avgasutsläppen ska inte göras under detta moment.  
5.3.4 Konditionering  
Inom fem min efter det att förkonditioneringskörningen avslutats ska 
fordonet parkeras i minst 12 h och högst 36 h på konditionerings ­
området. Temperaturerna på motorolja och kylvätska ska vid slutet 
av perioden ha nått områdets temperatur eller ligga inom ± 3 °C av 
denna.  
5.3.5 Behållarens överfyllnadspunkt  
Behållaren som åldrats enligt den sekvens som anges i punkt 5.1 
fylls till överfyllnadspunkten enligt förfarandet i punkt 5.1.4 i bilaga 
7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
5.3.6 Dynamometerprovning  
5.3.6.1 Inom en timme efter det att behållaren har fyllts ska fordonet pla ­
ceras på chassidynamometern och köras igenom en del 1-körnings ­
cykel och en del 2-körningscykel av typ I enligt bilaga 4a till 
Uneces föreskrifter nr 83. Motorn stängs därefter av. Provtagning 
på avgasutsläpp får utföras under detta moment men resultaten får 
inte användas för typgodkännande av avgasutsläpp.  
5.3.6.2 Inom två min efter det att den provningskörning av typ I som anges 
i punkt 5.3.6.1 avslutats ska fordonet genomgå ytterligare en kon ­
ditioneringsprovning som består av två del 1-provningscykler (varm ­
start) av typ I. Motorn stängs därefter av på nytt. Provtagning be ­
höver inte utföras under detta moment.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 260  
5.3.7 Värmeavdunstning  
Efter dynamometerprovningen ska provning av värmeavdunstnings ­
utsläpp utföras enligt punkt 5.5 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 
83. Resultatet för värmeavdunstningsutsläpp ska beräknas enligt 
punkt 6 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83 och registreras 
som M  HS . 
5.3.8 Stabilisering  
Efter provning av värmeavdunstningsutsläpp ska en stabilisering 
utföras enligt punkt 5.6 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
5.3.9 Dygnsprovning  
5.3.9.1 Efter stabiliseringen ska en första mätning av dygnsutsläpp under 24 
h utföras enligt punkt 5.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. 
Utsläppen ska beräknas enligt punkt 6 i bilaga 7 till Uneces före ­
skrifter nr 83. Resultatet ska registreras som M  D1 . 
5.3.9.2 Efter dygnsprovningen under de första 24 timmarna ska en andra 
mätning av dygnsutsläpp under 24 timmar utföras enligt punkt 5.7 i 
bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Utsläppen ska beräknas enligt 
punkt 6 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Resultatet ska 
registreras som M  D2 . 
5.3.10 Beräkning  
Resultatet av M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF ska vara lägre än grän ­
svärdet i tabell 3 i bilaga I till förordning (EG) Nr 715/2007.  
5.3.11 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännande ­
myndigheterna som innehåller åtminstone följande uppgifter:  
a) Beskrivning av konditioneringsperioderna, inbegripet tid och me ­
deltemperaturer.  
b) Beskrivning av åldrad behållare som använts och hänvisning till 
exakt åldringsrapport.  
c) Medeltemperatur under värmeavdunstningsprovningen  
d) Mätning under värmeavdunstningsprovningen, HSL.  
e) Mätning under den första dygnsprovningen, DL  1st day  . 
f) Mätning under den andra dygnsprovningen, DL  2nd day  . 
g) Slutligt resultat av avdunstningsutsläppsprovningen, beräknat 
som M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 261  
BILAGA VII  
KONTROLL AV DE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGARNAS 
HÅLLBARHET  
(TYP 5-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs provningar för att kontrollera hållbarheten hos de 
utsläppsbegränsande anordningarna.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för genomförandet av typ 5-provningen ska vara de 
som anges i avsnitt 5.3.6 i Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som 
anges i avsnitten 2.2 och 2.3.  
2.2 Tabellen i punkt 5.3.6.2 och texten i punkt 5.3.6.4 i Uneces föreskrifter nr 
83 ska förstås enligt följande:  
Motorkategori  Tilldelade försämringsfaktorer  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Gnisttändning  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompressionständning  Eftersom inga tilldelade försämringsfaktorer för kompressionständningsfor ­
don finns tillgängliga ska tillverkarna använda hållbarhets- och åldringsprov ­
ningen på helt fordon eller i provbänk för att bestämma försämringsfaktorer.  
2.3 Hänvisningen till kraven i punkterna 5.3.1 och 8.2 i punkt 5.3.6.5 i Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till kraven i bilaga XXI 
och i avsnitt 4.2 i bilaga I till denna förordning under fordonets livslängd.  
2.4 Innan utsläppsgränsvärdena i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 
715/2007 ska användas för att bedöma överensstämmelse med de krav 
som avses i punkt 5.3.6.5 i Uneces föreskrifter nr 83 ska försämrings ­
faktorerna beräknas och tillämpas enligt tabell A7/1 i underbilaga 7 och 
tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i avsnitten 
1–7 och tilläggen 1, 2 och 3 till bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83, med 
de undantag som anges i avsnitten 3.2–3.10.  
3.2 Hänvisningen till bilaga 2 i punkt 1.5 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 
83 ska betraktas som en hänvisning till tillägg 4 till bilaga I till denna 
förordning.  
3.3 Hänvisning till de utsläppsgränsvärden som anges i tabell 1 i punkt 1.6 i 
bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till 
de utsläppsgränsvärden som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) 
nr 715/2007.  
3.4 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 2.3.1.7 i bilaga 9 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till typ I-provningen i 
bilaga XXI till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 262  
3.5 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 2.3.2.6 i bilaga 9 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till typ I-provningen i 
bilaga XXI till denna förordning.  
3.6 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 3.1 i bilaga 9 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till typ I-provningen i 
bilaga XXI till denna förordning.  
3.7 Hänvisningen till punkt 5.3.1.4 i punkt 7 första stycket i bilaga 9 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till tabell 2 i 
bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  
3.8 Hänvisningen i punkt 6.3.1.2 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 till 
metoderna i tillägg 7 till bilaga 4a ska betraktas som en hänvisning till 
underbilaga 4 till bilaga XXI till denna förordning.  
3.9 Hänvisningen i punkt 6.3.1.4 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 till 
bilaga 4a ska betraktas som en hänvisning till underbilaga 4 till bilaga XXI 
till denna förordning.  
▼M2 
3.10 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för Fordon 
Låg (VL). Om VL saknas, eller det totala motståndet för fordon (VH) vid 
80 km/tim är högre än det totala motståndet för VL vid 80 km/tim + 5 %, 
ska vägmotståndet för VH användas. VL och VH definieras i punkt 4.2.1.2 
i underbilaga 4 till bilaga XXI.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 263  
BILAGA VIII  
KONTROLL AV GENOMSNITTLIGA AVGASUTSLÄPP VID LÅGA 
OMGIVNINGSTEMPERATURER  
(TYP 6-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs nödvändig utrustning och förfarandet för typ 6- 
provning för kontroll av utsläpp vid låga temperaturer.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för typ 6-provningen ska vara de som anges i avsnitt 
5.3.5 i Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i avsnitt 2.2.  
2.2 De gränsvärden som det hänvisas till i punkt 5.3.5.2 i Uneces föreskrifter nr 
83 rör gränsvärdena i tabell 4 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i avsnitt 
2–6 i bilaga 8 till Uneces föreskrifter nr 83, med det undantag som anges i 
avsnitt 3.2.  
3.2 Hänvisningen till punkt 2 i bilaga 10 i punkt 3.4.1 i bilaga 8 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till avsnitt B i bilaga IX 
till denna förordning.  
▼M2 
3.3 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för Fordon Låg 
(VL). Om VL saknas, eller det totala motståndet för fordon (VH) vid 80 
km/tim är högre än det totala motståndet för VL vid 80 km/tim + 5 %, ska 
vägmotståndet för VH användas. VL och VH definieras i punkt 4.2.1.2 i 
underbilaga 4 till bilaga XXI. Alternativt får tillverkaren välja att använda 
vägmotstånd som har fastställts enligt bestämmelserna i tillägg 7 till bilaga 
4a till Uneces föreskrifter nr 83 för ett fordon i interpoleringsfamiljen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 264  
BILAGA IX  
SPECIFIKATIONER FÖR REFERENSBRÄNSLEN  
A. REFERENSBRÄNSLEN  
1. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av fordon med gnisttänd ­
ningsmotorer  
Typ: Bensin (E10)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON) (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON) (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Ångtryck (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vattenhalt  % v/v  0,05  EN 12937  
Utseende vid -7 °C:  Klar och ljus  
Destillering:  
– Avdunstning vid 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Restämne  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Kolväteanalys:  
– Olefiner  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
– Aromatiska föreningar  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
– Bensen (bensol)  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– Saturater  % v/v  Rapporteras  EN 22854  
Kol-/väteförhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
Induktionsperiod (  4 ) minuter  480  —  EN ISO 7536  
Syrehalt (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Bindemedel tvättat med lösningsmedel 
(Förekommande bindemedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 265  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Svavelhalt (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  klass 1  EN ISO 2160  
Blyhalt  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforhalt (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden ”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 
tillämpas. 
( 2 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 3 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 4 ) Bränslet får innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinad eri­
gas men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras. 
( 5 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Den etanol som används ska överens ­
stämma med EN 15376. 
( 6 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. 
( 8 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Den etanol som används ska överens ­
stämma med EN 15376.  
( 2 ) Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de 
egenskaper som anges ovan.  
Typ: Etanol (E85)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON)  95 —  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON)  85 —  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 rapporteras  ISO 3675  
Ångtryck  kPa  40  60  EN ISO 13016–1 
(DVPE)  
Svavelhalt (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 / EN 
ISO 20884  
Oxidationsstabilitet  minuter  360  EN ISO 7536  
Förekommande bindemedel (tvättat med 
lösningsmedel)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Utseende: Ska bestämmas vid omgiv ­
ningstemperatur eller 15 °C beroende på 
vad som är högst.  Klar och ljus, synbart fri från 
suspergerade eller utfällda förore ­
ningar  Okulär besiktning  
Etanol och högre alkoholer (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 266  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Högre alkoholer (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  % (V/V)  0,5  
Bensin (  6 ) % (V/V)  Jämvikt  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vattenhalt  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Halt av oorganiskt klor  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C)  Värde  Klass 1  EN ISO 2160  
Surhetsgrad (räknat som ättiksyra 
CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Kol/väte-förhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden ”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 
tillämpas. 
( 2 ) Vid tvister ska förfarandena för tvistlösning och tolkning av resultat på grundval av provningsmetodernas precision i EN ISO 
4259 användas. 
( 3 ) Vid en nationell tvist om svavelhalt ska antingen EN ISO 20846 eller EN ISO 20884 åberopas på liknande sätt som hänvisningen 
i den nationella bilagan till EN 228. 
( 4 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges. 
( 5 ) Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle . 
( 6 ) Halten blyfri bensin kan bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten och alkoholer. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.  
Typ: LPG  
Parameter  Enhet  Bränsle A  Bränsle B  Provningsmetod  
Sammansättning:  ISO 7941  
C 3 -innehåll  vol-%  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 -innehåll  vol-%  Jämvikt  Jämvikt  
< C  3 , > C  4 vol-%  Maximum 2  Maximum 2  
Olefiner  vol-%  Maximum 12  Maximum 15  
Avdunstningsrest  mg/kg  Maximum 50  Maximum 50  prEN 15470  
Vatten vid 0 °C  Fri  Fri  prEN 15469  
Total svavelhalt  mg/kg  Maximum 10  Maximum 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 267  
Parameter  Enhet  Bränsle A  Bränsle B  Provningsmetod  
Vätesulfid  Inga  Inga  ISO 8819  
Kopparbandskorrosion  Värde  Klass 1  Klass 1  ISO 6251 (  1 ) 
Lukt  karakteristisk  karakteristisk  
Motoroktantal  Min. 89  Min. 89  EN 589 bilaga B  
( 1 ) Med denna metod kan inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas exakt om provet innehåller korrosionshämmande medel 
eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Det är därför förbjudet att tillföra sådana ämnen i de t 
enda syftet att få provningsmetoden att ge ett missvisande resultat.  
Typ: Naturgas/biometan  
Egenskaper  Enheter  Basvärde  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min. max.  
Referensbränsle G20  
Sammansättning:  
Metan  mol-%  100  99  100  ISO 6974  
Jämvikt (  1 ) mol-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mol-%  ISO 6974  
Svavelhalt  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbetal (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referensbränsle G25  
Sammansättning:  
metan  mol-%  86  84  88  ISO 6974  
Jämvikt (  4 ) mol-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mol-%  14  12  16  ISO 6974  
Svavelhalt  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbetal (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inerta gaser (andra än N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. 
( 3 ) Värdet ska bestämmas vid 273,2 K (0 °C) och 101,3 kPa. 
( 4 ) Inerta gaser (andra än N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. 
( 6 ) Värdet ska bestämmas vid 273,2 K (0 °C) och 101,3 kPa.  
Typ: Vätgas för förbränningsmotorer  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min. max.  
Väterenhet  mol-%  98  100  ISO 14687-1  
Kolväten totalt  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 268  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min. max.  
Vatten (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Syre μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Kväve  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Svavel  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Permanenta partiklar (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ska inte kondenseras. 
( 2 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vätgasen får inte innehålla damm, sand, smuts, bindemedel, oljor och andra ämnen i en sådan mängd att de kan skada utrust ­
ningen på tankstället eller det fordon eller den motor som tankas.  
2. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av fordon med kompres ­
sionständningsmotorer  
Typ: Diesel (B7)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Cetanindex  46,0  EN ISO 4264  
Cetantal (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destillering:  
– 50 % -punkten  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
– 95 % -punkten  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Flampunkt  °C  55  —  EN ISO 2719  
Grumlingspunkt  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskositet vid 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polycykliska aromatiska kolväten  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Svavelhalt  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  Klass 1  EN ISO 2160  
Koksrester enligt Conradson (10 % DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Askhalt  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 269  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Föroreningar totalt  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vattenhalt  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Syratal  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Smörjförmåga (HFRR-provning, 
smörjbarhetsgräns vid 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oxidationsstabilitet vid 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Fettsyremetylester (FAME) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 
tillämpas. 
( 2 ) Intervallet för cetantal överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall för 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleve ­
rantören och bränsleanvändaren får dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att upprepade mätningar, i 
stället för enstaka bestämningar, görs i sådant antal att precision uppnås. 
( 3 ) Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens hållbarhet kommer att bli begränsad. Leverantöre n ska 
rådfrågas med avseende på lagringsförhållanden och lagringsbeständighet. 
( 4 ) Halten av fettsyrametylester (FAME) ska uppfylla specifikationerna i EN 14214.  
3. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av bränslecellsfordon  
Typ: Vätgas för bränslecellsfordon  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min. max.  
Vätgasbränsle (  1 ) mol-%  99,99  100  ISO 14687-2  
Gaser totalt (  2 ) μmol/mol  0  100  
Kolväten totalt  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vatten  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Syre μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helium (He), Kväve (N  2 ), Argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Svavelorganiska föreningar totalt  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehyd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Myrsyra (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 270  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min. max.  
Halogenföreningar totalt  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Partikelstorlek  μm 0  10  ISO 14687-2  
Partikelkoncentration  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indexet för vätgasbränsle fås genom att man från 100 molprocent subtraherar det totala innehållet av de gasformiga beståndsde lar 
som inte innehåller vätgas som listas i tabellen (gaser totalt), uttryck i molprocent. Det är mindre än summan av de maximalt 
tillåtna gränsvärdena för alla beståndsdelar som inte innehåller vätgas som visas i tabellen. 
( 2 ) Värdet för gaser totalt är summan av värdena för de beståndsdelar som inte innehåller vätgas och som listas i tabellen, förut om 
partiklar.  
B. REFERENSBRÄNSLEN FÖR PROVNING AV UTSLÄPP VID LÅGA 
OMGIVNINGSTEMPERATURER – TYP 6-PROVNING  
Typ: Bensin (E10)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON) (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON) (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Ångtryck (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vattenhalt  max 0,05 % v/v 
Utseende vid -7 °C: klar och 
ljus EN 12937  
Destillering:  
– Avdunstning vid 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Restämne  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Kolväteanalys:  
– Olefiner  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
– Aromatiska föreningar  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
– Bensen (bensol)  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– Saturater  % v/v  Rapporteras  EN 22854  
Kol/väte-örhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
Induktionsperiod (  4 ) minuter  480  —  EN ISO 7536  
Syrehalt (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 271  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Bindemedel tvättat med lösningsmedel 
(Förekommande bindemedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Svavelhalt (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  klass 1  EN ISO 2160  
Blyhalt  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforhalt (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 
tillämpas. 
( 2 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 3 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 4 ) Bränslet får innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinad erigas 
men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras. 
( 5 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Etanol som används ska överensstämm a 
med EN 15376. 
( 6 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 6-provningen ska uppges. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. 
( 8 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Etanol som används ska överensstämm a 
med EN 15376.  
( 2 ) Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de 
egenskaper som anges ovan.  
Typ: Etanol (E75)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON)  95 —  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON)  85 —  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 Rapporteras  EN ISO 12185  
Ångtryck  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Svavelhalt (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oxidationsstabilitet  minuter  360  —  EN ISO 7536  
Förekommande bindemedel (tvättat med 
lösningsmedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 272  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Utseende ska bestämmas vid omgiv ­
ningstemperatur eller 15 °C beroende på 
vad som är högst  Klar och ljus, synbart fri från 
suspergerade eller utfällda förore ­
ningar  Okulär besiktning  
Etanol och högre alkoholer (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Högre alkoholer (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  —  0,5  
Bensin (  6 ) % (V/V)  Jämvikt  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vattenhalt  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Halt av oorganiskt klor  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C)  Värde  Klass 1  EN ISO 2160  
Surhetsgrad (räknat som ättiksyra 
CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l 40  
Kol/väte-förhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products – Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats. När ett minimivärde 
fastställts har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är den minsta skil lnaden 
4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av detta förfarande, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett  
nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränsvärden anges. Om ett 
klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. 
( 2 ) Vid tvister ska förfarandena för tvistlösning och tolkning av resultat på grundval av provningsmetodernas precision i EN ISO 
4259 användas. 
( 3 ) Vid en nationell tvist om svavelhalt ska antingen EN ISO 20846 eller EN ISO 20884 åberopas på liknande sätt som hänvisningen 
i den nationella bilagan till EN 228. 
( 4 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 6-provningen ska uppges. 
( 5 ) Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle . 
( 6 ) Halten blyfri bensin får bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten och alkoholer. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 273  
BILAGA X  
Ej tilldelad  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 274  
BILAGA XI  
OMBORDDIAGNOS (OBD-SYSTEM) FÖR MOTORFORDON  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges funktioner i omborddiagnossystem (OBD-system) 
som gäller begränsning av utsläpp från motorfordon.  
2. DEFINITIONER, KRAV OCH PROVNINGAR  
2.1 Definitionerna, kraven och provningarna för OBD-system är de som 
anges i avsnitten 2 och 3 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83. 
Undantagen från dessa krav anges i nedanstående avsnitt.  
2.1.1 De inledande orden i punkt 2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 
ska ersättas med följande:  
”Följande definitioner gäller endast i denna bilaga:”  
2.1.2 Punkt 2.10 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med 
följande:  
”körcykel : cykel som utgörs av start av motorn, ett körningsmoment 
under vilket en eventuell fel kan upptäckas samt avstängning av mo ­
torn.”  
2.1.3 Följande nya punkt ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 som punkt 3.2.3:  
”3.2.3 Identifiering av försämring eller funktionsfel får också ske 
utanför en körcykel (t.ex. efter motoravstängningen).”  
2.1.4 Hänvisningen till ”THC och NOx” i punkt 3.3.3.1 i bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till ”NMHC 
och NOx”.  
2.1.5 Hänvisningen till ”gränser” i punkterna 3.3.3.1 och 3.3.4.4 i bilaga 11 
till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till 
”OBD-gränsvärden”.  
2.1.6 Hänvisningen till ”utsläppsgränser” i punkt 3.3.5 i bilaga 11 till Une ­
ces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till ”OBD-grän ­
svärden”.  
2.1.7 Punkterna 3.3.4.9 och 3.3.4.10 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 
ska utgå.  
2.1.8 Följande nya punkter ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 som punkterna 3.3.5.1 och 3.3.5.2:  
”3.3.5.1 Följande anordningar bör dock övervakas för totalt bortfall 
eller avlägsnande (om avlägsnande skulle leda till att de 
tillämpliga utsläppsgränserna i punkt 5.3.1.4 i denna förord ­
ning överskrids):  
a) En partikelfälla monterad på en kompressionständnings ­
motor, antingen som en separat enhet eller integrerad i 
en kombinerad anordning för utsläppskontroll.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 275  
b) Ett NOx-efterbehandlingssystem monterat på en kom ­
pressionständningsmotor, antingen som en separat enhet 
eller integrerad i en kombinerad anordning för utsläpps ­
kontroll.  
c) En dieseloxidationskatalysator (DOC) monterad på en 
kompressionständningsmotor, antingen som en separat 
enhet eller integrerad i en kombinerad anordning för 
utsläppskontroll.  
3.3.5.2 Anordningarna som anges i punkt 3.3.5.1 ska även över ­
vakas för eventuella fel som kan medföra att de tillämpliga 
OBD-gränsvärdena överskrids.”  
2.1.9 Punkt 3.8.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med 
följande:  
”OBD-systemet får radera en felkod, den tillryggalagda körsträckan 
och de låsta mätvärdena om samma fel inte på nytt registreras under 
minst 40 motoruppvärmningscykler eller 40 körcykler för fordonet där 
de kriterier som anges i avsnitt 7.5.1 a-c i tillägg 1 till bilaga 11 är 
uppfyllda.”  
2.1.10 Hänvisningen till ISO DIS 15031 5 i punkt 3.9.3.1 i bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”…den standard som förtecknas i punkt 6.5.3.2 a i tillägg 1 till bilaga 
11 till dessa föreskrifter.”  
2.1.11 Följande nya punkt ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 som punkt 3.10:  
”3.10 Kompletterande bestämmelser för fordon med strategier för 
motoravstängning  
3.10.1 Körcykel  
3.10.1.1 Autonoma motoromstarter som regleras av motorstyrsyste ­
met efter ett motorstopp får betraktas som en ny körcykel 
eller en fortsättning av den pågående körcykeln.”  
2.2 Typ V-hållbarhetssträckan och typ V-hållbarhetsprovningen som 
nämns i avsnitt 3.1 respektive 3.3.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 ska betraktas som hänvisning till kraven i bilaga VII till denna 
förordning.  
2.3 OBD-gränsvärdena i avsnitt 3.3.2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 
83 ska betraktas som hänvisningar till de krav som anges i punkterna 
2.3.1 och 2.3.2.  
2.3.1 OBD-gränsvärden för fordon som är typgodkända enligt Euro 6-ut ­
släppsgränserna i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 
från 3 år efter de datum som anges i artikel 10.4 och 10.5 i den 
förordningen anges i följande tabell:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 276  
Slutgiltiga OBD-gränsvärden för Euro 6  
Referens­
massa 
(RM) (kg)  Massa av 
kolmonoxid  Massa av icke- 
metankolväten  Massa av 
kväveoxider  Massa av 
partikelmateri ­
al (  1 ) Antal 
partiklar (  1 ) ( 2 ) 
Kate­
gori Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Alla  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Alla  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Förklaring : PI = gnisttändning, CI = kompressionständning. 
( 1 ) Gränsvärden för partikelmassa och partikelantal för gnisttändningsmotorer är bara tillämpliga på fordon med motorer med 
direktinsprutning. 
( 2 ) Gränsvärden för partikelantal kan införas vid ett senare datum.  
2.3.2 Fram till tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 och 10.5 i 
förordning (EG) nr 715/2007 för nya typgodkännanden respektive nya 
fordon ska, om tillverkaren så väljer, följande OBD-gränsvärden gälla 
för fordon som är typgodkända enligt Euro 6-utsläppsgränsvärdena i 
tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007:  
Preliminära OBD-gränsvärden för Euro 6  
Referens­
massa 
(RM) (kg)  Massa av 
kolmonoxid  Massa av 
icke-metankolväten  Massa av 
kväveoxider  Massa av 
partikelmaterial (  1 ) 
Kategori  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Alla  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Alla  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Förklaring : PI = gnisttändning, CI = kompressionständning. 
( 1 ) Gränsvärden för partikelmassa för gnisttändningsmotorer är bara tillämpliga på fordon med motorer med direktinsprut ­
ning. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 277  
2.4 Hänvisningen till gränsvärden i avsnitt 3.3.3.1 i bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till gränsvärdena i 
avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
2.5 Den provningscykel av typ I som avses i punkt 3.3.3.2 i bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som samma typ 1-cykel som 
användes under minst två på varandra följande cykler efter införandet 
av feltändningar i enlighet med punkt 6.3.1.2 i tillägg 1 till bilaga 11 
till Uneces föreskrifter nr 83.  
2.6 Hänvisningen till de partikelgränsvärden som föreskrivs i punkt 3.3.2 i 
avsnitt 3.3.3.7 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas 
som en hänvisning till de partikelgränsvärden som föreskrivs i avsnitt 
2.3 i denna bilaga.  
2.7 Hänvisningen till provningscykeln av typ I i avsnitt 2.1.3 i tillägg 1 till 
bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvis ­
ning till typ 1-provningen enligt förordning (EG) nr 692/2008 eller 
bilaga XXI i denna förordning, efter tillverkarens eget val för varje 
enskilt funktionsfel som ska påvisas.  
3. ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR BRISTER I OBD- 
SYSTEM  
3.1 De administrativa bestämmelserna för brister i OBD-system enligt 
artikel 6.2 ska vara de som anges i avsnitt 4 i bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 med nedanstående undantag.  
3.2 Hänvisningen till OBD-gränsvärden i punkt 4.2.2 i bilaga 11 till Une ­
ces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till OBD-grän ­
svärdena i avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
3.3 Punkt 4.6 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt 
följande:  
”Godkännandemyndigheten ska meddela sitt beslut om beviljande av 
en tid under vilken brister godtas i enlighet med artikel 6.2.”  
4. TILLGÅNG TILL OBD-INFORMATION  
4.1 Krav på tillgång till OBD-information anges i avsnitt 5 i bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83. Undantagen från dessa krav anges i ned ­
anstående avsnitt.  
4.2 Hänvisningar till tillägg 1 till bilaga 2 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
betraktas som hänvisningar till tillägg 5 till bilaga I till denna för ­
ordning.  
4.3 Hänvisningar till avsnitt 3.2.12.2.7.6 i bilaga 1 till Uneces föreskrifter 
nr 83 ska betraktas som hänvisningar till avsnitt 3.2.12.2.7.6 i tillägg 3 
till bilaga I till denna förordning.  
4.4 Hänvisningar till ”parterna i överenskommelsen” ska betraktas som 
hänvisningar till ”medlemsstaterna”.  
4.5 Hänvisningar till godkännanden som beviljats enligt föreskrifter nr 83 
ska betraktas som hänvisningar till typgodkännanden som beviljats 
enligt denna förordning och förordning (EG) nr 715/2007.  
4.6 Unecetypgodkännande ska betraktas som EG-typgodkännande.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 278  
Tillägg 1  
FUNKTIONELLA ASPEKTER AV OBD-SYSTEM  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg beskrivs förfarandet för den provning som ska utföras 
enligt avsnitt 2 i denna bilaga.  
2. TEKNISKA KRAV  
2.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i till ­
lägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag och 
kompletterande krav som anges i följande avsnitt.  
2.2 Hänvisningarna i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 till 
de OBD-gränsvärden som anges i punkt 3.3.2 i bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till de OBD-gränsvär ­
den som anges i avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
2.3 De referensbränslen som anges i punkt 3.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till tillämp ­
liga specifikationer för referensbränslen i bilaga IX till denna förord ­
ning.  
2.4 Hänvisningen till bilaga 11 i punkt 6.5.1.4 i tillägg 1 till bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till bilaga XI 
till denna förordning.  
2.5 Följande mening ska läggas till som sista meningen i andra stycket i 
avsnitt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83:  
”För elektriska fel (kortslutning/öppen krets) får utsläppen överstiga 
gränsvärdena i punkt 3.3.2 med mer än tjugo procent.”  
2.6 Punkt 6.5.3 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”6.5.3 Diagnossystemet för utsläppsbegränsning ska tillhandahålla 
standardiserad och obegränsad tillgång och överensstämma 
med följande ISO-standarder och/eller SAE-specifikationer. 
Senare versioner får användas efter tillverkarens gottfinnande.  
6.5.3.1 Följande standard ska användas för dataöverföring till och från 
fordonet:  
a) ISO 15765–4:2011 ’Road vehicles – Diagnostics on Con ­
troller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for 
emissions-related systems’ av den 1 februari 2011.  
6.5.3.2 Standarder som används för överföring av OBD-information:  
a) ISO 15031-5 ’Road vehicles - communication between 
vehicles and external test equipment for emissions-related 
diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services’ 
av den 1 april 2011 eller SAE J1979 av den 23 februari 
2012.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 279  
b) ISO 15031-4 ’Road vehicles - Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 4: External test equipment’ av den 1 juni 
2005 eller SAE J1978 av den 30 april 2002.  
c) ISO 15031-3 ’Road vehicles - Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related 
electrical circuits: specification and use’ av den 1 juli 
2004 eller SAE J1962 av den 26 juli 2012.  
d) ISO 15031-6 ’Road vehicles - Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions’ 
av den 13 augusti 2010 eller SAE J2012 av den 7 mars 
2013.  
e) ISO 27145 ’Road vehicles – Implementation of World- 
Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)’ 
av den 15 augusti 2012 med begränsningen att endast 
6.5.3.1 a får användas för datakommunikation.  
f) ISO 14229:2013 ’Road vehicles – Unified diagnostic ser ­
vices (UDS)’ med begränsningen att endast 6.5.3.1 a får 
användas för datakommunikation.  
Standarderna i leden e och f får användas som alternativ till 
standarden i led a tidigast den 1 januari 2019.  
6.5.3.3 Provutrustning och de diagnosverktyg som behövs för att 
kommunicera med OBD-systemen ska uppfylla eller överträffa 
de funktionella specifikationer som ges i den standard som 
anges i punkt 6.5.3.2 b i detta tillägg.  
6.5.3.4 Grundläggande diagnosuppgifter (som specificeras i punkt 
6.5.1) och dubbelriktad kontrollinformation ska tillhandahållas 
med användande av det format och de enheter som beskrivs i 
den standard som anges i punkt 6.5.3.2 a i detta tillägg, samt 
vara tillgängliga med hjälp av ett diagnosverktyg som upp ­
fyller kraven i den standard som anges i punkt 6.5.3.2 b i 
detta tillägg.  
Fordonstillverkaren ska förse ett nationellt standardiserings ­
organ med uppgifter om alla utsläppsrelaterade diagnosupp ­
gifter, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnos ­
övervaknings-ID eller provnings-ID som inte specificeras i 
den standard som anges i punkt 6.5.3.2 a i denna förordning 
men som är relevanta för denna förordning.  
6.5.3.5 När ett fel registreras ska tillverkaren identifiera felet med 
användande av en lämplig ISO/SAE-kontrollerad felkod som 
specificeras i en av de standarder som anges i punkt 6.5.3.2 d 
i detta tillägg, som rör ’utsläppsrelaterade felkoder i diagnos ­
systemet’. Om en sådan identifiering inte är möjlig, får till ­
verkaren använda diagnostiska felkoder som kontrolleras av 
tillverkaren enligt samma standard. Felkoderna ska vara fullt 
tillgängliga med den standardiserade diagnosutrustning som 
uppfyller bestämmelserna i punkt 6.5.3.2 i detta tillägg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 280  
Fordonstillverkaren ska förse ett nationellt standardiserings ­
organ med uppgifter om alla utsläppsrelaterade diagnosupp ­
gifter, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnos ­
övervaknings-ID eller provnings-ID som inte specificeras i 
de standarder som anges i punkt 6.5.3.2 a i detta tillägg 
men som är relevanta för denna förordning.  
6.5.3.6 Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosprovaren 
ska vara standardiserat och ska uppfylla samtliga krav i den 
standard som anges i punkt 6.5.3.2 c i detta tillägg. Dess 
placering ska underställas myndigheten för godkännande och 
vara sådan att det är lättåtkomligt för kvalificerad personal 
men skyddat från påverkan av okvalificerad personal.  
6.5.3.7 Tillverkaren ska också, eventuellt mot betalning, göra den 
tekniska information som krävs för reparation eller underhåll 
av motorfordonen tillgänglig, såvida inte denna information 
omfattas av immaterialrättsskydd eller utgör väsentlig och 
hemlig sakkunskap som identifierats på lämpligt sätt; i sådana 
fall får rätten att vägra lämna ut nödvändiga tekniska uppgifter 
inte missbrukas.  
Berättigad till sådan information är varje person som ägnar sig 
åt kommersiell service eller reparation, räddningsverksamhet 
vid trafikolyckor, kontroll eller provning av fordon eller åt 
tillverkning och försäljning av ersättnings- eller reservdelar, 
diagnosinstrument och provningsutrustning.”  
2.6 Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 som punkt 6.1.1:  
”6.1.1 Typ I-provningen behöver inte utföras för att påvisa ett elfel 
(kortslutning/öppen krets). Tillverkaren får visa dessa feltill ­
stånd under körförhållanden i vilka komponenten används 
och övervakningsvillkoren har uppstått. Dessa förhållanden 
ska anges i typgodkännandedokumentationen.”  
2.7 Punkt 6.2.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”På tillverkarens begäran får alternativa och/eller ytterligare förkonditio ­
neringsmetoder användas.”  
2.8 Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 som punkt 6.2.3:  
”6.2.3 Användning av ytterligare förkonditioneringscykler eller alter ­
nativa förkonditioneringsmetoder ska dokumenteras i typgod ­
kännandedokumentationen.”  
2.9 Punkt 6.3.1.5 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”Elektrisk urkoppling av den elektroniska regleringsanordningen för 
avdunstningsrening (om sådan utrustning finns och den är inkopplad 
för vald bränsletyp).”  
2.10 Punkt 6.4.1.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 281  
”Felindikatorn ska aktiveras senast innan denna provning avslutas under 
något av de förhållanden som anges i punkterna 6.4.1.2–6.4.1.5. Fel ­
indikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Den tekniska tjäns ­
ten får ersätta dessa förhållanden med andra i enlighet med punkt 
6.4.1.6.”  
2.11 Punkt 6.4.2.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”Felindikatorn ska aktiveras senast innan denna provning avslutas under 
något av de förhållanden som anges i punkterna 6.4.2.2–6.4.2.5. Fel ­
indikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Den tekniska tjäns ­
ten får ersätta dessa förhållanden med andra i enlighet med punkt 
6.4.2.5.”  
3. PRESTANDA UNDER DRIFT  
3.1 Allmänna krav  
De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i till ­
lägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag och 
kompletterande krav som anges i följande avsnitt.  
3.1.1 Kraven i punkt 7.1.5 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 ska förstås enligt följande:  
För nya typgodkännanden och nya fordon ska övervakaren enligt punkt 
2.9 i denna bilaga ha ett IUPR större än eller lika med 0,1 fram till tre 
år efter de datum som anges i artikel 10.4 respektive 10.5 i förordning 
(EG) nr 715/2007.  
3.1.2 Kraven i punkt 7.1.7 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 ska förstås enligt följande:  
Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten och, på begäran, för 
kommissionen visa att dessa statistiska villkor är uppfyllda för alla 
övervakare som enligt punkt 7.6 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska rapporteras av OBD-systemet, senast 18 månader 
efter det att den första fordonstypen med IUPR i en OBD-familj släppts 
ut på marknaden, och därefter var artonde månad. För detta ändamål 
ska det förfarande som beskrivs i bilaga II tillämpas för OBD-familjer 
med mer än 1000 registreringar i unionen, och för vilka stickprov ska 
tas under provtagningsperioden, utan att det påverkar bestämmelserna i 
punkt 7.1.9 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83.  
Utöver kraven i bilaga II och oavsett resultatet av den överensstämmel ­
sekontroll som beskrivs i avsnitt 2 i bilaga II, ska den myndighet som 
beviljar godkännandet kontrollera överensstämmelsen hos fordon i drift 
för IUPR som beskrivs i tillägg 1 till bilaga II för ett lämpligt antal 
slumpvis utvalda fall. Med  för ett lämpligt antal slumpvis utvalda fall  
avses att denna åtgärd ska avskräcka från bristande överensstämmelse 
med kraven i avsnitt 3 i denna bilaga och från att manipulerade, falska 
eller missvisande uppgifter läggs fram vid överensstämmelsekontrollen. 
Om inga särskilda omständigheter som kan styrkas av typgodkännan ­
demyndigheterna föreligger, ska slumpvisa kontroller av fordon i drift 
på 5 % av de typgodkända OBD-familjerna anses vara tillräckligt för att 
kunna fastställa om kravet uppfylls. För detta ändamål får typgodkän ­
nandemyndigheterna enas med tillverkaren om att minska dubbelprov ­
ning av en given OBD-familj, så länge detta inte inverkar negativt på 
den avskräckande effekten hos typgodkännandemyndighetens egna kon ­
troller av fordon i drift för bristande överensstämmelse med kraven i 
avsnitt 3 i denna bilaga. Uppgifter som samlats in av medlemsstaterna 
under tillsynsprogram får användas för kontroll av överensstämmelsen  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 282  
hos fordon i drift. På begäran ska typgodkännandemyndigheterna till 
kommissionen och andra typgodkännandemyndigheter tillhandahålla 
uppgifter om genomförda fasta och slumpvisa överensstämmelsekont ­
roller, inklusive uppgifter om vilken metod som använts för att fastställa 
vilka fall som ska underkastas slumpvisa överensstämmelsekontroller av 
fordon i drift.  
3.1.3 Bristande överensstämmelse med kraven i punkt 7.1.6 i tillägg 1 till 
bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som konstaterats vid kontroller 
enligt punkt 3.1.2 i detta tillägg eller punkt 7.1.9 i tillägg 1 till bilaga 
11 till Uneces föreskrifter nr 83, ska betraktas som en överträdelse och 
omfattas av de sanktioner som anges i artikel 13 i förordning (EG) 
nr 715/2007. Denna hänvisning begränsar inte tillämpningen av sådana 
sanktioner på andra överträdelser av andra bestämmelser i förordning 
(EG) nr 715/2007 eller i den här förordningen, som inte uttryckligen 
hänvisar till artikel 13 i förordning (EG) nr 715/2007.  
3.1.4 Punkt 7.6.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”7.6.1 OBD-systemet ska, i enlighet med specifikationerna i den stan ­
dard som anges i punkt 6.5.3.2 a i detta tillägg, rapportera 
tändningscykelräknaren och den allmänna nämnaren samt se ­
parata täljare och nämnare för följande övervakare, om de 
enligt denna bilaga ska finnas på fordonet:  
a) Katalysatorer (varje uppsättning ska rapporteras separat).  
b) Syre/avgasgivare, inkl. sekundära syregivare  
(varje givare ska rapporteras separat).  
c) Avdunstningssystem.  
d) System för avgasåterföring (EGR-system).  
e) System för variabel ventilinställning (VVT-system).  
f) Sekundära luftsystem.  
g) Partikelfilter.  
h) System för NOx-efterbehandling (t.ex. NOx-absorbator eller 
NOx-reagens/katalysatorsystem).  
i) Reglersystem för övertryck.”  
Punkt 7.6.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
ersättas med följande:  
”7.6.2 För enskilda komponenter eller system som har flera över ­
vakare och som enligt denna punkt ska rapporteras (t.ex. kan 
syregivaruppsättning 1 ha flera övervakare för givarsvar eller 
andra givaregenskaper), ska OBD-systemet separat registrera 
täljare och nämnare för var och en av de enskilda övervakarna 
och rapportera endast den täljare och nämnare för den enskilda  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 283  
övervakare som har den minsta numeriska kvoten. Om två eller 
flera enskilda övervakare har identiska kvoter ska motsvarande 
täljare och nämnare för den övervakare som har störst nämnare 
rapporteras för den komponenten.”  
Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 som punkt 7.6.2.1:  
”7.6.2.1. Täljare och nämnare för enskilda övervakare av komponenter 
eller system som övervakar kontinuerligt för fel med kortslut ­
ning eller öppen krets ska undantas från rapportering.  
Med kontinuerligt  avses i detta sammanhang att övervak ­
ningen alltid är aktiverad och att provtagning av den signal 
som används för övervakning sker minst två gånger per se ­
kund och att ett resultat om huruvida ett fel föreligger eller 
inte måste föreligga inom 15 s.  
Om i kontrollsyfte provtagning av en insignalskomponent sker 
mer sällan, får i stället komponentens signal utvärderas varje 
gång provtagning utförs.  
Det är inte nödvändigt att aktivera en utsignalskomponent 
eller system enbart i syfte att övervaka den komponenten eller 
systemet.”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 284  
Tillägg 2  
FORDONSFAMILJENS VÄSENTLIGA EGENSKAPER  
Fordonsfamiljens väsentliga egenskaper ska vara de som anges i tillägg 2 till 
bilaga 11 till Uneceföreskrifter nr 83.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 285  
BILAGA XII  
FASTSTÄLLANDE AV KOLDIOXIDUTSLÄPP, BRÄNSLEFÖRBRU- 
KNING, ELFÖRBRUKNING OCH ELEKTRISK RÄCKVIDD  
1. TYPGODKÄNNANDE AV FORDON UTRUSTADE MED MILJÖINNO ­
VATIONER  
1.1 Enligt artikel 11.1 i förordning (EU) nr 725/2011 för fordon av kategori M1 
och artikel 11.1 i förordning (EU) nr 427/2014 för fordon av kategori N1, 
ska en tillverkare, som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga 
specifika koldioxidutsläpp med hjälp av koldioxidminskningar från en eller 
flera miljöinnovationer monterade i ett fordon, till en godkännandemyndig ­
het lämna in en ansökan om EG-typgodkännandeintyg för det fordon som är 
utrustat med miljöinnovationen.  
1.2 I enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 725/2011 för fordon av 
kategori M1 eller artikel 10 i förordning (EU) nr 427/20104 för fordon av 
kategori N1 ska för typgodkännande minskningen av koldioxidutsläpp från 
fordonet som är utrustat med en miljöinnovation fastställas genom det för ­
farande och med den provningsmetod som anges i kommissionens beslut om 
godkännande av miljöinnovationen.  
1.3 Utförandet av de nödvändiga provningarna för att fastställa minskningar av 
koldioxidutsläpp som ett resultat av miljöinnovationer ska inte anses påvisa 
miljöinnovationernas överensstämmelse med de tekniska föreskrifterna i di ­
rektiv 2007/46/EG, om tillämpliga.  
1.4 Om den innovativa tekniken inte uppfyller tröskelvärdet på 1 g CO  2 /km 
enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 725/2011 ska typgodkännandeintyget 
utfärdas utan hänvisning till den miljöinnovationskod eller den koldiox ­
idminskning som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken.  
2. FASTSTÄLLANDE AV KOLDIOXIDUTSLÄPP OCH BRÄNSLEFÖR ­
BRUKNING HOS FORDON AV KATEGORI N1 SOM TILLHANDA ­
HÅLLITS FÖR ETAPPVIS TYPGODKÄNNANDE  
2.1 För fastställande av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning hos ett fordon 
som tillhandahållits för etappvis typgodkännande enligt definitionen i arti ­
kel 3.7 i direktiv 2007/46/EG ska metoderna i bilaga XXI tillämpas. Sär ­
skilda bestämmelser för etappvis typgodkännande fastställs i punkterna 
2.2–2.7 i denna bilaga.  
2.2 Vägmotstånd ska fastställas med vägmotståndsmatrisfamiljen med hjälp av 
de parametrar för ett representativt etappvis färdigbyggt fordon som fast ­
ställs i punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4 till bilaga XXI.  
2.3 Beräkningen av vägmotstånd och rullmotstånd ska baseras på ett represen ­
tativt fordon av vägmotståndsmatrisfamiljen enligt punkt 5.1 i underbilaga 4 
till bilaga XXI.  
▼M2 
2.4 Tillverkaren av grundfordonet ska prova ett fordon som är representativt för 
ett etappvist färdigbyggt fordon för att bestämma vägmotstånd. Tillverkaren 
av grundfordonet ska beräkna vägmotståndskoefficienterna för fordon H  M 
och L  M i en vägmotståndsmatrisfamilj i enlighet med punkt 5 i underbilaga 
4 till bilaga XXI och koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning för båda  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 286  
fordonen. Tillverkaren av grundfordonet ska tillhandahålla ett beräknings ­
verktyg för fastställande, på grundval av parametrarna för färdigbyggda 
fordon, av slutliga värden för bränsleförbrukning och koldioxid i enlighet 
med underbilaga 7 till bilaga XXI.  
▼B 
2.5 De slutliga värdena för bränsleförbrukning och koldioxid ska beräknas av 
tillverkaren av den sista etappen på grundval av parametrarna för det etapp ­
vis färdigbyggda fordonet enligt punkt 3.2.4 i underbilaga 7 till bilaga XXI.  
2.6 Tillverkaren av det etappvis färdigbyggda fordonet ska i intyget om över ­
ensstämmelse inkludera uppgifter för de etappvis färdigbyggda fordonen och 
lägga till uppgifter om grundfordonen i enlighet med bilaga IX till direktiv 
2007/46/EG.  
2.7 När det gäller fordon som tillhandahållits för enskilt godkännande ska inty ­
get om enskilt godkännande innehålla följande information:  
a) De koldioxidutsläpp som uppmätts enligt den metod som anges i punk ­
terna 2.1–2.6.  
b) Det etappvis färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick.  
c) Identifikationsnumret för grundfordonets typ, variant och version.  
d) Typgodkännandenumret för grundfordonet, inklusive utökningsnummer.  
e) Namn på och adress till tillverkaren av grundfordonet.  
f) Grundfordonets vikt i körklart skick.  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 287  
BILAGA XIII  
EG-TYPGODKÄNNANDE AV ERSÄTTANDE UTSLÄPPSBEGRÄN- 
SANDE ANORDNINGAR SOM SEPARAT TEKNISK ENHET  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga finns kompletterande krav för typgodkännande av ut ­
släppsbegränsande anordningar som separata tekniska enheter.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 Märkning  
Originalersättningsanordningar ska vara märkta med minst information 
om följande:  
a) Fordonstillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar originalersättnings ­
anordningen i enlighet med vad som nämns i punkt 2.3.  
2.2 Dokumentation  
Varje originalersättningsanordning ska åtföljas av information om föl ­
jande:  
a) Fordonstillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar originalersättnings ­
anordningen i enlighet med vad som nämns i punkt 2.3.  
c) Fordon för vilka originalersättningsanordningen tillhör en typ som 
omfattas av punkt 2.3 i addendumet till tillägg 4 till bilaga I, i 
förekommande fall, med en märkning som visar om originalersätt ­
ningsanordningen är lämpad att monteras på fordon som är utrustat 
med OBD-system.  
d) Monteringsanvisningar, om så erfordras.  
Denna information ska finnas tillgänglig i produktkatalogen som dis ­
tribueras till försäljningsställena av fordonstillverkaren.  
2.3 Fordonstillverkaren ska till ansvarig teknisk tjänst och/eller godkän ­
nandemyndighet i elektronisk form överlämna sådan information som 
behövs för att skapa en koppling mellan delarnas nummer och typ ­
godkännandedokumentationen.  
Denna information ska omfatta följande:  
a) Fordonets fabrikat och typ.  
b) Originalersättningsanordningens fabrikat och typ.  
c) Originalersättningsanordningens artikelnummer.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 288  
d) Typgodkännandenummer för berörd fordonstyp.  
3. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING FÖR SEPARAT TEKNISK 
ENHET  
3.1 På varje ersättande utsläppsbegränsande anordning som överensstäm ­
mer med den typ som godkänts enligt denna förordning som en 
separat teknisk enhet ska det finnas ett EG-typgodkännandemärke.  
3.2 Detta märke ska bestå av en rektangel som omger den gemena bok ­
staven e följd av det särskiljande numret för det land som beviljat EG- 
typgodkännandet i enlighet med det numreringssystem som anges i 
bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
EG-typgodkännandemärket ska också i närheten av rektangeln inne ­
hålla det grundläggande typgodkännandenummer som anges i avsnitt 
4 av typgodkännandenumret enligt bilaga VII till direktiv 
2007/46/EG, föregånget av de två siffror som betecknar löpnumret 
på den senaste större tekniska ändringen av förordning (EG) nr 
715/2007 eller den här förordningen den dag då EG-typgodkännande 
för separat teknisk enhet beviljades. För denna förordning är löpnum ­
ret 00.  
3.3 EG-typgodkännandemärket ska anbringas på den ersättande utsläpps ­
begränsande anordningen så att det är tydligt läsbart och outplånligt. 
Det ska i möjligaste mån vara synligt när den ersättande utsläpps ­
begränsande anordningen är monterad på fordonet.  
3.4 I tillägg 3 till denna bilaga finns ett exempel på EG-typgodkännan ­
demärkets utformning.  
4. TEKNISKA KRAV  
4.1 Kraven på typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anord ­
ningar ska vara de som anges i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 
med de undantag som anges i avsnitten 4.1.1–4.1.5.  
4.1.1 Hänvisningen till ”provningscykel” i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 
103 ska betraktas som samma typ I/1-provning och typ I/1-provnings ­
cykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.1.2 Termen ”katalysator” som används i avsnitt 5 av Uneces föreskrifter 
nr 103 ska förstås som ”utsläppsbegränsande anordning”.  
4.1.3 De reglerade föroreningar som det hänvisas till i avsnitt 5.2.3 i Une ­
ces föreskrifter nr 103 ska ersättas med föroreningarna i tabell 2 i 
bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 för ersättande utsläpps ­
begränsande anordningar som är avsedda att monteras på fordon 
som typgodkänts enligt förordning (EG) nr 715/2007.  
4.1.4 För ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att 
monteras på fordon som typgodkänts enligt förordning (EG) 
nr 715/2007 ska med hållbarhetskrav och därtill hörande försämrings ­
faktorer enligt avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 menas de som 
anges i bilaga VII till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 289  
4.1.5 Hänvisningen till tillägg 1 till meddelandet om typgodkännande i 
avsnitt 5.5.3 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som en hänvis ­
ning till addendumet till EG-typgodkännandeintyget om fordonets 
OBD-information i tillägg 5 till bilaga I.  
4.2 För fordon med gnisttändningsmotorer ska, om utsläppen av NMHC 
som uppmätts under demonstrationsprovning av en ny originalkata ­
lysator enligt punkt 5.2.1 i Uneces föreskrifter nr 103 är högre än de 
värden som uppmätts under typgodkännandet av fordon, differensen 
adderas till OBD-gränsvärdena. OBD-gränsvärdena anges i punkt 2.3 i 
bilaga XI till denna förordning.  
4.3 De reviderade OBD-gränsvärdena ska tillämpas under provningarna 
av OBD-kompatibilitet enligt punkterna 5.5–5.5.5 i Uneces föreskrif ­
ter nr 103. I synnerhet när sådant överskridande som är tillåtet enligt 
punkt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 till ­
lämpas.  
4.4 Krav på ersättningssystem med periodisk regenerering  
4.4.1  Krav beträffande utsläpp  
4.4.1.1 Fordon enligt artikel 11.3 som är försedda med ett ersättningssystem 
med periodisk regenerering av den typ som ansökan om godkännande 
avser ska provas på det sätt som anges i punkt 3 i bilaga 13 till 
Uneces föreskrifter nr 83 för att jämföra dess prestanda med samma 
fordon försedda med ett originalsystem med periodisk regenerering.  
4.4.1.2 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 
3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 och ”provningscykel” i 
avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ 
I/1-provning och typ I/1-provningscykel som använts för det ur ­
sprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.2  Fastställande av en utgångspunkt för jämförelsen  
4.4.2.1 Fordonet ska förses med ett nytt originalsystem med periodisk regene ­
rering. Systemets utsläppsprestanda ska fastställas enligt provningsför ­
farandet i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.4.2.1.1 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 
3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 och ”provningscykel” i 
avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ 
I/1-provning och typ I/1-provningscykel som använts för det ur ­
sprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.2.2 När sökanden ansöker om godkännande av ersättningskomponenten 
ska godkännandemyndigheten för varje provat fordon på ett icke-dis ­
kriminerande sätt tillhandahålla den information som avses i punk ­
terna 3.2.12.2.1.11.1 och 3.2.12.2.6.4.1 i informationshandlingen i till ­
lägg 3 till bilaga I till denna förordning.  
4.4.3  Avgasprovning med ett ersättningssystem med periodisk regenerering  
4.4.3.1 Provfordonets originalsystem med periodisk regenerering ska ersättas 
med ersättningssystemet. Systemets utsläppsprestanda ska fastställas 
enligt provningsförfarandet i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrif ­
ter nr 83.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 290  
4.4.3.1.1 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 
3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 och ”provningscykel” i 
avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ 
I/1-provning och typ I/1-provningscykel som använts för det ur ­
sprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.3.2 För bestämningen av ersättningssystemets D-faktor får vilken som 
helst av de provbänksmetoder som avses i punkt 3 i bilaga 13 till 
Uneces föreskrifter nr 83 användas.  
4.4.4  Andra krav  
Kraven i punkterna 5.2.3, 5.3, 5.4 och 5.5 i Uneces föreskrifter nr 103 
ska tillämpas på ersättningssystem med periodisk regenerering. I dessa 
punkter ska termen ”katalysator” förstås som ”system med periodisk 
regenerering”. Dessutom ska de undantag från de punkterna som 
anges i avsnitt 4.1 i denna bilaga också tillämpas på system med 
periodisk regenerering.  
5. DOKUMENTATION  
5.1 Varje ersättande utsläppsbegränsande anordning ska tydligt och out ­
plånligt märkas med tillverkarens namn eller varumärke och åtföljas 
av följande upplysningar:  
a) De fordon (med tillverkningsår) som den ersättande utsläpps ­
begränsande anordningen är godkänd för och, i förekommande fall, 
en märkning som visar om anordningen är lämplig att monteras på 
fordon som är utrustade med OBD-system.  
b) Monteringsanvisningar, där så erfordras.  
Denna information ska finnas tillgänglig i produktkatalogen som dis ­
tribueras till försäljningsställena av fordonstillverkaren.  
6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE  
6.1 Åtgärder ska vidtas för att garantera produktionsöverensstämmelse 
enligt de bestämmelser som fastställs i artikel 12 i direktiv 
2007/46/EG.  
6.2 Särskilda bestämmelser  
6.2.1 De kontroller som nämns i punkt 2.2 i bilaga X till direktiv 
2007/46/EG ska inkludera överensstämmelse med de egenskaper 
som definieras i artikel 2.8 i denna förordning.  
6.2.2 Vid tillämpningen av artikel 12.2 i direktiv 2007/46/EG får prov ­
ningar enligt avsnitt 4.4.1 i denna bilaga och avsnitt 5.2 i Uneces 
föreskrifter nr 103 (krav på utsläpp) utföras. I så fall får innehavaren 
av godkännandet begära att som ett alternativ få använda den ersät ­
tande utsläppsbegränsande anordning som användes under typgodkän ­
nandeprovningarna (eller ett annat exemplar som bevisligen överens ­
stämmer med den godkända typen) som utgångspunkt för jämförelsen 
i stället för den utsläppsbegränsande anordning som ingick i original ­
utrustningen. De utsläppsvärden som mäts upp på det exemplar som 
kontrolleras får då i genomsnitt inte överstiga mätvärdena för det 
exemplar som används som referens med mer än 15 %.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 291  
Tillägg 1  
MALL  
Informationsdokument nr …  
om EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning  
Följande upplysningar ska, där så är tillämpligt, lämnas i tre exemplar med 
innehållsförteckning. Ritningar som bifogas måste vara i en lämplig skala och 
vara tillräckligt detaljerade och i A4-format eller vikas till det formatet. Eventu ­
ella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.  
Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektro ­
niska kontroller, ska information om deras prestanda tillhandahållas.  
0. ALLMÄNT  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.2.1 Eventuella handelsbeteckningar …  
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
Namn och adress till tillverkarens behöriga ombud, om sådan finns …  
0.7 För komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgod ­
kännandemärket och fastsättningsmetod …  
0.8 Adresser till monteringsanläggningar …  
1. BESKRIVNING AV ANORDNINGEN  
1.1 Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens fabrikat och typ …  
1.2 Ritningar av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, särskilt 
med angivande av de egenskaper som anges i artikel 2.8 i denna för ­
ordning …  
1.3 Beskrivning av fordonstyper som den ersättande utsläppsbegränsande an ­
ordningen är avsedd för …  
1.3.1 Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp …  
1.3.2 Är den ersättande utsläppsbegränsande anordningen avsedd att vara kom ­
patibel med OBD-kraven: ja/nej (  1 ) 
1.4 Beskrivning och ritningar som visar den ersättande utsläppsbegränsande 
anordningens placering i förhållande till motorns avgasgrenrör …  ▼B 
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 292  
Tillägg 2  
MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
(Maximiformat: A4 (210 mm × 297 mm))  
EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
Myndighetens stämpel  
Meddelande om  
— EG-typgodkännande (  1 ), …,  
— utökning av EG-typgodkännande (  2 ), …,  
— avslag på ansökan om EG-typgodkännande (  3 ), …,  
— återkallat EG-typgodkännande (  4 ), …,  
av en typ av komponent/separat teknisk enhet (  5 ) 
enligt förordning (EG) nr 715/2007, genomförd genom förordning (EU) 
2017/1151.  
Förordning (EG) nr 715/2007 eller förordning (EU) 2017/1151 senast ändrad 
genom …  
EG-typgodkännandenummer …  
Skäl till utökningen …  
AVSNITT I  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.3 Identifiering av typ, om sådan finns märkt på komponenten/den separata 
tekniska enheten (  6 ) … 
0.3.1 Märkningens placering …  
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
0.7 För komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgod ­
kännandemärket och fastsättningsmetod …  
0.8 Namn på och adresser till monteringsanläggningar …  
0.9 Namn på och adress till tillverkarens ombud (om sådan finns) …  ▼B 
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 2 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 3 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 4 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 5 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 6 ) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskriv ­
ningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas 
av denna mall för den tekniska dokumentationen, ska dessa tecken ersättas av symbolen 
”?” (t.ex. ABC??123??).
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 293  
AVSNITT II  
1. Kompletterande information  
1.1 Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens fabrikat och typ …  
1.2 Fordonstyper för vilka denna typ av utsläppsbegränsande anordning är 
godkänd som ersättningsdel …  
1.3 Typer av fordon som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen har 
provats på …  
1.3.1 Har den ersättande utsläppsbegränsande anordningen visats vara kompati ­
bel med OBD-kraven (Ja/Nej) (  1 ) … 
2. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna …  
3. Provningsrapportens datum …  
4. Provningsrapportens nummer …  
5. Anmärkningar …  
6. Ort …  
7. Datum …  
8. Underskrift …  
Bilagor  Informationspaket.  ▼B 
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 294  
Tillägg 3  
Exempel på EG-typgodkännandemärken  
(se punkt 3.2 i denna bilaga)
  
Godkännandemärket ovan fäst på en komponent i en ersättande utsläppsbegrän ­
sande anordning visar att typen i fråga har godkänts i Frankrike (e2) enligt denna 
förordning. Godkännandenumrets första två siffror (00) visar att delen godkänts 
enligt denna förordning. De följande fyra siffrorna (1234) är det basgodkännan ­
denummer som tilldelats den ersättande utsläppsbegränsande anordningen i fråga 
av godkännandemyndigheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 295  
BILAGA XIV  
Tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll 
av fordonet  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges tekniska krav för tillgång till OBD-information och 
reparations- och underhållsinformation om fordon.  
2. KRAV  
2.1 Den information om OBD och reparation och underhåll av fordonet som 
finns på webbplatser ska följa de tekniska specifikationerna i OASIS Do ­
cument SC2-D5, "Format of Automotive Repair Information", version 1.0, 
av den 28 maj 2003 (  1 ) och avsnitten 3.2, 3.5 (exkl. 3.5.2), 3.6, 3.7 och 3.8 i 
OASIS Document SC1-D2, "Autorepair Requirements Specification", ver ­
sion 6.1, av den 10 januari 2003 (  2 ), och bara använda öppna text- och 
grafikformat eller format som kan visas och skrivas ut enbart med hjälp 
av standardprogram som är fritt tillgängliga, lätta att installera och kan köras 
under vedertagna operativsystem. Där så är möjligt ska nyckelorden i me ­
tadata följa ISO 15031-2. Informationen ska alltid vara tillgänglig, utom när 
underhållsarbete måste utföras av webbplatsen. De som vill ha rätt att ko ­
piera eller återpublicera informationen bör förhandla direkt med den berörda 
tillverkaren. Information för utbildningsmaterial ska också hållas tillgängligt, 
men får presenteras på annat sätt än på en webbplats.  
Information om alla delar av fordonet – såsom det identifieras genom for ­
donets identifikationsnummer (VIN) och eventuella ytterligare kriterier, t.ex. 
hjulbas, motorstyrka, utförande eller tillbehör – som monterats av tillverka ­
ren och som kan ersättas av reservdelar som tillverkaren tillhandahåller sina 
auktoriserade återförsäljare och verkstäder eller tredje part genom en hänvis ­
ning till originaldelarnas nummer, ska finnas tillgänglig i en databas som 
ska vara lättåtkomlig för oberoende aktörer.  
Denna databas ska innehålla fordonets identifikationsnummer, originaldelar ­
nas nummer, originaldelarnas namn, giltighetsuppgifter (datum för giltighe ­
tens början och slut), monteringsuppgifter och, i tillämpliga fall, strukture ­
genskaper.  
Informationen i databasen ska uppdateras regelbundet. Uppdateringarna ska 
bl.a. omfatta alla modifikationer av enskilda fordon efter tillverkningen, om 
sådana uppgifter finns tillgängliga för de auktoriserade återförsäljarna.  
2.2 Tillgång till fordonets säkerhetsanordningar som auktoriserade återförsäljare 
och reparatörer använder ska tillhandahållas oberoende aktörer med skyddad 
säkerhetsteknik i enlighet med följande krav:  
i) Uppgifter ska utbytas på ett sätt som garanterar sekretess, integritet och 
skydd mot återangivelse.  
ii) Standarden https//ssl-tls (RFC4346) ska tillämpas.  ▼B 
( 1 ) På följande webbplats: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/ 
Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) På följande webbplats: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/ 
pdf00005.pdf
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 296  
iii) Säkerhetscertifikat enligt ISO 20828 ska användas för ömsesidig auten ­
tisering av oberoende aktörer och tillverkare.  
iv) Den oberoende aktörens privata kod ska skyddas av säker hårdvara.  
Forumet för tillgång till fordonsinformation som inrättas i artikel 13.9 kom ­
mer att fastställa parametrarna för att uppfylla dessa krav utifrån den senaste 
tekniska utvecklingen.  
De oberoende aktörerna ska godkännas och få auktorisation för detta syfte 
på grundval av handlingar som visar att de bedriver seriös verksamhet och 
inte har dömts för brott av betydelse i sammanhanget.  
2.3 Omprogrammering av styrenheter ska ske i enlighet med antingen ISO 
22900 eller SAE J2534, oavsett datumet för typgodkännandet. För att vali ­
dera kompatibiliteten mellan en tillverkarspecifik applikation och gränssnit ­
tet för fordonskommunikation som överensstämmer med ISO 22900 eller 
SAE J2534, ska tillverkaren erbjuda antingen validering av gränssnitt som 
utvecklats oberoende, eller uppgifter och utlåning av särskild hårdvara som 
krävs för att en tillverkare av gränssnittet själv ska kunna göra en sådan 
validering. Villkoren i artikel 7.1 i förordning (EG) nr 715/2007 gäller för 
avgifter för sådan validering eller uppgifter och hårdvara.  
2.4 Alla utsläppsrelaterade felkoder ska överensstämma med tillägg 1 till 
bilaga XI.  
2.5 För tillgång till annan information om OBD och reparation och underhåll av 
fordonet än sådan som rör säkra delar av fordonet, får registreringskraven 
för en oberoende aktörs användning av tillverkarens webbplats endast om ­
fatta sådana uppgifter som krävs för att bekräfta hur betalning för infor ­
mationen ska ske. För information om tillgång till säkra delar av fordonet 
ska den oberoende aktören uppvisa ett certifikat som överensstämmer med 
ISO 20828 för att identifiera sig själv och sin organisation, och tillverkaren 
ska svara med sitt eget certifikat i överensstämmelse med ISO 20828 för att 
bekräfta för den oberoende aktören att denne kommunicerar med den aktu ­
ella tillverkarens legitima webbplats. Bägge parter ska föra en logg över alla 
sådana transaktioner med angivande av fordon och ändringar av dem enligt 
denna bestämmelse.  
2.6 Om informationen om OBD och reparation och underhåll av fordonet på en 
tillverkares webbplats inte innehåller särskild relevant information som möj ­
liggör korrekt konstruktion och tillverkning av eftermonterade system för 
alternativa bränslen, ska varje berörd tillverkare av eftermonterade system 
för alternativa bränslen kunna få tillgång till information enligt punkterna 0, 
2, och 3 i tillägg 3 till bilaga I genom att direkt vända sig till tillverkaren 
med en begäran om det. Kontaktuppgifter för det syftet ska anges tydligt på 
tillverkarens webbplats och informationen ska lämnas inom 30 dagar. Sådan 
information måste bara lämnas för eftermonterade system för alternativa 
bränslen som omfattas av Uneces föreskrifter nr 115 (  1 ) eller för eftermon ­
terade komponenter för alternativa bränslen som ingår i system som omfat ­
tas av Uneces föreskrifter nr 115, och måste endast lämnas som svar på en 
begäran där det tydligt anges exakta specifikationer för den fordonsmodell  ▼B 
( 1 ) EUT L 323, 7.11.2014, s. 91.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 297  
som informationen krävs för och där det uttryckligen anges att informatio ­
nen krävs för utveckling av eftermonterade system eller komponenter för 
alternativa bränslen som omfattas av Uneces föreskrifter nr 115.  
2.7 Tillverkarna ska på sina webbplatser för reparationsinformation ange typ ­
godkännandenummer per modell.  
2.8 Tillverkarna ska fastställa rimliga och proportionerliga avgifter för tillgång 
per timme, per dag, per månad, per år och per transaktion till sina webbsidor 
med information om reparation och underhåll.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 298  
Tillägg 1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 299
  
▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 300  
BILAGA XV  
Ej tilldelad  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 301  
BILAGA XVI  
KRAV FÖR FORDON SOM ANVÄNDER REAGENS I SYSTEMET FÖR 
EFTERBEHANDLING AV AVGASER  
1. INLEDNING  
I denna bilaga beskrivs kraven för fordon som använder reagens i systemet för 
efterbehandling av avgaser för att minska utsläppen.  
Kraven ska vara de som fastställs i tillägg 6 till Uneces föreskrifter nr 83, med 
följande undantag.  
Hänvisningen till bilaga 1 i punkt 4.1 i tillägg 6 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
betraktas som hänvisning till tillägg 3 till bilaga I till denna förordning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 302  
BILAGA XVII  
ÄNDRINGAR AV FÖRORDNING (EG) NR 692/2008  
1. Tillägg 3 till bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande 
sätt: 
a) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt: 
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE (k)  
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna  
3.1.1 Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandla ­
ren eller andra identifieringsmetoder)  ”  
b) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n)  kW, vid  min  –1 
(enligt uppgift från tillverkaren)”  
c) Punkt 3.2.2.2 blir följande nya punkt 3.2.2.1.1:  
”3.2.2.1.1 RON, blyfri:  ”  
d) Punkt 3.2.4.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.1 Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelar ­
pump osv.)  ”  
e) Punkt 3.2.4.2.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.3 Insprutningspump/matningspump”  
f) Punkt 3.2.4.2.4 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.4 Motorvarvtalsbegränsning”  
g) Punkt 3.2.4.2.9.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3 Beskrivning av systemet”  
h) Punkterna 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3.6 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funk ­
tionssätt  
3.2.4.2.9.3.7 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions ­
sätt 
3.2.4.2.9.3.8 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
” 
i) Punkt 3.2.4.3.4.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.3 Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  ” 
j) Punkterna 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.9 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions- 
sätt ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 303  
3.2.4.3.4.10 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions- 
sätt 
3.2.4.3.4.11 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  ”  
k) Punkt 3.2.4.3.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.5 Insprutare”  
l) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av nå ­
gon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
m) Punkterna 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 ska utgå.  
n) Punkterna 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 ska utgå och ersättas med följande:  
”3.2.12.2.2 Givare  
3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Fabrikat  
3.2.12.2.2.1.2 Placering  
3.2.12.2.2.1.3 Reglerområde  
3.2.12.2.2.1.4 Typ eller funktionssätt  
3.2.12.2.2.1.5 Delens identifikationsnummer  ”  
o) Punkterna 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.4.1 Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlat 
tryck osv.)  
3.2.12.2.4.2 Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. 
lågt tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej (  1 )” 
p) Punkterna 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast 
för bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Detaljerad beskrivning av anordningarna  
3.2.12.2.5.2 Ritning över systemet för begränsningar av avdunst ­
ningsutsläpp  
3.2.12.2.5.3 Ritning över kolbehållaren  
3.2.12.2.5.4 Massa torrt kol:  g  
3.2.12.2.5.5 Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om 
kapacitet och material (endast för bensin- och etanol ­
motorer)  
3.2.12.2.5.6 Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken 
och avgassystemet  ”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 304  
q) Punkterna 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 ska utgå.  
r) Punkterna 3.2.12.2.6.5 och 3.2.12.2.6.6 blir följande nya punkter:  
”3.2.12.2.6.4 Partikelfällans fabrikat  
3.2.12.2.6.5 Delens identifikationsnummer  ”  
s) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system  ”  
t) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 
3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående 
uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmeto ­
den eller regenereringssystemet  
3.2.12.2.10.2 Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande motor ­
cykler i provningsbänk, mellan två cykler där re ­
genereringsfaser inträffar under samma förhållanden 
som under provning av typ 1 (avståndet D i figur 
A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga 
XXI till förordning (EU) 2017/1151 eller figur 
A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83, en ­
ligt vad som är tillämpligt)  
3.2.12.2.10.2.1 Tillämplig cykel av typ 1 (Ange det tillämpliga för ­
farandet: bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces fö ­
reskrifter nr 83)  
3.2.12.2.10.3 Beskrivning av den metod som används för att fast ­
ställa antalet cykler mellan två cykler där regenere ­
ringsfaser inträffar  
3.2.12.2.10.4 Parametrar för att bestämma den belastningsnivå 
som krävs innan regenerering inträffar (temperatur, 
tryck osv.)  
3.2.12.2.10.5 Beskrivning av den metod som används för att be ­
lasta systemet under det provningsförfarande som 
beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 13 till Uneces föreskrif ­
ter nr 83  
3.2.12.2.11 Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart 
reagens (ange uppgifterna nedan för varje separat 
enhet): ja/nej  (1) 
3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs 
för katalysen …  
3.2.12.2.11.2 Normalintervall för reagensets temperatur under 
drift …  
3.2.12.2.11.3 Internationell standard …  
3.2.12.2.11.4 Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid ser ­
vice (om tillämpligt)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 305  
3.2.12.2.11.5 Reagensindikator (beskrivning och placering)  
3.2.12.2.11.6 Reagensbehållare  
3.2.12.2.11.6.1 Kapacitet …  
3.2.12.2.11.6.2 Värmesystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Beskrivning eller ritning  
3.2.12.2.11.7 Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Fabrikat …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ …  
3.2.12.2.11.8 Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering) …”  
u) Punkt 3.2.15.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.15.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 
661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
v) Punkt 3.2.16.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.16.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 
661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
w) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
x) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
y) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
z) Punkt 3.4.4 ska ersättas med följande:  
”3.4.4 Beskrivning av energilagringsanordningen: (uppladdningsbart 
energilagringssystem, kondensator, svänghjul/generator)”  
å) Punkt 3.4.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.4.5 Energi  (för uppladdningsbart energilagringssystem: 
spänning och kapacitet Ah i 2 h, för kondensator: J  )”  
ä) Punkt 3.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.5 Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)”  
ö) Punkt 3.5 ska ersättas med följande:  
”3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidutsläpp/ 
bränsleförbrukning/elförbrukning/elektrisk räckvidd och uppgifter 
om miljöinnovationer (om tillämpligt)(  o )” 
aa) Punkt 4.4 ska ersättas med följande:  
”4.4 Koppling”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 306  
bb) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling 
(förhållande mellan motorns 
varvtal och varvtalet på 
växellådans utgående axel)  Slutlig utväxling (förhållan ­
det mellan varvtalet på 
växellådans utgående axel 
och de drivande hjulens 
varvtal)  Totala utväxlingsförhållan ­
den 
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT”  
cc) Punkterna 6.6–6.6.3 ska ersättas med följande:  
”6.6 Däck och hjul  
6.6.1 Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1 Axlar  
6.6.1.1.1 Axel 1  
6.6.1.1.1.1 Däckdimensionsbeteckning  
6.6.1.1.2 Axel 2  
6.6.1.1.2.1 Däckdimensionsbeteckning  
etc. 
6.6.2 Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1 Axel 1  
6.6.2.2 Axel 2  
etc. 
6.6.3 Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer:  kPa”  
dd) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i 
bilaga II till direktiv 2007/46/EG  ”  
2. I tabell 1 i tillägg 6 till bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008 ska raderna 
ZD–ZL och ZX, ZY ändras på följande sätt: 
”ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 307  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass III, N2  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 klass III, N2  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass III, N2  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZX Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon  Batteri, 
helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon  Batteri, 
helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon 
som använder 
certifikat enligt 
punkt 2.1.1 i 
bilaga I  Gnist., 
Komp.  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 308  
BILAGA XVIII  
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM BILAGORNA I, II, III, VIII OCH 
IX TILL DIREKTIV 2007/46/EG  
Ändringar av bilaga I till direktiv 2007/46/EG  
1. Bilaga I till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
a) Punkt 2.6.1 ska ersättas med följande:  
”2.6.1 Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar, släp ­
vagnar med oledad dragstång eller släpkärror, vikten på kopp ­
lingen:  
a) lägsta och högsta värde för varje variant  
b) vikt för varje version (en matris ska tillhandahållas)  ”  
b) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt: 
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE (k)  
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna  
3.1.1 Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandla ­
ren eller andra identifieringsmetoder)  ”  
c) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n) ............. kW, vid .......... min  –1 
(enligt uppgift från tillverkaren)”  
d) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.2.1.1:  
”3.2.2.1.1 RON, blyfri:  ”  
e) Punkt 3.2.4.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.1 Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelar ­
pump osv.)  ”  
f) Punkt 3.2.4.2.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.3 Insprutningspump/matningspump”  
g) Punkt 3.2.4.2.4 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.4 Motorvarvtalsbegränsning”  
h) Punkt 3.2.4.2.9.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3 Beskrivning av systemet”  
i) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.4.2.9.3.1.1:  
”3.2.4.2.9.3.1.1 Styrenhetens programvaruversion  ”  
j) Punkterna 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 ska ersättas med följande:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 309  
”3.2.4.2.9.3.6 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funk ­
tionssätt  
3.2.4.2.9.3.7 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions ­
sätt 
3.2.4.2.9.3.8 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  
” 
k) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.4.3.4.1.1:  
”3.2.4.3.4.1.1 Styrenhetens programvaruversion  ”  
l) Punkt 3.2.4.3.4.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.3 Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  ” 
m) Punkterna 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.9 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions ­
sätt 
3.2.4.3.4.10 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktions ­
sätt 
3.2.4.3.4.11 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt  ” 
n) Punkt 3.2.4.3.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.5 Insprutare”  
o) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.4.4.2 och 
3.2.4.4.3:  
”3.2.4.4.2 Fabrikat  
3.2.4.4.3 Typer  ”  
p) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av 
någon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
q) Punkterna 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 ska utgå och ersättas med 
följande nya punkt:  
”3.2.12.2.1.11 Intervall för normal drifttemperatur  °C”  
r) Punkterna 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 ska utgå och ersättas med följande:  
”3.2.12.2.2 Givare  
3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Fabrikat  
3.2.12.2.2.1.2 Placering  
3.2.12.2.2.1.3 Reglerområde  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 310  
3.2.12.2.2.1.4 Typ eller funktionssätt  
3.2.12.2.2.1.5 Delens identifikationsnummer  
3.2.12.2.2.2 NOx-givare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Fabrikat  
3.2.12.2.2.2.2 Typ  
3.2.12.2.2.2.3 Placering  
3.2.12.2.2.3 Partikelgivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Fabrikat  
3.2.12.2.2.3.2 Typ  
3.2.12.2.2.3.3 Placering  ”  
s) Punkterna 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.4.1 Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlat 
tryck osv.)  
3.2.12.2.4.2 Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. 
lågt tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej (  1 )” 
t) Punkterna 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast 
för bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Detaljerad beskrivning av anordningarna  
3.2.12.2.5.2 Ritning över systemet för begränsningar av avdunstnings ­
utsläpp  
3.2.12.2.5.3 Ritning över kolbehållaren  
3.2.12.2.5.4 Massa torrt kol:  g  
3.2.12.2.5.5 Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om 
kapacitet och material (endast för bensin- och etanol ­
motorer)  
3.2.12.2.5.6 Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken 
och avgassystemet  ”  
u) Punkterna 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 ska utgå.  
v) Punkterna 3.2.12.2.6.5 och 3.2.12.2.6.6 blir följande nya punkter:  
”3.2.12.2.6.4 Partikelfällans fabrikat  
3.2.12.2.6.5 Delens identifikationsnummer  ”  
w) Punkterna 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.7 System för omborddiagnos (OBD-system): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.7.0.1 (endast Euro VI) Antal OBD-motorfamiljer inom mo ­
torfamiljen  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 311  
3.2.12.2.7.0.2 (endast Euro VI) Förteckning över OBD-motorfamil ­
jerna (om tillämpligt)  
3.2.12.2.7.0.3 (endast Euro VI) Nummer på den OBD-motorfamilj 
som huvudmotorn/motorn tillhör:  
3.2.12.2.7.0.4 (endast Euro VI) Tillverkarens hänvisningar till den 
OBD-dokumentation som krävs enligt artiklarna 5.4 c 
och 9.4 i förordning (EU) nr 582/2011 och som anges i 
bilaga X till den förordningen med avseende på god ­
kännande av OBD-system  
3.2.12.2.7.0.5 (endast Euro VI) I tillämpliga fall, tillverkarens hänvis ­
ning till dokumentationen för installation av ett OBD- 
utrustat motorsystem i ett fordon  
3.2.12.2.7.0.6 (endast Euro VI) I tillämpliga fall, tillverkarens hänvis ­
ning till det dokumentationsmaterial som avser installa ­
tion i fordonet av en godkänd motors OBD-system”  
x) I punkt 3.2.12.2.7.6.4.1 ska rubriken ersättas med ”Lätta fordon”.  
y) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system  ”  
z) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 
3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5:  
”3.2.12.2.8.2.3 Typ av motiveringssystem: ingen motoromstart efter 
nedräkning/ingen start efter bränslepåfyllning/tank ­
ningsspärr/prestandabegränsning  
3.2.12.2.8.2.4 Beskrivning av motiveringssystemet  
3.2.12.2.8.2.5 Motsvarande fordonets genomsnittliga räckvidd med 
full bränsletank:  km”  
å) Följande ny punkt ska läggas till som punkt 3.2.12.2.8.4:  
”3.2.12.2.8.4 (endast Euro VI) Förteckning över OBD-motorfamiljerna 
(om tillämpligt)  ”  
ä) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 
3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående 
uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmeto ­
den eller regenereringssystemet  
3.2.12.2.10.2 Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande mo ­
torcykler i provningsbänk, mellan två cykler där 
regenereringsfaser inträffar under samma förhållan ­
den som under provning av typ 1 (avståndet D i 
figur A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 till 
bilaga XXI till förordning (EU) 2017/1151 eller 
figur A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 
83, enligt vad som är tillämpligt)  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 312  
3.2.12.2.10.2.1 Tillämplig cykel av typ 1 (ange det tillämpliga för ­
farandet: bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces 
föreskrifter nr 83)  
3.2.12.2.10.3 Beskrivning av den metod som används för att fast ­
ställa antalet cykler mellan två cykler där regenere ­
ringsfaser inträffar  
3.2.12.2.10.4 Parametrar för att bestämma den belastningsnivå 
som krävs innan regenerering inträffar (temperatur, 
tryck osv.)  
3.2.12.2.10.5 Beskrivning av den metod som används för att be ­
lasta systemet under det provningsförfarande som 
beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 13 till Uneces före ­
skrifter nr 83  
3.2.12.2.11 Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart 
reagens (ange uppgifterna nedan för varje separat 
enhet): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs 
för katalysen …  
3.2.12.2.11.2 Normalintervall för reagensets temperatur under 
drift …  
3.2.12.2.11.3 Internationell standard …  
3.2.12.2.11.4 Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid 
service (om tillämpligt)  
3.2.12.2.11.5 Reagensindikator (beskrivning och placering) …  
3.2.12.2.11.6 Reagensbehållare  
3.2.12.2.11.6.1 Kapacitet …  
3.2.12.2.11.6.2 Värmesystem: ja/nej  
3.2.12.2.11.6.2.1 Beskrivning eller ritning …  
3.2.12.2.11.7 Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Fabrikat …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ …  
3.2.12.2.11.8 Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering) …”  
ö) Punkt 3.2.15.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.15.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/ 
2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)  ”  
aa) Punkt 3.2.16.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.16.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/ 
2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)  ”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 313  
bb) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.20–3.2.20.2.4:  
”3.2.20 Värmelagringsinformation  
3.2.20.1 Aktiv värmelagringsanordning: ja/nej  
3.2.20.1.1 Entalpi: … (J)  
3.2.20.2 Isoleringsmaterial  
3.2.20.2.1 Isoleringsmaterial …  
3.2.20.2.2 Isoleringsvolym …  
3.2.20.2.3 Isoleringsvikt …  
3.2.20.2.4 Isoleringens placering …”  
cc) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
dd) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
ee) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
ff) Punkt 3.4.4 ska ersättas med följande:  
”3.4.4 Beskrivning av energilagringsanordningen (uppladdningsbart 
energilagringssystem, kondensator, svänghjul/generator)”  
gg) Punkt 3.4.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.4.5 Energi .............................. (för uppladdningsbart energilag ­
ringssystem: spänning och kapacitet Ah i 2 h, för kondensa ­
tor: J  )”  
hh) Punkt 3.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.5 Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)”  
ii) Punkt 3.5 ska ersättas med följande:  
”3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidutsläpp/ 
bränsleförbrukning/elförbrukning/elektrisk räckvidd och uppgifter 
om miljöinnovationer (om tillämpligt)(°)”  
jj) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.5.7–3.5.8.3:  
”3.5.7 Tillverkarens angivna värden  
3.5.7.1 Parametrar för provningsfordon  
3.5.7.1.1 Fordon Hög  
3.5.7.1.1.1 Energibehov under cykel … J  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 314  
3.5.7.1.1.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall)  
3.5.7.1.2.1 Energibehov under cykel … J  
3.5.7.1.2.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 Fordon Medel (i förekommande fall)  
3.5.7.1.3.1 Energibehov under cykel … J  
3.5.7.1.3.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2 f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinerade koldioxidmassutsläpp  
3.5.7.2.1 Koldioxidmassutsläpp för förbränningsmotor  
3.5.7.2.1.1 Fordon Hög: ......................................................... g/km  
3.5.7.2.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ..................... g/km  
3.5.7.2.2 Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp för externt 
laddbara hybridelfordon och icke-externt laddbara hybri ­
delfordon  
3.5.7.2.2.1 Fordon Hög: ......................................................... g/km  
3.5.7.2.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ..................... g/km  
3.5.7.2.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................. g/km  
3.5.7.2.3 Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp för externt 
laddbara hybridelfordon  
3.5.7.2.3.1 Fordon Hög: ......................................................... g/km  
3.5.7.2.3.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ..................... g/km  
3.5.7.2.3.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................. g/km  
3.5.7.3 Elektrisk räckvidd för elfordon  ▼B
02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 315  
3.5.7.3.1 Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
3.5.7.3.1.1 Fordon Hög: ............................................................ km 
3.5.7.3.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ........................ km  
3.5.7.3.2 Helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfor ­
don 
3.5.7.3.2.1 Fordon Hög: ............................................................ km 
3.5.7.3.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ........................ km  
3.5.7.3.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................... km  
3.5.7.4 Laddningsbevarande bränsleförbrukning (FCCS) för 
bränslecells- och vätgasfordon  
3.5.7.4.1 Fordon Hög: ............................................... kg/100 km 
3.5.7.4.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ............ kg/100 km  
3.5.7.4.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ........ kg/100 km  
3.5.7.5 Elenergiförbrukning för elfordon  
3.5.7.5.1 Kombinerad elenergiförbrukning (ECWLTC) för fordon 
med endast eldrift  
3.5.7.5.1.1 Fordon Hög: ..................................................... Wh/km 
3.5.7.5.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ................. Wh/km  
3.5.7.5.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbruk ­
ning ECAC,CD (kombinerad)  
3.5.7.5.2.1 Fordon Hög: ..................................................... Wh/km 
3.5.7.5.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ............. Wh/km  
3.5.8 Fordon utrustat med en miljöinnovation i den mening 
som avses i artikel 12 i förordning (EG) nr 443/2009 för 
fordon av kategori M1 eller artikel 12 i förordning (EU) 
nr 510/2011 för fordon av kategori N1: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.1 Typ/variant/version av jämförelsefordonet i den mening 
som avses i artikel 5 i förordning (EU) nr 725/2011 för 
fordon av kategori M1 eller artikel 5 av förordning (EU) 
nr 427/2014 för fordon av kategori N1 (om tilläm 
pligt) ...............................................................................  
3.5.8.2 Samverkan mellan olika miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 316  
3.5.8.3 Uppgifter om utsläpp vid användning av miljöinnovatio ­
ner (upprepa tabellen för varje provat referensbränsle) 
(w1)  
Beslut om 
godkännande 
av miljöinno ­
vationen (  w2 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  w3 ) 1. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldi­
oxidutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Jämfö­
relsefordo ­
nets kol­
dioxidut­
släpp un­
der en 
provcykel 
av typ 1 
( w4 ) 4. Miljöin­
novations ­
fordonets 
koldioxid ­
utsläpp un ­
der en 
provcykel 
av typ 1  5. Använd­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tekniken 
används un ­
der normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av kol­
dioxidut­
släpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp (g/km) (  w5 )” 
kk) Punkt 4.4 ska ersättas med följande:  
”4.4 Koppling  ”  
ll) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 4.5.1.1–4.5.1.5:  
”4.5.1.1 Dominerande läge: ja/nej (  1 ) 
4.5.1.2 Bästa läge (om ett dominerande läge finns) …  
4.5.1.3 Sämsta läge (om ett dominerande läge finns) …  
4.5.1.4 Nominellt vridmoment ............  
4.5.1.5 Antal kopplingar ............. ”  
mm) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling 
(förhållande mellan mo ­
torns varvtal och varvtalet 
på växellådans utgående 
axel)  Slutlig utväxling 
(förhållandet mellan varvta ­
let på växellådans utgående 
axel och de drivande hju ­
lens varvtal)  Totala 
utväxlingsförhållanden  
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT 
Backväxel”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 317  
nn) Punkterna 6.6–6.6.5 ska ersättas med följande:  
”6.6 Däck och hjul  
6.6.1 Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1 Axlar  
6.6.1.1.1 Axel 1 ...........................  
6.6.1.1.1.1 Däckdimensionsbeteckning .............  
6.6.1.1.1.2 Belastningsindex ............  
6.6.1.1.1.3 Symbol för hastighetskategori (  r ) 
6.6.1.1.1.4 Hjulens fälgdimensioner .............  
6.6.1.1.1.5 Hjulens inpressningsdjup .............  
6.6.1.1.2 Axel 2 ...........................  
6.6.1.1.2.1 Däckdimensionsbeteckning .............  
6.6.1.1.2.2 Belastningsindex ............  
6.6.1.1.2.3 Hastighetskategorisymbol ............  
6.6.1.1.2.4 Hjulens fälgdimensioner .............  
6.6.1.1.2.5 Hjulens inpressningsdjup .............  
etc. 
6.6.1.2 Reservhjul, i förekommande fall ............  
6.6.2 Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1 Axel 1 .................................... mm  
6.6.2.2 Axel 2 .................................... mm  
6.6.2.3 Axel 3 .................................... mm  
6.6.2.4 Axel 4 .................................... mm  
etc. 
6.6.3 Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer: .... kPa  
6.6.4 Kombination kedja/däck/hjul för fram- och/eller bakaxel 
som tillverkaren rekommenderar för fordonstypen  
6.6.5 Kort beskrivning av eventuell nödreservenhet  ”  
oo) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i 
bilaga II till direktiv 2007/46/EG  ”  
pp) Punkt 9.9.2.1 ska ersättas med följande:  
”9.9.2.1 Typ och beskrivning av anordningen  ”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 318  
Ändringar av bilaga II till direktiv 2007/46/EG  
2. Bilaga II ska ändras på följande sätt:  
a) I slutet av de två punkterna 1.3.1 och 3.3.1 i del B i bilaga II som 
fastställer kriterierna för fordonsversioner för fordon av kategorierna M1 
och N1, ska följande text läggas till:  
”Som ett alternativ till kriterierna h, i och j ska alla provningar för 
beräkning av koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och elenergiförbruk ­
ning enligt bestämmelserna i underbilaga 6 till bilaga XXI i förordning 
(EU) 2017/1151 utföras gemensamt för de fordon som har sammanförts 
till en version. ” 
b) Följande text ska läggas till i slutet av punkt 3.3.1 i del B i bilaga II:  
”k) Förekomsten av en unik uppsättning innovativ teknik enligt artikel 12 
i förordning (EU) nr 510/2011 (*).  
___________  
(*) EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.”  
Ändringar av bilaga III till direktiv 2007/46/EG  
3. Bilaga III till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
a) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt: 
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE (k)  
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna  
3.1.1 Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandlaren 
eller andra identifieringsmetoder)  ”  
b) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n) ............. kW, vid ............. min  –1 
(enligt uppgift från tillverkaren)”  
c) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av nå ­
gon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
d) Punkt 3.2.12.2.1.11 ska utgå.  
e) Punkterna 3.2.12.2.1.11.6 och 3.2.12.2.1.11.7 ska utgå.  
f) Punkterna 3.2.12.2.2 ska utgå och ersättas med följande nya punkt:  
”3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 )” 
g) Punkt 3.2.12.2.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för 
bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 )” ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 319  
h) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system”  
i) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 
3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående upp ­
gifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden el ­
ler regenereringssystemet  ”  
j) Följande nya punkt ska läggas till som punkt 3.2.12.2.11.1:  
”3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs för 
katalysen  ”  
k) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
l) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
m) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
n) Punkterna 3.5.4–3.5.5.6 ska utgå.  
o) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling (förhål ­
lande mellan motorns varv ­
tal och varvtalet på väx ­
ellådans utgående axel)  Slutlig utväxling (förhållan ­
det mellan varvtalet på 
växellådans utgående axel 
och de drivande hjulens 
varvtal)  Totala utväxlingsförhållan ­
den 
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT 
Backväxel”  
p) Punkt 6.6.1 ska ersättas med följande:  
”6.6.1 Däck/hjulkombinationer”  
q) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i 
bilaga II till direktiv 2007/46/EG  ”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 320  
Ändringar av bilaga VIII till direktiv 2007/46/EG  
4. Bilaga VIII till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
”BILAGA VIII  
PROVNINGSRESULTAT  
(Ska fyllas i av typgodkännandemyndigheten och bifogas fordonets EG-typ ­
godkännandeintyg)  
I samtliga fall ska det tydligt anges för vilken variant och version som infor ­
mationen gäller. En version får inte ha mer än ett resultat. Det är dock tillåtet 
med en kombination av flera resultat per version där det sämsta resultatet 
anges. I det senare fallet ska en anmärkning förklara att för punkter som är 
markerade med en asterisk (*) anges endast det sämsta resultatet.  
1. Resultat av ljudnivåprovningen  
Numret på den grundrättsakt och den senaste ändringsrättsakt som 
gäller för godkännandet. I fråga om en rättsakt med två eller flera 
genomförandestadier, ange även vilket genomförandestadium som är 
aktuellt:  
Variant/version  …  …  …  
Under körning (dB(A)/E)  …  …  …  
Stillastående (dB(A)/E)  …  …  …  
vid varvtal (min  – 1 ) …  …  …  
2. Resultat av provningen av avgasutsläpp  
2.1. Utsläpp från motorfordon provade enligt provningsförfarandet för 
lätta fordon  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange 
även genomförandestadium om det rör sig om en rättsakt med två 
eller fler genomförandestadier. .......................  
Bränslen (  1 ) … (diesel, bensin, motorgas, naturgas, tvåbränsle: bensin/ 
naturgas, motorgas, naturgas/biometan, flexbränsle: bensin/etanol)  
2.1.1 Provning av typ 1 (  2 ), ( 3 ) (utsläpp från fordon i provcykeln efter kall ­
start)  
NEDC medelvärden, WLTP högsta värden  
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) I de fall begränsningar för bränslet är tillämpliga ska dessa anges (t.ex. L-område eller H- 
område för naturgas). 
( 2 ) För tvåbränslefordon ska tabellen upprepas för varje bränsle. 
( 3 ) För flexbränslefordon när provningen ska utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i 
bilaga I till förordning (EG) nr 1151/2016 och för fordon som drivs med motorgas eller 
naturgas/biometan, antingen tvåbränsle eller enbränsle, ska tabellen upprepas för varje 
jämförelsegas som används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta 
uppmätta resultaten. I enlighet med punkt 3.1.4 i bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 
ska det om tillämpligt anges om resultaten är uppmätta eller beräknade.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 321  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Partiklar (massa) (PM) 
(mg/km)  … …  …  
Antal partiklar (PN) 
(#/km)) (  1 ) … …  …  
Korrigering av omgivningstemperaturen (ATCT-provning)  
ATCT-familj  Interpoleringsfamilj  Vägmotståndsmatrisfamilj  
… …  …  
… …  …  
Korrektionsfaktorer för familjen (FCF)  
ATCT-familj  FCF  
… …  
… …  
2.1.2 Typ 2-provning (  1 ), ( 2 ) (utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkän ­
nande för trafikduglighet)  
Typ 2, tomgångsprovning, lågt varvtal 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Oljetemperatur i motorn 
(°C) … …  …  
Typ 2, tomgångsprovning, högt varvtal 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Lambdavärde  …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Oljetemperatur i motorn 
(°C) … …  …  ▼B 
( 1 ) För tvåbränslefordon ska tabellen upprepas för varje bränsle. 
( 2 ) För flexbränslefordon när provningen ska utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i 
bilaga I till förordning (EG) nr 1151 och för fordon som drivs med motorgas eller 
naturgas/biometan, antingen tvåbränsle eller enbränsle, ska tabellen upprepas för varje 
jämförelsegas som används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta 
uppmätta resultaten. I enlighet med punkt 3.1.4 i bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 
ska det om tillämpligt anges om resultaten är uppmätta eller beräknade.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 322  
2.1.3 Typ 3-provning (utsläpp av vevhusgaser) …  
2.1.4 Typ 4-provning (utsläpp genom avdunstning): … g/provning  
2.1.5 Typ 5-provning (hållbarhet hos föroreningsbegränsande anordningar)  
— Tillryggalagd sträcka (km) (t.ex. 160 000 km) …  
— Försämringsfaktor DF: beräknad/fast (  1 ) 
— Värden 
Variant/version  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Partiklar (massa) (PM)  …  …  …  
Antal partiklar (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Typ 6-provning (genomsnittliga utsläpp vid låg omgivningstempera ­
tur): 
Variant/version  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7 OBD: ja/nej (  2 ) 
2.2 Utsläpp från motorer provade enligt provningsförfarandet för tunga 
fordon.  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange 
även genomförandestadium om det rör sig om en rättsakt med två 
eller fler genomförandestadier: …  
Bränslen (  3 ) …(diesel, bensin, motorgas, naturgas, etanol …)  
2.2.1 Resultat av ESC-provningen (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 2 ) Stryk det som inte är tillämpligt. 
( 3 ) I de fall begränsningar för bränslet är tillämpliga ska dessa anges (t.ex. L-område eller H- 
område för naturgas). 
( 4 ) Om tillämpligt. 
( 5 ) För Euro VI ska ESC förstås som WHSC och ETC som WHTC. 
( 6 ) För Euro VI ska, om motorer drivna av komprimerad naturgas eller motorgas provas med 
olika referensbränslen, tabellen upprepas för varje provat referensbränsle.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 323  
Partiklar (massa) (mg/ 
kWh)  … …  …  
Partiklar (antal) (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Resultat av ELR-provningen (  1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Rökvärde: … m  -1 … …  …  
2.2.3 Resultat av ETC-provningen (  2 ), ( 3 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Partiklar (massa) (mg/kWh)  …  …  …  
Partiklar (antal) (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4 Tomgångsprovning (  4 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Lambdavärde (  1 ) …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Motoroljetemperatur (K)  …  …  …  
2.3. Föroreningar från dieselmotorer  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange 
även genomförandestadium om det rör sig om en rättsakt med två 
eller fler genomförandestadier:  
2.3.1 Provresultat vid fullgasacceleration 
Variant/version  …  …  …  
Korrigerat värde för 
absorptionskoefficienten 
(m -1 ) … …  …  
Normalt tomgångsvarvtal  …  …  …  
Maximalt varvtal  …  …  …  
Oljetemperatur (min./ 
max.)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Om tillämpligt. 
( 2 ) För Euro VI ska ESC förstås som WHSC och ETC som WHTC. 
( 3 ) För Euro VI ska, om motorer drivna av komprimerad naturgas eller motorgas provas med 
olika referensbränslen, tabellen upprepas för varje provat referensbränsle. 
( 4 ) Om tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 324  
3. Resultat av provningen av koldioxidutsläpp, bränsle/elförbruk ­
ning och räckvidd vid eldrift  
Numret på grundrättsakten och den senaste ändringsrättsakt som gäl ­
ler godkännandet  
3.1. Förbränningsmotorer, inklusive icke externt laddbara hybridelfordon 
(NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/version  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (stadskörning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (icke stadskörning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning (stadskörning) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (icke stadskörning) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med ’m  3 / 
100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’. 
( 2 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med ’m  3 / 
100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’. 
( 3 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med ’m  3 / 
100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’. 
Identifierare - interpoleringsfamilj (  1 ) Variant/version  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formatet för identifieraren för interpoleringsfamilj anges i punkt 5.0 i bilaga XXI till kommissionens förordning (EU) 
2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om 
typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 
6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande 
av kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (EUT L 175, 7.7.2017, s. 1). 
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj (  1 ) Variant/version  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formatet för identifieraren för vägmotståndsmatrisfamilj anges i punkt 5.0 i bilaga XXI till förordning (EU) 2017/1151.  ▼B 
( 1 ) Om tillämpligt. 
( 2 ) Upprepa tabellen för varje provat referensbränsle.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 325  
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot­
ståndsmatris ­
familj  
VH VM (i till ­
lämpliga 
fall) VL (i till ­
lämpliga 
fall) V represen ­
tativt 
Koldioxidmassutsläpp LÅG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp MEDEL fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp HÖG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp EXTRA HÖG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning LÅG fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning MEDEL fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning HÖG fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning EXTRA HÖG fas (l/100 km, m  3 / 
100 km, kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning (kombinerad) (l/100 km, m  3 / 
100 km, kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (för VL i förekommande fall jämfört med 
VH) … …  …  
Provningsmassa  …  …  …  
Upprepa för varje interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.2. Externt laddbara hybridelfordon (OVC)  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (villkor A, blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (villkor B, blandad körning) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Om tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 326  
Koldioxidmassutsläpp (viktade, blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning (villkor A, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (villkor B, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (viktad, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elförbrukning (villkor A, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Elförbrukning (villkor B, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Elförbrukning (viktad, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (km)  …  …  …  
Nummer - interpoleringsfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot­
ståndsmatris ­
familj  
VH VM (i till ­
lämpliga 
fall) VL (i till ­
lämpliga 
fall) V represen ­
tativt 
CS Koldioxidmassutsläpp LÅG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp MEDEL fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp HÖG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp EXTRA HÖG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  …  …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 327  
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot­
ståndsmatris ­
familj  
VH VM (i till ­
lämpliga 
fall) VL (i till ­
lämpliga 
fall) V represen ­
tativt 
CD Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  
Koldioxidmassutsläpp (viktade, blandad körning) (g/km)  
CS Bränsleförbrukning LÅG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning MEDEL fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning HÖG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning EXTRA HÖG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km)  …  …  
CD Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km)  …  …  
Bränsleförbrukning (viktad, blandad körning) (l/100 km)  …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinerad)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (för VL eller VM jämfört med VH)  …  …  
Provningsmassa  …  …  
Frontyta för det representativa fordonet (m  2 ) 
Upprepa för varje interpoleringsfamilj.  
3.3. Fordon med endast eldrift  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Elförbrukning (Wh/km)  …  …  …  
Räckvidd (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Om tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 328  
Nummer - interpoleringsfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare - 
matrisfamilj  
VH VL  V representativt  
Elförbrukning (blandad körning) (Wh/km)  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (blandad körning) (km)  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (stadskörning) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (för VL jämfört med VH)  …  …  
Provningsmassa  …  …  
Frontyta för det representativa fordonet (m  2 ) 
3.4. Vätgasfordon med bränsleceller  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Bränsleförbrukning (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/version  Variant/version  
Bränsleförbrukning (blandad körning) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Provningsmassa  …  ▼B 
( 1 ) Om tillämpligt.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 329  
3.5 Rapporter från korrelationsverktyget i enlighet med genomförande ­
förordning (EG) 2017/1152  
Upprepa för varje interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj.  
Identifierare för interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj 
[Fotnot: ’typgodkännandenummer + sekvensnummer för interpole ­
ringsfamilj’] …  
VH-rapport …  
VL-rapport (i tillämpliga fall) …  
V representativt …  
4. Resultat av provningarna för fordon utrustade med miljöinnova ­
tioner  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Enligt föreskrifter nr 83 (om tillämpligt)  
Variant/version  
Beslut om 
godkän­
nande av 
miljöinno ­
vationen (  1 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  2 ) Typ 1/I-cy ­
kel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldi­
oxidutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet under 
en provcy ­
kel av 
typ 1 (  3 ) 4. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion (under en 
provcykel av 
typ 1 
(= 3.5.1.3 i 
bilaga I)  5. Använd­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek­
niken an­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 2 ) ( h5 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 3 ) ( h6 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av 
modelleringsmetoden. 
( 4 ) ( h7 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt Uneces föreskrifter 
nr 83.  
Enligt bilaga XXI i förordning (EU) 2017/1151 (om tillämpligt)  
Variant/version  
Beslut om 
godkän­
nande av 
miljöinno ­
vationen (  1 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  2 ) Typ 1/I-cy ­
kel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldi­
oxidutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet under 
en provcy ­
kel av 
typ 1 (  3 ) 4. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion under en 
provcykel av 
typ 1  5. Använd­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek­
niken an­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Upprepa tabellen för varje variant/version. 
( 2 ) ( h2 ) Upprepa tabellen för varje provat jämförelsebränsle. 
( 3 ) ( h3 ) Utöka tabellen vid behov med en rad för varje miljöinnovation.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 330  
Variant/version  
Beslut om 
godkän­
nande av 
miljöinno ­
vationen (  1 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  2 ) Typ 1/I-cy ­
kel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldi­
oxidutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Koldi­
oxidutsläpp 
från jäm­
förelsefor ­
donet under 
en provcy ­
kel av 
typ 1 (  3 ) 4. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion under en 
provcykel av 
typ 1  5. Använd­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek­
niken an­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 2 ) ( h5 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 3 ) ( h6 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av 
modelleringsmetoden. 
( 4 ) ( h7 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt underbilaga 4 till 
bilaga XXI till förordning 2017/1151.  
4.1. Allmän kod för miljöinnovationerna  ( 1 )… 
Förklaringar  
( h ) Miljöinnovationer.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Den allmänna koden för miljöinnovationen eller miljöinnovationerna 
ska bestå av följande delar åtskilda av mellanslag: 
— Godkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats 
med i enlighet med den kronologiska ordningen av kommissio ­
nens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer 
godkända kronologiskt som 10, 15 och 16 och monterade på ett 
fordon som certifierats av den tyska godkännandemyndigheten 
vara: e1 10 15 16.)”  
Ändringar av bilaga IX till direktiv 2007/46/EG  
5. Bilaga IX till direktiv 2007/46/EG ska ersättas med följande:  
”BILAGA IX  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
0. MÅL  
Intyget om överensstämmelse är en försäkran som av fordonstillverka ­
ren avges till köparen för att försäkra denne om att det fordon som 
förvärvats överensstämmer med den lagstiftning som gällde i Europe ­
iska unionen vid tillverkn ingstillfället.  
Intyget om överensstämmelse syftar också till att möjliggöra för behö ­
riga myndigheter i medlemsstaterna att registrera fordon utan att behöva 
kräva att den sökande inkommer med ytterligare teknisk dokumentation.  
Därför ska intyget om överensstämmelse innehålla följande:  
a) Fordonets identifieringsnummer.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 331  
b) Fordonets exakta tekniska egenskaper (dvs. det är inte tillåtet att 
under de olika posterna ange någon variationsvidd för värden).  
1. ALLMÄN BESKRIVNING  
1.1 Intyget om överensstämmelse ska bestå av två delar.  
a) SIDA 1, som består av tillverkarens försäkran om överensstämmelse. 
Samma mall är gemensam för alla fordonskategorier.  
b) SIDA 2, som är en teknisk beskrivning av fordonets viktigaste egen ­
skaper. Mallen för sida 2 anpassas till varje särskild fordonskategori.  
1.2 Intyget om överensstämmelse ska upprättas i ett maximiformat av A4 
(210 × 297 mm) eller vikt till ett maximiformat av A4.  
1.3 Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i avsnitt O b ska 
de värden och enheter som anges i den andra delen återfinnas i de 
relevanta rättsakternas typgodkännandedokumentation. I fråga om kon ­
trollerna av tillverkningens överensstämmelse ska värdena verifieras 
enligt de metoder som fastställs i de relevanta rättsakterna. De toleranser 
som tillåts i dessa rättsakter ska beaktas.  
2. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER  
2.1 Mall A för intyg om överensstämmelse (färdigbyggt fordon) ska täcka 
de fordon som kan användas på väg utan att någon ytterligare etapp för 
godkännande krävs.  
2.2 Mall B för intyg om överensstämmelse (etappvis färdigbyggda fordon) 
ska täcka de fordon som genomgått ytterligare en etapp för godkännan ­
de. 
Detta är det normala resultatet av den etappvisa godkännandeprocessen 
(t.ex. en buss som i en andra etapp av en tillverkare färdigbyggts på ett 
chassi som byggts av en fordonstillverkare).  
De ytterligare funktioner som under den etappvisa processen tilläggs ska 
beskrivas kortfattat.  
2.3 Mall C för intyg om överensstämmelse (icke färdigbyggda fordon) ska 
täcka de fordon som behöver ytterligare en etapp för godkännande (t.ex. 
lastvagnschassier).  
Utom för dragbilar för påhängsvagnar ska de intyg om överensstäm ­
melse som omfattar fordon med chassi med hytt som ingår av kategori 
N upprättas enligt mall C.  
DEL I  
FÄRDIGBYGGDA OCH ETAPPVIS FÄRDIGBYGGDA FORDON  
MALL A1 – SIDA 1  
FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… (fullständigt namn och befattning)] intygar härmed att 
fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 332  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) … 
— Version (  a ) … 
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkän ­
nande (…  typgodkännandenummer inkl. utökningsnummer ) som utfärdats den 
(… datum för utfärdande ) och  
att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/vänstertra ­
fik (  b ) som tillämpar metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för hastighets ­
mätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för vägmätaren (i till ­
lämpliga fall) (  d ). 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL A2 – SIDA 1  
FÄRDIGBYGGDA FORDON SOM TYPGODKÄNTS I SMÅ SERIER  
[År] [Löpnummer]  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att 
fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) … 
— Version (  a ) … 
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 333  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkän ­
nande (…  typgodkännandenummer inkl. utökningsnummer ) som utfärdats den 
(… datum för utfärdande ) och  
att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/vänstertra ­
fik (  b ) som tillämpar metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för hastighets ­
mätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för vägmätaren (i till ­
lämpliga fall) (  d ). 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL B – SIDA 1  
ETAPPVIS FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att 
fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) … 
— Version (  a ) … 
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.2.2 För etappvis godkända fordon, information om typgodkännande av 
grundfordonet/fordonet i föregående etapp (ange uppgifter för varje 
etapp):  
— Typ …  
— Variant (  a ) … 
— Version (  a ) … 
Typgodkännandenummer, utökningsnummer …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.5.1 För etappvis godkända fordon, företagsnamn och adress för tillverka ­
ren av grundfordonet/fordonet i föregående etapp.  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 334  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
a) etappvis färdigbyggts och ändrats (  1 ) enligt följande: … och  
b) i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det 
godkännande (…  typgodkännandenummer inkl. utökningsnummer ) 
som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
c) att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/väns ­
tertrafik (  b ) som tillämpar metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för 
hastighetsmätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för 
vägmätaren (i tillämpliga fall) (  d ). 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
Bilagor Intyg om överensstämmelse för varje föregående etapp.  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M1  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) …, …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 335  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Största tillåtna statiska vertikala belastning vid kopplingspunkten: 
… kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ 
NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjul kombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 336  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
40. Fordonets färg (  j ) … 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
— Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
— Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ I eller ESC (  1 ) 
CO … HC … NOx … HC + NO x: … Partiklar …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): …  
partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 337  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift (i 
tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt 
förordning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
Kontrollfaktor (i förekommande 
fall) 1 eller 0  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfor ­
don (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad körning (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) … 
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av 
miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för varje provat refe ­
rensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
3.2.2 WLTP-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, 
enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 338  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfor ­
don, enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift 
Elenergiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning  … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning 
(EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … 
Ytterligare kombinationer av däck och hjul: Tekniska parametrar (ingen hän ­
visning till RR)  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
2. Styrda axlar (antal, placering): …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) …, …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 339  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … 
mm 
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 340  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ 
NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 341  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm etc.  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjul kombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
39. Fordonsklass: klass I/klass II/klass III/klass A/klass B (  1 ) 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
43. Antal ståplatser …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 342  
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ I eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO x: … HC + NO x: … Partiklar …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): …  
partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift 
(i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning under 
NEDC enligt förordning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
Kontrollfaktor (i förekom ­
mande fall)  1 eller 0  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad körning (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 343  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) … 
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer 
av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för varje provat refe ­
rensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
3.2.2 WLTP-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eld ­
rift, enligt förordning (EU) 2017/1151 (i tillämpliga fall)  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon, enligt förordning (EU) 2017/1151 (i tillämpliga 
fall) 
5.1 Fordon med endast eldrift 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning (EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 344  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M3  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: 
… mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 345  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 346  
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
39. Fordonsklass: klass I/klass II/klass III/klass A/klass B (  1 ) 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.2 Antal passagerarsittplatser: … (nedre däck) … (övre däck) (inkl. föra ­
rens)  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
43. Antal ståplatser …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 347  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 348  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N1  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … 
mm 
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … 
mm 
11. Lastytans längd: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
14. Grundfordonets vikt i körklart skick: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 349  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ 
NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 350  
35. Däck/hjulkombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
40. Fordonets färg (  j ) … 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 351  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift 
(i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt 
förordning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) … 
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer 
av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för varje provat refe ­
rensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
3.2.2 WLTP-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eld ­
rift, enligt förordning (EU) 2017/1151 (om tillämplig)  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 352  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon, enligt förordning (EU) 2017/1151 (i tillämpliga 
fall) 
5.1 Fordon med endast eldrift (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning (EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt 
gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … 
Förteckning över däck Tekniska parametrar (ingen hänvisning till RR)  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 353  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: 
… mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: 
… mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 354  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ 
NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 355  
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 356  
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift 
(i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt 
förordning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) … ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 357  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer 
av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för varje provat refe ­
rensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
3.2.2 WLTP-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eld ­
rift, enligt 1151/2017  
WLTP-värden  Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller 
kg/100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/ 
100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridel ­
fordon, enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskör ­
ning (EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt 
gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 358  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N3  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … 
mm 
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … 
mm 
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 359  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 360  
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 361  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt 
gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O1 OCH O2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 362  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bak ­
kant: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
19. Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släp ­
kärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 363  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt 
gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O3 OCH O4  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 364  
7. Höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bak ­
kant: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 365  
19. Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släp ­
kärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt 
gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med 
avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) … 
DEL II  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON  
MALL C1 – SIDA 1  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att 
fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
Variant (  a ) … 
Version (  a ) … 
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.2.2 För etappvis godkända fordon, information om typgodkännande av 
grundfordonet/fordonet i föregående etapp  
(ange uppgifter för varje etapp):  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 366  
Typ …  
Variant (  a ) … 
Version (  a ) … 
Typgodkännandenummer, utökningsnummer …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.5.1 För etappvis godkända fordon, företagsnamn och adress för tillverka ­
ren av grundfordonet/fordonet i föregående etapp …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkän ­
nande (…  typgodkännandenummer inkl. utökningsnummer ) som utfärdats den 
(… datum för utfärdande ) och  
inte kan registreras varaktigt utan ytterligare godkännanden. 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL C2 – SIDA 1  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON SOM TYPGODKÄNTS I SMÅ SERIER  
[År] [Löpnummer]  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att 
fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
Variant (  a ) … 
Version (  a ) … 
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 367  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkän ­
nande (…  typgodkännandenummer inkl. utökningsnummer ) som utfärdats den 
(… datum för utfärdande ) och  
inte kan registreras varaktigt utan ytterligare godkännanden. 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M1  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 368  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Största tillåtna statiska vertikala belastning vid kopplingspunkten: 
… kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 369  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
Karosseri  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) … 
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 370  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, 
enligt förordning (EU) 2017/1151  
Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Icke stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Viktad, blandad  … g/km  … l/100 km  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 371  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 372  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 373  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras: …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 374  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M3  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 375  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 376  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 377  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N1  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 378  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: 
… mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 379  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 380  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal):  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 381  
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, 
enligt förordning (EU) 2017/1151  
Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Icke stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Viktad, blandad  … g/km  … l/100 km  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfor ­
don 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) … 
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av 
miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för varje provat refe ­
rensbränsle) …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 382  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: 
… mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 383  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 384  
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 385  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP 
högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N3  
(icke-färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 386  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: 
… mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 387  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: 
… kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vät ­
gas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 388  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydraulis ­
ka (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt 
som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 389  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O1 OCH O2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bak ­
kant: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 390  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
19.1 Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släp ­
kärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 391  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O3 OCH O4  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering): …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bak ­
kant: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 392  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internatio ­
nell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/ 
drift 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1 Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släp ­
kärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) … 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplings ­
anordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 393  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) … 
Förklarande noter till bilaga IX  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( a ) Identifieringskoden anges.  
( b ) Ange om fordonet är avsett för användning i antingen höger- eller vänstertrafik eller i 
både höger- och vänstertrafik.  
( c ) Ange om den monterade hastighetsmätaren och/eller vägmätaren använder meter ­
systemsenheter eller både metersystemsenheter och brittiska enheter.  
( d ) Detta yttrande får inte inskränka medlemsstaternas rätt att kräva tekniska anpassningar 
som gör det möjligt att registrera ett fordon i en annan medlemsstat än den för vilken 
det var avsett då körriktningen är på motsatta sidan av vägen.  
( e ) Posterna 4 och 4.1 ska ifyllas i enlighet med definitionerna 25 (hjulbas) respektive 26 
(axelavstånd) i förordning (EU) nr 1230/2012.  
— —  
( g ) För hybridelfordon anges båda effekterna.  
( h ) Valfri utrustning under denna not kan tilläggas under”Anmärkningar”.  
( i ) De koder som beskrivs i bilaga II C ska användas.  
( j ) Endast följande grundfärger anges: vitt, gult, orange, rött, lila, blått, grönt, grått, brunt 
eller svart.  
( k ) Utom säten som endast är avsedda att användas när fordonet är stillastående och 
antalet rullstolsplatser. 
För bussar av fordonskategori M  3 ska antalet besättningsmedlemmar ingå i passagera ­
rantal.  
( l ) Euro-nivånumret tilläggs samt den bokstav som motsvarar de bestämmelser som an ­
vänds för typgodkännande.  
( m ) Upprepa för de olika bränslen som kan användas. Fordon som kan drivas med både 
bensin och gasformigt bränsle men vars bensinsystem endast installerats för nödfall 
eller start och vars bensintank inte rymmer mer än 15 l bensin kommer att betraktas 
som fordon som endast kan drivas med ett gasformigt bränsle.  
( m1 ) Om det gäller Euro VI dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon, upprepa vid 
behov.  
( m2 ) Endast utsläpp bedömda i enlighet med tillämpliga rättsakter ska anges.  
( n ) Om fordonet är utrustat med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz i 
enlighet med kommissionens beslut 2005/50/EG (EUT L 21, 25.1.2005, s. 15) ska 
tillverkaren här ange: ”Fordon utrustat med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 
24 GHz”.  
( o ) Tillverkaren får fylla i dessa poster antingen för internationell eller nationell trafik eller 
för bådadera. 
För nationell trafik ska koden för det land där fordonet är avsett att registreras anges. 
Koden ska vara i överensstämmelse med ISO-standarden 3166-1: 2006. 
För internationell trafik ska hänvisning göras till direktivnumret (t.ex. ”96/53/EG” för 
rådets direktiv 96/53/EG).  
( p ) Miljöinnovationer.  
( p1 ) Den allmänna koden för miljöinnovationerna ska bestå av följande delar åtskilda av 
mellanslag: 
— Godkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats med i enlighet med 
den kronologiska ordningen av kommissionens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer godkända krono ­
logiskt som 10, 15 och 16 och monterade på ett fordon som certifierats av den 
tyska godkännandemyndigheten vara: e1 10 15 16.)  
( p2 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp.  
( q ) För etappvis färdigbyggda fordon av kategori N  1 som omfattas av förordning (EG) nr 
715/2007.  
( r ) Endast tillämpligt på fordon som godkänts enligt förordning (EG) nr 715/2007.  
( s ) Om det finns mer än en elmotor ska den sammanlagda effekten av alla motorer anges.”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 394  
BILAGA XIX  
ÄNDRINGAR AV FÖRORDNING (EU) nr 1230/2012  
Förordning (EU) nr 1230/2012 ska ändras på följande sätt:  
1. Artikel 2.5 ska ersättas med följande:  
”tilläggsutrustningens vikt: högsta vikt på de kombinationer av tilläggsutrust ­
ning som får monteras på fordonet i tillägg till standardutrustningen i enlighet 
med tillverkarens specifikationer.”  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 395  
BILAGA XX  
MÄTNING AV NETTOEFFEKT OCH HÖGSTA EFFEKT UNDER 30 
MINUTER VID ELEKTRISK KRAFTÖVERFÖRING  
1. INLEDNING  
I denna bilaga anges krav för mätning av nettomotoreffekt, nettoeffekt och 
högsta effekt under 30 minuter vid elektrisk kraftöverföring.  
2. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER  
2.1 De allmänna kraven för utförande av provningarna och tolkning av resulta ­
ten ska vara de som anges i punkt 5 i Uneces föreskrifter nr 85 (  1 ), med de 
undantag som anges i denna bilaga.  
2.2 Provningsbränsle  
Punkterna 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 och 5.2.3.4 i Uneces föreskrifter nr 85 
ska tolkas på följande sätt:  
Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid 
tvister ska det lämpliga referensbränsle som anges i bilaga IX till denna 
förordning användas.  
2.3 Effektkorrektionsfaktorer  
Med avvikelse från punkt 5.1 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 85 ska 
korrektionsfaktorerna α a eller α d på tillverkarens begäran fastställas till 1 när 
en turboladdad motor är utrustad med ett system som gör det möjligt att 
kompensera omgivningstemperatur och höjd.  ▼B 
( 1 ) EUT L 326, 24.11.2006, s. 55.
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 396  
BILAGA XXI  
FÖRFARANDEN FÖR TYP 1-UTSLÄPPSPROVNING  
1. INLEDNING  
I denna bilaga beskrivs förfarandet för att bestämma nivåerna av ut ­
släpp av gasformiga föreningar, partikelmassa, partikelantal, CO  2 -ut­
släpp, bränsleförbrukning, elenergiförbrukning samt räckvidd vid eld ­
rift för lätta fordon.  
2. RESERVERAD  
3. DEFINITIONER  
3.1 Provningsutrustning  
3.1.1  Noggrannhet : avser skillnaden mellan ett uppmätt värde och ett refe ­
rensvärde, vilket kan spåras till en nationell standard, och beskriver ett 
resultats korrekthet. Se figur 1.  
3.1.2  Kalibrering : en process för att ställa in ett mätsystems respons, så att 
systemets utdata överensstämmer med referenssignaler inom ett visst 
intervall.  
3.1.3  Kalibreringsgas : en gasblandning som används för att kalibrera gas ­
analysatorer.  
3.1.4  Metod med dubbel utspädning : en process där en del av det utspädda 
avgasflödet avskiljs och blandas med en lämplig mängd utspädnings ­
luft före partikelprovtagningsfiltret.  
3.1.5  System med fullflödesavgasutspädning : system där fordonets totala av ­
gasflöde under kontrollerade former kontinuerligt späds ut med omgiv ­
ningsluft med hjälp av en konstantvolymprovtagare (CVS).  
3.1.6  Linjärisering : användning av en rad koncentrationer eller material för 
att upprätta ett matematiskt förhållande mellan koncentrationen och 
systemets respons.  
3.1.7  Omfattande underhåll : justering, reparation eller byte av en komponent 
eller modul som skulle kunna påverka mätnoggrannheten.  
3.1.8  Icke-metankolväten (NMHC) : totala kolväten (THC) minus metan 
(CH  4 ). 
3.1.9  Precision : den grad i vilken upprepade mätningar under oförändrade 
förhållanden visar samma resultat (figur 1); hänvisar i denna bilaga 
alltid till en standardavvikelse.  
3.1.10  Referensvärde : ett värde som kan spåras till en nationell standard. Se 
figur 1.  
3.1.11  Börvärde : målvärdet som ett styrsystem försöker nå.  
3.1.12  Spänna : justera ett instrument så att det ger korrekt respons gentemot 
en kalibreringsstandard som motsvarar 75–100 % av det högsta värdet 
i instrumentets mätområde eller det förväntade användningsområdet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 397  
3.1.13  Totala kolväten (THC) : alla flyktiga föreningar som går att mäta med 
en flamjoniseringsdetektor (FID).  
3.1.14  Kontroll : utvärdering av om ett mätsystems utdata överensstämmer 
med tillämpade referenssignaler, inom ett eller flera förbestämda grän ­
svärden.  
3.1.15  Nollgas : en gas som inte innehåller den komponent som analyseras 
och som används för att ställa in nollutslag i en analysator.  
Figur 1  
Definition av noggrannhet, precision och referensvärde
  
3.2 Inställning av vägmotstånd och dynamometer  
3.2.1  Luftmotstånd : den kraft som motverkar fordonets rörelse framåt genom 
luften.  
3.2.2  Aerodynamisk stagnationspunkt : den punkt på ytan av ett fordon där 
vindhastigheten är noll.  
3.2.3  Anemometerblockering : påverkan på anemometermätningen på grund 
av fordonets närvaro där den skenbara lufthastigheten skiljer sig från 
fordonshastigheten kombinerad med vindhastigheten relativt marken.  
3.2.4  Begränsad analys : fordonets frontarea och luftmotståndskoefficient har 
bestämts separat och dessa värden ska användas i rörelseekvationen.  
3.2.5  Vikt i körklart skick : fordonets vikt med bränsletankarna fyllda till 
minst 90 % av kapaciteten, inklusive förarens vikt och vikten på 
bränsle och vätskor, med standardutrustningen monterad enligt tillver ­
karens specifikationer och, i förekommande fall, vikten på karosseri, 
förarhytt, koppling, reservhjul och verktyg.  
3.2.6  Förarens vikt : en nominell vikt på 75 kg placerad på förarplatsens 
referenspunkt.  
3.2.7  Största fordonslast : fordonets högsta tekniskt tillåtna lastade vikt mi ­
nus vikten i körklart skick, 25 kg samt tilläggsutrustningens vikt enligt 
definitionen i punkt 3.2.8.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 398  
3.2.8  Tilläggsutrustningens vikt : högsta vikt på de kombinationer av till ­
läggsutrustning som får monteras på fordonet i tillägg till standard ­
utrustningen i enlighet med tillverkarens specifikationer.  
3.2.9  Tilläggsutrustning : alla funktioner som inte ingår i den standardutrust ­
ning som monteras på ett fordon under tillverkarens ansvar och som 
kan beställas av kunden.  
3.2.10  Atmosfäriska referensförhållanden (för mätningar av vägmotstånd) : de 
atmosfäriska förhållanden som dessa mätresultat korrigeras efter:  
a) Lufttryck: p  0 = 100 kPa.  
b) Atmosfärisk temperatur: T  0 = 20 °C.  
c) Densitet hos torr luft: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 . 
d) Vindhastighet: 0 m/s.  
3.2.11  Referenshastighet : den fordonshastighet vid vilken vägmotståndet be ­
stäms eller chassidynamometerns belastning kontrolleras.  
3.2.12  Vägmotstånd : den kraft som motstår fordonets rörelse framåt, uppmätt 
med avstannandemetoden eller metoder som är likvärdiga i fråga om 
inkluderingen av friktionsförluster i kraftöverföringen.  
3.2.13  Rullmotstånd : däckens kraft i motsatt riktning mot fordonets rörelse.  
3.2.14  Körmotstånd : det vridmoment som motstår fordonets rörelse framåt, 
uppmätt med vridmomentmätare som monterats på fordonets drivna 
hjul. 
3.2.15  Simulerat vägmotstånd : det vägmotstånd fordonet utsätts för på chas ­
sidynamometern, vilket är avsett att reproducera det vägmotstånd som 
uppmäts på vägen och utgörs av den kraft som anbringas av chas ­
sidynamometern och de krafter som motstår fordonet när det körs på 
chassidynamometern, och approximeras av de tre koefficienterna av ett 
andra gradens polynom.  
3.2.16  Simulerat körmotstånd : det vägmotstånd fordonet utsätts för på chas ­
sidynamometern, vilket avsett att reproducera det vägmotstånd som 
uppmäts på vägen och utgörs av det vridmoment som anbringas av 
chassidynamometern och det vridmoment som motstår fordonet när det 
körs på chassidynamometern, och approximeras av de tre koefficien ­
terna av ett andra gradens polynom.  
3.2.17  Stationär anemometri : mätning av vindhastighet och vindriktning med 
en anemometer som är placerad på den plats och den höjd över vägen 
längs provvägen där vindförhållandena är som mest representativa.  
3.2.18  Standardutrustning : grundkonfigurationen för ett fordon som är utrus ­
tat med alla funktioner som krävs enligt de rättsakter som avses i 
bilaga IV och bilaga XI till direktiv 2007/46/EG, inklusive alla funk ­
tioner som är monterade utan att ge upphov till ytterligare specifika ­
tioner på konfigurations- eller utrustningsnivå.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 399  
3.2.19  Målvägmotstånd : det vägmotstånd som ska reproduceras på chassidy ­
namometern.  
▼B 
3.2.20  Målkörmotstånd : det körmotstånd som ska reproduceras på chassidy ­
namometern.  
3.2.21 Reserverad  
3.2.22  Vindkorrigering : korrigering av vindens påverkan på vägmotståndet 
med utgångspunkt i indata från stationär eller fordonsbaserad anemo ­
metri.  
3.2.23  Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt : den högsta vikten på ett fordon 
baserat på dess konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda.  
3.2.24  Fordonets faktiska vikt : vikten i körklart skick plus vikten på den till ­
läggsutrustning som är monterad på det enskilda fordonet.  
3.2.25  Fordonets provningsvikt : summan av fordonets faktiska vikt, 25 kg 
och den vikt som är representativ för fordonets last.  
3.2.26  Vikt som är representativ för fordonets last : x procent av största 
fordonslast där x är 15 % för fordon av kategori M och 28 % för 
fordon av kategori N.  
3.2.27  Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt (MC) : den 
högsta vikten på kombinationen av ett motorfordon och ett eller flera 
släpfordon, baserat på kombinationens konstruktionsegenskaper och 
konstruktionsprestanda, eller den högsta vikten på kombinationen av 
en dragbil och en påhängsvagn.  
3.3 Fordon med endast eldrift, hybridelfordon och bränslecellsfordon  
3.3.1  Helt elektrisk räckvidd (AER) : den totala sträcka som ett externt ladd ­
bart hybridelfordon har kört från den laddningstömmande provningens 
början till den tidpunkt under provningen då förbränningsmotorn bör ­
jar förbruka bränsle.  
3.3.2  Räckvidd vid endast eldrift (PER) : den totala sträcka som ett fordon 
med endast eldrift har kört från den laddningstömmande provningens 
början till dess att avbrytningskriteriet har uppnåtts.  
3.3.3  Faktisk laddningstömmande räckvidd (R  CDA ): den sträcka som har 
körts under en serie WLTC-cykler under laddningstömmande drifts ­
förhållanden tills det uppladdningsbara elenergilagringssystemet har 
laddats ur.  
3.3.4  Räckvidd för laddningstömmande cykel (R  CDC ): sträckan från den ladd ­
ningstömmande provningens början till slutet av den sista cykeln före 
den eller de cykler som uppfyller avbrytningskriteriet, inklusive över ­
gångscykeln under vilken fordonet kan ha körts i både laddningstöm ­
mande och laddningsbevarande läge.  
3.3.5  Laddningstömmande driftsförhållande : driftsförhållande där den energi 
som lagras i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet kan variera 
men i genomsnitt minskar medan fordonet körs, fram till övergången 
till laddningsbevarande drift.  
3.3.6  Laddningsbevarande driftsförhållande : driftsförhållande där den energi 
som lagras i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet kan variera 
men i genomsnitt bibehålls på en neutral laddningsbalansnivå medan 
fordonet körs.  ▼M2
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 400  
3.3.7  Användningsfaktorer  är kvoter baserade på körstatistik som är bero ­
ende av den räckvidd som uppnås under laddningstömmande förhål ­
landen och används för viktning av laddningstömmande och ladd ­
ningsbevarande avgasutsläppsföreningar, CO  2 -utsläpp och bränsleför ­
brukning för externt laddbara hybridelfordon.  
3.3.8  Elmaskin (EM) : en energiomvandlare som omvandlar elektrisk energi 
till mekanisk och vice versa.  
3.3.9  Energiomvandlare : ett system där den utgående energin är av en annan 
form än den ingående energin.  
3.3.9.1  Framdrivningsenergiomvandlare : en energiomvandlare för framdriv ­
ningssystemet som inte är kringutrustning och vars utgående energi 
används direkt eller indirekt för framdrivning av fordonet.  
3.3.9.2  Kategori av framdrivningsenergiomvandlare : (i) en förbränningsmotor, 
(ii) en elmaskin eller (iii) en bränslecell.  
3.3.10  Energilagringssystem : system som lagrar energi och frigör den i 
samma form.  
3.3.10.1  System för lagring av framdrivningsenergi : ett energilagringssystem 
för framdrivningssystemet som inte är kringutrustning och vars utgå ­
ende energi används direkt eller indirekt för framdrivning av fordonet.  
3.3.10.2  Kategori av system för lagring av framdrivningsenergi : (i) ett bräns ­
lelagringssystem, (ii) ett uppladdningsbart system för lagring av el ­
energi eller (iii) ett uppladdningsbart system för lagring av mekanisk 
energi.  
3.3.10.3  Energiform : (i) elektrisk energi, (ii) mekanisk energi eller (iii) kemisk 
energi (inklusive bränslen).  
3.3.10.4  Bränslelagringssystem : ett system för lagring av framdrivningsenergi 
som lagrar kemisk energi som flytande eller gasformigt bränsle.  
3.3.11  Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER) : den andel av den totala 
faktiska laddningstömmande räckvidden (R  CDA ) som kommer av an ­
vändningen av elektricitet från det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet under provningen av laddningstömmande räckvidd.  
3.3.12  Hybridelfordon (HEV) : hybridfordon i vilket en av framdrivningsener ­
giomvandlarna är en elmaskin.  
3.3.13  Hybridfordon (HV) : ett fordon utrustat med ett framdrivningssystem 
som har minst två olika kategorier av framdrivningsenergiomvandlare 
och minst två olika kategorier av system för lagring av framdrivnings ­
energi.  
3.3.14  Nettoenergiförändring : kvoten av energiförändringen i det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet delat med provfordonets energibe ­
hov för cykeln.  
3.3.15  Ej externt laddbart hybridelfordon (NOVC-HEV) : hybridelfordon som 
inte kan laddas från en extern källa.  
3.3.16  Externt laddbart hybridelfordon (OVC-HEV) : hybridelfordon som kan 
laddas från en extern källa.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 401  
3.3.17  Fordon med endast eldrift (PEV) : ett fordon utrustat med ett framdriv ­
ningssystem vars framdrivningsenergiomvandlare endast består av el ­
maskiner och vars system för lagring av framdrivningsenergi endast 
består av uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
3.3.18  Bränslecell : en energiomvandlare som omvandlar (ingående) kemisk 
energi till (utgående) elektrisk energi eller vice versa.  
3.3.19  Bränslecellsfordon (FCV) : ett fordon försett med ett framdrivnings ­
system vars framdrivningsenergiomvandlare endast består av en eller 
flera bränsleceller och en eller flera elmaskiner.  
3.3.20  Bränslecellshybridfordon (FCHV) : ett bränslecellsfordon försett med 
ett framdrivningssystem vars system för lagring av framdrivnings ­
energi består av minst ett bränslelagringssystem och minst ett uppladd ­
ningsbart elenergilagringssystem.  
3.4 Framdrivningssystem  
3.4.1  Framdrivningssystem : den i ett fordon samlade kombinationen av sy ­
stem för lagring av framdrivningsenergi, framdrivningsenergiomvand ­
lare och kraftöverföringssystem som alstrar den mekaniska energin vid 
hjulen för framdrivning av fordonet, samt kringutrustning.  
3.4.2  Hjälpanordningar : energiförbrukande, omvandlande, lagrande eller 
försörjande anordningar eller system som inte är kringutrustning och 
som monteras i fordonet för andra ändamål än att driva fordonet 
framåt och därför inte anses vara en del av framdrivningssystemet.  
3.4.3  Kringutrustning : energiförbrukande, omvandlande, lagrande eller för ­
sörjande anordningar i vilka energin inte främst används för att driva 
fordonet framåt, eller andra delar, system och styrenheter som är vä ­
sentliga för framdrivningssystemets funktion.  
3.4.4  Kraftöverföring : framdrivningssystemets sammankopplade komponen ­
ter för överföring av den mekaniska energin mellan framdrivningsener ­
giomvandlare och hjul.  
3.4.5  Manuell transmission : en transmission där växling endast kan ske 
genom en åtgärd av föraren.  
3.5 Allmänt  
3.5.1  Kriterieutsläpp : de utsläppsföreningar för vilka gränsvärden anges i 
denna förordning.  
3.5.2 Reserverad  
3.5.3 Reserverad  
3.5.4 Reserverad  
3.5.5 Reserverad  
3.5.6  Energibehov för cykel : den beräknade positiva energi som fordonet 
behöver för att köra den föreskrivna cykeln.  
3.5.7 Reserverad  
3.5.8  Förarvalbart läge : ett specifikt läge som kan väljas av föraren och 
som skulle kunna påverka utsläpp eller bränsle- och/eller energiför ­
brukning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 402  
3.5.9  Dominerande läge : avser i den här bilagan ett enda läge som alltid 
väljs när fordonet startas, oavsett vilket driftsläge som var aktivt när 
fordonet senast stängdes av.  
3.5.10  Referensförhållanden (med avseende på beräkning av massutsläpp) : de 
förhållanden som gasdensiteter är baserade på, dvs. 101,325 kPa och 
273,15 K (0 °C).  
3.5.11  Avgasutsläpp : utsläpp av gasformiga, fasta och flytande föreningar.  
3.6 PM/PN  
Begreppet  partikel  används traditionellt för det ämne som framträder 
(uppmäts) i luften (suspenderat ämne), och begreppet  partikelmassa  för 
det deponerade ämnet.  
3.6.1  Antal utsläppta partiklar (PN) : det totala antalet fasta partiklar som 
släpps ut via fordonets avgaser, som fastställts i enlighet med de 
metoder för utspädning, provtagning och mätning som anges i denna 
bilaga.  
3.6.2  Partikelmassautsläpp (PM) : massan av ett partikelmaterial i fordonets 
avgaser, som fastställts i enlighet med de metoder för utspädning, 
provtagning och mätning som anges i denna bilaga.  
3.7 WLTC  
3.7.1  Nominell motoreffekt : maximal motoreffekt i kW i enlighet med kra ­
ven i bilaga XX till denna förordning.  
3.7.2  Högsta hastighet : den maximala fordonshastighet som tillverkaren har 
uppgett.  
3.8 Förfarande  
3.8.1  Periodiskt regenererande system : anordning för begränsning av avgas ­
utsläpp (t.ex. katalysator eller partikelfälla) för vilken en periodisk 
regenereringsprocess krävs efter normal körning i mindre än 4 000 km.  
3.9 Provning med korrigering av omgivningstemperaturen (underbi ­
laga 6a)  
3.9.1  Anordning för aktiv värmelagring : en teknik som lagrar värme i valfri 
anordning på ett fordon och avger värmen till en komponent i fram ­
drivningssystemet under en angiven tidsperiod vid motorstart. Den 
kännetecknas av den lagrade entalpin i systemet och tiden för värme ­
avgivning till framdrivningssystemets komponenter.  
3.9.2  Isoleringsmaterial : allt material i motorrummet som är fäst vid motorn 
och/eller chassit och har en värmeisolerande effekt och en värmeled ­
ningsförmåga på högst 0,1 W/(mK).  
4. FÖRKORTNINGAR  
4.1 Allmänna förkortningar  
AC Växelström  
CFV Venturirör för kritiskt flöde  
CFO Munstycke för kritiskt flöde  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 403  
CLD Kemiluminiscensdetektor  
CLA Kemiluminiscensanalysator  
CVS Konstantvolymprovtagare  
DC Likström  
ET Förångningsrör  
Extra hög  2 Extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 2-for ­
don 
Extra hög  3 Extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-for ­
don 
FCHV Bränslecellshybridfordon  
FID Flamjoniseringsdetektor  
FSD Fullt skalutslag  
GC Gaskromatograf  
HEPA Högeffektivt partikelluftfilter  
HFID Uppvärmd flamjoniseringsdetektor  
Hög  2 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Hög  3-1 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon 
med v  max < 120 km/h  
Hög  3-2 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon 
med v  max ≥ 120 km/h  
ICE Förbränningsmotor  
LoD Detektionsgräns  
LoQ Kvantifieringsgräns  
Låg  1 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 1-fordon  
Låg  2 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Låg  3 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon  
Medel  1 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 1-fordon  
Medel  2 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Medel  3-1 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon 
med v  max < 120 km/h  
Medel  3-2 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon 
med v  max ≥ 120 km/h  
LC Vätskekromatografi  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 404  
LPG Motorgas  
NDIR Icke-dispersiv infraröd(analysator)  
NDUV Icke-dispersiv ultraviolett  
NG/biometan Naturgas/biometan  
NMC Icke-metanavskiljare  
NOVC-FCHV Ej externt laddbart bränslecellshybridfordon  
NOVC Ej externt laddbart  
NOVC-HEV Ej externt laddbart hybridelfordon  
OVC-HEV Externt laddbart hybridelfordon  
P a Partikelmassa som samlas upp av bakgrundsfil ­
tret 
P e Partikelmassa som samlas upp av provtagnings ­
filtret  
PAO Polyalfaolefin  
PCF Partikelförsorterare  
PCRF Partikelkoncentrationsreduktionsfaktor  
PDP Kolvpump  
PER Räckvidd vid endast eldrift  
Procent av FS Procent av fullt skalutslag  
PM Utsläpp av partikelmassa  
PN Antal utsläppta partiklar  
PNC Partikelräknare  
PND  1 Första utspädningsanordningen för antal partiklar  
PND  2 Andra utspädningsanordningen för antal partiklar  
PTS Partikelöverföringssystem  
PTT Partikelöverföringsrör  
QCL-IR Infraröd kvantkaskadlaser  
R CDA Faktisk laddningstömmande räckvidd  
RCB Laddningsbalans för det uppladdningsbara el ­
energisystemet  
REESS Uppladdningsbart elenergilagringssystem  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 405  
SSV Subsoniskt venturirör  
USFM Ultraljudsflödesmätare  
VPR Borttagare av flyktiga partiklar  
WLTC Global provningscykel för lätta fordon  
4.2 Kemiska formler och förkortningar  
C 1 Kol 1-ekvivalent kolväte  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan 
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Kolmonoxid  
CO  2 Koldioxid  
DOP Dioktylftalat  
H 2 O Vatten  
NH  3 Ammoniak  
NMHC Icke-metankolväten  
NO  x Kväveoxider  
NO Kväveoxid  
NO  2 Kvävedioxid  
N 2 O Dikväveoxid  
THC Totala kolväten  
5. ALLMÄNNA KRAV  
5.0 Alla de fordonsfamiljer som anges i punkterna 5.6–5.9 ska tilldelas en 
unik identifierare med formatet  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
där 
— FT identifierar familjetypen:  
— IP = interpoleringsfamilj enligt definitionen i punkt 5.6.  
— RL = vägmotståndsfamilj enligt definitionen i punkt 5.7.  
— RM = vägmotståndsmatrisfamilj enligt definitionen i punkt 5.8.  
— PR = familj av periodiskt regenererande system (K  i ) enligt 
definitionen i punkt 5.9.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 406  
— TA är det särskiljande numret för den myndighet som är ansvarig 
för godkännandet av familjen i enlighet med definitionen i avsnitt 
1 i punkt 1 i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
— WMI (kod för identifiering av världens tillverkare) är en kod som 
identifierar tillverkaren på ett unikt sätt och som definieras i ISO 
3780:2009. Flera WMI-koder kan användas för en och samma 
tillverkare.  
— yyyy är det år då provningen av familjen slutfördes.  
— nnnn är ett fyrsiffrigt ordningsnummer.  
5.1 Fordonet och dess komponenter som kan påverka utsläppen av gas ­
formiga föreningar, partikelmassa och partikelantal ska vara utformade, 
konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning och 
under normala användningsförhållanden, i fråga om luftfuktighet, regn, 
snö, värme, kyla, sand, smuts, vibrationer, förslitning osv., uppfyller 
bestämmelserna i denna bilaga under sin livslängd.  
5.1.1 Detta ska inbegripa säkring av de slangar, fogar och anslutningar som 
ingår i de utsläppsbegränsande systemen.  
5.2 Provfordonet ska i fråga om sina utsläppsrelaterade komponenter och 
funktioner vara representativt för den tillverkningsserie som ska om ­
fattas av godkännandet. Tillverkaren och godkännandemyndigheten 
ska enas om vilken fordonsprovningsmodell som är representativ.  
5.3 Fordonets tillstånd vid provning  
5.3.1 Typerna och mängderna av smörjmedel och kylvätska för utsläpps ­
provning ska vara de som tillverkaren har angett för normal for ­
donsdrift.  
5.3.2 Bränsletypen för utsläppsprovningen ska vara den som anges i 
bilaga IX.  
5.3.3 Alla utsläppsbegränsande system ska vara i driftsdugligt skick.  
5.3.4 Användning av alla slags manipulationsanordningar är förbjuden enligt 
bestämmelserna i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 715/2007.  
5.3.5 Motorn ska vara utformad så att utsläpp från vevhuset undviks.  
5.3.6 De däck som används för utsläppsprovningen ska överensstämma med 
definitionen i punkt 1.2.4.5 i underbilaga 6 till denna bilaga.  
5.4 Bensintankens påfyllningsöppningar  
5.4.1 Med förbehåll för punkt 5.4.2 ska bensin- eller etanoltankens påfyll ­
ningsöppning vara utformad så att tanken inte kan fyllas från en bräns ­
lepump vars tillförselmunstycke har en ytterdiameter på 23,6 mm eller 
mer. 
5.4.2 Punkt 5.4.1 ska inte tillämpas på ett fordon som uppfyller båda föl ­
jande villkor:  
a) Fordonet är utformat och konstruerat så att ingen anordning som 
konstruerats för att begränsa utsläppen påverkas negativt av blyad 
bensin. och  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 407  
b) Fordonet är på ett tydligt, läsligt och beständigt sätt märkt med den 
symbol för oblyad bensin som anges i ISO 2575:2010, ”Vägfordon 
– Symboler för reglage, mätare och indikeringslampor”, och sym ­
bolen är placerad där den är omedelbart synlig för en person som 
fyller bensintanken. Ytterligare märkning är tillåten.  
5.5 Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system  
5.5.1 Varje fordon med en styrdator för utsläppsbegränsning ska innehålla 
anordningar som förhindrar ändringar som inte har tillåtits av tillver ­
karen. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa krävs för diagnos, 
underhåll, kontroll, ombyggnad eller reparation av fordonet. Alla om ­
programmerbara datorkoder eller driftsparametrar ska vara motstånds ­
kraftiga mot manipulation och hålla en minst lika hög skyddsnivå som 
den som anges i bestämmelserna i ISO 15031-7 (15 mars 2001). Alla 
löstagbara minneschip för kalibrering ska sitta i socklar, vara inne ­
slutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer 
och får inte kunna bytas ut annat än med speciella verktyg och för ­
faranden.  
5.5.2 Datorkodade motordriftsparametrar får inte kunna ändras annat än med 
speciella verktyg och förfaranden (t.ex. datorkomponenter som är fast ­
lödda eller sitter i socklar eller i förslutna, eller fastlödda, datorkaps ­
lar). 
5.5.3 Tillverkarna får hos godkännandemyndigheten ansöka om undantag 
från något av dessa krav för de fordon som sannolikt inte behöver 
skydd. De kriterier som godkännandemyndigheten ska bedöma när den 
överväger ett undantag ska bestå av, men är inte begränsade till, ak ­
tuell tillgång till prestandachip, fordonets högprestandakapacitet och 
sannolik försäljningsvolym för fordonet.  
5.5.4 De tillverkare som använder programmerbara datorkodsystem ska för ­
svåra otillåten omprogrammering. Tillverkarna ska inkludera förbätt ­
rade strategier mot manipulation samt skrivskyddfunktioner som kräver 
elektronisk tillgång till en dator belägen på annan plats som underhålls 
av tillverkaren, till vilken oberoende aktörer också har tillgång med 
hjälp av det skydd som avses i punkt 5.5.1 och avsnitt 2.2 i bilaga 
XIV. Godkännandemyndigheten kommer att godkänna metoder som 
ger ett likvärdigt skydd mot manipulering.  
5.6 Interpoleringsfamilj  
5.6.1  Interpoleringsfamilj för fordon med förbränningsmotor  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper för 
fordon/framdrivningssystem/transmission får ingå i samma interpole ­
ringsfamilj:  
a) Typ av förbränningsmotor: bränsletyp, förbränningstyp, motorvo ­
lym, egenskaper vid högsta belastning, motorteknik och laddnings ­
system samt andra motordelsystem eller motoregenskaper som har 
en icke försumbar inverkan på CO  2 -massutsläppet under WLTP- 
förhållanden.  
b) Driftstrategi för alla komponenter i framdrivningssystemet som på ­
verkar CO  2 -massutsläppen.  
c) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmis ­
sionsmodell (nominellt vridmoment, antal växlar, antal kopplingar 
osv.).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 408  
d) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta 
krav ska anses uppfyllt om skillnaden när det gäller utväxlingsför ­
hållandena för de vanligaste transmissionstyperna ligger inom 8 %, 
för alla berörda utväxlingsförhållanden.  
e) Antal drivaxlar.  
f) ATCT-familj.  
Fordon får endast ingå i samma interpoleringsfamilj om de tillhör 
samma fordonsklass enligt beskrivningen i punkt 2 i underbilaga 1.  
5.6.2  Interpoleringsfamilj för ej externt laddbara hybridelfordon och externt 
laddbara hybridelfordon  
I tillägg till kraven i punkt 5.6.1 får endast externt laddbara hybridel ­
fordon och ej externt laddbara hybridelfordon som är identiska i fråga 
om följande egenskaper ingå i samma interpoleringsfamilj:  
a) Antal och typ av elmaskiner (konstruktionstyp, dvs. asynkron/syn ­
kron osv.), typ av kylmedel (luft, vätska) och eventuella andra 
egenskaper som har en icke försumbar inverkan på CO  2 -mass­
utsläpp och elenergiförbrukning under WLTP-förhållanden.  
b) Typ av uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift (modell, 
kapacitet, nominell spänning, nominell effekt, typ av kylmedel 
[luft, vätska]).  
c) Typ av energiomvandlare mellan elmaskinen och det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet för drift, mellan det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet för drift och lågspänningsströmförsörj ­
ningsenheten och mellan laddningskontakten och det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet för drift, samt andra egenskaper som 
har en icke försumbar inverkan på CO  2 -massutsläpp och elener ­
giförbrukning under WLTP-förhållanden.  
d) Skillnaden mellan antalet laddningstömmande cykler från provning ­
ens början fram till och med övergångscykeln får inte vara mer än 
en. 
5.6.3  Interpoleringsfamilj för fordon med endast eldrift  
Fordon med endast eldrift måste vara identiska i fråga om följande 
egenskaper för elektriska framdrivningssystem/transmissioner för att 
ingå i samma interpoleringsfamilj:  
a) Antal och typ av elmaskiner (konstruktionstyp, dvs. asynkron/syn ­
kron osv.), typ av kylmedel (luft, vätska) och eventuella andra 
egenskaper som har en icke försumbar inverkan på elenergiförbruk ­
ning och räckvidd vid eldrift under WLTP-förhållanden.  
b) Typ av uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift (modell, 
kapacitet, nominell spänning, nominell effekt, typ av kylmedel 
[luft, vätska]).  
c) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmis ­
sionsmodell (nominellt vridmoment, antal växlar, antal kopplingar 
osv.).  
d) Antal drivaxlar.  
e) Typ av elektrisk omvandlare mellan elmaskinen och det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet för drift, mellan det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet för drift och lågspänningsström ­
försörjningsenheten och mellan laddningskontakten och det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet för drift, samt andra egen ­
skaper som har en icke försumbar inverkan på elenergiförbrukning 
och räckvidd vid eldrift under WLTP-förhållanden.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 409  
f) Driftstrategi för alla komponenter som påverkar elenergiförbruk ­
ningen i framdrivningssystemet.  
g) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta 
krav ska anses uppfyllt om skillnaden när det gäller utväxlingsför ­
hållandena för de vanligaste transmissionstyperna och -modellerna 
ligger inom 8 %, för alla berörda utväxlingsförhållanden.  
5.7 Vägmotståndsfamilj  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå 
i samma vägmotståndsfamilj:  
a) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmis ­
sionsmodell (nominellt vridmoment, antal växlar, antal kopplingar 
osv.). På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens 
godkännande får en transmission med lägre effektförluster ingå i 
familjen.  
b) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta 
krav ska anses uppfyllt om skillnaden när det gäller utväxlingsför ­
hållandena för de vanligaste transmissionstyperna ligger inom 
25 %, för alla berörda utväxlingsförhållanden.  
c) Antal drivaxlar.  
d) Om minst en elmaskin är inkopplad när växellådan är i neutralläge 
och fordonet inte är utrustat med ett sådant avstannande läge (punkt 
4.2.1.8.5 i underbilaga 4) att elmaskinen inte inverkar på vägmot ­
ståndet gäller kriterierna i punkt 5.6.2 a och punkt 5.6.3 a.  
Om det finns någon skillnad, bortsett från fordonsvikt, rullmotstånd 
och aerodynamik, som har en icke försumbar inverkan på vägmotstån ­
det, ska fordonet inte anses ingå i familjen såvida inte godkännande ­
myndigheten ger sitt godkännande.  
5.8 Vägmotståndsmatrisfamilj  
Vägmotståndsmatrisfamiljen får tillämpas för fordon som är konstrue ­
rade för en högsta tekniskt tillåtna lastade vikt på ≥ 3 000 kg.  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå 
i samma vägmotståndsmatrisfamilj:  
a) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT).  
b) Antal drivaxlar.  
5.9 Familj av periodiskt regenererande system (K  i ) 
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå 
i samma familj av periodiskt regenererande system:  
5.9.1 Typ av förbränningsmotor: bränsletyp, förbränningstyp.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 410  
5.9.2 Periodiskt regenererande system (dvs. katalysator, partikelfälla).  
a) Konstruktion (dvs. typ av hölje, typ av ädelmetall, typ av substrat, 
celltäthet).  
b) Typ och funktionsprincip.  
c) Volym ± 10 %.  
d) Placering (temperatur ± 100 °C vid den näst högsta referenshas ­
tigheten).  
e) Provningsvikten för varje fordon i familjen måste vara mindre än 
eller lika med fordonets provningsvikt som används för K  i -demon­
strationsprovningen plus 250 kg.  
6. PRESTANDAKRAV  
6.1 Gränsvärden  
Gränsvärdena för utsläpp ska vara de som anges i bilaga I till för ­
ordning (EG) nr 715/2007.  
6.2 Provning  
Provning ska utföras i enlighet med  
a) de WLTC-cykler som beskrivs i underbilaga 1,  
b) växelval och bestämning av växlingspunkt enligt beskrivningen i 
underbilaga 2,  
c) det lämpliga bränsle som beskrivs i bilaga IX till denna förordning,  
d) det vägmotstånd och de dynamometerinställningar som beskrivs i 
underbilaga 4,  
e) den provningsutrustning som beskrivs i underbilaga 5,  
f) de provningsförfaranden som beskrivs i underbilagorna 6 och 8,  
g) de beräkningsmetoder som beskrivs i underbilagorna 7 och 8.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 411  
Underbilaga 1  
Globala provningscykler för lätta fordon (WLTC)  
1. Allmänna krav  
1.1 Vilken cykel som ska köras beror på förhållandet mellan provfordo ­
nets nominella effekt och vikt i körklart skick, i W/kg, och dess 
högsta hastighet, v  max . 
Den cykel som följer av de krav som anges i denna underbilaga ska i 
andra delar av bilagan kallas  den tillämpliga cykeln . 
2. Fordonsklassificeringar  
2.1 Klass 1-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart 
skick på P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2 Klass 2-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart 
skick på > 22 men ≤ 34 W/kg.  
2.3 Klass 3-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart 
skick på > 34 W/kg.  
2.3.1 Alla fordon som provas enligt underbilaga 8 ska anses vara klass 
3-fordon.  
3. Provningscykler  
3.1 Klass 1-fordon  
3.1.1 En fullständig cykel för klass 1-fordon ska bestå av en låg fas (Låg  1 ), 
en medelfas (Medel  1 ) och ytterligare en låg fas (Låg  1 ). 
3.1.2 Låg  1 -fasen beskrivs i figur A1/1 och tabell A1/1.  
3.1.3 Medel  1 -fasen beskrivs i figur A1/2 och tabell A1/2.  
3.2 Klass 2-fordon  
3.2.1 En fullständig cykel för klass 2-fordon ska bestå av en låg fas (Låg  2 ), 
en medelfas (Medel  2 ), en hög fas (Hög  2 ) och en extra hög fas (Extra 
hög  2 ). 
3.2.2 Låg  2 -fasen beskrivs i figur A1/3 och tabell A1/3.  
3.2.3 Medel  2 -fasen beskrivs i figur A1/4 och tabell A1/4.  
3.2.4 Hög  2 -fasen beskrivs i figur A1/5 och tabell A1/5.  
3.2.5 Extra hög  2 -fasen beskrivs i figur A1/6 och tabell A1/6.  
3.3 Klass 3-fordon  
Klass 3-fordonen delas in i två underklasser utifrån sin högsta has ­
tighet, v  max . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 412  
3.3.1 Klass 3a-fordon med v  max < 120 km/h  
3.3.1.1 En fullständig cykel ska bestå av en låg fas (Låg  3 ), en medelfas 
(Medel  3-1 ), en hög fas (Hög  3-1 ) och en extra hög fas (Extra hög  3 ). 
3.3.1.2 Låg  3 -fasen beskrivs i figur A1/7 och tabell A1/7.  
3.3.1.3 Medel  3-1 -fasen beskrivs i figur A1/8 och tabell A1/8.  
3.3.1.4 Hög  3-1 -fasen beskrivs i figur A1/10 och tabell A1/10.  
3.3.1.5 Extra hög  3 -fasen beskrivs i figur A1/12 och tabell A1/12.  
3.3.2  Klass 3b-fordon med v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1 En fullständig cykel ska bestå av en låg fas (Låg  3 ), en medelfas 
(Medel  3-2 ), en hög fas (Hög  3-2 ) och en extra hög fas (Extra hög  3 ). 
3.3.2.2 Låg  3 -fasen beskrivs i figur A1/7 och tabell A1/7.  
3.3.2.3 Medel  3-2 -fasen beskrivs i figur A1/9 och tabell A1/9.  
3.3.2.4 Hög  3-2 -fasen beskrivs i figur A1/11 och tabell A1/11.  
3.3.2.5 Extra hög  3 -fasen beskrivs i figur A1/12 och tabell A1/12.  
3.4 Varaktighet för alla faser  
3.4.1 Alla låga faser varar i 589 s.  
3.4.2 Alla medelfaser varar i 433 s.  
3.4.3 Alla höga faser varar i 455 s.  
3.4.4 Alla extra höga faser varar i 323 s.  
3.5 WLTC-stadscykler  
Externt laddbara hybridelfordon och fordon med endast eldrift ska 
provas med användning av WLTC-cyklerna och WLTC-stadscyklerna 
(se underbilaga 8) för klass 3a- och klass 3b-fordon.  
WLTC-stadscykeln består endast av låga faser och medelfaser.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 413  
4. WLTC för klass 1-fordon  
Figur A1/1  
WLTC, klass 1-fordon, Låg  1 -fas
 
Figur A1/2  
WLTC, klass 1-fordon, Medel  1 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 414  
Tabell A1/1  
WLTC, klass 1-fordon, Låg  1 -fas 
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 415  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 416  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 417  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 418  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabell A1/2  
WLTC, klass 1-fordon, Medel  1 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 419  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 420  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 421  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. WLTC för klass 2-fordon  
Figur A1/3  
WLTC, klass 2-fordon, Låg  2 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 422  
Figur A1/4  
WLTC, klass 2-fordon, Medel  2 -fas
 
Figur A1/5  
WLTC, klass 2-fordon, Hög  2 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 423  
Figur A1/6  
WLTC, klass 2-fordon, Extra hög  2 -fas
 
Tabell A1/3  
WLTC, klass 2-fordon, Låg  2 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 424  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 425  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 426  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 427  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabell A1/4  
WLTC, klass 2-fordon, Medel  2 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 428  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 429  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 430  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabell A1/5  
WLTC, klass 2-fordon, Hög  2 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 431  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 432  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 433  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabell A1/6  
WLTC, klass 2-fordon, Extra hög  2 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 434  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 435  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 436  
6. WLTC för klass 3-fordon  
Figur A1/7  
WLTC, klass 3-fordon, Låg  3 -fas
 
Figur A1/8  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-1 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 437  
Figur A1/9  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-2 -fas
 
Figur A1/10  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-1 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 438  
Figur A1/11  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-2 -fas
 
Figur A1/12  
WLTC, klass 3-fordon, Extra hög  3 -fas
 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 439  
Tabell A1/7  
WLTC, klass 3-fordon, Låg  3 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 440  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 441  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 442  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 443  
Tabell A1/8  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-1 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 444  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 445  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 446  
Tabell A1/9  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-2 -fas 
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 447  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 448  
Tid i s  Hastighet 
i km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Tid i s  Hastighet 
i km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 449  
Tabell A1/10  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-1 -fas 
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 450  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 451  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 452  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabell A1/11  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-2 -fas 
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 453  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 454  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 455  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabell A1/12  
WLTC, klass 3-fordon, Extra hög  3 -fas 
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 456  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 457  
Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h 
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifiering av cykel  
För att det ska gå att kontrollera om rätt cykelversion har valts eller 
rätt cykel har införts i provbänkens operativsystem anges kontroll ­
summor för fordonets hastighetsvärden för cykelfaserna och för hela 
cykeln i tabell A1/13.  
Tabell A1/13  
Kontrollsummor, 1 Hz  
Fordonsklass  Cykelfas  Kontrollsumma för 
fordonets målhastigheter, 
1 Hz 
Klass 1  Låg 11 988,4  
Medel  17 162,8  
Totalt  29 151,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 458  
Fordonsklass  Cykelfas  Kontrollsumma för 
fordonets målhastigheter, 
1 Hz 
Klass 2  Låg 11 162,2  
Medel  17 054,3  
Hög 24 450,6  
Extra hög  28 869,8  
Totalt  81 536,9  
Klass 3-1  Låg 11 140,3  
Medel  16 995,7  
Hög 25 646,0  
Extra hög  29 714,9  
Totalt  83 496,9  
Klass 3-2  Låg 11 140,3  
Medel  17 121,2  
Hög 25 782,2  
Extra hög  29 714,9  
Totalt  83 758,6  
8. Cykeländring  
Punkt 8 i denna underbilaga ska inte tillämpas på externt laddbara 
hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt ladd ­
bara bränslecellshybridfordon.  
8.1 Allmänna anmärkningar  
Vilken cykel som ska köras ska bero på förhållandet mellan provfor ­
donets nominella effekt och vikt i körklart skick, i W/kg, och dess 
maxhastighet, v  max , i km/h.  
Problem med körbarheten kan uppstå för fordon vars effekt/vikt-för ­
hållande ligger nära gränsen mellan fordon av klass 1 och klass 2, 
klass 2 och klass 3, eller för fordon av klass 1 med mycket låg effekt.  
Eftersom dessa problem främst gäller cykelfaser med en kombination 
av hög fordonshastighet och höga accelerationer, och inte den högsta 
hastigheten för cykeln, ska minskningsförfarandet användas för att 
förbättra körbarheten.  
8.2 I denna punkt beskrivs hur cykelns profil ändras med hjälp av minsk ­
ningsförfarandet.  
8.2.1 Minskningsförfarande för klass 1-fordon  
I figur A1/14 visas en minskad medelfas av WLTC-cykeln för klass 
1-fordon som exempel.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 459  
Figur A1/14  
Minskad medelfas av WLTC-cykeln för klass 1
  
Minskningsperioden för klass 1-cykeln är tiden mellan sekund 651 
och sekund 906. Under denna tidsperiod ska accelerationen för den 
ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
där 
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 651 och sekund 906.  
Minskningen ska först tillämpas under tidsperioden mellan sekund 
651 och sekund 848. Den minskade hastighetskurvan ska därefter 
beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
med i = 651 till 847.  
För i = 651, är  v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid 
sekund 907 ska en korrektionsfaktor för retardationen beräknas med 
hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
där 36,7 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 907.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 460  
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 849 och sekund 906 
ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
för i = 849 till 906.  
8.2.2 Minskningsförfarande för klass 2-fordon  
Eftersom körbarhetsproblemen endast gäller de extra höga faserna av 
klass 2- och klass 3-cykler, har minskningen samband med de punkter 
i faserna med extra hög hastighet där körbarhetsproblemen uppstår (se 
figur A1/15).  
Figur A1/15  
Minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 2
  
Minskningsperioden för klass 2-cykeln är tiden mellan sekund 1 520 
och sekund 1 742. Under denna tidsperiod ska accelerationen för den 
ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ahol:  
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 1 520 och sekund 1 742.  
Minskningen ska först tillämpas på tidsperioden mellan sekund 1 520 
och sekund 1 725. Sekund 1 725 är den tidpunkt då den högsta 
hastigheten för den extra höga fasen uppnås. Den minskade hastig ­
hetskurvan ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 461  
för i = 1520 till 1724.  
För i = 1520, är  v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid 
sekund 1 743 ska en korrektionsfaktor för retardationen beräknas 
med hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
där 90,4 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 1 
743. 
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 1 726 och sekund 1 
742 ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
för i = 1726 till 1742.  
8.2.3 Minskningsförfarande för klass 3-fordon  
I figur A1/16 visas en minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för 
klass 3 som exempel.  
Figur A1/16  
Minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 3
  
Minskningsperioden för klass 3-cykeln är tiden mellan sekund 1 533 
och sekund 1 762. Under denna tidsperiod ska accelerationen för den 
ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 462  
där 
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 1 533 och sekund 1 762.  
Minskningen ska först tillämpas under tidsperioden mellan sekund 1 
533 och sekund 1 724. Sekund 1 724 är den tidpunkt då den högsta 
hastigheten för den extra höga fasen uppnås. Den minskade hastig ­
hetskurvan ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
för i = 1533 till 1723.  
För i = 1533 är v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid 
sekund 1763 ska en korrektionsfaktor för retardationen beräknas 
med hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
där 82,6 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 1 
763. 
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 1 725 och sekund 1 
762 ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
för i = 1725 till 1762.  
8.3 Bestämning av minskningsfaktorn  
Minskningsfaktorn f  dsc , är en funktion av förhållandet r  max mellan den 
högsta effekt som krävs för de cykelfaser där minskning ska tillämpas 
och fordonets nominella effekt, P  rated . 
Den högsta effekt som krävs P  req,max,i  (i kW) är relaterad till en 
specifik tid i och motsvarande fordonshastighet v  i i cykelkurvan och 
beräknas med hjälp av ekvationen 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
där 
f 0 , f 1 , f 2 är de tillämpliga vägmotståndskoefficienterna, i N, 
N/(km/h) respektive N/(km/h)  2 , 
TM är den tillämpliga provningsvikten, i kg,  
v i är hastigheten vid tidpunkten i, i km/h.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 463  
Cykeltiden i då den högsta effekten eller effektvärden nära den högsta 
effekten krävs är följande: sekund 764 för klass 1-fordon, sekund 1 
574 för klass 2-fordon och sekund 1 566 för klass 3-fordon.  
Motsvarande fordonshastighetsvärden, v  i , och accelerationsvärden, a  i , 
är följande:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 för klass 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 för klass 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 för klass 3.  
r max ska beräknas med hjälp av följande ekvation: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Minskningsfaktorn, f  dsc , ska beräknas med hjälp av följande ekvatio ­
ner: 
om r max< r 0 så är  f dsc ¼ 0 
och ingen minskning ska tillämpas.  
Om r max ã r 0 så är  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Beräkningsparametern/-koefficienterna, r  0 , a 1 och b  1 , är följande:  
Klass 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Klass 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Klass 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Resulterande f  dsc avrundas matematiskt till tre decimaler och tillämpas 
endast om det överstiger 0,010.  
Följande uppgifter ska föras in i alla relevanta provningsrapporter:  
a) f  dsc , 
b) v  max , 
c) körd sträcka, i m.  
Sträckan ska beräknas som summan av v  i i km/h delat med 3,6 över 
hela cykelkurvan.  
8.4 Ytterligare krav  
För fordonskonfigurationer som skiljer sig åt i fråga om provningsvikt 
och färdmotståndskoefficienter ska minskning tillämpas individuellt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 464  
Om fordonets högsta hastighet efter att minskning har tillämpats är 
lägre än högsta hastighet för cykeln, ska det förfarande som beskrivs i 
punkt 9 i denna underbilaga tillämpas med den tillämpliga cykeln.  
Om fordonet inte kan följa hastighetskurvan för den tillämpliga cykeln 
inom toleransen vid hastigheter som är lägre än fordonets högsta 
hastighet, ska det köras med gasreglaget fullt aktiverat under dessa 
perioder. Under sådana driftsperioder ska avvikelser från hastighets ­
kurvan tillåtas.  
9. Cykeländringar för fordon med en högsta hastighet som är lägre än 
den högsta cykelhastighet som anges i föregående punkter i denna 
underbilaga  
9.1 Allmänna anmärkningar  
Denna punkt gäller för fordon som tekniskt sett klarar att följa den 
hastighetskurva för cykeln som anges i punkt 1 i denna underbilaga 
(bascykel eller minskad bascykel) vid hastigheter som är lägre än 
deras högsta hastighet, men vars högsta hastighet är lägre än högsta 
hastighet för cykeln. Den högsta hastigheten för ett sådant fordon ska 
benämnas fordonets begränsade hastighet, v  cap . Den högsta hastighe ­
ten för bascykeln ska benämnas v  max,cycle  . 
I sådana fall ska bascykeln ändras enligt punkt 9.2 så att samma 
cykelsträcka uppnås för cykeln med begränsad hastighet som för bas ­
cykeln.  
9.2 Beräkningssteg  
9.2.1 Bestämning av skillnaden i sträcka per cykelfas  
En tillfällig cykel med begränsad hastighet ska erhållas genom ersätt ­
ning av alla fordonshastighetsprover v  i där v  i > v  cap gånger v  cap . 
9.2.1.1 Om v  cap < v  max,medium  ska sträckan för medelfaserna av bascykeln 
d base,medium  och den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet d  cap,me­
dium beräknas med hjälp av följande ekvation för båda cyklerna:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 591 till 1 022Þ 
där 
v max,medium  är fordonets högsta hastighet i medelfasen enligt tabell 
A1/2 för klass 1-fordon, tabell A1/4 för klass 2-fordon, 
tabell A1/8 för klass 3a-fordon och tabell A1/9 för klass 
3b-fordon.  
9.2.1.2 Om v  cap < v  max,high  ska sträckorna för de höga faserna av bascykeln 
d base,high  och den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet d  cap,high  
beräknas med hjälp av följande ekvation för båda cyklerna:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 1 024 till 1 477Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 465  
v max,high  är fordonets högsta hastighet i den höga fasen enligt tabell 
A1/5 för klass 2-fordon, tabell A1/10 för klass 3a-fordon 
och tabell A1/11 för klass 3b-fordon.  
9.2.1.3 Sträckorna för den extra höga fasen av bascykeln d  base,exhigh  och den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet d  cap,exhigh  ska beräknas ge ­
nom att följande ekvation tillämpas på den extra höga fasen av båda 
cyklerna:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 1 479 till 1 800Þ 
9.2.2 Bestämning av de tidsperioder som ska läggas till den tillfälliga cy ­
keln med begränsad hastighet i syfte att kompensera för skillnader i 
sträcka  
För att kompensera för en skillnad i sträcka mellan bascykeln och den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet ska motsvarande tidsperio ­
der med v  i = v  cap läggas till den tillfälliga cykeln med begränsad 
hastighet enligt beskrivningen i följande punkter.  
9.2.2.1 Extra tidsperiod för medelfasen  
Om v  cap < v  max , medium  ska den extra tidsperiod som ska läggas till 
medelfasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet beräknas 
med hjälp av ekvationen: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Antalet tidsprover n  add,medium  med v  i = v  cap som ska läggas till me ­
delfasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet är lika med 
Δt medium  , matematiskt avrundat till närmaste heltal (exempel: 1,4 ska 
avrundas till 1 och 1,5 ska avrundas till 2).  
9.2.2.2 Extra tidsperiod för den höga fasen  
Om v  cap < v  max , high ska den extra tidsperiod som ska läggas till de 
höga faserna av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet beräk ­
nas med hjälp av ekvationen 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Antalet tidsprover n  add,high  med v  i = v  cap som ska läggas till den höga 
fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet är lika med 
Δt high , matematiskt avrundat till närmaste heltal.  
9.2.2.3 Den extra tidsperiod som ska läggas till den extra höga fasen av den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet ska beräknas med hjälp av 
ekvationen 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Antalet tidsprover n  add,exhigh  med v  i = v  cap som ska läggas till den 
extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet är 
lika med Δt exhigh  , matematiskt avrundat till närmaste heltal.  
9.2.3 Uppbyggnad av den slutliga cykeln med begränsad hastighet  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 466  
9.2.3.1 Klass 1-fordon  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet 
består av fordonets hastighetskurva för den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet fram till det sista provet i medelfasen där v = 
v cap . Tiden för detta prov benämns t  medium  . 
Därefter ska n  add,medium  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för 
det sista provet är (t  medium  + n  add,medium  ). 
Den återstående delen av medelfasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet, som är identisk med samma del av bascykeln, 
ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 022 + 
n add,medium  ). 
9.2.3.2 Klass 2- och klass 3-fordon  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet 
består av fordonets hastighetskurva för den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet fram till det sista provet i medelfasen där v = 
v cap . Tiden för detta prov benämns t  medium  . 
Därefter ska n  add,medium  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för 
det sista provet är (t  medium  + n  add,medium  ). 
Den återstående delen av medelfasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet, som är identisk med samma del av bascykeln, 
ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 022 + 
n add,medium  ). 
I nästa steg ska den första delen av den höga fasen av den tillfälliga 
cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i den höga 
fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med tillfälligt 
begränsad hastighet benämns t  high , så att tiden för detta prov i den 
slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  high + n  add,medium  ). 
Därefter ska n  add,high  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det 
sista provet blir (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Den återstående delen av den höga fasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet, som är identisk med samma del av bascykeln, 
ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 477 + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
I nästa steg ska den första delen av den extra höga fasen av den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i 
den extra höga fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med 
tillfälligt begränsad hastighet benämns t  exhigh  , så att tiden för detta 
prov i den slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för 
det sista provet är (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cy ­
keln med begränsad hastighet, som är identisk med samma del av 
bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är 
(1 800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 467  
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med 
längden på bascykeln med undantag för skillnader som orsakats av 
avrundningsprocessen för n  add,medium  , n add,high  och n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet 
består av fordonets hastighetskurva för den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet fram till det sista provet i den höga fasen där 
v = v  cap . Tiden för detta prov benämns t  high . 
Därefter ska n  add,high  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det 
sista provet är (t  high + n  add,high  ). 
Den återstående delen av den höga fasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet, som är identisk med samma del av bascykeln, 
ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 477 + 
n add,high  ). 
I nästa steg ska den första delen av den extra höga fasen av den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i 
den extra höga fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med 
tillfälligt begränsad hastighet benämns t  exhigh  , så att tiden för detta 
prov i den slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  exhigh  + 
n add,high  ). 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för 
det sista provet är (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cy ­
keln med begränsad hastighet, som är identisk med samma del av 
bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är 
(1 800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med 
längden på bascykeln med undantag för skillnader som orsakats av 
avrundningsprocessen för n  add,high  och n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet 
består av fordonets hastighetskurva för den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet fram till det sista provet i den extra höga fasen 
där v = v  cap . Tiden för detta prov benämns t  exhigh  . 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för 
det sista provet är (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cy ­
keln med begränsad hastighet, som är identisk med samma del av 
bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är 
(1 800 + n  add,exhigh  ). 
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med 
längden på bascykeln med undantag för skillnader som orsakats av 
avrundningsprocessen för n  add,exhigh  . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 468  
Underbilaga 2  
Växelval och bestämning av växlingspunkt för fordon med manuell 
transmission  
1. Allmänna riktlinjer  
1.1 De växlingsmetoder som beskrivs i denna underbilaga ska tillämpas på 
fordon som är utrustade med manuell transmission.  
1.2 De föreskrivna växlarna och växlingspunkterna bygger på en balans mellan 
den effekt som krävs för att övervinna färdmotstånd och acceleration, och 
den effekt som motorn avger i alla tänkbara växlar under en bestämd cy ­
kelfas.  
1.3 Beräkningen för att bestämma vilka växlar som ska användas ska bygga på 
motorvarvtal och effektkurvor vid högsta belastning som en funktion av 
motorvarvtalet.  
1.4 För fordon som är utrustade med en tvåstegstransmission (ett lågt och ett 
högt intervall) ska endast det intervall som är avsett för normal körning på 
väg beaktas vid bestämningen av växelanvändning.  
1.5 Om kopplingen är automatisk och inte kräver att föraren aktiverar eller 
kopplar ur den ska föreskrifterna om kopplingsanvändning inte tillämpas.  
1.6 Denna underbilaga ska inte tillämpas på fordon som provas enligt underbi ­
laga 8.  
2. Obligatoriska uppgifter och förhandsberäkningar  
Följande uppgifter krävs och beräkningar ska utföras för att bestämma vilka 
växlar som ska användas vid cykelkörning på en chassidynamometer:  
a) P  rated , högsta nominella motoreffekt enligt tillverkarens uppgifter, i kW.  
b) n  rated , det nominella motorvarvtal vid vilket motorn utvecklar sin högsta 
effekt. Om den högsta effekten utvecklas under ett varvtalsintervall, ska 
n rated vara det lägsta värdet i detta intervall, i min  –1 . 
c) n  idle , tomgångsvarvtal, i min  –1 . 
n idle ska mätas under minst 1 min med en provtagningsfrekvens av minst 
1 Hz och med uppvärmd motor, växelspaken i neutralläge och kopp ­
lingen uppsläppt. Förhållandena beträffande temperatur, kringutrustning, 
hjälpanordningar osv. ska vara samma som beskrivs i underbilaga 6 för 
provningen av typ 1.  
Det värde som ska användas i denna underbilaga ska vara det aritmetiska 
medelvärdet under mätperioden, avrundat eller avkortat till närmaste 
10 min  –1 . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 469  
d) ng, antal växlar framåt,  
Växlarna framåt i transmissionsintervallet avsett för normal körning på 
väg ska numreras i fallande ordning när det gäller förhållandet mellan 
motorvarvtalet i min  –1 och fordonshastigheten i km/h. Växel 1 är den 
växel där förhållandet är störst, och växel ng den växel där förhållandet 
är minst. Antalet växlar framåt bestäms av ng.  
e) ndv  i , det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas med fordons ­
hastigheten v för varje växel i, för i till ng  max , i min  –1 /(km/h).  
f) f  0 , f 1 , f 2 , de valda vägmoståndskoefficienterna för provning, i N, 
N/(km/h) respektive N/(km/h)  2 . 
g) n  max 
n max_95,  lägsta varvtal där 95 % av den nominella effekten uppnås, i 
min  –1 . 
Om n  max_95  är mindre än 65 % av n  rated ska n  max_95  fastställas till 65 % 
av n  rated . 
Om 65 % av  ð n rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1; 1 Ü ðn idle þ 0; 125Ü 
(n rated - n idle )) ska n  max_95  fastställas till  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
där 
ng vmax definieras i punkt 2 i i denna underbilaga,  
v max,cycle  är den högsta hastigheten i fordonets hastighetskurva enligt 
underbilaga 1, i km/h,  
n max är max av n  max_95  och n  max (ng  vmax ), i min  –1 . 
h) P  wot (n), effektkurvan vid högsta belastning över varvtalsintervallet från 
n idle till n  rated eller n  max , eller ndv(ng  vmax ) × v  max , beroende på vilket som 
är högst.  
ndv(ng  vmax ) är det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas 
med fordonshastigheten v för växeln ng  vmax , i min  –1 /km/h.  
Effektkurvan ska bestå av ett tillräckligt antal datauppsättningar (n, P  wot ) 
så att beräkningen av mellanliggande punkter mellan på varandra föl ­
jande datauppsättningar kan ske med linjär interpolering. Den linjära 
interpoleringens avvikelse från effektkurvan vid högsta belastning enligt 
bilaga XX får inte överstiga 2 %. Den första datauppsättningen ska vara 
vid n  idle eller lägre. Avståenden mellan datauppsättningarna behöver inte 
vara lika stora. Effekten vid högsta belastning vid motorvarvtal som inte 
omfattas av bilaga XX (t.ex. n  idle ) ska bestämmas enligt den metod som 
beskrivs i bilaga XX.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 470  
i) ng  vmax 
ng vmax , den växel med vilken fordonets högsta hastighet uppnås och som 
bestäms enligt följande:  
Om v  max (ng) ≥ v max (ng-1) så är  
ng vmax = ng  
och annars är ng  vmax = ng -1  
där 
v max (ng) är den fordonshastighet vid vilken den erforderliga vägmot ­
ståndseffekten är lika med den tillgängliga effekten, P  wot , i 
växel ng (se figur A2/1a).  
v max (ng-1) är den fordonshastighet vid vilken den erforderliga vägmot ­
ståndseffekten är lika med den tillgängliga effekten, P  wot, i 
nästa lägre växel (se figur A2/1b).  
Den erforderliga vägmotståndseffekten, i kW, ska beräknas med hjälp av 
ekvationen  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
där 
v max är fordonshastigheten, i km/h.  
Tillgänglig effekt vid fordonshastighet v  max i växel ng eller växel ng -1 
kan bestämmas från effektkurvan vid högsta belastning, P  wot (n), med 
hjälp av ekvationen  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
och genom att effektvärdena i effektkurvan vid full belastning minskas 
med 10 %.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 471  
Figur A2/1a  
Ett exempel där ng  max är den högsta växeln
  
Figur A2/1b  
Ett exempel där ng  max är den näst högsta växeln
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 472  
j) Uteslutande av en krypväxel.  
Växel 1 får uteslutas på tillverkarens begäran om samtliga följande vill ­
kor uppfylls:  
1. Fordonet har inte en tvåstegstransmission.  
2. Fordonsfamiljen är godkänd för att dra släpfordon.  
3. ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4. ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5. Fordonet, med en vikt enligt definitionen i nedanstående ekvation, ska 
kunna köra iväg från stillastående inom 4 s i en uppförsbacke med en 
lutning på minst 12 %, vid fem olika tillfällen inom en period av 5 
min. 
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 för fordon av kategori M)  
där 
ndv(ng  vmax ) är det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas 
med fordonshastigheten v för växeln ng  vmax , min  -1 /km/h,  
m r är vikten i körklart skick, i kg,  
MC är ekipagets bruttovikt (fordonets bruttovikt + max. släp ­
fordonsvikt), i kg.  
I detta fall används inte växel 1 när cykeln körs på en chassidynamo ­
meter och växlarna ska numreras om, med början från 2:a växeln som 
blir växel 1.  
k) Definition av n  min_drive  
n min_drive  är lägsta varvtal när fordonet är i rörelse, min  –1 , 
För n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
För n  gear = 2, 
a) för övergångar från 1:a till 2:a växeln:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) för retardationer till stillastående:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) för alla övriga körförhållanden:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 473  
För n  gear > 2 ska n  min_drive  bestämmas genom  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Det slutliga resultatet för n  min_drive  ska avrundas till närmaste heltal. 
Exempel: 1 199,5 blir 1 200 och 1 199,4 blir 1 199.  
Högre värden får användas om tillverkaren begär detta.  
l) TM, fordonets provningsvikt, i kg.  
3. Beräkningar av effektbehov, motorvarvtal, tillgänglig effekt och vilken växel 
som kan användas  
3.1 Beräkning av effektbehov  
För varje sekund j av cykelkurvan ska den effekt som behövs för att över ­
vinna färdmotstånd och accelerera beräknas med hjälp av ekvationen 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
där 
P required,j  är effektbehovet vid sekund j, i kW,  
a j är fordonets acceleration vid sekund j, i m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3;6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr är en faktor som tar hänsyn till tröghetsmotstånd i kraftöverfö ­
ringen under acceleration och som är fastställd till 1,03.  
3.2 Bestämning av motorvarvtal  
För varje v  j < 1 km/h ska det antas att fordonet står stilla och motorvarvtalet 
ska vara inställt på n  idle . Växelspaken ska vara i neutralläge och kopplingen 
uppsläppt, förutom en sekund innan acceleration från stillastående påbörjas, 
då den första växeln ska väljas med kopplingen nedtryckt.  
För varje v  j ≥ 1 km/h av cykelkurvan och växel i, i = 1 till ng  max ska 
motorvarvtalet, n  i,j , beräknas med hjälp av ekvationen 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3 Val av möjliga växlar med avseende på motorvarvtal  
Följande växlar får väljas för körning av hastighetskurvan vid v  j : 
a) alla växlar i < ng  vmax där n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) alla växlar i ≥ ng  vmax där n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax ) 
(c) växel 1, om n  1,j < n  min_drive  . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 474  
Om a  j ≤ 0 och n  i,j ≤ n idle ska n  i,j ställas in på n  idle och kopplingen ska 
tryckas ned.  
Om a  j > 0 och n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ) ska n  i,j fastställas till (1,15 × n  idle ) och 
kopplingen ska tryckas ned.  
3.4 Beräkning av tillgänglig effekt  
Den tillgängliga effekten för varje möjlig växel i och varje fordonshastig ­
hetsvärde i cykelkurvan, v  i ska beräknas med hjälp av ekvationen 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
där 
P rated är den nominella effekten, i kW,  
P wot är tillgänglig effekt vid n  i,j vid högsta belastning från effektkurvan 
vid full belastning,  
SM är en säkerhetsmarginal som utgörs av skillnaden mellan den sta ­
tionära effektkurvan vid full belastning och tillgänglig effekt under 
övergångar. SM är fastställd till 10 %.  
ASM är en extra exponentiell effektsäkerhetsmarginal, som får tillämpas 
på tillverkarens begäran. ASM är fullt verksam mellan n  idle och 
n start , och närmar sig noll exponentiellt vid n  end såsom beskrivs 
genom följande krav:  
Om n  i,j ≤ n start så är ASM = ASM  0 . 
Om n  i,j > n  start så är 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n start och n  end ska anges av tillverkaren men måste uppfylla följande 
villkor:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Om a  j > 0 och i = 1 eller i = 2 och P  available_i,i  < P  required,j  , ska n  i,j ökas i 
steg om 1 min  –1 tills P  available_i,i  < P  required,j  , och kopplingen ska tryckas ned.  
3.5 Bestämning av växlar som kan användas  
Vilka växlar som kan användas ska avgöras av följande villkor:  
a) Villkoren i punkt 3.3 är uppfyllda.  
▼C2 
b) P  available_i,j  ≥ P required,j  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 475  
Den inledande växel som ska användas för sekund j av cykelkurvan är den 
högsta möjliga slutliga växeln, i  max . Vid start från stillastående används 
endast den första växeln.  
Den lägsta möjliga slutliga växeln är i  min . 
4. Ytterligare krav för korrigeringar och/eller ändringar av växelanvändningen  
Det ursprungliga växelvalet ska kontrolleras och ändras så att alltför fre ­
kventa växlingar undviks och så att körbarhet och praktiskhet säkerställs.  
En accelerationsfas är en tidsperiod på mer än 3 s med en fordonshastighet 
≥ 1 km/h och med monoton ökning av fordonshastigheten. En retardations ­
fas är en tidsperiod på mer än 3 s med en fordonshastighet ≥ 1 km/h och 
med monoton minskning av fordonshastigheten.  
Korrigeringar och/eller ändringar ska göras i enlighet med följande krav:  
a) Om en lägre växel krävs vid en högre fordonshastighet under en acce ­
lerationsfas ska de högre växlarna före korrigeras till den lägre växeln.  
Exempel : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Den ursprungliga 
beräknade växelanvändningen är 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. I detta fall ska 
växelanvändningen korrigeras till 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Växlar som används under accelerationer ska användas under en period 
på minst 2 s (t.ex. ska växelsekvensen 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 ersättas med 1, 
1, 2, 2, 3, 3, 3). Växlar får inte hoppas över under accelerationsfaserna.  
c) Under en retardationsfas ska växlar med n  gear > 2 användas så länge 
motorvarvtalet inte sjunker till under n  min_drive  . 
Om varaktigheten för en växelsekvens endast är 1 s ska den ersättas med 
växel 0 och kopplingen ska tryckas ned.  
Om varaktigheten för en växelsekvens är 2 s ska den under den första 
sekunden ersättas med växel 0, och under den andra sekunden med den 
växel som följer efter 2-sekundersperioden. Kopplingen ska vara ned ­
tryckt under den första sekunden.  
Exempel : Växelsekvensen 5, 4, 4, 2 ska ersättas med 5, 0, 2, 2.  
d) Den andra växeln ska användas under en retardationsfas inom en kort 
tripp av cykeln så länge motorvarvtalet inte sjunker till under (0,9 × 
n idle ). 
Om motorvarvtalet sjunker till under n  idle ska kopplingen tryckas ned.  
e) Om retardationsfasen är den sista delen av en kort tripp strax före en 
stoppfas och den andra växeln endast skulle användas i upp till 2 s, får 
kopplingen antingen tryckas ned eller så får växelspaken läggas i neu ­
tralläge och kopplingen förbli uppsläppt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 476  
Under dessa retardationsfaser är det inte tillåtet att växla ned till den 
första växeln.  
f) Om växel i används under en tidssekvens på 1–5 s och växeln före 
sekvensen är lägre och växeln efter sekvensen är samma som eller lägre 
än växeln före sekvensen, ska växeln för sekvensen korrigeras till växeln 
före sekvensen.  
Exempel : 
i) växelsekvensen i – 1, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1.  
ii) växelsekvensen i – 1, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i 
– 1. 
iii) växelsekvensen i – 1, i, i,i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i 
– 1, i – 1.  
iv) växelsekvensen i – 1, i, i, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 
1, i – 1, i – 1, i – 1.  
v) växelsekvensen i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 
1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
I samtliga fall i–v ska i – 1 ≥ i min uppfyllas.  
5. Punkt 4 a–f ska tillämpas i tur och ordning, och omfatta hela cykelkurvan i 
samtliga fall. Ändringar av punkt 4 a–f i denna underbilaga kan ge upphov 
till nya sekvenser för växelanvändning, och dessa nya växlingssekvenser ska 
därför kontrolleras tre gånger och ändras vid behov.  
För att göra det möjligt att bedöma beräkningens korrekthet ska den genom ­
snittliga växeln för v ≥ 1 km/h, avrundad till fyra decimaler, beräknas och 
föras in i alla relevanta provningsrapporter.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 477  
Underbilaga 3  
Reserverad  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 478  
Underbilaga 4  
Inställning av vägmotstånd och dynamometer  
1. Tillämpningsområde  
I denna underbilaga beskrivs bestämningen av vägmotstånd för ett 
provfordon och överföringen av detta vägmotstånd till en chassidy ­
namometer.  
2. Termer och definitioner  
2.1 Reserverad  
2.2 Referenshastighetspunkter ska börja vid 20 km/h, i steg om 10 km/h 
med högsta referenshastighet enligt följande bestämmelser:  
a) Den högsta referenshastighetspunkten ska vara 130 km/h eller 
referenshastighetspunkten precis över den högsta hastigheten 
för den tillämpliga provningscykeln om detta värde är mindre 
än 130 km/h. Om den tillämpliga provningscykeln innehåller 
färre än fyra cykelfaser (låg, mellan, hög och extra hög) får 
den högsta referenshastigheten, på tillverkarens begäran och 
med godkännandemyndighetens godkännande, ökas till referens ­
hastighetspunkten precis över den högsta hastigheten för nästa 
högre fas, men inte till mer än 130 km/h. I så fall ska bestäm ­
ningen av vägmotstånd och chassidynamometerns inställning gö ­
ras med samma referenshastighetspunkter.  
b) Om en referenshastighetspunkt som är tillämplig för cykeln plus 
14 km/h är mer än eller lika med fordonets högsta hastighet v  max , 
ska denna referenshastighetspunkt uteslutas från provningen med 
avstannande och från chassidynamometerns inställning. Nästa 
lägre referenshastighetspunkt ska bli den högsta referenshastig ­
hetspunkten för fordonet.  
2.3 Om inget annat anges ska energibehovet för en cykel beräknas 
enligt punkt 5 i underbilaga 7 över målhastighetskurvan för den till ­
lämpliga körcykeln.  
2.4 f  0 , f 1 , f 2 är vägmotståndskoefficienterna för vägmotståndsekvationen 
F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , som bestäms i enlighet med denna 
underbilaga.  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N,  
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient, i N/(km/h),  
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N/(km/h)  2 . 
Om inget annat anges ska vägmotståndskoefficienterna beräknas 
med en regressionsanalys med minstakvadratmetoden i intervallet 
av referenshastighetspunkter.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 479  
2.5 Rotationsmassa  
2.5.1 Bestämning av m  r 
m r är motsvarande effektiva vikt på alla hjul och fordonskomponen ­
ter som roterar med hjulen på vägen när växellådan är i neutralläge, 
i kg. m  r ska mätas eller beräknas med en lämplig teknik som över ­
enskommits med godkännandemyndigheten. Alternativt får m  r upp­
skattas vara 3 % av summan av vikten i körklart skick och 25 kg.  
2.5.2 Tillämpning av rotationsmassa på vägmotståndet  
Avstannandetiderna ska överföras till krafter och tvärtom genom 
beaktande av tillämplig provningsvikt plus m  r . Detta ska gälla 
både mätningar på vägen och på en chassidynamometer.  
2.5.3 Tillämpning av rotationsmassa på tröghetsinställningen  
Om fordonet provas på en dynamometer med fyrhjulsdrift och båda 
axlarna är roterande och påverkar dynamometerns mätresultat, ska 
chassidynamometerns ekvivalenta tröghetsmassa ställas in på den 
aktuella provningsvikten.  
I annat fall ska chassidynamometerns ekvivalenta tröghetsmassa 
ställas in på provningsvikten plus antingen motsvarande effektiva 
vikt på hjulen som inte påverkar mätresultaten, eller 50 % av m  r . 
3. Allmänna krav  
Tillverkaren ska ansvara för och säkerställa vägmotståndskoefficien ­
ternas korrekthet för varje serietillverkat fordon i vägmotstånds ­
familjen. Toleranser får inte användas för att underskatta vägmot ­
ståndet för fordon i serieproduktion i metoderna för bestämning, 
simulering och beräkning av vägmotstånd. På godkännandemyndig ­
hetens begäran ska vägmotståndskoefficienternas korrekthet demon ­
streras.  
3.1 Övergripande mätnoggrannhet  
Följande övergripande mätnoggrannhet ska krävas:  
a) Fordonhastighet: ± 0,2 km/h med en mätfrekvens av minst 10 
Hz. 
b) Tidnoggrannhet, -precision och -upplösning: min. ± 10 ms.  
c) Hjulmoment: ± 6 Nm eller ± 0,5 % av det högsta uppmätta totala 
momentet, beroende på vilket som är störst, för hela fordonet, 
med en mätfrekvens av minst 10 Hz.  
d) Vindhastighet: ± 0,3 m/s, med en mätfrekvens av minst 1 Hz.  
e) Vindriktning: ± 3°, med en mätfrekvens av minst 1 Hz.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 480  
f) Atmosfärisk temperatur: ± 1 °C, med en mätfrekvens av minst 
0,1 Hz.  
g) Lufttryck: ± 0,3 kPa, med en mätfrekvens av minst 0,1 Hz.  
h) Fordonets vikt uppmätt på samma våg före och efter provningen: 
± 10 kg (± 20 kg för fordon > 4 000 kg).  
i) Däcktryck: ± 5 kPa.  
j) Hjulvarvfrekvens: ± 0,05 s  -1 eller 1 %, beroende på vilket värde 
som är störst.  
3.2 Vindtunnelkriterier  
3.2.1 Vindhastighet  
Vindhastigheten ska under mätningen ligga inom ± 2 km/h i mitten 
av provningssektionen. Den möjliga vindhastigheten ska vara minst 
140 km/h.  
3.2.2 Lufttemperatur  
Lufttemperaturen ska under mätningen ligga inom ± 3 °C i mitten 
av provningssektionen. Lufttemperaturfördelningen vid munstycks ­
utloppet ska ligga inom ± 3 °C.  
3.2.3 Turbulens  
För ett rutnät med 3 gånger 3 jämnt fördelade rutor över hela muns ­
tycksutloppet får turbulensintensiteten, Tu, inte överstiga 1 %. Se 
figur A4/1.  
Figur A4/1  
Turbulensintensitet
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
där 
Tu är turbulensintensiteten,  
u′ är variationen i turbulenshastigheten, i m/s,  
U ∞ är friflödeshastigheten, i m/s.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 481  
3.2.4 Blockeringsförhållande  
Fordonets blockeringsförhållande ε sb , uttryckt som kvoten mellan 
fordonets frontarea och munstycksutloppets area och beräknat enligt 
nedanstående ekvation, får inte överstiga 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
där 
ε sb är fordonets blockeringsförhållande,  
A f är fordonets frontarea, i m  2 , 
A nozzle  är munstycksutloppets yta, i m  2 . 
3.2.5 Roterande hjul  
För att hjulens aerodynamiska påverkan ska kunna bestämmas ska 
hjulen på provfordonet rotera med en sådan hastighet att den resul ­
terande fordonshastigheten ligger inom en tolerans på 3 km/h av 
vindhastigheten.  
3.2.6 Rörligt band  
För att simulera vätskeflödet vid provfordonets underrede ska vind ­
tunneln ha ett rörligt band som sträcker sig mellan fordonets främre 
och bakre del. Det rörliga bandets linjära hastighet ska ligga inom 
± 3 km/h av vindhastigheten.  
3.2.7 Vätskeflödets vinkel  
Vid nio jämnt fördelade punkter över munstycksytan får standard ­
avvikelsen för båda vinklarna (Y-, Z-plan) α och β vid munstyckets 
utlopp inte överstiga 1°.  
3.2.8 Lufttryck  
Vid nio jämnt fördelade punkter över munstycksutloppets yta ska 
standardavvikelsen för totaltrycket vid munstyckets utlopp vara lika 
med eller mindre än 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
där 
σ är standardavvikelsen för tryckförhållandet  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t är variationen i totaltryck mellan mätpunkterna, i N/m  2 , 
q är det dynamiska trycket, i N/m  2 . 
Den absoluta differensen för tryckkoefficienten cp över ett avstånd 
på 3 m framför och 3 m bakom balansmittpunkten i den tomma 
provningssektionen och på en höjd motsvarande mitten av muns ­
tycksutloppet får inte avvika mer än ± 0,02.  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 482  
där 
cp är tryckkoefficienten.  
3.2.9 Gränsskiktstjocklek  
Vid x = 0 (balansmittpunkten) ska vindhastigheten ha minst 99 % 
av inflödeshastigheten 30 mm ovanför vindtunnelns golv. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
där 
δ 99 är avståndet i rät vinkel mot vägen, där 99 % av friströms ­
hastigheten uppnås (gränsskiktstjocklek).  
3.2.10 Blockeringsförhållande för fasthållningssystemet  
Fasthållningssystemet får inte vara placerat framför fordonet. Det 
relativa blockeringsförhållandet för fordonets frontarea på grund 
av fasthållningssystemet, ε restr , får inte överstiga 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
där 
ε restr är fasthållningssystemets relativa blockeringsförhållande,  
A restr är fasthållningssystemets frontarea projicerad på munstycket, 
i m  2 . 
A f är fordonets frontarea, i m  2 , 
3.2.11 Mätnoggrannhet för jämvikt i x-riktningen  
Bristen på noggrannhet för den resulterande kraften i x-riktningen 
får inte överstiga ± 5 N. Den uppmätta kraftens upplösning ska ligga 
inom ± 3 N.  
3.2.12 Mätningens repeterbarhet  
Repeterbarheten hos den uppmätta kraften ska ligga inom ± 3 N.  
4. Mätning av vägmotstånd på väg  
4.1 Krav för provning på väg  
4.1.1 Atmosfäriska förhållanden för provning på väg  
4.1.1.1 Tillåtna vindförhållanden  
Högsta tillåtna vindförhållanden för bestämning av vindförhållanden 
beskrivs i punkterna 4.1.1.1.1 och 4.1.1.1.2.  
För att avgöra tillämpligheten i den typ av anemometri som ska 
användas ska det aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten fast ­
ställas genom kontinuerlig vindhastighetsmätning, med hjälp av ett 
godkänt meteorologiskt instrument, på den plats och vid den höjd 
över vägen längs med provvägen där vindförhållandena är som mest 
representativa.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 483  
Om provningar i motsatta riktningar inte kan utföras på samma del 
av provbanan (t.ex. på en oval provbana med en obligatorisk kör ­
riktning) ska vindhastighet och vindriktning mätas på varje del av 
provbanan. I detta fall avgör det högre uppmätta mätvärdet vilken 
typ av anemometri som ska användas, och det lägre värdet avgör 
kriteriet för att tillåta avstående av en vindkorrigering.  
4.1.1.1.1 Tillåtna vindförhållanden vid användning av stationär anemometri  
Stationär anemometri ska endast användas när vindhastigheten under 
en period på 5 s i genomsnitt är lägre än 5 m/s och de högsta 
vindhastigheterna är lägre än 8 m/s i mindre än 2 s. Dessutom 
ska vindhastighetens komposant vinkelrätt mot provvägen vara 
mindre än 2 m/s. Alla vindkorrigeringar ska beräknas enligt punkt 
4.5.3 i denna underbilaga. Det går att avstå från vindkorrigering när 
det lägsta aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten är 2 m/s eller 
lägre.  
4.1.1.1.2 Vindförhållanden vid användning av fordonsbaserad anemometri  
För provning med en fordonsbaserad anemometer ska en anordning 
som den som beskrivs i punkt 4.3.2 i denna underbilaga användas. 
Det samlade aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten under prov ­
ning på provvägen ska vara lägre än 7 m/s med högsta vindhas ­
tigheter på under 10 m/s. Dessutom ska vindhastighetens komposant 
vinkelrätt mot vägen vara mindre än 4 m/s.  
4.1.1.2 Atmosfärisk temperatur  
Den atmosfäriska temperaturen ska ligga inom intervallet 5–35 °C.  
Om skillnaden mellan den högsta och lägsta uppmätta temperaturen 
under provningen med avstannande är större än 5 °C ska tempera ­
turkorrigeringen tillämpas separat för varje körning med det aritme ­
tiska medelvärdet av omgivningstemperaturen för den körningen.  
I så fall ska värdena för vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 
bestämmas och korrigeras för varje enskild körning. Den slutliga 
uppsättningen av f  0 - f 1 - och f  2 -värdena ska vara det aritmetiska 
medelvärdet av de enskilt korrigerade koefficienterna f  0 , f 1 respek­
tive f  2 . 
En tillverkare får som alternativ välja att utföra avstannanden vid 
mellan 1 °C och 5 °C.  
4.1.2 Provväg  
Vägytan ska vara plan, jämn, torr och fri från hinder och vindskydd 
som kan hindra mätningen av vägmotståndet, och dess struktur och 
sammansättning ska vara representativ för dagens stads- och motor ­
vägar. Provvägens längsgående lutning får inte överstiga ± 1 %. Den 
lokala lutningen mellan punkter med 3 m mellanrum får inte någon ­
stans avvika mer än ± 0,5 % från denna längsgående lutning. Om 
provningar i motsatta riktningar inte kan utföras på samma del av 
provbanan (t.ex. på en oval provbana med en obligatorisk kör ­
riktning) ska summan av de längsgående lutningarna för de paral ­
lella segmenten av provbanan ligga på mellan 0 och en uppåtgående 
lutning på 0,1 %. Provvägens tvärfall får vara högst 1,5 %.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 484  
4.2 Förberedelser  
4.2.1 Provfordon  
Samtliga komponenter i alla provfordon ska överensstämma med 
tillverkningsserien eller, om fordonet skiljer sig från det serietill ­
verkade fordonet, så ska en fullständig beskrivning föras in i alla 
relevanta provningsrapporter.  
4.2.1.1 Utan användning av interpoleringsmetoden  
Ett provfordon (fordon H) med den kombination av vägmotstånds ­
relevanta egenskaper (dvs. vikt, luftmotstånd och däckrullmotstånd) 
som skapar det högsta energibehovet för cykeln ska väljas från 
interpoleringsfamiljen (se punkt 5.6 i den här bilagan).  
Om den aerodynamiska påverkan på de olika hjulfälgarna i en in ­
terpoleringsfamilj inte är känd, ska valet baseras på det högsta för ­
väntade luftmotståndet. Som en riktlinje kan det högsta luftmotstån ­
det förväntas för ett hjul med a) den största bredden, b) den största 
diametern och c) den mest öppna utformningen (i denna ordning).  
Hjul ska sedan väljas utan att det påverkar kravet på högsta ener ­
gibehov för cykeln.  
4.2.1.2 Med användning av interpoleringsmetoden  
På tillverkarens begäran får interpoleringsmetoden användas för en ­
skilda fordon i interpoleringsfamiljen (se punkt 1.2.3.1 i underbilaga 
6 och punkt 3.2.3.2 i underbilaga 7).  
I detta fall ska två provfordon som uppfyller kraven för interpole ­
ringsmetoden väljas från interpoleringsfamiljen (punkterna 1.2.3.1 
och 1.2.3.2 i underbilaga 6).  
Provfordon H ska vara det fordon i detta urval som skapar det 
högre, och helst högsta, energibehovet för en cykel, och provfordon 
L ska vara det som skapar det lägre, och helst lägsta, energibehovet 
för en cykel.  
Alla tilläggsutrustningskomponenter och/eller karossformer som 
man väljer att inte beakta i interpoleringsmetoden ska vara monte ­
rade på både provfordon H och L på ett sådant sätt att dessa till ­
läggsutrustningskomponenter skapar den högsta kombinationen av 
energibehov för cykeln genom sina vägmotståndsrelevanta egenska ­
per (dvs. vikt, luftmotstånd och däckrullmotstånd).  
4.2.1.3 Tillämpning av vägmotståndsfamiljen  
4.2.1.3.1 På tillverkarens begäran och om kriterierna i punkt 5.7 i denna 
bilaga uppfylls, ska vägmotståndsvärdena för fordon H och L i en 
interpoleringsfamilj beräknas.  
4.2.1.3.2 Vid tillämpningen av punkt 4.2.1.3 i denna underbilaga ska fordon 
H i en vägmotståndsfamilj betecknas H  R . Alla hänvisningar till 
fordon H i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med fordon 
H R och alla hänvisningar till en interpoleringsfamilj i punkt 4.2.1 i 
denna underbilaga ska ersättas med vägmotståndsfamilj.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 485  
4.2.1.3.3 Vid tillämpningen av punkt 4.2.1.3 i denna underbilaga ska fordon 
L i en vägmotståndsfamilj betecknas L  R . Alla hänvisningar till for ­
don L i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med fordon L  R 
och alla hänvisningar till en interpoleringsfamilj i punkt 4.2.1 i 
denna underbilaga ska ersättas med vägmotståndsfamilj.  
4.2.1.3.4 Utan hinder av de krav som avser intervallet för en interpolerings ­
familj i punkterna 1.2.3.1 och 1.2.3.2 i underbilaga 6, ska skillnaden 
mellan H  R och L  R i vägmotståndsfamiljen beträffande energibehovet 
för en cykel vara minst 4 % och får inte överstiga 35 % baserat på 
H R under en fullständig WLTC-cykel för fordon av klass 3.  
Om mer än en transmission ingår i vägmotståndsfamiljen ska en 
transmission med de högsta effektförlusterna användas för bestäm ­
ning av vägmotstånd.  
4.2.1.3.5 Vägmotstånden H  R och/eller L  R ska bestämmas i enlighet med 
denna underbilaga.  
Vägmotstånd för fordon H (och L) för en interpoleringsfamilj i väg ­
motståndsfamiljen ska beräknas enligt punkterna 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 
i underbilaga 7, genom att  
a) H  R och L  R i vägmotståndsfamiljen används som invärden i ek ­
vationerna i stället för H och L,  
b) vägmotståndsparametrarna (dvs. provningsvikt, Δ(C D × A  f ) jäm­
fört med fordon L  R samt däckrullmotstånd) för fordon H (eller L) 
i interpoleringsfamiljen används som invärden för det ”enskilda 
fordonet”,  
c) denna beräkning upprepas för varje H- och L-fordon i alla in ­
terpoleringsfamiljer i vägmotståndsfamiljen.  
Vägmotståndsinterpoleringen ska endast tillämpas på de vägmot ­
ståndsrelevanta egenskaper som befunnits skilja sig mellan provfor ­
don L  R och H  R . För andra vägmotståndsrelevanta egenskaper ska 
värdet för fordon H  R tillämpas.  
4.2.1.4 Tillämpning av vägmotståndsmatrisfamiljen  
Ett fordon som uppfyller kriterierna i punkt 5.8 i denna bilaga och 
som är  
a) representativt för den avsedda serien av färdigbyggda fordon som 
ska omfattas av vägmotståndsmatrisfamiljen i fråga om uppskat ­
tade sämsta C  D -värde och karossform, och  
b) representativt för den avsedda serien av fordon som ska omfattas 
av vägmotståndsmatrisfamiljen i fråga om tilläggsutrustningens 
uppskattade genomsnittsvikt, ska användas för att bestämma väg ­
motståndet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 486  
Om det inte går att fastställa någon representativ karossform för ett 
färdigbyggt fordon ska provfordonet utrustas med en fyrkantig låda 
med rundade hörn med radier på högst 25 mm och en bredd som är 
lika med den maximala bredden för de fordon som omfattas av 
vägmotståndsmatrisfamiljen, och en total höjd på 3,0 ± 0,1 m för 
provfordonet, inklusive lådan.  
Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska enas om vilken for ­
donsprovningsmodell som är representativ.  
Fordonsparametrarna provningsvikt, däckrullmotstånd och frontarea 
för både ett H  M - och ett L  M -fordon ska bestämmas på ett sådant sätt 
att H  M -fordonet skapar det högsta energibehovet för en cykel och 
L M -fordonet det lägsta energibehovet för en cykel i vägmotstånd ­
matrisfamiljen. Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska 
komma överens om fordonsparametrarna för fordon H  M och L  M . 
Vägmotståndet för alla enskilda fordon i vägmotståndmatrisfamiljen, 
inklusive H  M och L  M , ska beräknas enligt punkt 5.1 i denna under ­
bilaga.  
4.2.1.5 Rörliga aerodynamiska karossdelar  
Rörliga aerodynamiska karossdelar på provfordonen ska fungera 
under bestämningen av vägmotstånd på det sätt som förväntas under 
förhållandena för WLTP-provning av typ 1 (provningstemperatur, 
fordonshastighet och accelerationsintervall, motorbelastning osv.).  
Alla fordonssystem som ändrar fordonets luftmotstånd dynamiskt 
(t.ex. system för styrning av fordonshöjd) ska anses utgöra en rörlig 
aerodynamisk karossdel. Lämpliga krav ska läggas till om fordon i 
framtiden utrustas med rörliga aerodynamiska tilläggsutrustnings ­
komponenter vars påverkan på luftmotståndet berättigar behovet 
av ytterligare krav.  
4.2.1.6 Vägning  
Före och efter bestämningen av vägmotstånd ska det valda fordonet 
vägas, med provförare och utrustning, så att det aritmetiska medel ­
värdet av vikten, m  av , kan fastställas. Fordonets vikt ska vara större 
än eller lika med provningsvikten för fordon H eller fordon L i 
början av förfarandet för bestämning av vägmotstånd.  
4.2.1.7 Provfordonets konfiguration  
Provfordonets konfiguration ska föras in i alla relevanta provnings ­
rapporter och ska användas i eventuella efterföljande provningar 
med avstannande.  
4.2.1.8 Provfordonets skick  
4.2.1.8.1 Inkörning  
Provfordonet ska ha körts in på lämpligt vis för den efterföljande 
provningen i minst 10 000 men högst 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1 På tillverkarens begäran får ett fordon som har kört minst 3 000 km 
användas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 487  
4.2.1.8.2 Tillverkarens specifikationer  
För att undvika icke-representativt skadligt motstånd ska fordonet 
uppfylla tillverkarens avsedda specifikationer för serietillverkade 
fordon gällande däcktryck i enlighet med punkt 4.2.2.3 i denna 
underbilaga, hjulinställning i enlighet med punkt 4.2.1.8.3 i denna 
underbilaga, markfrigång, fordonshöjd, kraftöverförings- och hjulla ­
gersmörjmedel samt bromsinställningar.  
4.2.1.8.3 Hjulinställning  
Inåt- och utåtlutningen ska vara inställd på den högsta avvikelsen 
från fordonets längsgående axel i det intervall som anges av till ­
verkaren. Om en tillverkare föreskriver värden för hjulens inåt- och 
utåtlutning för fordonet ska dessa värden användas. På begäran av 
tillverkaren får värden med större avvikelser från fordonets längs ­
gående axel än de föreskrivna värdena användas. De föreskrivna 
värdena ska ligga till grund för allt underhåll under fordonets livstid.  
Andra variabla hjulinställningsparametrar (t.ex. castervinkel) ska 
ställas in på de värden som tillverkaren rekommenderar. Om det 
inte finns några rekommenderade värden ska de ställas in på det 
aritmetiska medelvärdet av det intervall som tillverkaren anger.  
Sådana inställbara parametrar och inställda värden ska föras in i alla 
relevanta provningsformulär.  
4.2.1.8.4 Stängda paneler  
Vid bestämningen av vägmotstånd ska motorhuven, bagageluckan, 
rörliga paneler som manövreras manuellt samt alla fönster vara 
stängda.  
4.2.1.8.5 Avstannande läge  
Om bestämningen av dynamometerinställningar inte uppfyller de 
kriterier som anges i punkterna 8.1.3 eller 8.2.3 i denna underbilaga 
till följd av icke reproducerbara krafter, ska fordonet vara utrustat 
med ett avstannande läge. Det avstannande läget ska godkännas av 
godkännandemyndigheten och användningen av ett avstannande 
läge ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
4.2.1.8.5.1 Om ett fordon är utrustat med ett avstannande läge ska det vara 
aktiverat både under bestämningen av vägmotstånd och på chas ­
sidynamometern.  
4.2.2 Däck  
4.2.2.1 Val av däck  
Valet av däck ska baseras på punkt 4.2.1 i denna underbilaga, och 
däckens rullmotstånd ska mätas enligt bilaga 6 till Uneces föreskrif ­
ter nr 117, i deras lydelse enligt ändringsserie 02.  
Koefficienterna för rullmotstånd ska anpassas och kategoriseras ut ­
ifrån rullmotståndsklasserna i förordning (EG) nr 1222/2009.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 488  
De faktiska rullmotståndsvärdena för de däck som är monterade på 
provfordonet ska användas för att bestämma lutningen på interpole ­
ringslinjen i interpoleringsmetoden enligt punkt 3.2.3.2 i underbilaga 
7. För enskilda fordon i interpoleringsfamiljen ska interpolerings ­
metoden baseras på RRC-klassvärdet för däck som är monterade 
på ett enskilt fordon i enlighet med tabell A4/1.  
Tabell A4/1  
Energieffektivitetsklasser för rullmotståndskoefficienter (RRC) för däckkategorierna C1, C2 och C3, 
i kg/ton  
Energieffektivi ­
tetsklass  Värde för klass C1  Värde för klass C2  Värde för klass C3  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tom  Tom  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tom  
4.2.2.2 Däckens skick  
De däck som används vid provningen ska  
a) inte vara äldre än 2 år från tillverkningsdatum,  
b) inte ha konditionerats eller behandlats (t.ex. genom uppvärmning 
eller konstgjort åldrande), med undantag för slipning i den ur ­
sprungliga slitbanan,  
c) ha körts in på en väg i minst 200 km före bestämningen av 
vägmotstånd,  
d) före provningen ha ett konstant mönsterdjup på mellan 100 och 
80 % av det ursprungliga mönsterdjupet överallt över hela bred ­
den av däckets slitbana.  
4.2.2.2.1 Efter att mönsterdjupet har uppmätts ska körsträckan begränsas till 
500 km. Om mer än 500 km körs ska mönsterdjupet mätas på nytt.  
4.2.2.3 Däcktryck  
Fram- och bakdäcken ska pumpas till den lägre gränsen i däck ­
trycksintervallet för respektive axel för det valda däcket vid vikten 
för provning med avstannande, enligt fordonstillverkarens specifika ­
tioner.  
4.2.2.3.1 Justering av däcktryck  
Om skillnaden mellan omgivningstemperaturen och stabiliserings ­
temperaturen är mer än 5 °C ska däcktrycket justeras enligt följande:  
a) Däcken ska stabiliseras under minst 1 h vid ett tryck som är 
10 % över måltrycket.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 489  
b) Före provningen ska däcktrycket minskas till det tryck som 
anges i punkt 4.2.2.3 i denna underbilaga, efter att skillnaden 
mellan stabiliseringsmiljöns temperatur och provomgivningstem ­
peraturen har justerats med ett förhållande på 0,8 kPa per 1 °C 
med hjälp av ekvationen  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
där 
ΔP t är den däcktrycksjustering som läggs till däcktrycket en ­
ligt definitionen i 4.2.2.3 i denna underbilaga, i kPa,  
0,8 är tryckjusteringsfaktorn, i kPa/°C,  
T soak är däckets stabiliseringstemperatur, i ° C,  
T amb är omgivningstemperaturen vid provningen, i ° C,  
c) Mellan justeringen av trycket och uppvärmningen av fordonet 
ska däcken skyddas från yttre värmekällor inklusive solljus.  
4.2.3 Instrument  
Alla instrument ska monteras på ett sådant sätt att de påverkar 
fordonets aerodynamiska egenskaper så lite som möjligt.  
Om det monterade instrumentets påverkan på (C  D × A  f ) förväntas 
bli större än 0,015 m  2 ska fordonet mätas med och utan instrument i 
en vindtunnel som uppfyller kriteriet i punkt 3.2 i denna underbila ­
ga. Den aktuella skillnaden ska dras av från f  2 . På tillverkarens 
begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får det 
fastställda värdet användas för liknande fordon om utrustningens 
påverkan förväntas bli densamma.  
4.2.4 Uppvärmning av fordonet  
4.2.4.1 På vägen  
Uppvärmning ska enbart ske genom att fordonet körs.  
4.2.4.1.1 Före uppvärmningen ska fordonet retarderas med kopplingen ned ­
tryckt eller den automatiska transmissionen i neutralläge, genom 
måttlig bromsning från 80 till 20 km/h på 5–10 s. Efter broms ­
ningen ska ingen ytterligare aktivering eller manuell justering av 
bromssystemet göras.  
På tillverkarens begäran och efter godkännande från godkännande ­
myndigheten får bromsarna även aktiveras efter uppvärmningen med 
samma retardation som beskrivs i denna punkt, men endast om det 
är nödvändigt.  
4.2.4.1.2 Uppvärmning och stabilisering  
Alla fordon ska köras vid 90 % av den högsta hastigheten för till ­
lämplig WLTC-cykel. Fordonet får köras vid 90 % av den högsta 
hastigheten för nästa högre fas (se tabell A4/2) om denna fas läggs 
till uppvärmningförfarandet för tillämplig WLTC-cykel enligt defi ­
nitionen i punkt 7.3.4 i denna underbilaga. Fordonet ska värmas upp 
i minst 20 min tills ett stabilt tillstånd uppnås.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 490  
Tabell A4/2  
Uppvärmning och stabilisering i faser  
Fordonsklass  Tillämplig WLTC-cykel  90 % av högsta 
hastighet  Nästa högre fas  
Klass 1  Låg  1 + Medel  1 58 km/h  Ej tillämpligt  
Klass 2  Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + Extra hög  2 111 km/h  Ej tillämpligt  
Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 77 km/h  Extra hög (111 km/h)  
Klass 3  Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Extra hög  3 118 km/h  Ej tillämpligt  
Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 88 km/h  Extra hög (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Kriterium för stabilt tillstånd  
Se punkt 4.3.1.4.2 i denna underbilaga.  
4.3 Mätning och beräkning av vägmotstånd med avstannandemetoden  
Vägmotståndet ska bestämmas med hjälp av antingen stationär ane ­
mometri (punkt 4.3.1 i denna underbilaga) eller fordonsbaserad ane ­
mometri (punkt 4.3.2 i denna underbilaga).  
4.3.1 Avstannandemetod med stationär anemometri  
4.3.1.1 Val av referenshastighet för bestämning av vägmotståndskurva  
Referenshastigheterna för bestämning av vägmotstånd ska väljas i 
enlighet med punkt 2 i denna underbilaga.  
4.3.1.2 Datainsamling  
Under provningen ska förfluten tid och fordonshastighet mätas med 
en frekvens av minst 5 Hz.  
4.3.1.3 Förfarande för avstannande av fordon  
4.3.1.3.1 Efter fordonsuppvärmningen enligt punkt 4.2.4 i denna underbilaga 
och omedelbart före varje provningsmätning ska fordonet accelere ­
ras till 10–15 km/h över högsta referenshastighet och köras med 
denna hastighet i högst 1 min. Därefter ska avstannandet genast 
påbörjas.  
4.3.1.3.2 Under avstannandet ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rat ­
trörelser ska undvikas i möjligaste mån, och fordonets bromsar får 
inte användas.  
4.3.1.3.3 Provningen ska upprepas tills avstannandedata uppfyller kraven på 
statistisk precision enligt punkt 4.3.1.4.2.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 491  
4.3.1.3.4 Även om det rekommenderas att varje körning med avstannande 
sker utan avbrott får körningar delas upp om det inte går att samla 
in data för alla referenshastighetspunkter. Vid uppdelade körningar 
ska försiktighet iakttas så att fordonets tillstånd förblir så stabilt som 
möjligt vid varje delningspunkt.  
4.3.1.4 Bestämning av vägmotstånd genom mätning av avstannandetid  
4.3.1.4.1 Avstannandetiden som motsvarar referenshastigheten v  j som förflu ­
ten tid från fordonshastighet (v  j + 5 km/h)–(v  j – 5 km/h) ska mätas.  
4.3.1.4.2 Dessa mätningar ska utföras i motsatta riktningar tills minst tre 
mätningspar har erhållits som uppfyller den statistiska precisionen 
p j , som definieras i följande ekvation.  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ü Δt j p Ï 0,03  
där 
P j är den statistiska precisionen hos de mätningar som gjorts vid 
referenshastigheten v  j , 
n är antalet mätningspar,  
Δt j är det aritmetiska medelvärdet av avstannandetiden vid refe ­
renshastigheten v  j i sekunder, som erhålls genom ekvationen  
Δt j ¼ n 
P n 
i¼1 1 
Δt ji 
där 
Δt ji är det harmoniska aritmetiska medelvärdet av avstannande ­
tiden för mätningspar nummer i vid hastigheten v  j i sekunder, 
s, som erhålls genom ekvationen  
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
där 
Δt jai och Δt jbi är avstannandetiderna för mätning nummer i vid re ­
ferenshastigheten v  j i sekunder, s, i riktning a re ­
spektive b,  
σ j är standardavvikelsen i sekunder, s, och definieras av 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h är en koefficient som anges i tabell A4/3.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 492  
Tabell A4/3  
Koefficienten h som en funktion av  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77  
4.3.1.4.3 Om det vid mätning i en riktning förekommer någon yttre faktor 
eller föraråtgärd som påverkar vägmotståndsprovningen ska den 
mätningen och motsvarande mätning i motsatt riktning underkännas.  
Det högsta antal par som fortfarande uppfyller den statistiska nog ­
grannhet som anges i punkt 4.3.1.4.2 ska utvärderas och antalet 
underkända mätningspar får inte överstiga en tredjedel av det totala 
antalet mätningspar.  
4.3.1.4.4 Följande ekvation ska användas för att beräkna det aritmetiska me ­
delvärdet av vägmotståndet när det harmoniska aritmetiska medel ­
värdet av de omväxlande avstannandetiderna ska användas.  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
där 
Δt j är det harmoniska aritmetiska medelvärdet av de omväxlande 
mätningarna av avstannandetid vid hastigheten v  j , i sekunder, s, 
som erhålls genom  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
där 
Δt ja och Δt jb är det aritmetiska medelvärdet av avstannandetiderna i 
riktning a respektive b, vilket motsvarar referenshastigheten v  j i 
sekunder, s, och erhålls genom de två ekvationerna  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
och 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
där 
m av är det aritmetiska medelvärdet av provfordonets vikter i början 
och slutet av bestämningen av vägmotstånd, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna 
enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 493  
Koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen ska beräknas 
med en regressionsanalys med minstakvadratmetoden.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotstånd ­
matrisfamilj ska koefficienten f  1 anges som noll och koefficienterna 
f 0 och f  2 ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med min ­
stakvadratmetoden.  
4.3.2 Avstannandemetod med fordonsbaserad anemometri  
Fordonet ska värmas upp och stabiliseras i enlighet med punkt 4.2.4 
i denna underbilaga.  
4.3.2.1 Ytterligare instrument för fordonsbaserad anemometri  
Den fordonsbaserade anemometern och de fordonsbaserade instru ­
menten ska kalibreras genom användning på det provfordon där 
kalibreringen sker under uppvärmningen inför provningen.  
4.3.2.1.1 Relativ vindhastighet ska mätas med en minimifrekvens av 1 Hz och 
en noggrannhet på 0,3 m/s. Fordonsblockeringen ska beaktas vid 
kalibreringen av anemometern.  
4.3.2.1.2 Vindriktningen ska vara relativ fordonets riktning. Den relativa 
vindriktningen (gir) ska mätas med en resolution på 1 grad och 
en noggrannhet på 3 grader; dödbandet för instrumentet får inte 
överstiga 10 grader och ska vara riktat mot fordonets bakre del.  
4.3.2.1.3 Före avstannandet ska anemometern kalibreras för vindhastighet och 
girförskjutning enligt bilaga A till ISO 10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4 För att minska inverkan av anemometerblockering ska det under 
kalibreringen korrigeras för sådan enligt bilaga A till ISO 10521- 
1:2006(E).  
4.3.2.2 Val av fordonshastighetsintervall för bestämning av vägmotstånds ­
kurva  
Provfordonets hastighetsintervall ska väljas i enlighet med punkt 2.2 
i denna underbilaga.  
4.3.2.3 Datainsamling  
Under förfarandet ska förfluten tid, fordonshastighet och lufthastig ­
het (vindhastighet, vindriktning) relativt fordonet mätas med en fre ­
kvens av 5 Hz. Omgivningstemperaturen ska synkroniseras och 
provtagning ske med en frekvens av minst 1 Hz.  
4.3.2.4 Förfarande för avstannande av fordon  
Mätningarna ska utföras i motsatta riktningar tills minst tio på va ­
randra följande körningar (fem i varje riktning) har gjorts. Om en 
enskild körning inte uppfyller de erforderliga provningsförhållan ­
dena för fordonsbaserad anemometri ska den körningen och mot ­
svarande körning i motsatt riktning underkännas. Alla giltiga par ska 
inkluderas i den slutliga analysen med minst fem par körningar med 
avstannande. Se punkt 4.3.2.6.10 i denna underbilaga angående sta ­
tistiska valideringskriterier.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 494  
Anemometern ska monteras på en plats som gör att fordonets drifts ­
egenskaper påverkas så lite som möjligt.  
Anemometern ska monteras enligt något av följande alternativ:  
a) Med hjälp av en bom cirka 2 m framför fordonets främre aero ­
dynamiska stagnationspunkt.  
b) På mittlinjen av fordonets tak. Anemometern ska om möjligt 
monteras inom 30 cm från vindrutans överkant.  
c) På fordonets motorhuv, vid dess mittlinje, monterad vid mitt ­
punkten mellan fordonets främre del och vindrutans undre del.  
I samtliga fall ska anemometern monteras parallellt med vägytan. 
Om placering b eller c används ska avstannanderesultaten justeras 
analytiskt för det extra luftmotstånd som anemometern orsakar. Ju ­
steringen ska ske genom att det avstannande fordonet provas i en 
vindtunnel, både med och utan anemometern monterad i samma 
läge som används på banan. Den beräknade skillnaden ska vara 
den ökande luftmotståndskoefficienten C  D kombinerad med fronta ­
rean, som ska användas för att korrigera avstannanderesultatet.  
4.3.2.4.1 Efter fordonsuppvärmningen enligt punkt 4.2.4 i denna underbilaga 
och omedelbart före varje provningsmätning ska fordonet accelere ­
ras till 10–15 km/h över högsta referenshastighet och köras med 
denna hastighet i högst 1 min. Därefter ska avstannandet genast 
påbörjas.  
4.3.2.4.2 Under avstannande ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rat ­
trörelser ska undvikas i möjligaste mån, och fordonets bromsar får 
inte användas.  
4.3.2.4.3 Det rekommenderas att varje körning med avstannande utförs utan 
avbrott. Uppdelade körningar kan dock göras om det inte går att 
samla in data för samtliga referenspunkter under en och samma 
körning. Vid uppdelade körningar ska försiktighet iakttas så att 
fordonets tillstånd förblir så stabilt som möjligt vid varje delnings ­
punkt.  
4.3.2.5 Bestämning av rörelseekvationen  
De symboler som används i den fordonsbaserade anemometerns 
rörelseekvationer anges i tabell A4/4.  
Tabell A4/4  
Symboler i den fordonsbaserade anemometerns rörelseekvationer  
Symbol  Enheter  Beskrivning  
A f m 2 fordonets frontarea  
a 0 … a  n grader  -1 luftmotståndskoefficienter som en funktion av girvinkel  
A m N koefficient för mekaniskt motstånd  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 495  
Symbol  Enheter  Beskrivning  
B m N/(km/h)  koefficient för mekaniskt motstånd  
C m N/(km/h)  2 koefficient för mekaniskt motstånd  
C D (Y) luftmotståndskoefficient vid girvinkel Y  
D N  motstånd  
D aero N luftmotstånd  
D f N framaxelmotstånd (inklusive drivlina)  
D grav N gravitationsmotstånd  
D mech N mekaniskt motstånd  
D r N bakaxelmotstånd (inklusive drivlina)  
D tyre N däckrullmotstånd  
(dh/ds)  —  sinus för banans lutning i färdriktningen (+ indikerar 
stigande)  
(dv/dt)  m/s  2 acceleration  
g m/s  2 gravitationskonstant  
m av kg aritmetiskt medelvärde av provfordonets vikt före och 
efter bestämning av vägmotstånd  
ρ kg/m  3 luftens densitet  
t s  tid  
T K  temperatur  
v km/h  fordonshastighet  
v r km/h  relativ vindhastighet  
Y grader  girvinkel för skenbar vind relativt fordonets färdriktning  
4.3.2.5.1 Allmän form  
Den allmänna formen på rörelseekvationen är  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
där 
D mech = D  tyre + D  f + D  r , 
D aero = D aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r , 
D grav = D grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Om lutningen på provbanan är lika med eller mindre än 0,1 % över 
banans längd, får D  grav fastställas till noll.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 496  
4.3.2.5.2 Modellering av mekaniskt motstånd  
Det mekaniska motståndet bestående av separata komponenter som 
representerar friktionsförluster för däck D  tyre och fram- och bakaxel, 
D f och D  r , inklusive transmissionsförluster, ska modelleras som ett 
polynom med tre termer som en funktion av fordonshastigheten v 
som i nedanstående ekvation: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
där 
A m , B  m och C  m bestäms i dataanalysen med hjälp av minstakvad ­
ratmetoden. Dessa konstanter återspeglar det kombinerade motstån ­
det för drivlina och däck.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotstånd ­
matrisfamilj ska koefficienten B  m anges som noll och koefficien ­
terna A  m och C  m ska beräknas på nytt med en regressionsanalys 
med minstakvadratmetoden.  
4.3.2.5.3 Modellering av luftmotstånd  
Luftmotståndskoefficienten C  D (Y) ska modelleras som ett polynom 
med fyra termer som en funktion av girvinkeln Y som i ekvationen 
nedan: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 till a  4 är konstanta koefficienter vars värden bestäms i dataana ­
lysen.  
Luftmotståndet ska bestämmas genom att motståndskoefficienten 
kombineras med fordonets frontarea A  f och den relativa vindhas ­
tigheten 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4 Slutlig rörelseekvation  
Genom substitution blir rörelseekvationens slutliga form 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
4.3.2.6 Datareducering  
En ekvation med tre termer ska skapas för att beskriva vägmotstån ­
det som en funktion av hastighet, F = A + Bv + Cv  2 , korrigerat till 
standardomgivningstemperatur och tryckförhållanden, och vid vind ­
stilla. Metoden för denna analysprocess beskrivs i punkterna 
4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 497  
4.3.2.6.1 Bestämma kalibreringskoefficienter  
Om det inte redan har gjorts ska kalibreringsfaktorer som ska kor ­
rigera för fordonsblockering bestämmas för relativ vindhastighet och 
girvinkel. Mätningarna av fordonshastighet v, relativ vindhastighet 
v r och gir Y under uppvärmningsfasen av provningsförfarandet ska 
registreras. Par med körningar i omväxlande riktningar på provba ­
nan vid en konstant hastighet på 80 km/h ska utföras, och de aritme ­
tiska medelvärdena av v, v  r och Y ska bestämmas för varje körning. 
Kalibreringsfaktorer som minimerar det totala antalet fel i motvind 
och sidvind över alla par med körningar, dvs. summan av (head  i – 
head  i+1 ) 2 osv., ska väljas där head  i och head  i+1 avser vindhastighet 
och vindriktning från paren med provkörningar i motsatta riktningar 
under uppvärmning/stabilisering av fordonet före provning.  
4.3.2.6.2 Erhålla observationer sekund för sekund  
Från de data som samlats in under körningarna med avstannande 
ska värden för v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v  r 2 och Y bestämmas genom 
tillämpning av de kalibreringsfaktorer som erhålls i punkterna 
4.3.2.1.3 och 4.3.2.1.4 i denna underbilaga. Datafiltrering ska an ­
vändas för att justera proverna till en frekvens av 1 Hz.  
4.3.2.6.3 Preliminär analys  
Alla datapunkter ska analyseras samtidigt med hjälp av en regres ­
sionsteknik med minstakvadratmetoden, i syfte att bestämma 
A m ,B m , C  m , a  0 , a  1 , a  2 , a  3 och a  4 för givna värden på M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r och ρ. 
4.3.2.6.4 Avvikande värden  
En förutsedd kraft  m  e Ê dv 
dt Ì 
ska beräknas och jämföras med de 
iakttagna datapunkterna. Datapunkter med alltför stora avvikelser, 
t.ex. mer än tre standardavvikelser, ska markeras.  
4.3.2.6.5 Datafiltrering (valfritt)  
Lämpliga datafiltreringstekniker får tillämpas och de återstående 
datapunkterna ska jämnas ut.  
4.3.2.6.6 Eliminering av data  
Insamlade datapunkter där girvinklarna är större än ± 20 grader från 
fordonets färdriktning ska markeras. Insamlade datapunkter där re ­
lativ vind är mindre än +5 km/h (för att undvika förhållanden där 
medvinden överstiger fordonets hastighet) ska också markeras. Data ­
analysen ska begränsas till fordonshastigheter inom det hastighet ­
sintervall som valts enligt punkt 4.3.2.2 i denna underbilaga.  
4.3.2.6.7 Slutlig dataanalys  
Alla data som inte har markerats ska analyseras med hjälp av en 
regressionsteknik med minstakvadratmetoden. Givet M  e och Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , och ρ ska A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 och a  4 
bestämmas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 498  
4.3.2.6.8 Begränsad analys (valfritt)  
För att det ska gå att bättre åtskilja fordonets luftmotstånd och 
mekaniska motstånd får en begränsad analys tillämpas på så vis 
att fordonets frontarea, A  f , och motståndskoefficienten, C  D , får 
vara fasta om de har bestämts tidigare.  
4.3.2.6.9 Korrigering till referensförhållanden  
Rörelseekvationerna ska korrigeras till referensförhållandena enligt 
punkt 4.5 i denna underbilaga.  
4.3.2.6.10 Statistiska kriterier för fordonsbaserad anemometri  
Uteslutandet av varje enskilt par med körningar med avstannande 
ska ändra det beräknade vägmotståndet för varje avstannanderefe ­
renshastighet v  j som understiger konvergenskravet, för allai och j: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
där 
ΔF i (v j ) är skillnaden mellan det beräknade vägmotståndet med alla 
avstannande körningar och det beräknade vägmotståndet 
med par nummer i av avstannande körningar uteslutet, i N,  
F(v  j ) är det beräknade vägmotståndet med alla körningar med 
avstannande, i N,  
v j är referenshastigheten, i km/h,  
n är antalet par med körningar med avstannande, där alla 
giltiga par är inkluderade.  
Om konvergenskravet inte uppfylls ska par tas bort från analysen, 
med början från det par som ger den största förändringen i beräknat 
vägmotstånd, tills konvergenskravet är uppfyllt, så länge som minst 
5 giltiga par används för den slutliga bestämningen av vägmotstånd.  
4.4 Mätning och beräkning av körmotstånd med hjälp av metoden med 
vridmomentmätare  
Som ett alternativ till metoderna med avstannande får även metoden 
med vridmomentmätare användas, där körmotståndet bestäms ge ­
nom mätning av vridmoment på de drivna hjulen vid referenshas ­
tighetspunkterna under perioder på minst 5 s.  
4.4.1 Montering av vridmomentmätare  
Hjulvridmomentmätare ska monteras mellan hjulnavet och fälgen på 
varje drivhjul och mäta det vridmoment som krävs för att fordonet 
ska hålla en konstant hastighet.  
Vridmomentmätaren ska kalibreras regelbundet, minst en gång om 
året, på ett sätt som kan spåras till nationella eller internationella 
standarder, för att kraven på noggrannhet och precision ska upp ­
fyllas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 499  
4.4.2 Förfarande och datainsamling  
4.4.2.1 Val av referenshastigheter för bestämning av körmotståndskurva  
Referenshastighetspunkterna för bestämning av körmotstånd ska väl ­
jas i enlighet med punkt 2.2 i denna underbilaga.  
Referenshastigheterna ska mätas i fallande ordning. På tillverkarens 
begäran får det förekomma stabiliseringsperioder mellan mätning ­
arna, men stabiliseringshastigheten får inte överskrida nästa referens ­
hastighet.  
4.4.2.2 Datainsamling  
Datauppsättningar bestående av faktisk hastighet v  ji , faktiskt vrid ­
moment C  ji och tid under en period på minst 5 s ska mätas för varje 
v j med en provtagningsfrekvens av minst 10 Hz. De datauppsätt ­
ningar som samlas in under en tidsperiod för en referenshastighet v  j 
ska hänvisas till som en mätning.  
4.4.2.3 Mätmetod med fordonsvridmomentmätare  
Innan provningsmätningen utförs med vridmomentmätare ska fordo ­
net värmas upp enligt punkt 4.2.4 i denna underbilaga.  
Under provningsmätningen ska alla rattrörelser undvikas i möjli ­
gaste mån, och fordonets bromsar får inte användas.  
Provningen ska upprepas tills körmotståndsdata uppfyller kraven på 
mätprecision enligt punkt 4.4.3.2 i denna underbilaga.  
Även om det rekommenderas att varje provningsförlopp sker utan 
avbrott får körningar delas upp om det inte går att samla in data för 
alla referenshastighetspunkter. Vid uppdelade körningar ska försik ­
tighet iakttas så att fordonets tillstånd förblir så stabilt som möjligt 
vid varje delningspunkt.  
4.4.2.4 Hastighetsavvikelse  
Under en mätning vid en enda referenshastighetspunkt ska avvikel ­
sen i hastighet från det aritmetiska medelvärdet av hastigheten, v  ji - 
v jm , beräknad enligt punkt 4.4.3 i denna underbilaga, ligga inom 
värdena i tabell A4/5.  
Dessutom får det aritmetiska medelvärdet av hastigheten v  jm vid 
varje referenshastighetspunkt inte avvika från referenshastigheten 
v j med mer än ± 1 km/h eller 2 % av referenshastigheten v  j , bero­
ende på vilket värde som är störst.  
Tabell A4/5  
Hastighetsavvikelse  
Tidsperiod i s  Hastighetsavvikelse i km/h  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 500  
4.4.2.5 Atmosfärisk temperatur  
Provningar ska utföras under samma temperaturförhållanden som 
anges i punkt 4.1.1.2 i denna underbilaga.  
4.4.3 Beräkning av det aritmetiska medelvärdet av hastigheten och av 
vridmomentet  
4.4.3.1 Beräkningsprocess  
Det aritmetiska medelvärdet av hastigheten v  jm , i km/h, och det 
aritmetiska medelvärdet av vridmomentet C  jm , i Nm, ska för varje 
mätning beräknas utifrån de datauppsättningar som samlats in enligt 
punkt 4.4.2.2 i denna underbilaga, med hjälp av följande ekvationer: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
och 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
där 
v ji är den faktiska fordonshastigheten för datauppsättning nummer 
i vid referenshastighetspunkten j, i km/h,  
k är antalet datauppsättningar i en enskild mätning,  
C ji är det faktiska vridmomentet för datauppsättning nummer i, i 
Nm, 
C js är kompensationstermen för hastighetsavdrift, i Nm, som er ­
hålls genom ekvationen 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji får inte vara större än 0,05 och får bortses från om α j inte 
är större än ± 0,005 m/s  2 , 
m st är provfordonets vikt när mätningarna inleds och ska mätas 
precis före uppvärmningen och inte tidigare än så, i kg,  
mr är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna 
enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, i kg,  
r j är däckets dynamiska radie som har fastställts vid en referens ­
punkt på 80 km/h eller vid fordonets högsta referenshastighets ­
punkt om denna hastighet är lägre än 80 km/h, och som har 
beräknats enligt ekvationen 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 501  
där 
n är det drivna däckets rotationsvarvtal, i s  -1 , 
α j är det aritmetiska medelvärdet av accelerationen, i m/s  2 , som har 
beräknats enligt ekvationen 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
där 
t i är den tidpunkt då insamlingen av datauppsättning nummer i 
ägde rum, i s.  
4.4.3.2 Mätprecision  
Dessa mätningar ska utföras i motsatta riktningar tills minst tre 
mätningspar vid varje referenshastighet v  i har erhållits, för vilka  
C j uppfyller precisionen p  j enligt ekvationen 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
där 
n är antalet mätningspar för C  jm , 
C j är körmotståndet vid hastigheten v  j , i Nm, som erhålls genom 
ekvationen  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
där 
C jmi är det aritmetriska medelvärdet av vridmomentet för mätnings ­
par nummer i vid hastigheten v  j , som anges i Nm och erhålls 
genom 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
där 
C jmai och C  jmbi är det aritmetiska medelvärdet av vridmomenten för 
mätning nummer i vid hastigheten v  j som anges i punkt 4.4.3.1 i 
denna underbilaga för vardera riktningen a respektive b, i Nm,  
s är standardavvikelsen, i Nm, som har beräknats med ekvationen 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r
; 
h är en koefficient som en funktion av n enligt tabell A4/3 i punkt 
4.3.1.4.2 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 502  
4.4.4 Bestämning av körmotståndskurva  
Det aritmetiska medelvärdet av fordonshastigheten och av vridmo ­
mentet vid varje referenshastighetspunkt ska beräknas med hjälp av 
följande ekvationer: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Följande med minstakvadratmetoden uträknade regressionskurva 
över det aritmetiska medelvärdet av körmotståndet ska anpassas 
till alla datapar (v  jm , C jm ) vid alla referenshastigheter i punkt 4.4.2.1 
i denna underbilaga för bestämning av koefficienterna c  0 , c 1 och c  2 . 
Koefficienterna, c  0 , c 1 och c  2 samt de avstannandetider som upp ­
mätts på chassidynamometern (se punkt 8.2.4 i denna underbilaga) 
ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotstånd ­
matrisfamilj ska koefficienten c  1 anges som noll och koefficienterna 
c 0 och c  2 ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med min ­
stakvadratmetoden.  
4.5 Korrigering till referensförhållanden och mätutrustning  
4.5.1 Korrektionsfaktor för luftmotstånd  
Korrektionsfaktorn för luftmotstånd K  2 ska bestämmas med hjälp av 
ekvationen 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
där 
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska temperaturen 
för alla enskilda körningar, i Kelvin (K),  
P är det aritmetiska medelvärdet av lufttrycket, i kPa.  
4.5.2 Korrektionsfaktor för rullmotstånd  
Korrektionsfaktorn K  0 för rullmotstånd, i Kelvin  -1 (K -1 ), får bestäm ­
mas baserat på empiriska data och godkännas av godkännandemyn ­
digheten för fordonet och däckprovningen i fråga, eller får antas 
vara följande: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Vindkorrigering  
4.5.3.1 Vindkorrigering med stillastående anemometri  
4.5.3.1.1 En vindkorrigering för absolut vindhastighet längs provvägen ska 
göras genom att den skillnad som inte kan upphävas genom omväx ­
lande körningar dras av från den konstanta term f  0 som ges i punkt 
4.3.1.4.4 i denna underbilaga, eller från c  0 som ges i punkt 4.4.4 i 
denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 503  
4.5.3.1.2 Vindkorrigeringsmotståndet w  1 för avstannandemetoden eller w  2 för 
metoden med vridmomentmätare ska beräknas med ekvationerna  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
eller w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
där 
w 1 är vindkorrigeringen för avstannandemetoden, i N,  
f 2 är koefficienten för den aerodynamiska termen som anges i 
punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga,  
v w är det aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten i motsatta 
riktningar längs provvägen under provningen, i m/s,  
w 2 är vindkorrigeringsmotståndet för metoden med vridmoment ­
mätare, i Nm,  
c 2 är koefficienten för den aerodynamiska termen för metoden 
med vridmomentmätare som anges i punkt 4.4.4 i denna un ­
derbilaga.  
4.5.3.2 Vindkorrigering med fordonsbaserad anemometri  
Om avstannandemetoden bygger på fordonsbaserad anemometri ska 
w 1 och w  2 i ekvationerna i punkt 4.5.3.1.2 anges som noll, eftersom 
vindkorrigeringen redan har tillämpats enligt 4.3.2 i denna underbi ­
laga.  
4.5.4 Korrektionsfaktor för provningsvikt  
Korrektionsfaktorn K  1 för provfordonets provningsvikt ska bestäm ­
mas med hjälp av ekvationen 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
där 
f 0 är en konstant term, i N,  
TM är provfordonets provningsvikt, i kg,  
m av är provfordonets faktiska provningsvikt som bestämts i enlig ­
het med punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga, i kg.  
4.5.5 Korrektion av vägmotståndskurva  
4.5.5.1 Den kurva som bestämts i punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga ska 
korrigeras till referensförhållandena enligt följande: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 504  
där 
F* är det korrigerade vägmotståndet, i N,  
f 0 är den konstanta termen, i N,  
f 1 är koefficienten för första gradens term, i N ·(h/km),  
f 2 är koefficienten för andra gradens term, i N ·(h/km)  2 , 
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.2 i denna underbilaga,  
K 1 är korrektionsfaktorn för provningsvikt enligt definitionen i 
punkt 4.5.4 i denna underbilaga,  
K 2 är korrektionsfaktorn för luftmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.1 i denna underbilaga,  
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska tempera ­
turen, i ° C,  
v är fordonshastigheten, i km/h,  
w 1 är korrektionsfaktorn för vindmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.3 i denna underbilaga, i N.  
Resultatet av beräkningen ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) ska 
användas som målvägmotståndskoefficient A  t i beräkningen av 
chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 
8.1 i denna underbilaga.  
Resultatet av beräkningen (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas 
som målvägmotståndskoefficient B  t i beräkningen av chassidynamo ­
meterns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.1 i denna 
underbilaga.  
Resultatet av beräkningen (K  2 × f 2 ) ska användas som målvägmot ­
ståndskoefficient C  t i beräkningen av chassidynamometerns belast ­
ningsinställning som beskrivs i punkt 8.1 i denna underbilaga.  
4.5.5.2 Den kurva som bestämts i punkt 4.4.4 i denna underbilaga ska 
korrigeras till referensförhållanden och monterad mätutrustning en ­
ligt följande förfarande.  
4.5.5.2.1 Korrigering till referensförhållanden 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
där 
C* är det korrigerade körmotståndet, i Nm,  
c 0 är den konstanta termen enligt punkt 4.4.4 i denna underbilaga, 
i Nm,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 505  
c 1 är koefficienten för första gradens term enligt punkt 4.4.4 i 
denna underbilaga, i Nm (h/km),  
c 2 är koefficienten för andra gradens term enligt punkt 4.4.4 i 
denna underbilaga, i Nm (h/km)  2 , 
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.2 i denna underbilaga,  
K 1 är korrektionsfaktorn för provningsvikt enligt definitionen i 
punkt 4.5.4 i denna underbilaga,  
K 2 är korrektionsfaktorn för luftmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.1 i denna underbilaga,  
v är fordonshastigheten, i km/h,  
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska tempera ­
turen, i °C,  
w 2 är vindkorrigeringsmotståndet enligt definitionen i punkt 4.5.3 
i denna underbilaga.  
4.5.5.2.2 Korrigering för monterade vridmomentmätare  
Om körmotståndet bestäms enligt metoden med vridmomentmätare 
ska körmotståndet korrigeras för den inverkan som den externt mon ­
terade utrustningen för vridmomentmätning har på fordonets aero ­
dynamiska egenskaper.  
Körmotståndskoefficienten c  2 ska korrigeras enligt ekvationen 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
där 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ är produkten av luftmotståndskoefficienten multiplicerad 
med fordonets frontarea med utrustningen för vridmo ­
mentmätning monterad, uppmätt i en vindtunnel som 
uppfyller kriterierna i punkt 3.2 i denna underbilaga, 
i m  2 , 
C D × A  f är produkten av luftmotståndskoefficienten multiplicerad 
med fordonets frontarea utan utrustningen för vridmo ­
mentmätning monterad, uppmätt i en vindtunnel som 
uppfyller kriterierna i punkt 3.2 i denna underbilaga, 
i m  2 . 
4.5.5.2.3 Koefficienter för målkörmotstånd  
Resultatet av beräkningen ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) ska 
användas som målkörmotståndskoefficient a  t i beräkningen av chas ­
sidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i 
denna underbilaga.  
Resultatet av beräkningen (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas 
som målkörmotståndskoefficient b  t i beräkningen av chassidynamo ­
meterns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i denna 
underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 506  
Resultatet av beräkningen (c  2corr × r) ska användas som målkörmot ­
ståndskoefficient c  t i beräkningen av chassidynamometerns belast ­
ningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i denna underbilaga.  
5. Metod för beräkning av vägmotstånd eller körmotstånd baserat på 
fordonsparametrar  
5.1 Beräkning av vägmotstånd och körmotstånd för fordon baserat på ett 
representativt fordon i en vägmotståndsmatrisfamilj  
Om vägmotståndet för det representativa fordonet bestäms enligt en 
metod som beskrivs i punkt 4.3 i denna underbilaga, ska vägmot ­
ståndet för ett enskilt fordon beräknas enligt punkt 5.1.1 i denna 
underbilaga.  
Om körmotståndet för det representativa fordonet bestäms enligt den 
metod som beskrivs i punkt 4.4 i denna underbilaga, ska körmot ­
ståndet för ett enskilt fordon ska beräknas enligt punkt 5.1.2 i denna 
underbilaga.  
5.1.1 För beräkningen av vägmotståndet för fordon i en vägmotstånds ­
matrisfamilj ska de fordonsparametrar som beskrivs i punkt 4.2.1.4 i 
denna underbilaga och vägmotståndskoefficienterna för det represen ­
tativa provfordonet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga användas.  
5.1.1.1 Vägmotståndet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av 
ekvationen  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
där 
F c är det beräknade vägmotståndet som en funktion av fordons ­
hastigheten, i N,  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N, som definie ­
ras av ekvationen 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r är den konstanta vägmotståndskoefficienten för det representa ­
tiva fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i N,  
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient och ska anges som 
noll, 
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N ·(h/km)  2 , som 
definieras av ekvationen 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r är andra gradens vägmotståndskoefficient för det representativa 
fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i N ·(h/km)  2 , ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 507  
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM är den faktiska provningsvikten för det enskilda fordonet i 
vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,  
TM  r är provningsvikten för det representativa fordonet i vägmot ­
ståndsmatrisfamiljen, i kg,  
A f är frontarean hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatris ­
familjen, i m  2 , 
A fr är frontarean hos det representativa fordonet i vägmotstånds ­
matrisfamiljen, i m  2 , 
▼M2 
RR är värdet för däckrullmotståndsklassen för det enskilda fordo ­
net i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,  
▼B 
RRr är däckrullmotståndet hos det representativa fordonet i vägmot ­
ståndsmatrisfamiljen, i kg/ton.  
5.1.2 För beräkningen av körmotståndet för fordon i en vägmotstånds ­
matrisfamilj ska de fordonsparametrar som beskrivs i punkt 4.2.1.4 
i denna underbilaga och körmotståndskoefficienterna för det repre ­
sentativa provfordonet enligt punkt 4.4 i denna underbilaga använ ­
das. 
5.1.2.1 Körmotståndet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av 
ekvationen  
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
där 
C c är det beräknade körmotståndet som en funktion av fordons ­
hastigheten, i Nm,  
c 0 är den konstanta körmotståndskoefficienten, i Nm, som defi ­
nieras av ekvationen 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r är den konstanta körmotståndskoefficienten för det represen ­
tativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i Nm,  
c 1 är första gradens körmotståndskoefficient och ska anges som 
noll, 
c 2 är andra gradens körmotståndskoefficient, i Nm ·(h/km)  2 , som 
definieras av ekvationen 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 508  
c 2r är andra gradens körmotståndskoefficient för det representa ­
tiva fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i N ·(h/km)  2 , 
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM är den faktiska provningsvikten för det enskilda fordonet i 
vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,  
TMr är provningsvikten för det representativa fordonet i vägmot ­
ståndsmatrisfamiljen, i kg,  
A f är frontarean hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatris ­
familjen, i m  2 , 
A fr är frontarean hos det representativa fordonet i vägmotstånds ­
matrisfamiljen, i m  2 , 
▼M2 
RR är värdet för däckrullmotståndsklassen för det enskilda fordo ­
net i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,  
▼B 
RRr är däckrullmotståndet hos det representativa fordonet i väg ­
motståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,  
r’ är däckets dynamiska radie på chassidynamometern som er ­
hålls vid 80 km/h, i m,  
1,02 är en approximativ koefficient som kompenserar för kraftöver ­
föringsförluster.  
5.2 Beräkning av standardvägmotstånd baserat på fordonsparametrar  
5.2.1 Som ett alternativ till att bestämma vägmotståndet med avstannande- 
eller vridmomentmätarmetoden får en beräkningsmetod för standard ­
vägmotstånd användas.  
För beräkningen av standardvägmotstånd baserat på fordonsparamet ­
rar ska flera parametrar användas, som fordonets provningsvikt, 
bredd och höjd. Standardvägmotståndet F  c ska beräknas för refe ­
renshastighetspunkterna.  
5.2.2 Standardvägmotståndet ska beräknas med hjälp av ekvationen  
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
där 
F c är det beräknade standardvägmotståndet som en funktion av 
fordonshastigheten, i N,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 509  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N, som defi ­
nieras av ekvationen 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient och ska anges 
som noll,  
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N ·(h/km)  2 , som 
definieras av ekvationen 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM provningsvikt, i kg,  
width fordonets bredd enligt definitionen i punkt 6.2 i standarden 
ISO 612:1978, i m,  
height fordonets höjd enligt definitionen i punkt 6.3 i standarden 
ISO 612:1978, i m,  
6. Vindtunnelmetod  
Vindtunnelmetoden är en metod för mätning av vägmotstånd som 
innebär att en vindtunnel används i kombination med en chassidy ­
namometer eller en dynamometer med platta band. Provbänkarna 
kan vara fristående eller integrerade med varandra.  
6.1 Mätmetod  
6.1.1 Vägmotståndet ska bestämmas genom att  
a) de vägmotstånd som uppmätts i en vindtunnel läggs ihop med 
dem som uppmätts med en dynamometer med platta band, eller  
b) de vägmotstånd som uppmätts i en vindtunnel läggs ihop med 
dem som uppmätts på en chassidynamometer.  
6.1.2 Luftmotståndet ska mätas i vindtunneln.  
6.1.3 Rullmotstånd och kraftöverföringsförluster ska mätas med en dyna ­
mometer med platta band eller en chassidynamometer, och fram- 
och bakaxlarna ska mätas samtidigt.  
6.2 Godkännandemyndighetens godkännande av anläggningar  
Resultaten av vindtunnelmetoden ska jämföras med resultaten av 
avstannandemetoden för att påvisa att anläggningarna är godkända, 
och ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
6.2.1 Godkännandemyndigheten ska välja ut tre fordon. Fordonen ska 
täcka in den variationsvidd av fordon (t.ex. i fråga om storlek och 
vikt) som avses att mätas med de berörda anläggningarna.  
6.2.2 Två separata provningar med avstannande ska göras med vart och 
ett av de tre fordonen i enlighet med punkt 4.3 i denna underbilaga, 
och de resulterande vägmotståndskoefficienterna, f  0 , f 1 och f  2 , ska 
bestämmas enligt den punkten och korrigeras enligt punkt 4.5.5 i 
denna underbilaga. Resultatet av provningen med avstannande av ett 
provfordon ska vara det aritmetiska medelvärdet av vägmotstånds ­
koefficienterna för de två separata provningarna med avstannande.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 510  
Om det behövs fler än två provningar med avstannande för att 
kriterierna för godkännande av anläggningar ska uppfyllas ska me ­
delvärdet av alla giltiga provningar beräknas.  
6.2.3 Mätning med vindtunnelmetoden enligt punkterna 6.3–6.7 i denna 
underbilaga ska göras på samma tre fordon som valdes i punkt 6.2.1 
i denna underbilaga och under samma förhållanden, och de resulte ­
rande vägmotståndskoefficienterna, f  0 , f 1 och f  2 , ska bestämmas.  
Om tillverkaren väljer att använda ett eller flera av de tillgängliga 
alternativa förfarandena i vindtunnelmetoden (dvs. punkt 6.5.2.1 om 
förkonditionering, punkterna 6.5.2.2 och 6.5.2.3 om förfarandet samt 
punkt 6.5.2.3.3 om dynamometerinställning) ska dessa förfaranden 
även användas för godkännande av anläggningarna.  
6.2.4 Kriterier för godkännande  
Anläggningen eller kombinationen av anläggningar ska godkännas 
om båda följande kriterier uppfylls:  
(a) Skillnaden i cykelenergi, uttryckt som ε k , mellan vindtunnelme ­
toden och avstannandemetoden ska ligga inom ± 0,05 för vart 
och ett av de tre fordonen k i enlighet med ekvationen  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
där 
ε k är skillnaden i cykelenergi under en fullständig 
WLTC-cykel för klass 3-fordon för fordon k mellan 
vindtunnelmetoden och avstannandemetoden, i pro ­
cent,  
E k,WTM  är cykelenergin under en fullständig WLTC-cykel 
för klass 3-fordon för fordon k, som beräknats med 
det vägmotstånd som erhållits med vindtunnelme ­
toden (WTM), enligt beräkning i punkt 5 i under ­
bilaga 7, i J,  
E k,coastdown  är cykelenergin under en fullständig WLTC-cykel 
för klass 3-fordon för fordon k, som beräknats med 
det vägmotstånd som erhållits med avstannandeme ­
toden, enligt beräkning i punkt 5 i underbilaga 7, i 
J, och  
(b) Det aritmetiska medelvärdet  x av de tre skillnaderna ska ligga 
inom 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Anläggningen får användas för bestämning av vägmotstånd i 
högst två år efter godkännandet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 511  
Varje kombination av chassidynamometer med rullar eller rörligt 
band och vindtunnel ska godkännas separat.  
6.3 Förberedelse av fordonet och temperatur  
Konditionering och förberedelse av fordonet ska utföras enligt punk ­
terna 4.2.1 och 4.2.2 i denna underbilaga och gäller både mätningen 
med dynamometer med platta band eller chassidynamometer och 
vindtunnel.  
Om det alternativa uppvärmningsförfarande som beskrivs i punkt 
6.5.2.1 används ska justeringen av målprovningsvikt samt vägning 
och mätning av fordonet utföras utan att föraren sitter i fordonet.  
Provcellerna med dynamometer med platta band eller chassidyna ­
mometer ska ha ett temperaturbörvärde på 20 °C med en tolerans på 
± 3 °C. På tillverkarens begäran får börvärdet även vara 23 °C med 
en tolerans på ± 3 °C.  
6.4 Vindtunnelförfarande  
6.4.1 Vindtunnelkriterier  
Vindtunnelutformningen, provningsmetoder och korrigeringar ska ge 
ett värde på (C  D × A  f ) som är representativt för värdet på väg (C  D × 
A f ) och har en repeterbarhet på 0,015 m  2 . 
För alla (C  D × A  f )-mätningar ska de vindtunnelkriterier som anges i 
punkt 3.2 i denna underbilaga uppfyllas med följande ändringar:  
a) Det blockeringsförhållande som beskrivs i punkt 3.2.4 i denna 
underbilaga ska vara lägre än 25 %.  
b) Den bandyta som vidrör något hjul ska överstiga längden på det 
berörda hjulets kontaktyta med minst 20 % och vara minst lika 
bred som den kontaktytan.  
c) Standardavvikelsen för totalt lufttryck vid munstycksutloppet en ­
ligt beskrivningen i punkt 3.2.8 i denna underbilaga ska vara 
mindre än 1 %.  
d) Fasthållningssystemets blockeringsförhållande enligt beskriv ­
ningen i punkt 3.2.10 i denna underbilaga ska vara lägre än 3 %.  
6.4.2 Vindtunnelmätning  
Fordonet ska vara i det skick som beskrivs i punkt 6.3 i denna 
underbilaga.  
Fordonet ska placeras parallellt med tunnelns längsgående mittlinje 
med en avvikelse på högst 10 mm.  
Fordonet ska placeras med en girvinkel på 0° och en tolerans på 
± 0,1°.  
Luftmotståndet ska mätas under minst 60 s och med en frekvens av 
minst 5 Hz. Alternativt kan motståndet mätas med en frekvens av 
minst 1 Hz och med minst 300 på varandra följande prover. Resul ­
tatet ska vara det aritmetiska medelvärdet av motståndet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 512  
Om fordonet har rörliga aerodynamiska karossdelar ska punkt 
4.2.1.5 i denna underbilaga tillämpas. Om de rörliga delarna är 
hastighetsberoende ska varje tillämplig position mätas i vindtunneln 
och det ska lämnas bevis till godkännandemyndigheten som indike ­
rar förhållandet mellan hastighet, den rörliga delens placering och 
motsvarande (C  D × A  f ). 
6.5 Platta band används för vindtunnelmetoden  
6.5.1 Kriterier för platta band  
6.5.1.1 Beskrivning av provbänken med platta band  
Hjulen ska rotera på platta band som inte förändrar hjulens rull ­
egenskaper jämfört med på väg. De uppmätta krafterna i x-rikt ­
ningen ska omfatta friktionskrafterna i kraftöverföringen.  
6.5.1.2 Fasthållningssystem för fordon  
Dynamometern ska vara utrustad med en centreringsenhet som riktar 
in fordonet inom en tolerans på ± 0,5 graders rotation runt z-axeln. 
Fasthållningssystemet ska upprätthålla den centrerade drivhjulsposi ­
tionen under körningarna med avstannande vid bestämningen av 
vägmotstånd, inom följande gränser:  
6.5.1.2.1 Position i sidled (y-axel)  
Fordonet ska förbli inriktat i y-riktningen och rörelsen i sidled ska 
begränsas till ett minimum.  
6.5.1.2.2 Främre och bakre position (x-axel)  
Utan att det påverkar kravet i punkt 6.5.1.2.1 i denna underbilaga 
ska båda hjulaxlarna befinna sig inom ± 10 mm från bandets laterala 
mittlinjer.  
6.5.1.2.3 Vertikal belastning  
Fasthållningssystemet ska vara utformat så att det inte orsakar någon 
vertikal belastning på drivhjulen.  
6.5.1.3 Noggrannheten i uppmätta krafter  
Endast reaktionskraften för rotation av hjulen ska mätas. Inga yttre 
krafter ska inkluderas i resultatet (kylfläktluftens kraft, fordonsfast ­
hållningen, det platta bandets aerodynamiska reaktionskrafter, dyna ­
mometerförluster osv.).  
Kraften i x-riktning ska mätas med en noggrannhet på ± 5 N.  
6.5.1.4 Styrning av det platta bandets hastighet  
Bandets hastighet ska styras med en noggrannhet på ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Det platta bandets yta  
Det platta bandets yta ska vara ren, torr och fri från främmande 
material som kan göra att däcken slirar.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 513  
6.5.1.6 Kylning  
En luftström med variabel hastighet ska blåsas mot fordonet. Bör ­
värdet för den linjära hastigheten för luften vid fläktens utlopp ska 
vara lika med motsvarande dynamometerhastighet över mäthastig ­
heter på 5 km/h. Avvikelsen för den linjära hastigheten för luften 
vid fläktens utlopp ska förbli inom ± 5 km/h eller ± 10 % av mot ­
svarande mäthastighet, beroende på vilket som är störst.  
6.5.2 Mätning med platt band  
Mätmetoden får utföras enligt antingen punkt 6.5.2.2 eller punkt 
6.5.2.3 i denna underbilaga.  
6.5.2.1 Förkonditionering  
Fordonet ska konditioneras på dynamometern enligt beskrivningen i 
punkterna 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 i denna underbilaga.  
Dynamometerns belastningsinställning F  d, för förkonditionering ska 
vara: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
där 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Dynamometerns ekvivalenta tröghet ska vara provningsvikten.  
Det luftmotstånd som används för belastningsinställningen ska häm ­
tas från punkt 6.7.2 i denna underbilaga och får anges som invärde 
direkt. I annat fall ska a  d , b d och c  d i denna punkt användas.  
På begäran av tillverkaren får uppvärmningen som alternativ till 
punkt 4.2.4.1.2 i denna underbilaga genomföras genom att fordonet 
körs med det platta bandet.  
I detta fall ska uppvärmningshastigheten vara 110 % av den max ­
imala hastigheten för den tillämpliga WLTC-cykeln och varaktighe ­
ten ska överstiga 1 200 s tills förändringen i uppmätt kraft under en 
period på 200 s är mindre än 5 N.  
6.5.2.2 Mätmetod med stabiliserade hastigheter  
6.5.2.2.1 Provningen ska utföras från den högsta till den lägsta referenshas ­
tighetspunkten.  
6.5.2.2.2 Omedelbart efter mätningen vid föregående hastighetspunkt ska re ­
tardationen från nuvarande till nästa tillämpliga referenshastighets ­
punkt utföras med en smidig övergång på ungefär 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referenshastigheten ska stabiliseras under minst 4 s och högst 10 s. 
Mätutrustningen ska säkerställa att signalen för den uppmätta kraf ­
ten stabiliseras inom denna period.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 514  
6.5.2.2.4 Kraften vid varje referenshastighet ska mätas under minst 6 s sam ­
tidigt som fordonshastigheten hålls konstant. Den resulterande kraf ­
ten för den referenshastighetspunkten F  jDyno ska vara det aritmetiska 
medelvärdet av kraften under mätningen.  
Stegen i punkterna 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 i denna underbilaga ska upp ­
repas för varje referenshastighet.  
6.5.2.3 Mätmetod med retardation  
6.5.2.3.1 Förkonditionering och dynamometerinställning ska utföras enligt 
punkt 6.5.2.1 i denna underbilaga. Före varje avstannande ska for ­
donet köras i minst 1 min vid den högsta referenshastigheten eller, 
om det alternativa uppvärmningsförfarandet används, vid 110 % av 
den högsta referenshastigheten. Fordonet ska därefter accelereras till 
minst 10 km/h över högsta referenshastighet och avstannandet ska 
påbörjas omedelbart.  
6.5.2.3.2 Mätningen ska utföras enligt punkterna 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 i denna 
underbilaga. Avstannande i motsatta riktningar krävs inte och den 
ekvation som används för att beräkna Δt ji i punkt 4.3.1.4.2 i denna 
underbilaga är inte tillämplig. Mätningen ska avbrytas efter två 
retardationer om kraften för båda avstannandena vid varje referens ­
hastighetspunkt ligger inom ± 10 N, och i annat fall ska minst tre 
avstannanden utföras med de kriterier som anges i punkt 4.3.1.4.2 i 
denna underbilaga.  
6.5.2.3.3 Kraften f  jDyno vid varje referenshastighet v  j ska beräknas genom 
borttagning av den simulerade aerodynamiska kraften:  
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
där 
f jDecel  är den kraft som bestämts enligt ekvationen med beräkning 
av F  j i punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga vid referenshas ­
tighetspunkt j, i N,  
c d är dynamometerns inställda koefficient enligt definitionen i 
punkt 6.5.2.1 i denna underbilaga, i N/(km/h)  2 . 
Alternativt kan c  d på tillverkarens begäran anges som noll under 
avstannandet och för beräkning av f  jDyno . 
6.5.2.4 Mätförhållanden  
Fordonet ska vara i det skick som beskrivs i punkt 4.3.1.3.2 i denna 
underbilaga.  
Under avstannandet ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rat ­
trörelser ska undvikas i möjligaste mån, och fordonets bromsar får 
inte användas.  
6.5.3 Mätresultat vid metoden med platta band  
Resultatet från dynamometern med platta band f  jDyno ska hänvisas 
till som f  j för vidare beräkningar i punkt 6.7 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 515  
6.6 Chassidynamometer används för vindtunnelmetoden  
6.6.1 Kriterier  
Förutom beskrivningarna i punkterna 1 och 2 i underbilaga 5 ska de 
kriterier som beskrivs i punkterna 6.6.1.1– 6.6.1.6 i denna underbi ­
laga gälla.  
6.6.1.1 Beskrivning av en chassidynamometer  
Fram- och bakaxlarna ska vara utrustade med en enda rulle med en 
diameter på minst 1,2 m. De uppmätta krafterna i x-riktningen om ­
fattar friktionskrafterna i kraftöverföringen.  
6.6.1.2 Fasthållningssystem för fordon  
Dynamometern ska vara utrustad med en centreringsenhet som riktar 
in fordonet. Fasthållningssystemet ska upprätthålla den centrerade 
drivhjulspositionen inom följande rekommenderade gränser under 
körningarna med avstannande vid bestämningen av vägmotstånd:  
6.6.1.2.1 Fordonets position  
Det fordon som ska provas ska placeras på chassidynamometerrullen 
enligt definitionen i punkt 7.3.3 i denna underbilaga.  
6.6.1.2.2 Vertikal belastning  
Fasthållningssystemet ska uppfylla kraven i punkt 6.5.1.2.3 i denna 
underbilaga.  
6.6.1.3 Noggrannheten i uppmätta krafter  
Noggrannheten i de uppmätta krafterna ska överensstämma med 
beskrivningen i punkt 6.5.1.3 i denna underbilaga, med undantag 
för kraften i x-riktning som ska mätas med den noggrannhet som 
beskrivs i punkt 2.4.1 i underbilaga 5.  
6.6.1.4 Styrning av dynamometerns hastighet  
Rullens hastighet ska styras med en noggrannhet på ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5 Rullens yta  
Rullens yta ska överensstämma med beskrivningen i punkt 6.5.1.5 i 
denna underbilaga.  
6.6.1.6 Kylning  
Kylfläkten ska överensstämma med beskrivningen i punkt 6.5.1.6 i 
denna underbilaga.  
6.6.2 Mätning med dynamometer  
Mätningen ska utföras enligt beskrivningen i punkt 6.5.2 i denna 
underbilaga.  
6.6.3 Korrigering av chassidynamometerrullens kurva  
De uppmätta krafterna på chassidynamometern ska korrigeras till en 
referensmotsvarighet till vägen (plan yta) och resultatet ska hänvisas 
till som f  j . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 516  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
där 
c1 är den del av f  jDyno som utgörs av däckrullmotståndet,  
c2 är chassidynamometerns specifika radiekorrektionsfaktor,  
f jDyno är den kraft som beräknades i punkt 6.5.2.3.3 för varje 
referenshastighet j, i N,  
R Wheel  är hälften av däckets nominella konstruktionsdiameter, i m,  
R Dyno är chassidynamometerrullens radie, i m.  
Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska komma överens om 
vilka faktorer c1 och c2 som ska användas, baserat på korrelations ­
testbevis som tillverkaren tillhandahåller för de olika däckegenska ­
per som ska provas på chassidynamometern.  
Som ett alternativ kan följande konservativa ekvation användas: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7 Beräkningar  
6.7.1 Korrigering av resultaten med dynamometer med platta band och 
chassidynamometer  
De uppmätta krafter som bestämts i punkterna 6.5 och 6.6 i denna 
underbilaga ska korrigeras till referensförhållandena med hjälp av 
ekvationen 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
där 
F Dj är det korrigerade motståndet uppmätt vid dynamometern med 
platta band eller chassidynamometern vid referenshastigheten j, 
i N, 
f j är den uppmätta kraften vid referenshastigheten j, i N,  
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i 
punkt 4.5.2 i denna underbilaga, K  -1 , 
K 1 är korrigeringen för provningsvikt enligt definitionen i punkt 
4.5.4 i denna underbilaga, i N,  
T är det aritmetiska medelvärdet av temperaturen i provcellen 
under mätningen, i K.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 517  
6.7.2 Beräkning av den aerodynamiska kraften  
Luftmotståndet ska beräknas med hjälp av nedanstående ekvation. 
Om fordonet är utrustat med hastighetsberoende rörliga aerodyna ­
miska karossdelar ska motsvarande värden (C  D × A  f ) tillämpas för 
de berörda referenshastighetspunkterna. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
där 
F Aj är luftmotståndet uppmätt i vindtunneln vid referens ­
hastigheten j, i N,  
(C D × A  f ) j är produkten av motståndskoefficienten och frontarean 
vid en viss referenshastighetspunkt j, i tillämpliga fall, 
i m  2 , 
ρ 0 är densiteten hos torr luft enligt definitionen i punkt 
3.2.10 i denna bilaga, i kg/m  3 , 
v j är referenshastigheten j, i km/h.  
6.7.3 Beräkning av vägmotståndsvärden  
Det totala vägmotståndet som summa av resultaten i punkterna 6.7.1 
och 6.7.2 i denna underbilaga ska beräknas med hjälp av ekvationen 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
för alla tillämpliga referenshastighetspunkter j, i N,  
För alla beräknade F  * 
j ska koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmot­
ståndsekvationen beräknas med en regressionsanalys med minstak ­
vadratmetoden och användas som målkoefficienter i punkt 8.1.1 i 
denna underbilaga.  
Om det eller de fordon som provas enligt vindtunnelmetoden är 
representativt (representativa) för ett fordon i en vägmotståndsmat ­
risfamilj, ska koefficienten f  1 anges som noll och koefficienterna f  0 
och f  2 ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med min ­
stakvadratmetoden.  
7. Överföra vägmotstånd till en chassidynamometer  
7.1 Förberedelse för provning på en chassidynamometer  
7.1.1 Laboratorieförhållanden  
7.1.1.1 Rulle (rullar)  
Chassidynamometerns rulle eller rullar ska vara rena, torra och fria 
från främmande material som kan göra att däcken slirar. Om chas ­
sidynamometern har flera rullar ska dynamometern köras i samma 
inkopplade eller frånkopplade tillstånd som vid efterföljande prov ­
ning av typ 1. Chassidynamometerns hastighet ska mätas från den 
rulle som är kopplad till effektupptagningsenheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 518  
7.1.1.1.1 Däckslirning  
Ytterligare vikt får placeras på eller i fordonet för att eliminera 
däckslirning. Tillverkaren ska utföra belastningsinställningen på 
chassidynamometern med den extra vikten. Den extra vikten ska 
vara tillgänglig för både belastningsinställningen och provningen 
av utsläpp och bränsleförbrukning. Användningen av extra vikt 
ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
7.1.1.2 Rumstemperatur  
Laboratoriets omgivningstemperatur ska ligga på ett börvärde på 
23 °C och får inte avvika mer än ± 5 °C under provningen, såvida 
inget annat krävs på grund av efterföljande tester.  
7.2 Förberedelse av chassidynamometern  
7.2.1 Inställning av tröghetsmassan  
Den ekvivalenta tröghetsmassan för chassidynamometern ska ställas 
in enligt punkt 2.5.3 i denna underbilaga. Om chassidynamometern 
inte klarar att exakt uppfylla inställningen av tröghetsmassa ska 
nästa högre tröghetsinställning användas, med en ökning på högst 
10 kg.  
7.2.2 Uppvärmning av chassidynamometern  
Chassidynamometern ska värmas upp i enlighet med dynamometer ­
tillverkarens rekommendationer, eller på annat lämpligt vis, så att 
dynamometerns friktionsförluster kan stabiliseras.  
7.3 Förberedelse av fordonet  
7.3.1 Justering av däcktryck  
Däcktrycket vid stabiliseringstemperaturen för en provning av typ 1 
ska ställas in på högst 50 % över den nedre gränsen i däcktrycks ­
intervallet för det valda däcket, enligt fordonstillverkarens specifi ­
kationer (se punkt 4.2.2.3 i denna underbilaga), och ska föras in i 
alla relevanta provningsrapporter.  
7.3.2 Om bestämningen av dynamometerinställningar inte uppfyller de 
kriterier som anges i punkterna 8.1.3 i denna underbilaga till följd 
av icke reproducerbara krafter, ska fordonet vara utrustat med ett 
avstannande läge. Det avstannande läget ska godkännas av godkän ­
nandemyndigheten och användningen av ett avstannande läge ska 
föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
7.3.2.1 Om ett fordon är utrustat med ett avstannande läge ska det vara 
aktiverat både under bestämningen av vägmotstånd och på chas ­
sidynamometern.  
7.3.3 Fordonets placering på dynamometern  
Provfordonet ska placeras på chassidynamometern i ett rakt fram ­
åtriktat läge och spännas fast på ett säkert sätt. Om en chassidyna ­
mometer med endast en rulle används ska mitten på däckets kon ­
taktyta på rullen ligga inom ± 25 mm eller ± 2 % av rullens dia ­
meter, beroende på vilket som är minst, från rullens övre del.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 519  
7.3.3.1 Om metoden med vridmomentmätare används ska däcktrycket ju ­
steras så att den dynamiska radien ligger inom 0,5 % av den dyna ­
miska radien r  j som beräknats med hjälp av ekvationerna i punkt 
4.4.3.1 i denna underbilaga vid referenshastighetspunkten 80 km/h. 
Den dynamiska radien på chassidynamometern ska beräknas enligt 
det förfarande som beskrivs i punkt 4.4.3.1 i denna underbilaga.  
Om denna justering ligger utanför det intervall som anges i punkt 
7.3.1 i denna underbilaga ska metoden med vridmomentmätare inte 
tillämpas.  
7.3.4 Uppvärmning av fordonet  
7.3.4.1 Fordonet ska värmas upp med tillämplig WLTC-cykel. Om fordonet 
har värmts upp vid 90 % av den högsta hastigheten för nästa högre 
fas under det förfarande som anges i punkt 4.2.4.1.2 i denna under ­
bilaga, ska denna högre fas läggas till den tillämpliga WLTC-cy ­
keln.  
Tabell A4/6  
Uppvärmning av fordonet  
Fordonsklass  Tillämplig WLTC-cykel  Använd nästa högre fas  Uppvärmningscykel  
Klass 1  Låg  1 + Medel  1 Ej tillämpligt  Låg  1 + Medel  1 
Klass 2  Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + 
Extra hög  2 Ej tillämpligt  
Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + Ex­
tra hög  2 
Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 Ja (Extra hög  2 ) 
Nej Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 
Klass 3  Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + 
Extra hög  3 Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + 
Extra hög  3 
Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Ex­
tra hög  3 
Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 Ja (Extra hög  3 ) 
Nej Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 
7.3.4.2 Om fordonet redan är uppvärmt ska den WLTC-fas som tillämpas i 
punkt 7.3.4.1 i denna underbilaga köras, med högsta hastighet.  
7.3.4.3 Alternativt uppvärmningsförfarande  
7.3.4.3.1 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får ett alternativ uppvärmningsförfarande användas. Det 
godkända alternativa uppvärmningsförfarandet får användas för for ­
don inom samma vägmotståndsfamilj och ska uppfylla de krav som 
anges i punkterna 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 i denna underbilaga.  
7.3.4.3.2 Minst ett fordon som representerar vägmotståndsfamiljen ska väljas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 520  
7.3.4.3.3 Det energibehov för en cykel som beräknats enligt punkt 5 i under ­
bilaga 7 med korrigerade vägmotståndskoefficienter f  0a , f 1a och f  2a , 
ska för det alternativa uppvärmningsförfarandet vara lika med eller 
högre än det energibehov för cykeln som beräknats med målväg ­
motståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 , för varje tillämplig fas.  
De korrigerade vägmotståndskoefficienterna f  0a , f 1a och f  2a ska be­
räknas enligt följande ekvationer:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
där 
A d_alt , B d_alt och C  d_alt är chassidynamometerns in ­
ställningskoefficienter efter 
den alternativa uppvärmningen,  
A d_WLTC  , B d_WLTC  och d C  d_WLTC  är chassidynamometerns in ­
ställningskoefficienter efter en 
WLTC-uppvärmning enligt 
punkt 7.3.4.1 i denna underbi ­
laga och en giltig chassidyna ­
mometerinställning enligt 
punkt 8 i denna underbilaga.  
7.3.4.3.4 De korrigerade vägmotståndskoefficienterna f  0a , f 1a och f  2a ska en­
dast användas vid tillämpningen av punkt 7.3.4.3.3 i denna under ­
bilaga. För övriga ändamål ska målvägmotståndskoefficienterna f  0 , 
f 1 och f  2 användas som målvägmotståndskoefficienter.  
7.3.4.3.5 Närmare uppgifter om förfarandet och dess likvärdighet ska lämnas 
till godkännandemyndigheten.  
8. Inställning av chassidynamometerns belastning  
8.1 Inställning av chassidynamometerns belastning med avstannandeme ­
toden  
Denna metod är tillämplig när vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 
och f  2 har bestämts.  
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska denna metod tillämpas när det 
representativa fordonets vägmotståndsmatrisfamilj bestäms med av ­
stannandemetoden enligt punkt 4.3 i denna underbilaga. Värdena för 
målvägmotstånd är de värden som beräknas med hjälp av den metod 
som beskrivs i punkt 5.1 i denna underbilaga.  
8.1.1 Inledande belastningsinställning  
För en chassidynamometer med koefficientstyrning ska chassidyna ­
mometerns effektupptagningsenhet justeras med de arbiträra inle ­
dande koefficienterna, A  d , B d och C  d , i följande ekvation:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 521  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
där 
F d är chassidynamometerns belastningsinställning, i N,  
v är chassidynamometerrullens hastighet, i km/h.  
Det rekommenderas att följande koefficienter används för den inle ­
dande belastningsinställningen:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
för chassidynamometrar med en axel, eller  
A d = 0, 1 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
för dynamometrar med dubbla axlar, där A  t , B  t och C  t är mål­
vägmotståndskoefficienter,  
b) empiriska värden, såsom dem som används för inställningen för 
ett fordon av liknande typ.  
För en chassidynamometer med mångsidig styrning ska lämpliga 
belastningsvärden vid varje referenshastighet ställas in för chassidy ­
namometerns effektupptagningsenhet.  
8.1.2 Avstannande  
Provningen med avstannande på chassidynamometern ska ske med 
det förfarande som anges i punkt 8.1.3.4.1 eller i punkt 8.1.3.4.2 i 
denna underbilaga och ska påbörjas senast 120 s efter avslutad upp ­
värmning. På varandra följande körningar med avstannande ska 
inledas omedelbart. På tillverkarens begäran och med godkännande ­
myndighetens godkännande får tiden mellan uppvärmningen och 
avstannanden med den iterativa metoden förlängas för att säkerställa 
rätt fordonsinställning för avstannandet. Tillverkaren ska förse god ­
kännandemyndigheten med bevis på att det krävs ytterligare tid och 
på att chassidynamometerns belastningsinställningsparametrar (t.ex. 
kylvätske- och/eller oljetemperatur eller kraften på en dynamometer) 
inte påverkas.  
8.1.3 Kontroll  
8.1.3.1 Värdet för målvägmotstånd ska beräknas med hjälp av målvägmot ­
ståndskoefficienten A  t , B t och C  t , för varje referenshastighet, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
där 
A t , B t och C  t är målvägmotståndsparametrarna f  0 , f 1 respektive f  2 , 
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
v j är referenshastighet nummer j, i km/h.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 522  
8.1.3.2 Det uppmätta vägmotståndet ska beräknas med hjälp av ekvationen 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
där 
F mj är det uppmätta målvägmotståndet för varje referenshastighet 
v j , i N,  
TM är fordonets provningsvikt, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna 
enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, i kg,  
Δt j är den avstannandetid som motsvarar hastigheten v  j , i s.  
8.1.3.3 Den simulerade vägmotståndet på chassidynamometern ska beräknas 
enligt den metod som anges i punkt 4.3.1.4 i denna underbilaga, 
med undantag för mätning i motsatta riktningar, och med tillämpliga 
korrigeringar enligt punkt 4.5 i denna underbilaga, vilket resulterar i 
en kurva för simulerat vägmotstånd: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Det simulerade vägmotståndet för varje referenshastighet v  j ska be­
stämmas med hjälp av följande ekvation, med användning av beräk ­
nade A  s , B s och C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4 Två olika metoder får användas för inställning av dynamometerns 
belastning. Om fordonet accelereras genom dynamometern ska de 
metoder som beskrivs i punkt 8.1.3.4.1 i denna underbilaga använ ­
das. Om fordonet accelereras med egen kraft ska de metoder som 
anges i punkterna 8.1.3.4.1 eller 8.1.3.4.2 i denna underbilaga an ­
vändas. Den minsta accelerationen multiplicerat med hastigheten ska 
vara 6 m  2 /s 3 . Fordon som inte klarar att uppnå 6 m  2 /s 3 ska köras 
med full acceleration.  
8.1.3.4.1 Fast körmetod  
8.1.3.4.1.1 Dynamometerprogramvaran ska utföra sammanlagt fyra avstannan ­
den: Från det första avstannandet ska dynamometerns inställnings ­
koefficienter för den andra körningen enligt punkt 8.1.4 i denna 
underbilaga beräknas. Efter det första avstannandet ska programva ­
ran utföra ytterligare tre avstannanden med antingen fasta dynamo ­
meterinställningskoefficienter som bestäms efter det första avstan ­
nandet eller de justerade dynamometerinställningskoefficienterna en ­
ligt punkt 8.1.4 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 523  
8.1.3.4.1.2 De slutliga dynamometerinställningskoefficienterna A, B och C ska 
beräknas med hjälp av följande ekvationer:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
där 
A t , B t och C  t är målvägmotståndsparametrarna f  0 , f 1 respektive 
f 2 , 
A sn , B sn och C  sn är de simulerade vägmotståndskoefficienterna för 
körning nummer n.  
A dn , B dn och C  dn är dynamometerinställningskoefficienterna för 
körning nummer n,  
n är indextalet för avstannanden inbegripet den 
första stabiliseringskörningen.  
8.1.3.4.2 Iterativ metod  
De beräknade krafterna i angivna hastighetsintervall ska antingen 
ligga inom en tolerans på ± 10 N efter en regressionsanalys med 
minstakvadratmetoden av krafterna för två på varandra följande av ­
stannanden, eller så ska ytterligare avstannanden genomföras efter 
att chassidynamometerns belastningsinställning har justerats enligt 
punkt 8.1.4 i denna underbilaga tills toleransen uppfylls.  
8.1.4 Justering  
Chassidynamometerns belastningsinställning ska justeras enligt föl ­
jande ekvationer: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Därför: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
där 
F dj är chassidynamometerns inledande belastnings ­
inställning, i N,  
F * 
dj är chassidynamometerns justerade belastnings ­
inställning, i N,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 524  
F j är det justerade vägmotståndet som är lika med 
(F sj - F tj ), i N,  
F sj är det simulerade vägmotståndet vid referens ­
hastigheten v  j , i N,  
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten 
v j , i N,  
A * 
d , B * 
d och C  * 
d är chassidynamometerns nya inställningskoeffi ­
cienter.  
8.2 Inställning av chassidynamometerns belastning med vridmomentmä ­
tarmetoden  
Denna metod är tillämplig när körmotståndet bestäms med hjälp av 
metoden med vridmomentmätare enligt punkt 4.4 i denna underbi ­
laga.  
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska denna metod tillämpas när det 
representativa fordonets körmotstånd bestäms med hjälp av metoden 
med vridmomentmätare enligt punkt 4.4 i denna underbilaga.  
►M2 Värdena för målkörmotstånd är de värden som beräknas 
med hjälp av den metod som anges i punkt 5.1 i denna 
underbilaga. ◄ 
8.2.1 Inledande belastningsinställning  
För en chassidynamometer med koefficientstyrning ska chassidyna ­
mometerns effektupptagningsenhet justeras med de arbiträra inle ­
dande koefficienterna, A  d , B d och C  d , i följande ekvation: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
där 
F d är chassidynamometerns belastningsinställning, i N,  
v är chassidynamometerrullens hastighet, i km/h.  
Följande koefficienter rekommenderas för den inledande belast ­
ningsinställningen:  
a) A d ¼ 0;5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0; 2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
för chassidynamometrar med en axel, eller  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
för chassidynamometrar med dubbla axlar, där  
a t , b t och c  t är målkörmotståndskoefficienterna, och  
r′ är däckets dynamiska radie på chassidynamometern som er ­
hålls vid 80 km/h, i m, eller  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 525  
b) empiriska värden, såsom dem som används för inställningen för 
ett fordon av liknande typ.  
För en chassidynamometer med mångsidig styrning ska lämpliga 
belastningsvärden vid varje referenshastighet ställas in för chassidy ­
namometerns effektupptagningsenhet.  
8.2.2 Mätning av hjulmoment  
Provningsmätningen av vridmoment på chassidynamometern ska ske 
enligt det förfarande som anges i punkt 4.4.2 i denna underbilaga. 
Vridmomentmätaren eller -mätarna ska vara identiska med den eller 
dem som användes vid föregående provning på väg.  
8.2.3 Kontroll  
8.2.3.1 Kurvan för målkörmotstånd (vridmoment) ska bestämmas med hjälp 
av ekvationen i punkt 4.5.5.2.1 i denna underbilaga och kan skrivas 
på följande vis: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2 Kurvan för det simulerade körmotståndet (vridmoment) på chassidy ­
namometern ska beräknas enligt den metod och med den mätpreci ­
sion som anges i punkt 4.4.3 i denna underbilaga, och bestämningen 
av kurvan för körmotstånd (vridmoment) enligt beskrivningen i 
punkt 4.4.4 i denna underbilaga med tillämpliga korrigeringar enligt 
punkt 4.5 i denna underbilaga, samtliga med undantag för mätning i 
motsatta riktningar, vilket resulterar i en kurva för simulerat kör ­
motstånd: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Det simulerade körmotståndet (vridmoment) ska ligga inom en to ­
lerans på ± 10 N×r’ från målkörmotståndet vid varje hastighetsrefe ­
renspunkt där r’ är däckets dynamiska radie i meter på chassidyna ­
mometern som erhålls vid 80 km/h.  
Om toleransen vid någon referenshastighet inte uppfyller kriteriet för 
den metod som beskrivs i denna punkt ska det förfarande som anges 
i punkt 8.2.3.3 i denna underbilaga användas för att justera chas ­
sidynamometerns belastningsinställning.  
8.2.3.3 Justering  
Chassidynamometerns belastningsinställning ska justeras med hjälp 
av ekvationen 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 526  
därför: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
där 
F * 
dj är chassidynamometerns nya belastnings ­
inställning, N,(F  sj - F tj ), i Nm,  
F ej är det justerade vägmotståndet som är lika 
med (F  sj -F tj ), i Nm,  
F sj är det simulerade vägmotståndet vid referens ­
hastigheten v  j , i Nm,  
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten 
v j , i Nm,  
A * 
d , B * 
d och C  * 
d är chassidynamometerns nya inställningskoef ­
ficienter,  
r’ är däckets dynamiska radie på chassidynamo ­
metern som erhålls vid 80 km/h, i m.  
Punkterna 8.2.2 och 8.2.3 i denna underbilaga ska upprepas.  
8.2.3.4 Vikten på den drivna axeln (de drivna axlarna), däckspecifikatio ­
nerna och chassidynamometerns belastningsinställning ska föras in i 
alla relevanta provningsrapporter när kravet i punkt 8.2.3.2 i denna 
underbilaga är uppfyllt.  
8.2.4 Omvandling av körmotståndskoefficienter till vägmotståndskoeffici ­
enter f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Om fordonets avstannande inte sker på ett repeterbart sätt och ett 
avstannande läge enligt punkt 4.2.1.8.5 i denna underbilaga inte är 
lämpligt ska koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen 
beräknas med hjälp av ekvationerna i punkt 8.2.4.1.1 i denna un ­
derbilaga. I alla övriga fall ska det förfarande som beskrivs i punk ­
terna 8.2.4.2–8.2.4.4 i denna underbilaga genomföras.  
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1; 02 
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 527  
där 
c 0 , c 1 , c 2 är de körmotståndskoefficienter som bestämts i punkt 
4.4.4 i denna underbilaga, i Nm, Nm/(km/h), Nm/ 
(km/h)  2 , 
r är däckets dynamiska radie på det fordon med vilket 
körmotståndet bestämdes, i m,  
1,02 är en approximativ koefficient som kompenserar för 
kraftöverföringsförluster.  
8.2.4.1.2 De fastställda värdena f  0 , f 1 , f 2 får inte användas för en chassidy ­
namometerinställning eller för någon provning av utsläpp eller räck ­
vidd. De ska endast användas i följande fall:  
a) För bestämning av minskning, punkt 8 i underbilaga 1.  
b) För bestämning av växlingspunkter, underbilaga 2.  
c) För interpolering av CO  2 och bränsleförbrukning, punkt 3.2.3 i 
underbilaga 7.  
d) För beräkning av resultat för elfordon, punkt 4 i underbilaga 8.  
8.2.4.2 När chassidynamometern har ställts in inom de angivna toleranserna 
ska ett förfarande för avstannande av fordonet genomföras på chas ­
sidynamometern enligt punkt 4.3.1.3 i denna underbilaga. Avstan ­
nandetiderna ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
8.2.4.3 Vägmotståndet F  j vid referenshastigheten v  j , i N, ska bestämmas 
med hjälp av ekvationen  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
där 
F j är vägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
TM är fordonets provningsvikt, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna 
enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, i kg,  
Δv = 10 km/h  
Δt j är den avstannandetid som motsvarar hastigheten v  j , i s.  
8.2.4.4 Koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen ska beräknas 
med en regressionsanalys med minstakvadratmetoden över referens ­
hastighetsintervallet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 528  
Underbilaga 5  
Provningsutrustning och kalibreringar  
1. Specifikationer och inställningar för provbänken  
1.1 Specifikationer för kylfläkten  
1.1.1 En luftström med variabel hastighet ska blåsas mot fordonet. Bör ­
värdet för den linjära hastigheten för luften vid fläktens utlopp ska 
vara lika med motsvarande rullhastighet över rullhastigheter på 5 
km/h. Avvikelsen för den linjära hastigheten för luften vid fläktens 
utlopp ska förbli inom ± 5 km/h eller ± 10 % av motsvarande 
rullhastighet, beroende på vilket som är störst.  
1.1.2 Den ovannämnda lufthastigheten ska bestämmas som ett medel ­
värde för ett antal mätpunkter enligt följande:  
a) För fläktar med rektangulärt utlopp är mätpunkterna placerade 
mitt i var och en av de rektanglar som delar hela fläktens 
utloppsarea i nio lika stora delar (delning såväl horisontellt 
som vertikalt i tre lika delar). Området i mitten ska inte mätas 
(se figur A5/1).  
Figur A5/1  
Fläkt med rektangulärt utlopp
  
b) För fläktar med cirkulärt utlopp ska utloppet delas i åtta lika 
stora sektorer genom att linjer dras vertikalt, horisontellt och i 
45° vinkel genom mittpunkten. Mätpunkterna ska ligga på den 
radiella mittlinjen i varje sektor (22,5°) vid två tredjedelar av 
utloppets radie (se figur A5/2).  
Figur A5/2  
Fläkt med cirkulärt utlopp
  
Dessa mätningar ska göras utan något fordon eller andra hinder 
framför fläkten. Den anordning som används för att mäta den 
linjära lufthastigheten ska vara placerad 0 till 20 cm från luft ­
utloppet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 529  
1.1.3 Fläktens utlopp ska ha följande egenskaper:  
a) En area på minst 0,3 m  2 . 
b) En bredd/diameter på minst 0,8 m.  
1.1.4 Fläkten ska placeras enligt följande:  
a) Den undre kantens höjd över marken: cirka 20 cm.  
b) Avstånd från fordonets front: cirka 30 cm.  
1.1.5 Kylfläktens placering i höjd- och sidled får ändras på tillverkarens 
begäran och om godkännandemyndigheten anser det lämpligt.  
1.1.6 I de fall som beskrivs i punkt 1.1.5 i denna underbilaga ska 
kylfläktens placering (höjd och avstånd) föras in i alla relevanta 
provningsrapporter och användas vid all efterföljande provning.  
2. Chassidynamometer  
2.1 Allmänna krav  
2.1.1 Dynamometern ska kunna simulera vägmotstånd med tre vägmot ­
ståndskoefficienter som kan anpassas för att forma motståndskur ­
van. 
2.1.2 Chassidynamometern kan ha en eller två rullar. Om en chassidy ­
namometer med två rullar användas ska rullarna vara permanent 
inkopplade eller så ska den främre rullen, direkt eller indirekt, 
driva eventuella tröghetsvikter och effektupptagningsenheten.  
2.2 Särskilda krav  
Följande särskilda krav avser dynamometertillverkarens specifika ­
tioner.  
2.2.1 Rullens radialkast ska vara mindre än 0,25 mm på alla mätpunk ­
ter. 
2.2.2 Rulldiametern ska ligga inom ± 1,0 mm från det angivna nomi ­
nella värdet på alla mätpunkter.  
2.2.3 Dynamometern ska ha ett tidsmätningssystem som ska användas 
vid bestämning av accelerationshastigheter och för mätning av 
avstannandetider för fordon/dynamometer. Detta tidsmätnings ­
system ska ha en noggrannhet på minst ± 0,001 %. Detta ska 
kontrolleras efter den inledande installationen.  
2.2.4 Dynamometern ska ha ett hastighetsmätningssystem med en nog ­
grannhet på minst ± 0,080 km/h. Detta ska kontrolleras efter den 
inledande installationen.  
2.2.5 Dynamometern ska ha en responstid (90 % respons vid en steg ­
förändring av dragkraften) på under 100 ms med momentana ac ­
celerationer på minst 3 m/s  2 . Detta ska kontrolleras efter inledande 
installation och efter omfattande underhåll.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 530  
2.2.6 Dynamometerns grundläggande tröghet ska anges av dynamome ­
tertillverkaren och ska bekräftas ligga inom ± 0,5 % för varje 
grundläggande tröghet som mäts och ± 0,2 % i förhållande till 
eventuella aritmetiska medelvärden genom dynamisk härledning 
från försök vid konstant acceleration, retardation och kraft.  
2.2.7 Rullhastigheten ska mätas med en frekvens av minst 1 Hz.  
2.3 Ytterligare särskilda krav för chassidynamometrar för fordon som 
ska provas i fyrhjulsdriftläge  
2.3.1 Fyrhjulsdriftens styrsystem ska vara utformat så att följande krav 
uppfylls vid provning med ett fordon som körs under WLTC- 
cykeln.  
2.3.1.1 Simuleringen av vägmotstånd ska tillämpas på ett sådant sätt att 
drift i fyrhjulsdriftläge reproducerar samma proportion av krafter 
som skulle uppstå om fordonet kördes på en jämn, torr och plan 
vägyta.  
2.3.1.2 Efter inledande installation och efter omfattande underhåll ska 
kraven i punkt 2.3.1.2.1 i denna underbilaga och i antingen punkt 
2.3.1.2.2 eller 2.3.1.2.3 i denna underbilaga uppfyllas. Skillnaden i 
hastighet mellan främre och bakre rullen bedöms genom att ett 
filter med ett ensekunds glidande medelvärde används på rullhas ­
tighetsdata som erhållits med en frekvens av minst 20 Hz.  
2.3.1.2.1 Skillnaden i körd sträcka mellan främre och bakre rullen ska vara 
mindre än 0,2 % av körd sträcka under WLTC-cykeln. Det abso ­
luta talet ska integreras för beräkning av den totala skillnaden i 
sträcka under WLTC-cykeln.  
2.3.1.2.2 Skillnaden i körd sträcka mellan främre och bakre rullen ska vara 
mindre än 0,1 m under varje tidsperiod på 200 ms.  
2.3.1.2.3 Hastighetsskillnaden för alla rullhastigheter ska ligga inom 
± 0,16 km/h.  
2.4 Kalibrering av chassidynamometer  
2.4.1 Kraftmätningssystem  
Kraftgivarens noggrannhet och linearitet ska vara minst ± 10 N för 
alla uppmätta ökningar. Detta ska kontrolleras efter inledande in ­
stallation, efter omfattande underhåll och inom 370 dagar före 
provning.  
2.4.2 Kalibrering av dynamometerns dissipativa förluster  
Dynamometerns dissipativa förluster ska mätas och uppdateras om 
något uppmätt värde avviker med mer än 9,0 N från den aktuella 
förlustkurvan. Detta ska kontrolleras efter inledande installation, 
efter omfattande underhåll och inom 35 dagar före provning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 531  
2.4.3 Kontroll av vägmotståndssimulering utan ett fordon  
Dynamometerns prestanda ska kontrolleras genom en provning 
med avstannande utan motstånd efter inledande installation, efter 
omfattande underhåll och inom 7 dagar före provning. Det aritme ­
tiska medelvärdet av avstannandekraftsfelet ska vara mindre än 10 
N eller 2 %, beroende på vilket som är störst, vid varje referens ­
hastighetspunkt.  
3. Avgasutspädningssystem  
3.1 Systemspecifikation  
3.1.1 Översikt  
3.1.1.1 Ett fullflödesavgasutspädningssystem ska användas. Fordonets to ­
tala avgasflöde ska kontinuerligt spädas ut med omgivningsluft 
under kontrollerade förhållanden med hjälp av en konstantvolym ­
provtagare (CVS). Ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller flera 
parallellt placerade venturirör för kritiskt flöde, en kolvpump 
(PDP), ett subsoniskt venturirör (SSV) eller en ultraljudsflödes ­
mätare (UFM) får användas. Den totala volymen av blandningen 
av avgaser och utspädningsluft ska mätas och ett kontinuerligt 
proportionellt prov av denna volym ska samlas upp för analys. 
Mängderna av avgasföreningar ska bestämmas från provtagnings ­
koncentrationerna som korrigerats utifrån sitt respektive innehåll 
av utspädningsluft och det summerade flödet under provnings ­
perioden.  
3.1.1.2 Avgasutspädningssystemet ska bestå av ett anslutningsrör, en 
blandningsanordning och utspädningstunnel, konditionering av ut ­
spädningsluften, en suganordning och en flödesmätare. Provtag ­
ningssonder ska monteras i utspädningstunneln i enlighet med 
punkterna 4.1, 4.2 och 4.3 i denna underbilaga.  
3.1.1.3 Den blandningsanordning som avses i punkt 3.1.1.2 i denna un ­
derbilaga ska vara ett kärl som det som visas i figur A5/3 i vilket 
fordonets avgaser och utspädningsluften blandas så att de bildar en 
homogen blandning vid provtagningspunkten.  
3.2 Allmänna krav  
3.2.1 Fordonets avgaser ska spädas ut med en mängd omgivningsluft 
som är tillräcklig för att förebygga eventuell vattenkondens i prov ­
tagnings- och mätsystemet vid alla förhållanden som kan före ­
komma under en provning.  
3.2.2 Blandningen av luft och avgaser ska vara homogen vid den punkt 
där provtagningssonderna är placerade (punkt 3.3.3 i denna under ­
bilaga). Provtagningssonderna ska extrahera representativa prover 
av de utspädda avgaserna.  
3.2.3 Systemet ska göra det möjligt att mäta den totala volymen av de 
utspädda avgaserna.  
3.2.4 Provtagningssystemet ska vara gastätt. Provtagningssystemet för 
variabel utspädning ska vara utformat på så sätt och bestå av 
sådana konstruktionsmaterial att ingen koncentration av någon för ­
ening i de utspädda avgaserna påverkas. Om någon komponent i 
systemet (värmeväxlare, cyklonseparator, suganordning osv.) änd ­
rar koncentrationen av någon avgasförening och det inte går att 
rätta till systemfelet, ska provtagningen av denna förening ske 
uppströms den komponenten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 532  
3.2.5 Alla delar av utspädningssystemet som kommer i kontakt med 
outspädda eller utspädda avgaser ska vara utformade på så sätt 
att minsta möjliga avsättning eller förändring av partikelmassa 
eller partiklar sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande 
material som inte reagerar med avgaskomponenter, och de ska 
vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.  
3.2.6 Om det fordon som provas är försett med ett avgasrör med flera 
förgreningar ska anslutningsrören sammankopplas så nära fordonet 
som möjligt utan att deras funktion påverkas negativt.  
3.3 Särskilda krav  
3.3.1 Anslutning till fordonets avgasrör  
3.3.1.1 Början på anslutningsröret är ändrörets mynning. Slutet på anslut ­
ningsröret är provtagningspunkten, eller den första utspädnings ­
punkten.  
För konfigurationer med flera ändrör där samtliga ändrör är för ­
enade ska början på anslutningsröret tas vid den sista skarven där 
alla ändrör förenas. I detta fall får röret mellan ändrörets mynning 
och början på anslutningsröret vara isolerat eller uppvärmt men 
det måste inte vara det.  
3.3.1.2 Anslutningsröret mellan fordonet och utspädningssystemet ska 
vara utformat så att värmeförlusten minimeras.  
3.3.1.3 Anslutningsröret ska uppfylla följande krav:  
a) Vara mindre än 3,6 m långt, eller mindre än 6,1 m långt om 
det är värmeisolerat. Innerdiametern får inte överstiga 105 mm. 
Isoleringsmaterialet ska ha en tjocklek på minst 25 mm och 
värmeledningsförmågan får inte överstiga 0,1 W/m  –1 K –1 vid 
400 °C. Alternativt får röret värmas upp till en temperatur 
över daggpunkten. Detta kan antas uppnås om röret värms 
upp till 70 °C.  
b) Det får inte göra att det statiska trycket vid avgasutloppen på 
det fordon som provas under hela provningen avviker med mer 
än ± 0,75 kPa vid 50 km/h eller mer än ± 1,25 kPa från det 
statiska tryck som registreras när ingenting är anslutet till for ­
donets avgasrör. Trycket ska mätas i avgasutloppet eller i ett 
förlängningsrör med samma diameter och så nära ändrörets 
mynning som möjligt. Provtagningssystem som kan upprätt ­
hålla det statiska trycket till inom ± 0,25 kPa får användas 
om en tillverkare i en skriftlig begäran till godkännandemyn ­
digheten påvisar behovet av den snävare toleransen.  
c) Ingen av anslutningsrörets komponenter får vara av ett material 
som kan påverka avgasens gasformiga eller fasta sammansätt ­
ning. För att undvika att det genereras partiklar från anslut ­
ningar av elastomer ska elastomerna vara så värmestabila 
som möjligt och exponeras minimalt för avgaserna. Det rekom ­
menderas att anslutningar av elastomer inte används vid sam ­
mankopplingen av fordonets avgasutlopp och anslutningsröret.  
3.3.2 Konditionering av utspädningsluften  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 533  
3.3.2.1 Den utspädningsluft som används för den primära utspädningen av 
avgas i CVS-tunneln ska passera genom ett medium med kapacitet 
att reducera mängden partiklar i den mest genomträngande parti ­
kelstorleken för filtermaterialet med ≤ 99,95 %, eller genom ett 
filter av lägst klass H13 enligt EN 1822:2009. Detta motsvarar 
specifikationen för högeffektiva partikelluftfilter (HEPA). Alterna ­
tivt kan utspädningsluften kolskrubbas innan den leds till HEPA- 
filtret. Det rekommenderas att ett ytterligare, grovt partikelfilter 
placeras före HEPA-filtret och efter kolskrubbern om en sådan 
används.  
3.3.2.2 På fordonstillverkarens begäran får provtagning av utspädnings ­
luften göras enligt god teknisk praxis för att bestämma tunnelns 
bidrag till bakgrundsnivåer av partikelmassa och partiklar, som 
sedan kan dras av från de värden som uppmätts i de utspädda 
avgaserna. Se punkt 1.2.1.3 i underbilaga 6.  
3.3.3 Utspädningstunnel  
3.3.3.1 Åtgärder ska vidtas för att fordonets avgaser ska blandas med 
utspädningsluften. En blandningsanordning får användas.  
3.3.3.2 Blandningens homogenitet i ett tvärsnitt på den plats där prov ­
tagningssonden är placerad får inte avvika med mer än 2 % från 
det aritmetiska medelvärdet av de värden som erhålls för minst 
fem punkter som är förlagda med jämna mellanrum över gas ­
strömmens diameter.  
3.3.3.3 För provtagning av partikelmassautsläpp och antal utsläppta par ­
tiklar ska en utspädningstunnel användas som  
a) består av ett rakt rör av elektriskt ledande material som är 
jordat,  
b) orsakar turbulent flöde (Reynoldstal ≥ 4 000) och är tillräckligt 
lång för att åstadkomma en fullständig blandning av avgaserna 
och utspädningsluften,  
c) har en diameter på minst 200 mm,  
d) får vara isolerad och/eller uppvärmd.  
3.3.4 Suganordning  
3.3.4.1 Denna anordning kan ha en uppsättning fasta hastigheter för att 
säkerställa ett flöde som är tillräckligt för att förebygga all vatten ­
kondens. Detta resultat uppnås om flödet är antingen  
a) dubbelt så stort som det maximala avgasflöde som uppstår vid 
accelerationerna i körcykeln, eller  
b) tillräckligt stort för att säkerställa att CO  2 -koncentrationen i 
provsäcken för utspädda avgaser är mindre än 3 volymprocent 
för bensin och dieselbränsle, mindre än 2,2 volymprocent för 
motorgas och mindre än 1,5 volymprocent för naturgas/bio ­
metan.  
3.3.4.2 Överensstämmelse med kraven i punkt 3.3.4.1 i denna underbilaga 
krävs eventuellt inte om konstantvolymprovtagningssystemet är 
utformat så att det förhindrar kondensering genom en eller en 
kombination av följande tekniker:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 534  
a) Minskning av utspädningsluftens vattenhalt (avfuktning av ut ­
spädningsluft).  
b) Uppvärmning av CVS-utspädningsluften och av alla kom ­
ponenter upp till flödesmätaren för utspädd avgas och, om så 
önskas, av provtagningssystemet med säckar inklusive provsäc ­
karna och även systemet för mätning av säckarnas koncent ­
rationer.  
I sådana fall ska valet av CVS-flöde för provningen motiveras 
genom påvisande av att vatten inte i något skede kan kondenseras 
i CVS-systemet, provtagningssystemet med säckar eller analys ­
systemet.  
3.3.5 Volymmätning i systemet för primär utspädning  
3.3.5.1 Den metod som används för att mäta den totala volym av utspädd 
avgas som ingår i konstantvolymprovtagaren ska vara sådan att 
mätnoggrannheten är ± 2 % under alla driftsförhållanden. Om an ­
ordningen inte kan kompensera för temperaturvariationer hos 
blandningen av avgaser och utspädningsluft vid mätpunkten ska 
en värmeväxlare användas för att bibehålla temperaturen på inom 
±6 °C av den angivna drifttemperaturen för en konstantvolym ­
provtagare med kolvpump, ± 11 °C för en konstantvolymprovta ­
gare med venturirör för kritiskt flöde, ±6 °C för en konstantvolym ­
provtagare med ultraljudsflödesmätare och ± 11 °C för en kon ­
stantvolymprovtagare med subsoniskt venturirör.  
3.3.5.2 Om nödvändigt får någon form av skydd för volymmätanord ­
ningen användas, t.ex. en cyklonseparator eller ett massflödesfilter.  
3.3.5.3 En temperaturgivare ska monteras omedelbart före volymmät ­
anordningen. Denna temperaturgivare ska ha en noggrannhet och 
en precision på ± 1 °C och en responstid på 0,1 s vid 62 % av en 
given temperaturvariation (värdet uppmätt i silikonolja).  
3.3.5.4 Mätning av tryckskillnaden i förhållande till lufttrycket ska göras 
uppströms och, om så krävs, nedströms volymmätanordningen.  
3.3.5.5 Tryckmätningarna ska under provningen ha en precision och nog ­
grannhet på ± 0,4 kPa. Se tabell A5/5.  
3.3.6 Beskrivning av rekommenderat system  
I figur A5/3 visas en schematisk ritning av ett avgasutspädnings ­
system som uppfyller kraven i denna underbilaga.  
Följande komponenter rekommenderas:  
a) Ett utspädningsluftfilter, som får förvärmas vid behov. Detta 
filter ska bestå av följande filter i följd: Ett valfritt filter med 
aktivt kol (inloppssidan) och ett HEPA-filter (utloppssidan). 
Det rekommenderas att ett ytterligare, grovt partikelfilter pla ­
ceras före HEPA-filtret och efter kolfiltret om ett sådant an ­
vänds. Syftet med kolfiltret är att reducera och stabilisera ut ­
spädningsluftens kolvätekoncentrationer från omgivande ut ­
släpp.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 535  
b) Ett anslutningsrör genom vilket fordonets avgaser leds in i en 
utspädningstunnel.  
c) En valfri värmeväxlare enligt beskrivningen i punkt 3.3.5.1 i 
denna underbilaga.  
d) En blandningsanordning i vilken avgaser och utspädningsluft 
blandas homogent och som kan vara placerad nära fordonet så 
att längden på anslutningsröret minimeras.  
e) En utspädningstunnel från vilken provtagning av partikelmassa 
och partiklar görs.  
f) Någon form av skydd för mätsystemet får användas, t.ex. en 
cyklonseparator eller ett massflödesfilter.  
g) En suganordning med tillräcklig kapacitet för att hantera den 
totala volymen utspädd avgas.  
Exakt överensstämmelse med dessa siffror är inte ett krav. Ytter ­
ligare komponenter, t.ex. instrument, ventiler, magnetventiler och 
omkopplare, får användas för att erhålla ytterligare uppgifter och 
samordna komponentsystemets funktioner.  
Figur A5/3  
Avgasutspädningssystem
  
3.3.6.1 Kolvpump (PDP)  
3.3.6.1.1 Ett fullflödesavgasutspädningssystem med kolvpump uppfyller 
kraven i denna underbilaga genom att gasflödet genom pumpen 
mäts vid konstant temperatur och tryck. Den totala volymen mäts 
genom att den kalibrerade kolvpumpens varv räknas. Det propor ­
tionella provet erhålls genom att provtagning vid konstant flöde 
utförs med pump, flödesmätare och flödesreglerventil.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 536  
3.3.6.2 Venturirör för kritiskt flöde (CFV)  
3.3.6.2.1 Användningen av ett venturirör för kritiskt flöde för fullflödes ­
avgasutspädningssystemet grundas på principerna om flödesmeka ­
nik för kritiskt flöde. Det variabla flödet av blandningen av ut ­
spädningsgas och avgas bibehålls vid en ljudhastighet som står i 
direkt proportion till kvadratroten ur gastemperaturen. Flödet över ­
vakas, beräknas och integreras fortlöpande under hela provningen.  
3.3.6.2.2 Genom användningen av ytterligare ett provtagningsventurirör för 
kritiskt flöde säkerställs proportionaliteten i de gasprover som tas 
från utspädningstunneln. Eftersom både tryck och temperatur är 
lika vid båda venturirörsinloppen är volymen på det gasflöde som 
avleds för provtagning proportionell mot den totala volymen på 
den erhållna utspädda avgasblandningen, och följaktligen uppfylls 
kraven i denna bilaga.  
3.3.6.2.3 Den utspädda avgasens flödesvolym ska mätas med ett venturirör 
för kritiskt flöde.  
3.3.6.3 Venturirör för subsoniskt flöde (SSV)  
3.3.6.3.1 Användningen av ett venturirör för subsoniskt flöde (figur A5/4) 
för fullflödesavgasutspädningssystemet grundas på principerna om 
flödesmekanik. Det variabla flödet av blandningen av utspädnings ­
gas och avgas bibehålls vid en subsonisk hastighet som beräknas 
utifrån det subsoniska venturirörets fysiska mått och mätning av 
absolut temperatur (T) och tryck (P) vid venturirörets inlopp och 
trycket i venturirörets mynning. Flödet övervakas, beräknas och 
integreras fortlöpande under hela provningen.  
3.3.6.3.2 Den utspädda avgasens flödesvolym ska mätas med ett venturirör 
för subsoniskt flöde.  
Figur A5/4  
Schematisk bild av ett subsoniskt venturirör (SSV)
  
3.3.6.4 Ultraljudsflödesmätare (UFM)  
3.3.6.4.1 En ultraljudsflödesmätare mäter hastigheten på den utspädda av ­
gasen i konstantvolymprovtagarens rör med principen om detek ­
tering av ultraljudsflöde med hjälp av ett eller flera par ultraljuds ­
sändare/-mottagare som är monterade i röret enligt figur A5/5. 
Hastigheten på den flödande gasen bestäms genom skillnaden 
mellan den tid som krävs för ultraljudssignalen att färdas från 
sändare till mottagare i uppströms och nedströms riktning. Gas ­
hastigheten omvandlas till ett volymetriskt standardflöde genom 
att en kalibreringsfaktor används för rördiametern med realtids ­
korrigeringar för den utspädda avgasens temperatur och absoluta 
tryck.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 537  
3.3.6.4.2 Systemets komponenter omfattar följande:  
a) En suganordning utrustad med hastighetsreglering, flödesventil 
eller annan metod för inställning av flödet för konstantvolym ­
provtagaren och även för bibehållande av ett konstant voly ­
metriskt flöde vid standardförhållanden.  
b) En ultraljudsflödesmätare.  
c) Temperatur- och tryckmätanordningar, T och P, som krävs för 
flödeskorrigering.  
d) En valfri värmeväxlare för reglering av temperaturen på den 
utspädda avgasen till ultraljudsflödesmätaren. Om en värme ­
växlare monterats ska den klara att reglera den utspädda av ­
gasens temperatur till den som anges i punkt 3.3.5.1 i denna 
underbilaga. Under hela provningen ska temperaturen på bland ­
ningen av luft och avgas, uppmätt vid en punkt omedelbart 
uppströms suganordningen, ligga inom ±6 °C av det aritme ­
tiska medelvärdet av drifttemperaturen under provningen.  
Figur A5/5  
Schematisk bild av en ultraljudsflödesmätare (UFM)
  
3.3.6.4.3 Följande villkor ska gälla för utformning och användning av en 
konstantvolymprovtagare med ultraljudsflödesmätare:  
a) Den utspädda avgasens hastighet ska ge ett högre Reynoldstal 
än 4 000 för att ett enhetligt turbulent flöde ska kunna upprätt ­
hållas före ultraljudsflödesmätaren.  
b) En ultraljudsflödesmätare ska monteras i ett rör med en kon ­
stant diameter och med en längd som är 10 gånger innerdia ­
metern uppströms och 5 gånger diametern nedströms.  
c) En temperaturgivare (T) för den utspädda avgasen ska monte ­
ras omedelbart före ultraljudsflödesmätaren. Denna givare ska 
ha en noggrannhet och en precision på ± 1 °C och en respons ­
tid på 0,1 s vid 62 % av en given temperaturvariation (värdet 
uppmätt i silikonolja).  
d) Den utspädda avgasens absoluta tryck (P) ska mätas omedel ­
bart före ultraljudsflödesmätaren till inom ± 0,3 kPa.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 538  
e) Om ingen värmeväxlare är monterad uppströms ultraljudsflö ­
desmätaren ska flödet av den utspädda avgasen, som korrige ­
rats till standardförhållanden, hållas på en konstant nivå under 
provningen. Detta kan uppnås genom styrning av suganord ­
ningen, flödesventilen eller annan metod.  
3.4 Förfarande för kalibrering av konstantvolymprovtagare  
3.4.1 Allmänna krav  
3.4.1.1 Konstantvolymprovtagningssystemet ska kalibreras med hjälp av 
en noggrann flödesmätare och en strypanordning med de interval ­
ler som anges i tabell A5/4. Flödet genom systemet ska mätas vid 
olika tryckavläsningspunkter, och systemets styrparametrar ska 
mätas och ställas i relation till flödena. Flödesmätanordningen 
(t.ex. kalibrerat venturirör, laminärflödeselement (LFE), kalibrerad 
turbinmätare) ska vara dynamisk och lämplig för den höga flödes ­
hastighet som förekommer vid provning med konstantvolymprov ­
tagare. Anordningen ska ha en certifierad noggrannhet som kan 
spåras till en godkänd nationell eller internationell standard.  
3.4.1.2 I följande punkter beskrivs metoder för kalibrering av enheter med 
kolvpump, venturirör för kritiskt flöde, subsoniskt venturirör och 
ultraljudsflödesmätare med hjälp av en laminärflödesmätare, som 
ger erforderlig noggrannhet, samt en statistisk kontroll av kalibre ­
ringens giltighet.  
3.4.2 Kalibrering av kolvpump (PDP)  
3.4.2.1 I följande kalibreringsförfarande anges utrustning, provningskon ­
figuration samt de olika parametrar som mäts för att fastställa 
flödet i konstantvolymprovtagarens pump. Alla parametrar som 
avser pumpen mäts samtidigt med de parametrar som avser den 
flödesmätare som är seriekopplad till pumpen. Det beräknade flö ­
det (i m  3 /min vid pumpinloppet för uppmätt absolut tryck och 
temperatur) ska sedan ritas in i ett diagram som en funktion av 
värdet på en korrelationsfunktion som omfattar de relevanta pump ­
parametrarna. Den linjära ekvation som beskriver sambandet mel ­
lan pumpflödet och korrelationsfunktionen ska sedan bestämmas. 
Om konstantvolymprovtagaren har flera hastigheter ska en kalibre ­
ring utföras för varje hastighetsområde som används.  
3.4.2.2 Detta kalibreringsförfarande grundas på mätning av absoluta vär ­
den för de pump- och flödesmätarparametrar som motsvarar flödet 
vid varje punkt. Följande villkor ska iakttas för att säkerställa 
kalibreringskurvans noggrannhet och fullständighet:  
3.4.2.2.1 Pumptrycken ska mätas vid pumpens tryckmätningsuttag i stället 
för vid de yttre rören på pumpens in- och utlopp. De tryckmät ­
ningsuttag som monterats upptill och nedtill mitt på pumpens 
medbringarplatta är utsatta för pumpens faktiska kolvtryck och 
återspeglar följaktligen de absoluta tryckskillnaderna.  
3.4.2.2.2 Temperaturen ska hållas stabil under kalibreringen. Laminärflödes ­
mätaren är känslig för variationer i inloppstemperatur som föror ­
sakar att datapunkterna sprids. Gradvisa temperaturförändringar på 
± 1 °C kan godtas förutsatt att de sker under en period på flera 
minuter.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 539  
3.4.2.2.3 Alla anslutningar mellan flödesmätaren och konstantvolymprovta ­
garens pump ska vara fria från läckage.  
3.4.2.3 Under en provning av avgasutsläpp ska de uppmätta pumppara ­
metrarna användas för att beräkna flödet med hjälp av kalibre ­
ringsekvationen.  
3.4.2.4 I figur A5/6 i denna underbilaga visas ett exempel på kalibrerings ­
uppställning. Variationer är tillåtna, förutsatt att godkännandemyn ­
digheten godkänner dem som jämförbara ur noggrannhetssyn ­
punkt. Om den uppställning som visas i figur A5/6 används ska 
följande uppgifter ligga inom de angivna noggrannhetsgränsvärde ­
na: 
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Omgivningstemperatur, T± 0,2 K.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, ETI ± 0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela laminärflödeselementmatrisen, EDP 
± 0,0015 kPa.  
Lufttemperatur vid konstantvolymprovtagarpumpens inlopp, PTI 
± 0,2 K.  
Lufttemperatur vid konstantvolymprovtagarpumpens utlopp, PTO 
± 0,2 K.  
Undertryck vid konstantvolymprovtagarpumpens inlopp, PPI 
± 0,22 kPa.  
Tryckhöjd vid konstantvolymprovtagarpumpens utlopp, PPO 
± 0,22 kPa.  
Pumpvarv under provningsperioden, n ± 1 min  –1 . 
Periodens varaktighet (minst 250 s), t ± 0,1 s.  
Figur A5/6  
Uppställning för kalibrering av kolvpump
  
3.4.2.5 När systemet har anslutits enligt figur A5/6 ska den variabla stryp ­
ningen ställas i helt öppet läge och konstantvolymprovtagarens 
pump ska gå i 20 min innan kalibreringen påbörjas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 540  
3.4.2.5.1 Strypningsventilen ska återställas till ett mer strypt läge genom 
ökningar av pumpinloppsundertrycket (cirka 1 kPa) så att minst 
sex datapunker erhålls för hela kalibreringen. Systemet ska ges tid 
att stabilisera sig under 3 min innan datainsamlingen upprepas.  
3.4.2.5.2 Luftflödet Q  s vid varje provningspunkt ska beräknas i m  3 /min 
under standardförhållanden med hjälp av flödesmätarens värden 
enligt den metod som tillverkaren föreskriver.  
3.4.2.5.3 Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde V  0 i m  3 /varv vid 
absolut temperatur och tryck vid pumpinloppet.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
där 
V 0 är pumpflödet vid T  p och P  p , m  3 /varv,  
Q s är luftflödet vid 101,325 kPa och 273,15 K (0 °C), i m  3 /min,  
T p är temperaturen vid pumpinloppet, i Kelvin (K),  
P p är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa,  
n är pumphastigheten, i min  –1 . 
3.4.2.5.4 För att kompensera för inverkan från de tryckskillnader vid pum ­
pen som beror på pumpvarvtal och värdet för pumpförluster, ska 
korrelationsfunktionen x  0 mellan pumpvarvtal n, tryckskillnaden 
mellan pumpens in- och utlopp samt absolut tryck vid pumpens 
utlopp beräknas med hjälp av ekvationen  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
där 
x 0 är korrelationsfunktionen,  
ΔP p är tryckskillnaden mellan pumpens in- och utlopp, i kPa,  
P e är absolut tryck vid utloppet (PPO + P  b ), i kPa.  
En linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska utföras för att 
generera kalibreringsekvationerna med följande form:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
där B och M är lutningarna och A och D  0 är linjernas skärnings ­
punkter.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 541  
3.4.2.6 Ett konstantvolymprovtagningssystem med flera hastigheter ska 
kalibreras vid varje hastighet som används. De kalibreringskurvor 
som skapas för områdena ska vara ungefär parallella och skär ­
ningspunktsvärdena, D  0 , ska öka när pumpflödesområdet minskar.  
3.4.2.7 De beräknade värdena från ekvationen ska ligga inom ± 0,5 % av 
det uppmätta värdet för V  0 . Värdena för M varierar mellan olika 
pumpar. En kalibrering ska utföras vid den inledande installatio ­
nen och efter omfattande underhåll.  
3.4.3 Kalibrering av ett venturirör för kritiskt flöde (CFV)  
3.4.3.1 Kalibreringen av ett venturirör för kritiskt flöde grundas på flöde ­
sekvationen för ett venturirör,  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
där 
Q s är flödet, i m  3 /min,  
K v är kalibreringskoefficienten,  
P är det absoluta trycket, i kPa,  
T är den absoluta temperaturen, i Kelvin (K).  
Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.  
Genom det kalibreringsförfarande som beskrivs i punkterna 
3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 i denna underbilaga fastställs kalibreringskoef ­
ficientens värde vid uppmätta värden för tryck, temperatur och 
luftflöde.  
3.4.3.2 Mätningar för flödeskalibrering av ett venturirör för kritiskt flöde 
krävs och följande uppgifter ska ligga inom angivna precisions ­
gränser:  
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, flödesmätare, ETI 
± 0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela laminärflödeselementmatrisen, EDP 
± 0,0015 kPa.  
Luftflöde, Q  s ± 0,5 %.  
Undertryck vid venturirörets inlopp, PPI ± 0,02 kPa.  
Temperatur vid venturirörets inlopp, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3 Utrustningen ska ställas upp enligt figur A5/7 och kontrolleras för 
läckor. Alla läckor mellan flödesmätanordningen och venturiröret 
påverkar allvarligt noggrannheten i kalibreringen och ska därför 
förhindras.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 542  
Figur A5/7  
Uppställning för kalibrering av venturirör för kritiskt flöde
  
3.4.3.3.1 Strypningsventilen med variabelt flöde ska ställas i öppet läge, 
suganordningen startas och systemet stabiliseras. Uppgifter från 
alla instrument ska samlas in.  
3.4.3.3.2 Strypningen av flödet ska varieras och minst åtta avläsningar ska 
göras över hela venturirörets kritiska flödesområde.  
3.4.3.3.3 De uppgifter som registreras under kalibreringen ska användas i 
följande beräkning:  
3.4.3.3.3.1 Luftflödet, Q  s , vid varje provningspunkt ska beräknas utifrån flö ­
desmätarens värden enligt den metod som tillverkaren föreskriver.  
Kalibreringskoefficientens värden ska beräknas för varje prov ­
ningspunkt:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
där 
Q s är flödeshastigheten, i m  3 /min vid 273,15 K (0 °C) och 
101,325, i kPa,  
T v är temperaturen vid venturirörets inlopp, i Kelvin (K),  
P v är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 543  
3.4.3.3.3.2 K  v ska ritas som en funktion av trycket P  v vid venturirörets in ­
lopp. För ljudflöde kommer K  v att ha ett relativt konstant värde. 
När trycket minskar (undertrycket ökar) dämpas venturirörets flö ­
desbegränsning och K  v minskar. Dessa värden för K  v får inte 
användas för ytterligare beräkningar.  
3.4.3.3.3.3 För minst åtta punkter i det kritiska området ska ett aritmetiskt 
medelvärde av K  v och standardavvikelsen beräknas.  
3.4.3.3.3.4 Om standardavvikelsen överstiger 0,3 % av det aritmetiska medel ­
värdet av K  v ska korrigerande åtgärder vidtas.  
3.4.4 Kalibrering av ett subsoniskt venturirör (SSV)  
3.4.4.1 Kalibreringen av det subsoniska venturiröret grundas på flödesek ­
vationen för ett subsoniskt venturirör. Gasflödet är en funktion av 
inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan det subso ­
niska venturirörets inlopp och mynning.  
3.4.4.2 Dataanalys  
3.4.4.2.1 Luftflödet, Q  ssv , vid varje strypinställning (minst 16 inställningar) 
ska beräknas i m  3 /s under standardförhållanden med hjälp flödes ­
mätarens värden enligt den metod som tillverkaren föreskriver. 
Utsläppskoefficienten, C  d , ska beräknas utifrån kalibreringsvär ­
dena för varje inställning med hjälp av ekvationen  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p Ìo s 
där 
Q SSV är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 
K (0 °C)), i m  3 /s, 
T är temperaturen vid venturirörets inlopp, i Kelvin (K),  
d V är diametern på det subsoniska venturirörets mynning, i m,  
r p är förhållandet mellan trycket vid det subsoniska 
venturirörets mynning och det statiska trycket vid inloppet,  
1 Ä Δp 
p p ; 
r D är förhållandet mellan diametern på det subsoniska venturi ­
rörets mynning, d  V , och inloppsrörets innerdiameter D,  
C d är det subsoniska venturirörets utsläppskoefficient,  
p p är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa.  
För att bestämma området för det subsoniska flödet ska C  d ritas 
som en funktion av Reynoldstalet Re vid det subsoniska venturi ­
rörets mynning. Reynoldstalet vid venturirörets mynning ska be ­
räknas med hjälp av ekvationen  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 544  
där 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 är 25,55152 i SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
, 
Q ssv är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 
K (0 °C)), i m  3 /s, 
d v är diametern på det subsoniska venturirörets mynning, i m,  
μ är gasens absoluta eller dynamiska viskositet, i kg/ms,  
b är 1,458 × 10  6 (empirisk konstant), i kg/ms K  0,5 , 
S är 110,4 (empirisk konstant), i Kelvin (K).  
3.4.4.2.2 Eftersom Q  SSV är ett invärde i Re-ekvationen ska beräkningarna 
påbörjas med en första uppskattning av kalibreringsventurirörets 
Q SSV eller C  d , och upprepas tills Q  SSV konvergerar. Konvergens ­
metoden ska ha en noggrannhet på minst 0,1 %.  
3.4.4.2.3 För minst 16 punkter i området för det subsoniska flödet ska de 
beräknade värdena för C  d som beräknats med den kurvanpassade 
ekvationen ligga inom ± 0,5 % av uppmätt C  d för varje kalibre ­
ringspunkt.  
3.4.5 Schematisk bild av en ultraljudsflödesmätare (UFM)  
3.4.5.1 Ultraljudsflödesmätaren ska kalibreras mot en lämplig referensflö ­
desmätare.  
3.4.5.2 Ultraljudsflödesmätaren ska kalibreras i den konstantvolymprovta ­
garkonfiguration som ska användas i provcellen (rör för utspädda 
avgaser, suganordning) och kontrolleras för läckor. Se figur A5/8.  
3.4.5.3 En värmare ska monteras för att konditionera kalibreringsflödet i 
den händelse att ultraljudsflödesmätarsystemet inte omfattar en 
värmeväxlare.  
3.4.5.4 För varje flödesinställning som kommer att användas för konstant ­
volymprovtagaren ska en kalibrering utföras vid temperaturer från 
rumstemperatur till den högsta temperatur som kommer att före ­
komma under fordonsprovningen.  
3.4.5.5 Det förfarande som tillverkaren rekommenderar ska följas vid 
kalibrering av ultraljudsflödesmätarens elektroniska delar (givare 
för temperatur [T] och tryck [P]).  
3.4.5.6 Mätningar för flödeskalibrering av ultraljudsflödesmätaren krävs 
och följande uppgifter (om ett laminärflödeselement används) 
ska ligga inom angivna precisionsgränser:  
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, flödesmätare, ETI ± 
0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela (EDP) laminärflödeselementmatrisen ± 
0,0015 kPa.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 545  
Luftflöde, Q  s ± 0,5 %.  
Undertryck vid ultraljudsflödesmätarens inlopp, P  act ± 0,02 kPa.  
Temperatur vid ultraljudsflödesmätarens inlopp, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7 Förfarande  
3.4.5.7.1 Utrustningen ska ställas upp enligt figur A5/8 och kontrolleras för 
läckor. Alla läckor mellan flödesmätanordningen och ultraljudsflö ­
desmätaren kommer att allvarligt påverka noggrannheten i kalibre ­
ringen.  
Figur A5/8  
Uppställning för kalibrering av ultraljudsflödesmätare (UFM)
  
3.4.5.7.2 Suganordningen ska startas. Dess hastighet och/eller flödesventi ­
lens läge ska justeras så att det inställda flödet för validering 
uppnås och systemet ska stabiliseras. Uppgifter från alla instru ­
ment ska samlas in.  
3.4.5.7.3 För ultraljudsflödesmätarsystem utan värmeväxlare ska värmaren 
användas för att höja temperaturen på kalibreringsluften, den ska 
få stabiliseras och data från alla instrument ska registreras. Tem ­
peraturen ska höjas i rimliga steg till dess att högsta förväntade 
temperatur på den utspädda avgasen under utsläppsprovningen har 
uppnåtts.  
3.4.5.7.4 Värmaren ska sedan stängas av och suganordningens hastighet 
och/eller flödesventilen ska justeras till nästa flödesinställning 
som ska användas för provningen av fordonsutsläpp, och därefter 
ska kalibreringssekvensen upprepas.  
3.4.5.8 De uppgifter som registreras under kalibreringen ska användas i 
följande beräkningar. Luftflödet Q  s vid varje provningspunkt ska 
beräknas utifrån flödesmätarens värden enligt den metod som till ­
verkaren föreskriver. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
där 
Q s är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), i m  3 /s, 
Q reference  är kalibreringsflödesmätarens luftflöde vid standardför ­
hållanden (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), i m  3 /s, ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 546  
K v är kalibreringskoefficienten.  
För ultraljudsflödesmätarsystem utan värmeväxlare ska K  v ritas 
som en funktion av T  act . 
Variationen i K  v får inte överstiga 0,3 % av det aritmetiska medel ­
värdet av K  v för alla mätningar vid de olika temperaturerna.  
3.5 Förfarande för systemkontroll  
3.5.1 Allmänna krav  
3.5.1.1 Den totala noggrannheten i konstantvolymprovtagningssystemet 
och analyssystemet ska bestämmas genom att en känd mängd av 
en utsläppsgasförening förs in i systemet medan det körs under 
normala provningsförhållanden, varefter utsläppsgasföreningarna 
analyseras och beräknas enligt ekvationerna i underbilaga 7. Den 
CFO-metod som beskrivs i punkt 3.5.1.1.1 i denna underbilaga 
och den gravimetriska metod som beskrivs i punkt 3.5.1.1.2 i 
denna underbilaga har båda visat sig ge tillräcklig noggrannhet.  
Största tillåtna avvikelse mellan den mängd gas som tillförs och 
den mängd gas som mäts är 2 %.  
3.5.1.1.1 CFO-metod (metod med munstycke för kritiskt flöde)  
Med CFO-metoden mäts ett konstant flöde av ren gas (CO, CO  2 
eller C  3 H 8 ) med hjälp av ett munstycke för kritiskt flöde.  
3.5.1.1.1.1 En känd mängd ren kolmonoxid, koldioxid eller propangas ska 
föras in i konstantvolymprovtagningssystemet genom det kalibre ­
rade munstycket för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt 
högt är flödet q, som begränsas med hjälp av munstycket för 
kritiskt flöde, oberoende av trycket vid munstyckets utlopp (kri ­
tiskt flöde). Konstantvolymprovtagningssystemet ska köras som 
vid en normal provning av avgasutsläpp och det ska ges tillräck ­
ligt med tid för efterföljande analys. Den gas som samlats upp i 
provsäcken ska analyseras med sedvanlig utrustning (punkt 4.1 i 
denna underbilaga) och resultaten ska jämföras med koncentratio ­
nen av de kända gasproverna. Vid större avvikelse än 2 % ska 
orsaken till funktionsfelet fastställas och korrigeras.  
3.5.1.1.2 Gravimetrisk metod  
Med den gravimetriska metoden vägs en mängd ren gas (CO, CO  2 
eller C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1 Vikten på en liten cylinder fylld med antingen ren kolmonoxid, 
koldioxid eller propan ska bestämmas med en precision på ± 0,01 
g. Konstantvolymprovtagningssystemet ska köras under normala 
förhållanden för provning av avgasutsläpp, och den rena gasen 
ska sprutas in i systemet tillräckligt länge för att möjliggöra en 
efterföljande analys. Mängden ren gas som förts in ska bestämmas 
med hjälp av jämförande vägning. Den gas som samlats upp i 
säcken ska analyseras med den utrustning som vanligtvis används 
för avgasanalyser enligt beskrivningen i punkt 4.1 i denna under ­
bilaga. Resultaten ska därefter jämföras med de koncentrations ­
värden som beräknats tidigare. Vid större avvikelse än 2 % ska 
orsaken till funktionsfelet fastställas och korrigeras.  
4. Utrustning för utsläppsmätning  
4.1 Utrustning för mätning av gasformiga utsläpp  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 547  
4.1.1 Systemöversikt  
4.1.1.1 Ett prov med ett konstant förhållande mellan de utspädda av ­
gaserna och utspädningsluften ska samlas upp för analys.  
4.1.1.2 Mängden gasformiga utsläpp ska bestämmas med hjälp av kon ­
centrationerna i de proportionella proverna och den totala volym 
som uppmätts under provningen. Koncentrationerna i proverna ska 
korrigeras med hänsyn till koncentrationerna av respektive för ­
ening i utspädningsluften.  
4.1.2 Krav på provtagningssystemet  
4.1.2.1 Provet av utspädda avgaser ska tas uppströms suganordningen.  
4.1.2.1.1 Med undantag för punkt 4.1.3.1 (om kolväteprovtagningssystem), 
punkt 4.2 (om utrustning för mätning av partikelmassautsläpp) och 
punkt 4.3 (utrustning för mätning av antal utsläppta partiklar) i 
denna underbilaga får provet av utspädda avgaser tas nedströms 
konditioneringsanordningarna (i förekommande fall).  
4.1.2.2 Flödeshastigheten för provtagningen med säckar ska ställas in så 
att mängderna av utspädningsluft och utspädda avgaser som ham ­
nar i konstantvolymprovtagarens säckar är tillräckligt stora för att 
möjliggöra mätning av koncentrationer och får inte överstiga 
0,3 % av flödeshastigheten för de utspädda avgaserna, såvida 
inte fyllvolymen för säcken för utspädda avgaser läggs till den 
integrerade CVS-volymen.  
4.1.2.3 Ett prov av utspädningsluften ska tas nära inloppet för utspäd ­
ningsluft (efter ett eventuellt filter).  
4.1.2.4 Utspädningsluftprovet får inte vara förorenat av avgaser från 
blandningsområdet.  
4.1.2.5 Hastigheten för provtagning av utspädningsluft ska vara jämförbar 
med den som används för utspädda avgaser.  
4.1.2.6 De material som används för provtagningarna ska vara sådana att 
de inte ändrar koncentrationen av föreningar i utsläppen.  
4.1.2.7 Filter får användas för att extrahera de fasta partiklarna ur provet.  
4.1.2.8 Eventuella ventiler som används för att leda avgaserna ska vara av 
en snabbt omställbar och snabbverkande typ.  
4.1.2.9 Snabbkopplande gastäta anslutningar får användas mellan trevägs ­
ventilerna och provsäckarna där anslutningarna automatiskt själva 
sluter tätt vid säcken. Andra system får användas för att leda 
proverna till analysatorn (t.ex. trevägs avstängningsventiler).  
4.1.2.10 Lagring av prover  
4.1.2.10.1 Gasproverna ska samlas upp i provsäckar med tillräcklig kapacitet 
för att provflödet inte ska hindras.  
4.1.2.10.2 Säckmaterialet får inte påverka varken mätningarna i sig eller gas ­
provernas kemiska sammansättning med mer än ± 2 % efter 30 
min (t.ex. laminerade polyeten-/polyamidfolier eller fluorerade po ­
lykolväten).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 548  
4.1.3 Provtagningssystem  
4.1.3.1 Kolväteprovtagningssystem (uppvärmd flamjoniseringsdetektor, 
HFID)  
4.1.3.1.1 Kolväteprovtagningssystemet ska bestå av en uppvärmd provtag ­
ningssond, ledning, filter och pump. Provet ska tas uppströms 
värmeväxlaren (i förekommande fall). Provtagningssonden ska 
vara placerad på samma avstånd från avgasinloppet som provtag ­
ningssonden för partikelmassa och på ett sådant sätt att ingendera 
påverkar prover som tas med den andra. Den ska ha en minsta 
innerdiameter på 4 mm.  
4.1.3.1.2 Alla uppvärmda delar ska genom uppvärmningssystemet hållas vid 
en temperatur på 190 ± 10 °C.  
4.1.3.1.3 Det aritmetiska medelvärdet av koncentrationen av de uppmätta 
kolvätena ska bestämmas genom integrering av data sekund för 
sekund delat med fasens eller provningens varaktighet.  
4.1.3.1.4 Den uppvärmda provtagningsledningen ska vara försedd med ett 
uppvärmt filter F  H med 99 procents effektivitet för partiklar ≥ 0,3 
μm, så att alla fasta partiklar extraheras från det kontinuerliga 
gasflöde som krävs för analys.  
4.1.3.1.5 Provtagningssystemets fördröjning (från sonden till analysatorns 
inlopp) får inte vara mer än 4 s.  
4.1.3.1.6 Den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn ska användas med ett 
system med konstant massflöde (värmeväxlare) för att säkerställa 
ett representativt prov, såvida inte variationer i CVS-volymflödet 
kompenseras.  
4.1.3.2 NO- eller NO  2 -provtagningssystem (i tillämpliga fall)  
4.1.3.2.1 Analysatorn ska förses med ett kontinuerligt provflöde av utspädd 
avgas.  
4.1.3.2.2 Det aritmetiska medelvärdet av koncentrationen av NO eller NO  2 
ska bestämmas genom integrering av data sekund för sekund delat 
med fasens eller provningens varaktighet.  
4.1.3.2.3 Den kontinuerliga mätningen av NO eller NO  2 ska användas med 
ett konstant flöde (värmeväxlare) för att säkerställa ett representa ­
tivt prov, såvida inte variationer i CVS-volymflödet kompenseras.  
4.1.4 Analysatorer  
4.1.4.1 Allmänna krav för gasanalys  
4.1.4.1.1 Analysatorerna ska ha ett mätområde som är kompatibelt med den 
noggrannhet som krävs vid mätning av koncentrationerna av för ­
eningar i avgasproverna.  
4.1.4.1.2 Om inget annat anges får mätfelen inte överstiga ± 2 % (analysa ­
torns naturliga felmarginal) oberoende av referensvärdet för ka ­
libreringsgaserna.  
4.1.4.1.3 Omgivningsluftprovet ska mätas med samma analysator och inom 
samma intervall.  
4.1.4.1.4 Ingen gastorkningsanordning ska användas före analysatorerna om 
det inte kan påvisas att den inte påverkar halten av föreningen i 
gasströmmen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 549  
4.1.4.2 Analys av kolmonoxid (CO) och koldioxid (CO  2 ) 
4.1.4.2.1 Analysatorerna ska vara av typen icke-dispersiv infraröd absorp ­
tion (NDIR).  
4.1.4.3 Analys av kolväten (HC) för alla bränslen utom dieselbränsle  
4.1.4.3.1 Analysatorn ska vara av FID-typ (flamjoniseringsdetektor) och ha 
kalibrerats med propangas, uttryckt som kolatomekvivalenter (C  1 ). 
4.1.4.4 Analys av kolväten (HC) för dieselbränsle och eventuellt för andra 
bränslen  
4.1.4.4.1 Analysatorn ska vara av uppvärmd flamjoniseringstyp med detek ­
tor, ventiler, rör osv., som värmts upp till 190 °C ± 10 °C. Den 
ska kalibreras med kalibreras med propangas, uttryckt som kola ­
tomekvivalenter (C  1 ). 
4.1.4.5 Analys av metan (CH  4 ) 
4.1.4.5.1 Analysatorn ska vara antingen en gaskromatograf i kombination 
med en flamjoniseringsdetektor (FID) eller också en flamjonise ­
ringsdetektor (FID) i kombination med en icke-metanavskiljare 
(NMC-FID), som kalibrerats med metan- eller propangas uttryckt 
som kolatomekvivalenter (C  1 ). 
4.1.4.6 Analys av kväveoxider (NO  x ) 
4.1.4.6.1 Analysatorerna ska vara av typen kemiluminiscent (CLA) eller 
icke-dispersiv ultraviolett resonansabsorption (NDUV).  
4.1.5 Beskrivningar av rekommenderat system  
4.1.5.1 I figur A5/9 visas en schematisk ritning av provtagningssystemet 
för gasformiga utsläpp.  
Figur A5/9  
Schematisk ritning av ett fullflödesavgasutspädningssystem
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 550  
4.1.5.2 Exempel på systemkomponenter ges nedan.  
4.1.5.2.1 Två provtagningssonder för kontinuerlig provtagning av utspäd ­
ningsluften och av blandningen av utspädd avgas och luft.  
4.1.5.2.2 Ett filter för att extrahera fasta partiklar från de gasflöden som 
samlas upp för analys.  
4.1.5.2.3 Pumpar och flödesregulator som säkerställer ett konstant enhetligt 
flöde av prover av utspädda avgaser och utspädningsluft som tas 
från provtagningssonderna under provningen och flöde av gaspro ­
ver ska vara sådana att antalet prover efter varje provning räcker 
för analys.  
4.1.5.2.4 Snabbverkande ventiler för att leda ett konstant flöde av gasprover 
in i provsäckarna eller till utloppet.  
4.1.5.2.5 Gastäta snabbkopplingsdelar mellan de snabbverkande ventilerna 
och provsäckarna. Kopplingarna ska stängas automatiskt vid prov ­
säckarna. Alternativt får andra metoder för att transportera pro ­
verna till analysatorn användas (t.ex. trevägskranar).  
4.1.5.2.6 Säckar för uppsamling av prover av utspädda avgaser och utspäd ­
ningsluft under provningen.  
4.1.5.2.7 Ett provtagningsventurirör för kritiskt flöde för att ta proportio ­
nella prover av den utspädda avgasen (endast för konstantvolym ­
provtagare med venturirör för kritiskt flöde).  
4.1.5.3 Ytterligare komponenter som krävs för kolväteprovtagning med en 
uppvärmd flamjoniseringsdetektor (HFID) enligt figur A5/10.  
4.1.5.3.1 Uppvärmd provtagningssond i utspädningstunneln, placerad i 
samma vertikalplan som provtagningssonderna för partikelmassa 
och partiklar.  
4.1.5.3.2 Uppvärmt filter som är placerat efter provtagningspunkten och 
före den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn.  
4.1.5.3.3 Uppvärmda ventiler för val mellan noll-/kalibreringsgastillförsel 
och den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn.  
4.1.5.3.4 Metod för integrering och registrering av momentana kolvätekon ­
centrationer.  
4.1.5.3.5 Uppvärmda provtagningsledningar och uppvärmda komponenter 
från den uppvärmda sonden till den uppvärmda flamjoniserings ­
detektorn.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 551  
Figur A5/10  
Komponenter som krävs för kolväteprovtagning med 
uppvärmd flamjoniseringsdetektor
  
4.2 Utrustning för mätning av partikelmassautsläpp  
4.2.1 Specifikation  
4.2.1.1 Systemöversikt  
4.2.1.1.1 Enheten för provtagning av partikelmassa ska bestå av en prov ­
tagningssond (PSP) placerad i utspädningstunneln, ett partikel ­
överföringsrör (PTT), en eller flera filterhållare (FH), en eller flera 
pumpar samt flödesregulatorer och mätenheter. Se figurerna 
A5/11, A5/12 och A5/13.  
4.2.1.1.2. En anordning för försortering av partikelstorlek (PCF) får använ ­
das (t.ex. en cyklon eller islagsanordning). I så fall rekommende ­
ras det att den används uppströms filterhållaren.  
Figur A5/11  
Alternativ konfiguration av sond för provtagning av partikelmassa
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 552  
4.2.1.2 Allmänna krav  
4.2.1.2.1 Provtagningssonden för provgasflödet för partikelmassa ska place ­
ras i utspädningstunneln på så sätt att ett representativt provgas ­
flöde kan tas från den homogena blandningen av luft och avgaser, 
och ska placeras uppströms en eventuell värmeväxlare.  
4.2.1.2.2 Partikelprovflödet ska vara proportionellt mot det totala massflödet 
av utspädda avgaser i utspädningstunneln till inom en tolerans på 
± 5 % av partikelprovflödet. Proportionaliteten i partikelprovtag ­
ningen ska kontrolleras under idrifttagningen av systemet och en ­
ligt godkännandemyndighetens krav.  
4.2.1.2.3 Proverna av utspädd gas ska hållas vid en temperatur på över 
20 °C och under 52 °C inom 20 cm uppströms eller nedströms 
partikelprovtagningsfiltrets yta. Det är tillåtet att värma upp eller 
isolera komponenter i partikelprovtagningssystemet för att uppnå 
detta.  
Om gränsen på 52 °C överskrids under en provning där ingen 
periodisk regenerering sker ska konstantvolymprovtagarens flöde 
ökas eller så ska dubbel utspädning tillämpas (förutsatt att kon ­
stantvolymprovtagarens flöde redan är tillräckligt för att ingen 
kondens ska bildas i konstantvolymprovtagaren, provsäckarna 
och analyssystemet).  
4.2.1.2.4 Provet av partikelmassa ska samlas upp på ett enda filter monterat 
i en hållare i provtagningsflödet av utspädda avgaser.  
4.2.1.2.5 Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, 
från avgasröret fram till filterhållaren, som kommer i kontakt med 
outspädda och utspädda avgaser ska vara utformade på så sätt att 
minsta möjliga avsättning eller förändring av partikelmassan sker. 
Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte 
reagerar med avgaskomponenter, och de ska vara jordade för att 
förhindra elektrostatiska effekter.  
4.2.1.2.6 Om det inte är möjligt att kompensera för variationer i flödet ska 
förberedelser göras för en värmeväxlare och en temperaturregle ­
ringsanordning enligt punkt 3.3.5.1 eller 3.3.6.4.2 i denna under ­
bilaga, för att säkerställa att flödet i systemet blir konstant och 
provtagningshastigheten blir proportionell mot detta.  
4.2.1.2.7 De temperaturer som krävs för mäta partikelmassautsläpp ska ha en 
noggrannhet på ± 1 °C och en responstid (t  10 – t 90 ) på högst 15 s.  
4.2.1.2.8 Provflödet från utspädningstunneln ska mätas med en noggrannhet 
på ± 2,5 % av avläsningen eller ± 1,5 % av fullt skalutslag, bero ­
ende på vilket som är minst.  
Ovan angivna noggrannhetskrav för provflödet från CVS-tunneln 
ska även tillämpas när dubbel utspädning används. Följaktligen 
ska noggrannheten vara större i mätningen och kontrollen av 
den sekundära utspädningsluftens och den utspädda avgasens 
flöde genom filtret.  
4.2.1.2.9 Alla datakanaler som krävs för att mäta partikelmassautsläpp ska 
registreras med en frekvens av 1 Hz eller snabbare. Dessa omfattar 
vanligtvis följande:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 553  
a) Den utspädda avgasens temperatur vid partikelprovtagningsfil ­
tret. 
b) Flödeshastighet för provtagningen.  
c) Den sekundära utspädningsluftens flöde (om sekundär utspäd ­
ning används).  
d) Den sekundära utspädningsluftens temperatur (om sekundär 
utspädning används).  
4.2.1.2.10 För system med dubbel utspädning mäts noggrannheten i den 
utspädda avgas som överförs från utspädningstunneln V  ep enligt 
punkt 3.3.2 i underbilaga 7 i ekvationen inte direkt, utan bestäms 
genom differentialflödesmätningen.  
Noggrannheten hos de flödesmätare som används för mätning och 
kontroll av de dubbelt utspädda avgaser som passerar genom par ­
tikelprovtagningsfiltren samt för mätning/kontroll av den sekun ­
dära utspädningsluften ska vara så stor att skillnaden i volym V  ep 
uppfyller de krav på noggrannhet och proportionell provtagning 
som anges för enkel utspädning.  
Kravet på att ingen avgaskondens ska förekomma i CVS-utspäd ­
ningstunneln, systemet för mätning av utspädd avgas, uppsam ­
lingssäckarna eller analyssystemet ska gälla även när system 
med dubbel utspädning används.  
4.2.1.2.11 Alla flödesmätare som används i ett system för partikelprovtag ­
ning och dubbel utspädning ska genom genomgå en linearitets ­
kontroll enligt instrumenttillverkarens krav.  
Figur A5/12  
Partikelprovtagningssystem
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 554  
Figur A5/13  
Partikelprovtagningssystem med dubbel utspädning
  
4.2.1.3 Särskilda krav  
4.2.1.3.1 Provtagningssond  
4.2.1.3.1.1 Provtagningssonden ska åstadkomma den partikelstorlekssortering 
som anges i punkt 4.2.1.3.1.4 i denna underbilaga. Det rekom ­
menderas att detta resultat uppnås genom användning av en öppen 
sond med skarpa kanter riktad rakt in i flödesriktningen samt en 
försorterare (cyklon, islagsanordning osv.). Alternativt får en 
lämplig provtagningssond som den i figur A5/11 användas, för ­
utsatt att den uppnår det försorteringsresultat som anges i punkt 
4.2.1.3.1.4 i denna underbilaga.  
4.2.1.3.1.2 Provtagningssonden ska monteras minst 10 tunneldiametrar ned ­
ströms avgasinloppet till tunneln och ha en innerdiameter på minst 
8 mm.  
Om mer än ett prov tas samtidigt från en och samma provtag ­
ningssond ska det flöde som tas från den sonden delas in i iden ­
tiska delflöden för att undvika falska provtagningsindikationer.  
Om flera sonder används ska varje sond vara öppen, ha skarpa 
kanter och vara riktad rakt in i flödesriktningen. Sonderna ska vara 
jämnt utplacerade runt utspädningstunnelns längsgående mittaxel, 
på ett avstånd av minst 5 cm från varandra.  
4.2.1.3.1.3 Avståndet från provtagningsspetsen till filterfästet ska vara minst 
fem sonddiametrar, men får inte överstiga 2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 555  
4.2.1.3.1.4 Försorteraren (t.ex. en cyklon eller islagsanordning) ska vara pla ­
cerad uppströms filterhållaren. Försorteraren ska ha 50 procents 
avskiljning för partikeldiametrar mellan 2,5 μm och 10 μm vid det 
volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelmassaut ­
släpp. Försorteraren ska tillåta att minst 99 % av masskoncent ­
rationen av 1 μm-partiklar som kommer in i försorteraren passerar 
genom försorterarens utlopp vid det volymetriska flöde som valts 
för provtagning av partikelmassautsläpp.  
4.2.1.3.2 Partikelöverföringsrör (PTT)  
4.2.1.3.2.1 Eventuella krökar på partikelöverföringsröret ska vara jämna och 
ha så stor radie som möjligt.  
4.2.1.3.3 Sekundär utspädning  
4.2.1.3.3.1 Alternativt får det prov som extraherats från konstantvolymprov ­
tagaren för mätning av partikelmassautsläpp spädas ut i ett andra 
steg, under förutsättning att följande krav uppfylls:  
4.2.1.3.3.1.1 Den sekundära utspädningsluften ska filtreras genom ett medium 
med kapacitet att reducera mängden partiklar i den mest genom ­
trängande partikelstorleken med ≥ 99,95 %, eller genom ett HE ­
PA-filter av lägst klass H13 enligt EN 1822:2009. Alternativt kan 
utspädningsluften kolskrubbas innan den leds till HEPA-filtret. 
Det rekommenderas att ett ytterligare, grovt partikelfilter placeras 
före HEPA-filtret och efter kolskrubbern om en sådan används.  
4.2.1.3.3.1.2 Den sekundära utspädningsluften bör sprutas in i partikelöverfö ­
ringsröret så nära utloppet för den utspädda avgasen som möjligt.  
4.2.1.3.3.1.3 Uppehållstiden från platsen för insprutning av sekundär utspädd 
luft till filterytan ska vara minst 0,25 s men inte mer än 5 s.  
4.2.1.3.3.1.4 Om det dubbelt utspädda provet återförs till konstantvolymprov ­
tagaren ska platsen för detta väljas så att extraktionen av andra 
prover ur konstantvolymprovtagaren inte påverkas.  
4.2.1.3.4 Provtagningspump och flödesmätare  
4.2.1.3.4.1 Mätenheten för gasflödesprovtagningen ska bestå av pumpar, gas ­
flödesregulatorer och flödesmätenheter.  
4.2.1.3.4.2 Gasflödets temperatur i flödesmätaren får inte variera med mer än 
±3 °C, förutom i följande fall:  
a) När provtagningsflödesmätaren har realtidsövervakning och 
flödesregleringen verkar med en frekvens av 1 Hz eller högre.  
b) Under regenereringsprovningar på fordon utrustade med perio ­
diskt regenererande efterbehandlingsanordningar.  
Om flödesvolymen ändras på ett oacceptabelt sätt till följd av 
alltför stor filterbelastning blir provningen ogiltig. När den upp ­
repas ska flödet minskas.  
4.2.1.3.5 Filter och filterhållare  
4.2.1.3.5.1 En ventil ska placeras i flödesriktningen nedströms filtret. Ventilen 
ska öppnas och stängas inom 1 s från början och slutet på prov ­
ningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 556  
4.2.1.3.5.2 För en specifik provning ska gasens fronthastighet genom filtret 
ställas in på ett inledande värde i intervallet 20–105 cm/s, och 
inställningen ska göras när provningen börjar så att 105 cm/s 
inte överskrids när utspädningssystemet körs med ett provtag ­
ningsflöde som är proportionellt mot konstantvolymprovtagarens 
flöde.  
4.2.1.3.5.3 Fluorkolklädda glasfiberfilter eller fluorkolbaserade membranfilter 
ska användas.  
Samtliga filtertyper ska ha en uppsamlingseffektivitet för 0,3 μm 
DOP (dioktylftalat) eller PAO (polyalfaolefin) CS 68649-12-7 el ­
ler CS 68037-01-4 på minst 99 % när gasens fronthastighet genom 
filtret är 5,33 cm/s, uppmätt enligt någon av följande standarder:  
a) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aerosol- 
Filter Element.  
b) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters.  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP- 
CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media.  
4.2.1.3.5.4 Filterhållaren ska vara utformad så att den möjliggör en jämn 
flödesfördelning över filtrets föroreningsyta. Filtret ska vara runt 
och ha en föroreningsyta på minst 1 075 mm  2 . 
4.2.2 Specifikationer för vägningskammare (eller -rum) och analysvåg  
4.2.2.1 Förhållanden i vägningskammaren (eller -rummet)  
a) Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i 
den kammare (eller det rum) där partikelprovtagningsfiltren 
konditioneras och vägs hållas inom 22 ± 2 °C (om möjligt 
22 ± 1 °C).  
b) Luftfuktigheten ska hållas vid en daggpunkt på under 10,5 °C 
och en relativ luftfuktighet på 45 ±8 %.  
c) Begränsade avvikelser från specifikationerna för vägningskam ­
marens (eller -rummets) temperatur och fuktighet ska tillåtas 
under förutsättning att de inte varar längre än sammanlagt 30 
min under någon filterkonditioneringsfas.  
d) Halterna av föroreningar i omgivningen i vägningskammaren 
(eller -rummet) som kan sätta sig på partikelprovtagningsfiltren 
under stabiliseringen ska minimeras.  
e) Under vägningen tillåts inga avvikelser från de angivna förhål ­
landena.  
4.2.2.2 Linjär respons från en analysvåg  
Den analysvåg som används för att bestämma filtrets vikt ska 
uppfylla kriterierna för linearitetskontroll i tabell A5/1 när en linjär 
regression tillämpas. Detta innebär en precision på minst 2 μg och 
en upplösning på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg). Minst fyra jämnt 
utspridda referensvikter ska provas. Nollvärdet ska ligga inom 
± 1μg. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 557  
Tabell A5/1  
Kriterier för kontroll av analysvåg  
Mätsystem  Skärningspunkt 
a0 Lutning a1  Standardfel SEE  Determinationsko ­
efficient r  2 
Partikelbalans  ≤ 1 μg 0,9–1,01  Max ≤ 1 %  ≥ 0,998  
4.2.2.3 Eliminering av effekter av statisk elektricitet  
Effekterna av statisk elektricitet ska elimineras. Detta kan uppnås 
genom jordning av vågen genom att den placeras på en antistatisk 
matta, och neutralisering av partikelprovtagningsfiltren före väg ­
ning med hjälp av en poloniumneutraliserare eller anordning med 
liknande effekt. Alternativt kan de statiska effekterna elimineras 
genom utjämning av den statiska laddningen.  
4.2.2.4 Korrigering för bärkraft  
Provtagnings- och referensfiltrens vikter ska korrigeras för sin 
bärkraft i luft. Korrigeringen för bärkraft är en funktion av prov ­
tagningsfiltrets densitet, luftens densitet och densiteten hos vågens 
kalibreringsvikt, utan hänsyn tagen till partikelmassans egen bär ­
kraft.  
Om filtermaterialets densitet inte är känd ska följande densiteter 
användas:  
a) PTFE-klädda glasfiberfilter: 2 300 kg/m  3 . 
b) PTFE-membranfilter: 2 144 kg/m  3 . 
c) PTFE-membranfilter med stödring av polymetylpenten: 
920 kg/m  3 . 
För kalibreringsvikter i rostfritt stål ska densiteten 8 000 kg/m  3 
användas. Om kalibreringsvikten är gjord av annat material ska 
dess densitet vara känd och användas. Internationell rekommenda ­
tion OIML R 111-1 Edition 2004(E) (eller motsvarande) från 
Internationella organisationen för legal metrologi om kalibrerings ­
vikter ska följas.  
Följande ekvation ska användas:  
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
där 
Pe f är den korrigerade partikelprovmassan, i mg,  
Pe uncorr  är den okorrigerade partikelprovmassan, i mg,  
ρ a är luftens densitet, i kg/m  3 , 
ρ w är densiteten hos vågens kalibreringsvikt, i kg/m  3 , ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 558  
ρ f är partikelprovtagningsfiltrets densitet, i kg/m  3 . 
Luftens densitet ρ a ska beräknas med hjälp av ekvationen  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b är totalt lufttryck, i kPa,  
T a är lufttemperaturen i vågens miljö, i Kelvin (K),  
M mix är luftens molmassa i en balanserad miljö, 28,836 g mol  –1 , 
R är gaskonstanten, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3 Utrustning för mätning av antal utsläppta partiklar  
4.3.1 Specifikation  
4.3.1.1 Systemöversikt  
4.3.1.1.1 Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en sond eller provtag ­
ningspunkt som extraherar ett prov från ett enhetligt blandat flöde 
i ett utspädningssystem, en borttagare av flyktiga partiklar (VPR) 
uppströms en partikelräknare (PNC) och lämpliga överföringsrör. 
Se figur A5/14.  
4.3.1.1.2 Det rekommenderas att en anordning för försortering av partikels ­
torlek (PCF) (t.ex. en cyklon eller islagsanordning) placeras före 
inloppet till partikelborttagaren. Försorteraren ska ha 50 procents 
avskiljning för partikeldiametrar mellan 2,5 μm och 10 μm vid det 
volymetriska flöde som valts för partikelprovtagning. Försortera ­
ren ska tillåta att minst 99 % av masskoncentrationen av 1 μm- 
partiklar som kommer in i försorteraren passerar genom försorte ­
rarens utlopp vid det volymetriska flöde som valts för partikel ­
provtagning.  
En provtagningssond som fungerar som en lämplig storlekssorte ­
rare, som den i figur A5/11, är ett godtagbart alternativ till en 
försorterare.  
4.3.1.2 Allmänna krav  
4.3.1.2.1 Partikelprovtagningspunkten ska vara placerad inuti ett utspäd ­
ningssystem. Om ett system med dubbel utspädning används ska 
partikelprovtagningspunkten vara placerad i systemet för primär 
utspädning.  
4.3.1.2.1.1 Provtagningssondens spets eller partikelprovtagningspunkten 
(PSP), och partikelöverföringsröret (PTT), utgör tillsammans par ­
tikelöverföringssystemet (PTS). PTS-systemet leder provet från 
utspädningstunneln till partikelborttagarens inlopp. PTS-systemet 
ska uppfylla följande villkor:  
a) Provtagningssonden ska monteras minst 10 tunneldiametrar 
nedströms avgasinloppet, och vara riktad uppströms in i tun ­
nelns gasflöde med spetsens axel parallell med utspädnings ­
tunnelns axel.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 559  
b) Provtagningssonden ska vara uppströms en eventuell konditio ­
neringsenhet (t.ex. en värmeväxlare).  
c) Provtagningssondens placering i utspädningstunneln ska vara 
sådan att provet tas från en homogen blandning av utspäd ­
ningsmedel och avgaser.  
4.3.1.2.1.2 Provgas som leds genom PTS-systemet ska uppfylla följande vill ­
kor: 
a) Om ett fullflödesavgasutspädningssystem används ska det ha 
ett Reynoldstal för flöde, Re, på under 1 700.  
b) Om ett system med dubbel utspädning används ska det ha ett 
Reynoldstal för flöde, Re, på under 1 700 i partikelöverförings ­
röret, dvs. nedströms provtagningssonden eller provtagnings ­
punkten.  
c) Uppehållstiden ska vara ≤ 3 s.  
4.3.1.2.1.3 Andra provtagningsuppställningar för PTS-systemet som kan upp ­
visa en likvärdig partikelpenetrering vid 30 nm ska anses godtag ­
bara.  
4.3.1.2.1.4 Utloppsröret (OT) som leder det utspädda provet från partikelbort ­
tagaren till partikelräknarens inlopp ska ha följande egenskaper:  
a) En innerdiameter ≥ 4 mm.  
b) En uppehållstid för provgasflödet på ≤ 0,8 s.  
4.3.1.2.1.5 Andra provtagningsuppställningar för utloppsröret som kan upp ­
visa en likvärdig partikelpenetrering vid 30 nm ska anses godtag ­
bara.  
4.3.1.2.2 Partikelborttagaren ska ha anordningar för utspädning av prover 
och för borttagning av flyktiga partiklar.  
4.3.1.2.3 Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, 
från avgasröret fram till partikelräknaren, som kommer i kontakt 
med outspädda och utspädda avgaser ska vara utformade på ett 
sådant sätt att minsta möjliga avsättning av partiklarna sker. Samt ­
liga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar 
med avgaskomponenter, och de ska vara jordade för att förhindra 
elektrostatiska effekter.  
4.3.1.2.4 Partikelprovtagningssystemet ska konstrueras enligt god aerosol ­
provtagningspraxis, vilket innebär att skarpa krökar och tvära änd ­
ringar av tvärsnittet ska undvikas, innerväggarna ska vara jämna 
och provtagningsledningens längd ska minimeras. Gradvisa änd ­
ringar av tvärsnittet är tillåtna.  
4.3.1.3 Särskilda krav  
4.3.1.3.1 Partikelprovet får inte passera genom en pump innan det leds 
genom partikelräknaren.  
4.3.1.3.2 En anordning för försortering av provet rekommenderas.  
4.3.1.3.3 Enheten för förkonditionering av provet ska uppfylla följande 
krav: ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 560  
a) Den ska klara att späda ut provet i ett eller flera steg för att 
uppnå en koncentration av partikelantal som är lägre än par ­
tikelräknarens övre tröskel för enskild partikelräkning och en 
gastemperatur på under 35 °C vid partikelräknarens inlopp.  
b) Den ska omfatta ett initialt steg med uppvärmd utspädning som 
ger ett prov med en temperatur på ≥ 150 °C och ≤ 350 
± 10 °C, och späder ut med en faktor på minst 10.  
c) Den ska styra uppvärmda steg till konstanta nominella drift ­
temperaturer, inom intervallet ≥ 150 °C och ≤ 400 ± 10 °C.  
d) Den ska ge en indikation om huruvida de uppvärmda stegen 
har korrekta drifttemperaturer eller inte.  
e) Den ska vara utformad för att uppnå en penetreringseffektivitet 
för fasta partiklar på minst 70 % för partiklar med en elektrisk 
rörlighetsdiameter på 100 nm.  
f) Den ska även uppnå en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor 
f r (d i ) för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 30 
och 50 nm som inte är mer än 30 respektive 20 % högre 
och inte mer än 5 % lägre än för partiklar med en elektrisk 
rörlighetsdiameter på 100 nm för partikelborttagaren som hel ­
het. 
Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vid varje partikelstor ­
lek f  r (d i ) ska beräknas med hjälp av ekvationen  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
där 
N in (d i ) är koncentrationen av partikelantal uppströms för 
partiklar med diametern d  i , 
N out (d i ) är koncentrationen av partikelantal nedströms för 
partiklar med diametern d  i , 
d i är partikelns elektriska rörlighetsdiameter (30, 50 el ­
ler 100 nm).  
N in (d i ) ochN  out (d i ) ska korrigeras till samma förhållanden.  
Det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduk ­
tionsfaktorn vid en viss utspädningsinställning  f r ska beräknas 
med hjälp av ekvationen  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Det rekommenderas att partikelborttagaren kalibreras och vali ­
deras som en komplett enhet.  
g) Den ska vara konstruerad enligt god teknisk praxis för att 
säkerställa att partikelkoncentrationsreduktionsfaktorerna är sta ­
bila under en provning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 561  
h) Den ska även kunna åstadkomma > 99,0 procents förångning 
av 30 nm-partiklar av tetrakontan (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ), med en 
inloppskoncentration på ≥ 10 000 per cm  3 , genom uppvärm ­
ning och minskning av deltrycken för tetrakontan.  
4.3.1.3.4 Partikelräknaren ska uppfylla följande krav:  
a) Den ska fungera under driftsförhållanden med fullt flöde.  
b) Den ska räkna med en noggrannhet på ± 10 % över intervallet 
från 1 per cm  3 till partikelräknarens övre tröskelvärde för räk ­
ning av enskilda partiklar, gentemot en spårbar standard. Vid 
koncentrationer på under 100 per cm  3 kan genomsnittet för 
mätningar under utökade provtagningsperioder krävas för att 
påvisa partikelräknarens noggrannhet med hög statistisk säker ­
het. 
c) Den ska ha en upplösning på minst 0,1 partiklar per cm  3 vid 
koncentrationer på under 100 per cm  3 . 
d) Den ska ha en linjär respons på koncentrationer av partikelantal 
i hela mätintervallet i läget för räkning av enskilda partiklar.  
e) Datarapporteringsfrekvensen ska vara lika med eller högre än 
0,5 Hz.  
f) Responstiden t  90 inom det uppmätta koncentrationsintervallet 
ska vara mindre än 5 s.  
g) Den ska ha en funktion för koincidenskorrigering med upp till 
10 % korrigering, och får använda en intern kalibreringsfaktor 
enligt punkt 5.7.1.3 i denna underbilaga, men får inte använda 
någon annan algoritm för att korrigera för eller definiera räk ­
ningseffektiviteten.  
h) Räkningseffektiviteten vid olika partikelstorlekar ska vara som 
i tabell A5/2.  
Tabell A5/2  
Partikelräknarens räkningseffektivitet  
Partikelstorlekens elektriska rör ­
lighetsdiameter (nm)  Partikelräknarens räkningseffekti ­
vitet (procent)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5 Om partikelräknaren använder en arbetsvätska ska den bytas ut 
med den frekvens som instrumenttillverkaren anger.  
4.3.1.3.6 Om tryck och/eller temperatur inte hålls vid en känd konstant nivå 
på den punkt där partikelräknarens flöde kontrolleras, måste de 
mätas vid partikelräknarens inlopp för att korrigera mätningarna 
av koncentrationen av partikelantal till standardförhållanden.  
4.3.1.3.7 Den totala uppehållstiden för PTS, VPR och OT plus partikelräk ­
narens (PNC) responstid t  90 får inte överstiga 20 s.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 562  
4.3.1.4 Beskrivning av rekommenderat system  
Följande punkt innehåller rekommenderad praxis för mätning av 
antal partiklar. Alla system som uppfyller prestandakraven enligt 
specifikationerna i punkterna 4.3.1.2 och 4.3.1.3 i denna underbi ­
laga godtas dock.  
Figur A5/14  
Ett rekommenderat partikelprovtagningssystem
  
4.3.1.4.1 Beskrivning av provtagningssystem  
4.3.1.4.1.1 Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en provtagningssonds ­
pets eller en partikelprovtagningspunkt i utspädningssystemet, ett 
partikelöverföringsrör (PTT), en försorterare av partikelstorlek 
(PCF) och en partikelborttagare (VPR), uppströms partikelräkna ­
ren. 
4.3.1.4.1.2 Partikelborttagaren ska ha anordningar för utspädning av prover 
(utspädare av partikelantal: PND  1 och PND  2 ) och partikelförång ­
ning (förångningsrör, ET).  
4.3.1.4.1.3 Provtagningssonden eller provtagningspunkten för provgasflödet 
ska placeras i utspädningstunneln på så sätt att ett representativt 
provgasflöde tas från en homogen blandning av utspädningsmedel 
och avgaser.  
5. Intervaller och förfaranden för kalibrering  
5.1 Kalibreringsintervaller  
Tabell A5/3  
Intervaller för instrumentkalibrering  
Instrumentkontroller  Intervall  Kriterium  
Linjärisering (kalibrering) av gas ­
analysator  Var 6:e månad  ± 2 % av avläst värde  
Mitten av intervallet  Var 6:e månad  ± 2 %  
CO NDIR: CO  2 -/H  2 O-interferens  Varje månad  -1 till 3 ppm  
Kontroll av NO  x -omvandlare  Varje månad  > 95 %  
Kontroll av CH  4 -avskiljare  Årligen  98 % av etan  
FID CH  4 -respons  Årligen  Se punkt 5.4.3 i denna underbila ­
ga. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 563  
Instrumentkontroller  Intervall  Kriterium  
Luft-/bränsleflöde för FID  Vid omfattande underhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Infraröda laserspektrometrar (in ­
fraröda smalbandsanalysatorer 
med modulerad hög upplösning): 
kontroll av interferens  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
QCL  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
GC-metoder  Se punkt 7.2 i denna underbila ­
ga. Se punkt 7.2 i denna underbilaga.  
LC-metoder  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Fotoakustik  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Mikrogramvågens linearitet  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Se punkt 4.2.2.2 i denna underbi ­
laga.  
PNC (partikelräknare)  Se punkt 5.7.1.1 i denna under ­
bilaga.  Se punkt 5.7.1.3 i denna underbi ­
laga.  
VPR (borttagare av flyktiga par ­
tiklar)  Se punkt 5.7.2.1 i denna under ­
bilaga.  Se punkt 5.7.2 i denna underbila ­
ga. 
Tabell A5/4  
Kalibreringsintervaller för konstantvolymprovtagare (CVS)  
CVS  Intervall  Kriterium  
CVS-flöde  Efter översyn  ± 2 %  
Utspädningsflöde  Årligen  ± 2 %  
Temperaturgivare  Årligen  ± 1 °C  
Tryckgivare  Årligen  ± 0,4 kPa  
Kontroll av insprutning  Varje vecka  ± 2 %  
Tabell A5/5  
Kalibreringsintervaller för miljödata  
Klimat  Intervall  Kriterium  
Temperatur  Årligen  ± 1 °C  
Fuktdagg  Årligen  ± 5 % relativ luftfuktighet  
Omgivningstryck  Årligen  ± 0,4 kPa  
Kylfläkt  Efter översyn  Enligt punkt 1.1.1 i denna under ­
bilaga  
5.2 Förfaranden för kalibrering av analysator  
5.2.1 Varje analysator ska kalibreras enligt instrumenttillverkarens an ­
visningar eller åtminstone så ofta som anges i tabell A5/3.  
5.2.2 Varje driftområde som normalt används ska linjäriseras genom 
följande förfarande:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 564  
5.2.2.1 Analysatorns linjäriseringskurva ska bestämmas genom minst fem 
kalibreringspunkter så jämnt utspridda som möjligt. Den nominella 
koncentrationen av kalibreringsgasen med högst koncentration får 
inte vara mindre än 80 % av fullt skalutslag.  
5.2.2.2 Den kalibreringskoncentration som krävs får erhållas med hjälp av 
en gasdelare och utspädning med renat N  2 eller renad syntetisk 
luft. 
5.2.2.3 Linjäriseringskurvan ska beräknas med minstakvadratmetoden. 
Om den polynomgrad som erhålls är större än 3 ska antalet ka ­
libreringspunkter minst vara lika med denna polynomgrad plus 2.  
5.2.2.4 Linjäriseringskurvan får inte avvika med mer än ± 2 % från det 
nominella värdet för varje kalibreringsgas.  
5.2.2.5 Utifrån dragningen av linjäriseringskurvan och linjäriseringspunk ­
terna går det att kontrollera att kalibreringen har utförts korrekt. 
Analysatorns olika karakteristiska parametrar ska anges, i synner ­
het följande:  
a) Analysator och gaskomponent.  
b) Intervall.  
c) Datum för linjäriseringen.  
5.2.2.6 Om godkännandemyndigheten anser att alternativa tekniker (dator, 
elektroniskt styrd områdesomkopplare osv.) ger likvärdig nog ­
grannhet får dessa alternativ användas.  
5.3 Förfarande för kontroll av nollkalibrering och kalibrering av ana ­
lysator  
5.3.1 Varje driftområde som normalt används ska kontrolleras före varje 
analys i enlighet med punkterna 5.3.1.1 och 5.3.1.2 i denna un ­
derbilaga.  
5.3.1.1 Kalibreringen ska kontrolleras med användning av en nollgas och 
en kalibreringsgas enligt punkt 1.2.14.2.3. i underbilaga 6.  
5.3.1.2 Efter provning ska nollgas och samma kalibreringsgas användas 
för en ny kontroll enligt punkt 1.2.14.2.4 i underbilaga 6.  
5.4 Förfarande för kontroll av flamjoniseringsdetektorns (FID) respons 
för kolväten  
5.4.1 Optimering av detektorns respons  
Flamjoniseringsdetektorn ska ställas in enligt instrumenttillverka ­
rens anvisningar. Propan i luft ska användas i det vanligaste drift ­
området.  
5.4.2 Kalibrering av kolväteanalysatorn  
5.4.2.1 Analysatorn ska kalibreras med användning av propan i luft och 
renad syntetisk luft.  
5.4.2.2 En kalibreringskurva ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 
5.2.2 i denna underbilaga.  
5.4.3 Responsfaktorer för olika kolväten och rekommenderade gränsvär ­
den ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 565  
5.4.3.1 Responsfaktorn R  f för en viss kolväteförening är förhållandet mel ­
lan det avlästa C  1 -värdet på flamjoniseringsdetektorn och gascylin ­
derns koncentration, uttryckt som ppm C  1 . 
Provgasens koncentration ska ligga på en nivå som ger en respons 
på cirka 80 % av fullt skalutslag för driftområdet. Koncentrationen 
ska vara känd med en noggrannhet på ± 2 % i förhållande till en 
gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern 
förkonditioneras i 24 h vid en temperatur på mellan 20 och 30 °C.  
5.4.3.2 Responsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och 
därefter med samma intervall som för omfattande underhåll. De 
provgaser som ska användas och de responsfaktorer som rekom ­
menderas är följande:  
Propylen och renad luft:  0; 90< R f< 1; 10 
Toluen och renad luft:  0; 90< R f< 1; 10 
Dessa värden är relativa en R  f på 1,00 för propan och renad luft.  
5.5 Förfarande för provning av NO  x -omvandlarens verkningsgrad  
5.5.1 Med den provuppställning som visas i figur A5/15 och med hjälp 
av nedanstående förfarande ska verkningsgraden hos omvandlare 
för omvandling av NO  2 till NO provas med en ozongenerator 
enligt följande:  
5.5.1.1 Analysatorn ska kalibreras inom det vanligaste driftområdet enligt 
tillverkarens specifikationer med hjälp av nollställnings- och ka ­
libreringsgas (vars NO-halt ska uppgå till cirka 80 % av driftområ ­
det och NO  2 -koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % 
av NO-koncentrationen). NO  x -analysatorn ska vara i NO-läge så 
att kalibreringsgasen inte passerar genom omvandlaren. Den an ­
givna koncentrationen ska föras in i alla relevanta provningsfor ­
mulär.  
5.5.1.2 Via ett T-rör ska syrgas eller syntetisk luft kontinuerligt tillföras 
till kalibreringsgasflödet, tills den avlästa koncentrationen är cirka 
10 % lägre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i 
punkt 5.5.1.1 i denna underbilaga. Den angivna koncentrationen c 
ska föras in i alla relevanta provningsformulär. Ozongeneratorn 
ska vara bortkopplad under hela detta förlopp.  
5.5.1.3 Ozongeneratorn ska nu aktiveras så att den alstrar tillräckligt myc ­
ket ozon för att sänka NO-koncentrationen till 20 % (lägst 10 %) 
av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 5.5.1.1 i 
denna underbilaga. Den angivna koncentrationen d ska inkluderas 
i alla relevanta provningsformulär.  
5.5.1.4 NO  x -analysatorn ska sedan kopplas om till NO  x -läge, varvid 
gasblandningen (som består av NO, NO  2 , O  2 och N  2 ) nu passerar 
genom omvandlaren. Den angivna koncentrationen a ska föras in i 
alla relevanta provningsformulär.  
5.5.1.5 Ozongeneratorn ska nu kopplas bort. Den gasblandning som be ­
skrivs i punkt 5.5.1.2 i denna underbilaga ska passera genom 
omvandlaren in i detektorn. Den angivna koncentrationen b ska 
föras in i alla relevanta provningsformulär.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 566  
Figur A5/15  
Uppställning för provning av NO  x -omvandlarens verkningsgrad
  
5.5.1.6 När ozongeneratorn är bortkopplad ska flödet av syre eller synte ­
tisk luft stängas av. Det avlästa NO  2 -värdet på analysatorn får då 
inte vara mer än 5 % högre än den siffra som anges i punkt 
5.5.1.1 i denna underbilaga.  
5.5.1.7 NO  x -omvandlarens verkningsgrad i procent ska beräknas med 
användning av koncentrationerna a, b, c och d som fastställs i 
punkterna 5.5.1.2–5.5.1.5 i denna underbilaga med hjälp av ekva ­
tionen  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
5.5.1.7.1 Omvandlarens verkningsgrad får inte vara lägre än 95 %. Om ­
vandlarens verkningsgrad ska provas med den frekvens som anges 
i tabell A5/3.  
5.6 Kalibrering av mikrogramvåg  
5.6.1 Kalibreringen av den mikrogramvåg som används för vägning av 
partikelprovtagningsfilter ska kunna spåras till en nationell eller 
internationell standard. Vågen ska uppfylla de linearitetskrav som 
anges i punkt 4.2.2.2 i denna underbilaga. Linearitetskontrollen 
ska utföras minst var 12:e månad eller varje gång det har skett 
en reparation eller förändring av systemet som skulle kunna på ­
verka kalibreringen.  
5.7 Kalibrering och validering av partikelprovtagningssystemet  
Exempel på kalibrerings- och valideringsmetoder finns på:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 567  
5.7.1 Kalibrering av partikelräknare  
5.7.1.1 Godkännandemyndigheten ska säkerställa att det finns ett kalibre ­
ringscertifikat för partikelräknaren som påvisar överensstämmelse 
med en spårbar standard inom 13 månader före utsläppsprovning ­
en. Mellan kalibreringarna ska antingen partikelräknarens räk ­
ningseffektivitet övervakas med avseende på försämringar eller 
så ska partikelräknarens veke rutinmässigt bytas var 6:e månad. 
Se figurerna A5/16 och A5/17. Partikelräknarens räkningseffekti ­
vitet får övervakas gentemot en referenspartikelräknare eller mot 
minst två andra mätningspartikelräknare. Om partikelräknaren rap ­
porterar koncentrationer av partikelantal inom ± 10 % av det arit ­
metiska medelvärdet av koncentrationerna från referenspartikelräk ­
naren, eller en grupp med två eller fler partikelräknare, ska par ­
tikelräknaren sedan anses vara stabil, och i annat fall behöver den 
underhållas. Om partikelräknaren övervakas gentemot två eller fler 
andra mätningspartikelräknare är det tillåtet att använda ett refe ­
rensfordon som körs sekventiellt i olika provceller som alla har sin 
egen partikelräknare.  
Figur A5/16  
Nominellt årligt förlopp för partikelräknare
  
Figur A5/17  
Utökat årligt förlopp för partikelräknare (vid försenad fullständig kalibrering)
  
5.7.1.2 Partikelräknaren ska även kalibreras om och ett nytt kalibrerings ­
certifikat utfärdas efter varje omfattande underhåll.  
5.7.1.3 Kalibreringen ska vara spårbar till en kalibreringsmetod enligt 
nationell eller internationell standard, genom att partikelräknarens 
respons under kalibrering jämförs med responsen för  
a) en kalibrerad aerosolelektrometer vid samtidig provtagning av 
elektrostatiskt klassificerade kalibreringspartiklar, eller  
b) en andra partikelräknare som har kalibrerats direkt med den 
metod som beskrivs ovan.  
5.7.1.3.1 I punkt 5.7.1.3 a i denna underbilaga ska kalibrering utföras med 
minst sex standardkoncentrationer så jämnt fördelade som möjligt 
över hela partikelräknarens mätområde.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 568  
5.7.1.3.2 I punkt 5.7.1.3 b i denna underbilaga ska kalibrering utföras med 
minst sex standardkoncentrationer över hela partikelräknarens mät ­
område. Minst tre punkter ska vara vid koncentrationer under 
1 000 per cm  3 , och övriga koncentrationer ska vara linjärt för ­
delade mellan 1 000 per cm  3 och det högsta värdet i partikelräk ­
narens intervall för räkning av enskilda partiklar.  
5.7.1.3.3 I punkt 5.7.1.3 a och b i denna underbilaga ska de valda punk ­
terna omfatta en nominell punkt med koncentrationen noll som 
åstadkoms genom att HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 
1822:2008, eller med likvärdig prestanda, fästs vid varje instru ­
ments inlopp. När ingen kalibreringsfaktor tillämpas på den par ­
tikelräknare som kalibreras ska uppmätta koncentrationer ligga 
inom ± 10 % av standardkoncentrationen för varje koncentration, 
med undantag för nollpunkten, och i annat fall ska den partikel ­
räknare som kalibreras underkännas. Gradienten av en linjär re ­
gression enligt minstakvadratmetoden av de två datauppsättning ­
arna ska beräknas och registreras. En kalibreringsfaktor som är 
lika med det reciproka värdet av gradienten ska tillämpas på 
den partikelräknare som kalibreras. Responslineariteten beräknas 
som kvadraten av Pearsons produktmomentkorrelationskoefficient 
r för de två datauppsättningarna och ska vara lika med eller större 
än 0,97. Vid beräkningen av både gradienten och r  2 ska den 
linjära regressionen tvingas genom origo (nollkoncentration på 
båda instrumenten).  
5.7.1.4 Kalibreringen ska även omfatta en kontroll, i enlighet med kraven 
i punkt 4.3.1.3.4 h i denna underbilaga, av partikelräknarens de ­
tekteringseffektivitet för partiklar med en elektrisk rörlighetsdia ­
meter på 23 nm. En kontroll av räkningseffektiviteten med 41 nm- 
partiklar krävs inte.  
5.7.2 Kalibrering/validering av borttagare av flyktiga partiklar (VPR)  
5.7.2.1 Kalibrering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorer för par ­
tikelborttagaren över hela området av utspädningsinställningar, 
vid instrumentets fasta nominella drifttemperaturer, ska krävas 
när enheten är ny och efter varje omfattande underhåll. Kravet 
på regelbunden validering av partikelborttagarens partikelkoncent ­
rationsreduktionsfaktor är begränsat till en kontroll vid en enskild 
inställning, vanligtvis den inställning som används vid mätning på 
fordon som är utrustade med partikelfilter. Godkännandemyndig ­
heten ska säkerställa att det finns ett kalibrerings- eller validerings ­
certifikat för partikelborttagaren som utfärdats inom en period på 6 
månader före utsläppsprovningen. Om partikelborttagaren är utrus ­
tad med temperaturövervakningslarm tillåts ett valideringsintervall 
på 13 månader.  
Det rekommenderas att partikelborttagaren kalibreras och valideras 
som en komplett enhet.  
Partikelborttagaren ska karakteriseras av en partikelkoncentrations ­
reduktionsfaktor för fasta partiklar med en elektrisk rörlighetsdia ­
meter på 30, 50 och 100 nm. Partikelkoncentrationsreduktionsfak ­
torerna f  r (d) för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 30 
och 50 nm får inte vara mer än 30 respektive 20 % högre, och inte 
mer än 5 % lägre, än för partiklar med en elektrisk rörlighets ­
diameter på 100 nm. För validering ska det aritmetiska medel ­
värdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn ligga inom 
± 10 % av det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrations ­
reduktionsfaktorn  f r som bestämts vid den preliminära kalibre ­
ringen av partikelborttagaren.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 569  
5.7.2.2 Provningsaerosolen vid dessa mätningar ska vara fasta partiklar 
med elektrisk rörlighetsdiameter på 30, 50 och 100 nm och en 
koncentration på minst 5 000 partiklar per cm  3 vid partikelbortta ­
garens inlopp. Alternativt får en polydispers aerosol med en me ­
diandiameter på 50 nm för den elektriska rörligheten användas för 
validering. Provaerosolen ska vara termiskt stabil vid partikelbort ­
tagarens drifttemperaturer. Koncentrationerna av partikelantal ska 
mätas uppströms och nedströms komponenterna.  
Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för varje monodispers par ­
tikelstorlek f  r (d i ) ska beräknas med hjälp av ekvationen  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
där 
N in (d i ) är koncentrationen av partikelantal uppströms för par ­
tiklar med diametern d  i , 
N out (d i ) är koncentrationen av partikelantal nedströms för par ­
tiklar med diametern d  i , 
d i är partikelns elektriska rörlighetsdiameter (30, 50 eller 
100 nm).  
N in (d i ) och N  out (d i ) ska korrigeras till samma förhållanden.  
Det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktions ­
faktorn  f r vid en viss utspädningsinställning ska beräknas med 
hjälp av ekvationen  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Om en polydispers 50 nm-aerosol används för validering ska det 
aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn  
f v vid den utspädningsinställning som används för validering be ­
räknas med hjälp av ekvationen  
f v ¼ N in 
N out 
där 
N in är koncentrationen av partikelantal uppströms,  
N out är koncentrationen av partikelantal nedströms.  
5.7.2.3 Partikelborttagaren ska kunna uppvisa en eliminering på över 
99,0 % av partiklar av tetrakontan (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) med minst 
30 nm elektrisk rörlighetsdiameter med en inloppskoncentration ≥ 
10 000 per cm  3 under drift vid den minsta utspädningsinställ ­
ningen och tillverkarens rekommenderade drifttemperatur.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 570  
5.7.3 Förfaranden för kontroll av system för mätning av antal partiklar  
5.7.3.1 Varje månad ska flödet in i partikelräknaren rapportera ett uppmätt 
värde inom 5 % av partikelräknarens nominella flöde vid kontroll 
med en kalibrerad flödesmätare.  
5.8 Blandningsanordningens noggrannhet  
Om en gasdelare används för att utföra de kalibreringar som anges 
i punkt 5.2 i denna underbilaga ska blandningsanordningens nog ­
grannhet vara sådan att koncentrationerna i de utspädda kalibre ­
ringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ± 2 %. En 
kalibreringskurva ska kontrolleras genom en kontroll vid mitten av 
intervallet enligt punkt 5.3 i denna underbilaga. En kalibreringsgas 
med en koncentration under 50 % av analysatorns mätområde ska 
ligga inom 2 % av den certifierade koncentrationen.  
6. Referensgaser  
6.1 Rena gaser  
6.1.1 Alla värden i ppm avser V-ppm (vpm)  
6.1.2 Följande rena gaser ska vid behov finnas tillgängliga för kalibre ­
ring och drift:  
6.1.2.1 Kväve:  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 
ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, < 0,1 ppm NH  3 . 
6.1.2.2 Syntetisk luft:  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 
ppm NO; Syrehalt mellan 18 och 21 volymprocent.  
6.1.2.3 Syre:  
Renhetsgrad: > 99,5 volymprocent O  2 . 
6.1.2.4 Väte (och blandning innehållande helium eller kväve):  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 ; vätehalt mellan 39 
och 41 volymprocent.  
6.1.2.5 Kolmonoxid:  
Lägsta renhetsgrad 99,5 %.  
6.1.2.6 Propan:  
Lägsta renhetsgrad 99,5 %.  
6.2 Kalibreringsgaser  
6.2.1 Den verkliga koncentrationen av en kalibreringsgas ska ligga inom 
± 1 % av det angivna värdet eller enligt nedanstående.  
Gasblandningar med följande sammansättningar ska finnas till ­
gängliga med bulkgasspecifikationer enligt punkt 6.1.2.1 eller 
6.1.2.2 i denna underbilaga:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 571  
a) C  3 H 8 i syntetisk luft (se punkt 6.1.2.2 i denna underbilaga).  
b) CO i kväve.  
c) CO  2 i kväve.  
d) CH  4 i syntetisk luft.  
e) NO i kväve (mängden NO  2 i denna kalibreringsgas får inte 
överskrida 5 % av NO-innehållet).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 572  
Underbilaga 6  
Förfaranden och förhållanden för provningar av typ 1  
1. Förfaranden och förhållanden för provning  
1.1 Beskrivning av provningarna  
1.1.1 Provningen av typ 1 används för att kontrollera utsläppen av gas ­
formiga föreningar, partikelmassa, partikelantal, CO  2 -massutsläpp, 
bränsleförbrukning, elenergiförbrukning och elektriska räckvidder 
under den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
1.1.1.1 Provningarna ska utföras enligt den metod som beskrivs i punkt 
1.2 i denna underbilaga eller punkt 3 i underbilaga 8 för fordon 
med endast eldrift, hybridelfordon och hybridfordon med kompri ­
merad vätgas och bränsleceller. Provtagning och analys av av ­
gaser, partikelmassa och partiklar ska ske med de föreskrivna 
metoderna.  
1.1.2 Antalet provningar ska bestämmas enligt flödesschemat i figur 
A6/1. Gränsvärdet är det högsta tillåtna värdet för respektive kri ­
terieförorening enligt de kriterier som anges i bilaga I till förord ­
ning (EG) nr 715/2007.  
1.1.2.1 Flödesschemat i figur A6/1 ska endast tillämpas på hela den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln och inte på enskilda faser.  
1.1.2.2 Provningsresultaten ska vara värdena efter det att korrigering ut ­
ifrån energiförändringar i det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet, Ki-korrigering och ATCT-korrigering har tillämpats.  
1.1.2.3 Bestämning av värden för hel cykel  
1.1.2.3.1 Om en kriterieutsläppsgräns överskrids under någon provning ska 
fordonet underkännas.  
1.1.2.3.2 Beroende på fordonstyp ska tillverkaren i tillämpliga fall uppge 
värdet för hela cykeln för CO  2 -massutsläpp, elenergiförbrukning, 
bränsleförbrukning för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon 
samt PER och AER enligt tabell A6/1.  
1.1.2.3.3 Det angivna värdet för elförbrukning för externt laddbara hybri ­
delfordon under laddningstömmande driftsförhållanden får inte be ­
stämmas enligt figur A6/1. Det ska utgöra typgodkännandevärde 
om det angivna CO  2 -värdet godtas som godkännandevärde. Om så 
inte är fallet ska det uppmätta värdet för elenergiförbrukningen 
utgöra typgodkännandevärde.  
1.1.2.3.4 Om alla kriterier på rad 1 i tillämplig A6/2-tabell uppfylls efter 
den första provningen ska alla värden som tillverkaren har uppgett 
godtas som typgodkännandevärde. Om något av kriterierna på rad 
1 i tillämplig A6/2-tabell inte uppfylls ska en andra provning 
utföras med samma fordon.  
1.1.2.3.5 Efter den andra provningen ska det aritmetiska medelvärdet av de 
två provningarna beräknas. Om alla kriterier på rad 2 i tillämplig 
A6/2-tabell uppfylls genom detta aritmetiska medelvärde ska alla  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 573  
värden som tillverkaren har uppgett godtas som typgodkännande ­
värde. Om något av kriterierna på rad 2 i tillämplig A6/2-tabell 
inte uppfylls ska en tredje provning utföras med samma fordon.  
1.1.2.3.6 Efter den tredje provningen ska det aritmetiska medelvärdet av de 
tre provningarna beräknas. För alla parametrar som uppfyller mot ­
svarande kriterium på rad 3 i tillämplig A6/2-tabell ska det an ­
givna värdet utgöra typgodkännandevärde. För eventuella paramet ­
rar som inte uppfyller motsvarande kriterium på rad 3 i tillämplig 
A6/2-tabell ska det aritmetiska medelvärdet utgöra typgodkännan ­
devärde.  
1.1.2.3.7 Om något av kriterierna i tillämplig A6/2-tabell inte är uppfyllt 
efter den första eller andra provningen får värdena, på tillverkarens 
begäran och med godkännandemyndighetens godkännande, på nytt 
förklaras som högre värden för utsläpp eller förbrukning, eller som 
lägre värden för elektriska räckvidder, i syfte att minska antalet 
erforderliga provningar för typgodkännande.  
1.1.2.3.8 Bestämning av dCO2  1 , dCO2  2 och dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1 Utan att det påverkar kravet i punkt 1.1.2.3.8.2 ska följande vär ­
den för dCO2  1 , dCO2  2 och dCO2  3 användas i samband med 
kriterierna för antalet provningar i tabell A6/2:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2 Om den laddningstömmande provningen av typ 1 för externt ladd ­
bara hybridelfordon består av två eller fler tillämpliga WLTP- 
provningscykler och dCO2x understiger 1,0 ska dCO2x-värdet 
ersättas med 1,0.  
1.1.2.3.9 Om ett provningsresultat eller ett genomsnitt av provningsresultat 
har tagits och bekräftats som typgodkännandevärde ska detta re ­
sultat hänvisas till som ”angivet värde” för ytterligare beräkningar.  
Tabell A6/1  
Tillämpliga regler för en tillverkares angivna värden (värden för hel cykel)  ( 1 ) 
Fordonstyp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elenergiförbruk ­
ning (  3 ) 
(Wh/km)  Helt elektrisk 
räckvidd (AER)/ 
räckvidd vid endast 
eldrift (PER) (  3 ) 
(km) 
Fordon (med förbrännings ­
motor) som provas enligt 
underbilaga 6  M CO2 Punkt 3 i 
underbilaga 7  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS Punkt 
4.2.1.2.1 i bi ­
laga 8  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  Punkt 
4.1.1 i underbi ­
laga 8  — —  —  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 574  
Fordonstyp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elenergiförbruk ­
ning (  3 ) 
(Wh/km)  Helt elektrisk 
räckvidd (AER)/ 
räckvidd vid endast 
eldrift (PER) (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD M CO2,CD  Punkt 
4.1.2 i underbi ­
laga 8  — EC AC,CD  Punkt 
4.3.1 i underbi ­
laga 8  AER Punkt 
4.4.1.1 i underbi ­
laga 8  
CS M CO2,CS  Punkt 
4.1.1 i underbi ­
laga 8  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  Punkt 
4.3.4.2 i under ­
bilaga 8  PER  WLTC  Punkt 
4.4.2 i underbi ­
laga 8  
( 1 ) Det angivna värdet ska vara det värde som nödvändiga korrigeringar tillämpas på (dvs. Ki-korrigering och andra 
regionala korrigeringar). 
( 2 ) Avrundning xxx,xx. 
( 3 ) Avrundning xxx,x.  
Figur A6/1  
Flödesschema för antalet provningar av typ 1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 575  
Tabell A6/2  
Kriterier för antalet provningar  
För laddningsbevarande provning av typ 1 för fordon med för ­
bränningsmotor, ej externt laddbara hybridelfordon och externt 
laddbara hybridelfordon.  
Provning  Bedömningsparameter  Kriterieutsläpp  M  CO2 
Rad 1  Första prov ­
ningen  Resultat av första provningen  ≤ förordningens grän ­
svärde × 0,9  ≤ angivet värde × 
dCO2  1 
Rad 2  Andra prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av första och andra 
provningen  ≤ förordningens grän ­
svärde × 1,0 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  2 
Rad 3  Tredje 
provningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av tre provningar  ≤ förordningens grän ­
svärde × 1,0 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  3 
( 1 ) Varje provningsresultat ska även uppfylla förordningens gränsvärde.  
För laddningstömmande provning av typ 1 för externt laddbara 
hybridelfordon.  
Provning  Bedömningsparameter  Kriterieutsläpp  M  CO2,CD  AER 
Rad 1  Första 
prov­
ningen  Resultat av första 
provningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
0,9 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  1 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 2  Andra 
prov­
ningen  Aritmetiskt medel ­
värde av resultaten 
av första och andra 
provningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
1,0 (  2 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  2 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 3  Tredje 
prov­
ningen  Aritmetiskt medel ­
värde av resultaten 
av tre provningar  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
1,0 (  2 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  3 ≥ angivet värde × 
1,0 
( 1 ) ”0,9” ska ersättas med ”1,0” för en laddningstömmande provning av typ 1 för externt laddbara hybridelfordon endast 
om den laddningstömmande provningen omfattar två eller fler tillämpliga WLTC-cykler. 
( 2 ) Varje provningsresultat ska uppfylla förordningens gränsvärde.  
För fordon med endast eldrift  
Provning  Bedömningsparameter  Elenergiförbrukning  PER  
Rad 1  Första prov ­
ningen  Resultat av första provningen  ≤ angivet värde × 1,0  ≥ angivet värde × 1,0  
Rad 2  Andra prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av första och andra 
provningen  ≤ angivet värde × 1,0  ≥ angivet värde × 1,0  
Rad 3  Tredje 
provningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av tre provningar  ≤ angivet värde × 1,0  ≥ angivet värde × 1,0  
För ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Provning  Bedömningsparameter  FC  CS 
Rad 1  Första provning ­
en Resultat av första provningen  ≤ angivet värde × 1,0  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 576  
Provning  Bedömningsparameter  FC  CS 
Rad 2  Andra provning ­
en Aritmetiskt medelvärde av resultaten av 
första och andra provningen  ≤ angivet värde × 1,0  
Rad 3  Tredje prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av resultaten av tre 
provningar  ≤ angivet värde × 1,0  
1.1.2.4 Bestämning av fasspecifika värden  
1.1.2.4.1 Fasspecifikt värde för CO  2 
1.1.2.4.1.1 Efter att det angivna värdet för CO  2 -massutsläpp för hela cykeln 
har godtagits ska det aritmetiska medelvärdet av de fasspecifika 
värdena i provningsresultaten i g/km multipliceras med justerings ­
faktorn CO2_AF för att kompensera för skillnaden mellan det 
angivna värdet och provningsresultaten. Detta korrigerade värde 
ska vara typgodkännandevärdet för CO  2 . 
CO2_AF ¼ Angivet värde 
Fasens kombinerade värde  
där 
Fasens kombinerade värde  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
där 
CO2  ave  L är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet 
för L-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  M är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet 
för M-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  H är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet 
för H-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  exH är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet 
för exH-fasens provningsresultat, i g/km,  
D L är den teoretiska sträckan i fas L, i km,  
D M är den teoretiska sträckan i fas M, i km,  
D H är den teoretiska sträckan i fas H, i km,  
D exH är den teoretiska sträckan i fas exH, i km.  
1.1.2.4.1.2 Om det angivna värdet för CO  2 -massutsläpp för hela cykeln inte 
godtas ska det fasspecifika typgodkännandevärdet för CO  2 -mass­
utsläppet beräknas genom att man tar det aritmetiska medelvärdet 
av alla provningsresultat för respektive fas.  
1.1.2.4.2 Fasspecifika värden för bränsleförbrukning  
1.1.2.4.2.1 Bränsleförbrukningen ska beräknas genom det fasspecifika CO  2 - 
massutsläppet med hjälp av ekvationerna i punkt 1.1.2.4.1 i denna 
underbilaga och det aritmetiska medelvärdet av utsläppen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 577  
1.1.2.4.3 Fasspecifika värden för elenergiförbrukning, PER och AER.  
1.1.2.4.3.1 Den fasspecifika elenergiförbrukningen och de fasspecifika elekt ­
riska räckvidderna beräknas genom att man tar det aritmetiska 
medelvärdet av de fasspecifika värdena i provningsresultatet 
(provningsresultaten), utan justeringsfaktor.  
1.2 Förhållanden för provning av typ 1  
1.2.1 Översikt  
1.2.1.1 Provningen av typ 1 ska utgöras av föreskrivna sekvenser av 
dynamometerförberedelse, tankning, stabilisering och driftsförhål ­
landen.  
1.2.1.2 Provningen av typ 1 ska bestå av att fordonet körs på en chas ­
sidynamometer med tillämplig WLTC-cykel för interpolerings ­
familjen. En proportionell del av de utspädda avgasutsläppen ska 
kontinuerligt samlas upp med en konstantvolymprovtagare för ef ­
terföljande analys.  
1.2.1.3 Bakgrundskoncentrationerna ska mätas för alla föreningar för vilka 
mätning av utspädda massutsläpp sker. För provning av avgas ­
utsläpp innebär detta att provtagning och analys av utspädnings ­
luften krävs.  
1.2.1.3.1 Mätning av bakgrundsnivå av partikelmassa  
1.2.1.3.1.1 Om tillverkaren begär att antingen utspädningsluftens eller utspäd ­
ningstunnelns bakgrundsnivåer av partikelmassa dras av från ut ­
släppsmätningarna ska dessa bakgrundsnivåer bestämmas enligt de 
förfaranden som anges i punkterna 1.2.1.3.1.1.1–1.2.1.3.1.1.3 i 
denna underbilaga.  
1.2.1.3.1.1.1 Högsta tillåtna korrigering av bakgrundsnivå ska vara en massa på 
filtret som motsvarar 1 mg/km vid flödeshastigheten för provning ­
en. 
1.2.1.3.1.1.2 Om bakgrundsnivån överskrider denna nivå ska standardvärdet 1 
mg/km dras av.  
1.2.1.3.1.1.3 Om resultatet blir negativt när bakgrundsbidraget dras av, ska 
bakgrundsnivån anses vara noll.  
1.2.1.3.1.2 Bakgrundsnivån av partikelmassa i utspädningsluften ska bestäm ­
mas genom att filtrerad utspädningsluft leds genom partikelbak ­
grundsfiltret. Luften ska tas från en punkt omedelbart nedströms 
utspädningsluftfiltren. Bakgrundsnivån i g/m  3 ska bestämmas som 
ett glidande aritmetiskt medelvärde av minst 14 mätningar med 
minst en mätning per vecka.  
1.2.1.3.1.3 Bakgrundsnivån av partikelmassa i utspädningstunneln ska be ­
stämmas genom att filtrerad utspädningsluft leds genom partikel ­
bakgrundsfiltret. Luften ska tas från samma punkt där provtag ­
ningen av partikelmassa sker. Om sekundär utspädning används 
för provningen ska systemet för sekundär utspädning vara aktivt 
för bakgrundsmätning. En mätning får göras på provningsdagen, 
antingen före eller efter provningen.  
1.2.1.3.2 Bestämning av antal bakgrundspartiklar  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 578  
1.2.1.3.2.1 Om en tillverkare begär en korrigering av bakgrundsvärdet ska 
bakgrundsnivåerna bestämmas enligt följande:  
1.2.1.3.2.1.1 Bakgrundsvärdet kan antingen beräknas eller mätas. Den högsta 
tillåtna bakgrundskorrigeringen ska ha samband med högsta till ­
låtna läckage i partikelräkningssystemet (0,5 partiklar per cm  3 ), 
skalat från partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn, PCRF, och 
det CVS-flöde som används under den faktiska provningen.  
1.2.1.3.2.1.2 Antingen godkännandemyndigheten eller tillverkaren får kräva att 
faktiska bakgrundsmätningar används i stället för beräknade.  
1.2.1.3.2.1.3 Om resultatet blir negativt när bakgrundsbidraget dras av, ska 
antalet utsläppta partiklar anses vara noll.  
1.2.1.3.2.2 Bakgrundsnivån av partikelantal i utspädningsluften ska bestäm ­
mas genom provtagning av filtrerad utspädningsluft. Luften ska tas 
från en punkt omedelbart nedströms utspädningsluftfiltren in i 
partikelräkningssystemet. Bakgrundsnivåerna i partiklar per cm  3 
ska bestämmas som ett glidande aritmetiskt medelvärde av minst 
14 mätningar med minst en mätning per vecka.  
1.2.1.3.2.3 Bakgrundsnivån av partikelantal i utspädningstunneln ska bestäm ­
mas genom provtagning av filtrerad utspädningsluft. Luften ska tas 
från samma punkt som provtagningen av antal utsläppta partiklar. 
Om sekundär utspädning används för provningen ska systemet för 
sekundär utspädning vara aktivt för bakgrundsmätning. En mät ­
ning får utföras på provningsdagen, antingen före eller efter prov ­
ningen, med hjälp av den faktiska partikelkoncentrationsreduk ­
tionsfaktorn (PCRF) och det CVS-flöde som används under prov ­
ningen.  
1.2.2 Allmän utrustning i provcellen  
1.2.2.1 Parametrar som ska mätas  
1.2.2.1.1 Följande temperaturer ska gå att mäta med en noggrannhet på 
± 1,5 °C:  
a) Omgivningsluften i provcellen.  
b) Utspädnings- och provtagningssystemtemperaturer enligt vad 
som krävs för de utsläppsmätningssystem som anges i under ­
bilaga 5.  
1.2.2.1.2 Lufttrycket ska gå att mäta med en upplösning på ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3 Den specifika fuktigheten H ska gå att mäta med en upplösning på 
± 1 g H  2 O/kg torr luft.  
1.2.2.2 Provcell och stabiliseringsområde  
1.2.2.2.1 Provcell  
1.2.2.2.1.1 Provcellen ska ha ett temperaturbörvärde på 23 °C. Toleransen för 
det faktiska värdet ska ligga inom ± 5 °C. Lufttemperatur och 
luftfuktighet ska mätas vid utloppet till provkammarens kylfläkt 
med en frekvens av minst 1 Hz. Uppgifter om temperatur vid 
provningens början finns i punkt 1.2.8.1 i underbilaga 6.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 579  
1.2.2.2.1.2 Den specifika fuktigheten H hos antingen luften i provcellen eller 
motorns inloppsluft ska vara sådan att  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg torr luftÞ 
1.2.2.2.1.3 Fuktigheten ska mätas kontinuerligt med en frekvens av minst 
1 Hz.  
1.2.2.2.2 Stabiliseringsområde  
Stabiliseringsområdet ska ha ett temperaturbörvärde på 23 °C och 
toleransen för det faktiska värdet ska ligga inom ± 3 °C för ett 5 
minuters löpande aritmetiskt medelvärde och får inte uppvisa en 
systematisk avvikelse från börvärdet. Temperaturen ska mätas 
kontinuerligt med en frekvens av minst 1 Hz.  
1.2.3 Provfordon  
1.2.3.1 Allmänt  
Samtliga komponenter i provfordonet ska överensstämma med 
tillverkningsserien eller, om fordonet skiljer sig från tillverknings ­
serien, så ska en fullständig beskrivning föras in i alla relevanta 
provningsrapporter. När provfordonet väljs ut ska tillverkaren och 
godkännandemyndigheten komma överens om vilken fordons ­
modell som är representativ för interpoleringsfamiljen.  
Vid mätning av utsläpp ska det vägmotstånd som bestäms med 
provfordon H tillämpas. För en vägmotståndsmatrisfamilj ska det 
vägmotstånd som beräknats för fordon H  M enligt punkt 5.1 i 
underbilaga 4 tillämpas för mätning av utsläpp.  
Om interpoleringsmetoden används på tillverkarens begäran (se 
punkt 3.2.3.2 i underbilaga 7) ska ytterligare en mätning av ut ­
släpp göras med det vägmotstånd som bestämts med fordon L. 
Provningar av fordon H och L ska utföras med samma provfordon 
och provningen ska ske med det kortaste slutliga utväxlingsförhål ­
landet i interpoleringsfamiljen. För en vägmotståndsmatrisfamilj 
ska ytterligare en utsläppsmätning göras med det vägmotstånd 
som beräknats för fordon L  M enligt punkt 5.1 i underbilaga 4.  
1.2.3.2 CO  2 -interpoleringsområde  
Interpoleringsmetoden ska endast användas om skillnaden i CO  2 
mellan provfordon L och H ligger mellan minst 5 och högst 30 
g/km eller 20 % av CO  2 -utsläppen från fordon H, beroende på 
vilket värde som är lägst.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får interpoleringslinjen extrapoleras till högst 3 g/km 
över fordonets CO  2 -utsläpp och/eller under CO  2 -utsläppet från 
fordon L. Denna utökning är endast giltig inom de absoluta grän ­
serna för det interpoleringsområde som anges ovan.  
Denna punkt är inte tillämplig för skillnaden i CO  2 mellan fordon 
H M och L  M i en vägmotståndsmatrisfamilj.  
1.2.3.3 Inkörning  
Fordonet ska vara i gott tekniskt skick. Det ska ha körts in och ha 
gått mellan 3 000 och 15 000 km före provningen. Inkörning av 
motor, transmission och fordon ska ske i enlighet med tillverka ­
rens rekommendationer.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 580  
1.2.4 Inställningar  
1.2.4.1 Inställningar och kontroll av dynamometern ska ske enligt under ­
bilaga 4.  
1.2.4.2 Dynamometerdrift  
1.2.4.2.1 Hjälpanordningar ska vara avstängda eller inaktiverade medan dy ­
namometern är i gång, såvida de inte behöver användas.  
1.2.4.2.2 Fordonets dynamometerdriftläge, om ett sådant finns, ska aktiveras 
enligt tillverkarens anvisningar (t.ex. genom användning av fordo ­
nets rattknappar i en viss ordning, med tillverkarens verkstadspro ­
vare eller genom borttagning av en säkring).  
Tillverkaren ska förse godkännandemyndigheten med en förteck ­
ning över de inaktiverade anordningarna och en motivering till 
inaktiveringen. Dynamometerns driftläge ska godkännas av god ­
kännandemyndigheten och användningen av ett dynamometerdrift ­
läge ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
1.2.4.2.3 Dynamometerns driftläge får inte aktivera, modulera, fördröja eller 
inaktivera driften av någon del som påverkar utsläpp och bräns ­
leförbrukning under provningsförhållandena. Alla anordningar 
som påverkar driften av en chassidynamometer ska ställas in så 
att korrekt drift säkerställs.  
1.2.4.2.4 Om provfordonet provas i tvåhjulsdriftläge ska provningen ske på 
en chassidynamometer med en axel som uppfyller kraven i punkt 
2 i underbilaga 5. På tillverkarens begäran och med godkännan ­
demyndighetens godkännande får fordonet provas på en chassidy ­
namometer med dubbla axlar.  
1.2.4.2.5 Om provfordonet provas i ett läge som under WLTP-förhållanden 
skulle medföra delvis eller permanent fyrhjulsdrift under den till ­
lämpliga cykeln ska provfordonet provas på en chassidynamome ­
ter med dubbla axlar som uppfyller kraven i punkt 2.3 i underbi ­
laga 5.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får fordonet provas på en chassidynamometer med en 
axel om följande villkor uppfylls:  
a) En omvandling till permanent tvåhjulsdrift sker för fordonet i 
alla provlägen.  
b) Tillverkaren förser godkännandemyndigheten med bevis på att 
CO  2 , bränsleförbrukningen och/eller elenergiförbrukningen för 
det omvandlade fordonet är samma som eller högre än för det 
icke omvandlade fordonet som provas på en chassidynamome ­
ter med dubbla axlar.  
1.2.4.3 Fordonets avgassystem får inte uppvisa några läckor som kan 
minska den mängd gas som samlas upp.  
1.2.4.4 Inställningarna av framdrivningssystemet och fordonets manöver ­
reglage ska vara de som tillverkaren föreskriver för serietillverk ­
ning. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 581  
1.2.4.5 Däcken ska vara av en typ som fordonstillverkaren har angett som 
originalutrustning. Däcktrycket får ökas med upp till 50 % över 
det tryck som anges i punkt 4.2.2.3 i underbilaga 4. Samma däck ­
tryck ska användas för inställning av dynamometern och för all 
efterföljande provning. Det däcktryck som används ska föras in i 
alla relevanta provningsrapporter:  
1.2.4.6 Referensbränsle  
1.2.4.6.1 Vid provningen ska det referensbränsle som anges i bilaga IX 
användas.  
1.2.4.7 Förberedelse av provfordonet  
1.2.4.7.1 Fordonet ska stå ungefär horisontellt under provningen så att even ­
tuell onormal spridning av bränslet undviks.  
1.2.4.7.2 Vid behov ska tillverkaren tillhandahålla ytterligare tillbehör och 
anpassningsdon som krävs för att den eller de fordonsmonterade 
bränsletankarna ska kunna tömmas på bränsle från lägsta möjliga 
punkt, och för att avgasprover ska kunna samlas upp.  
1.2.4.7.3 För provtagning av partikelmassautsläpp under en provning där 
regenereringsanordningen är i ett stabiliserat lastförhållande (dvs. 
ingen regenerering av fordonet pågår) rekommenderas att fordonet 
har tillryggalagt > 1/3 av körsträckan mellan planerade regenere ­
ringar eller att den periodiskt regenererande anordningen har ut ­
satts för motsvarande last utanför fordonet.  
1.2.5 Förberedande provningscykler  
1.2.5.1 Förberedande provningscykler får genomföras på tillverkarens be ­
gäran för att följa hastighetskurvan inom föreskrivna gränser.  
1.2.6 Förkonditionering av provfordonet  
1.2.6.1 Bränsletanken (bränsletankarna) ska fyllas med det angivna prov ­
ningsbränslet. Om det befintliga bränslet i bränsletanken (bränslet ­
ankarna) inte överensstämmer med specifikationerna i punkt 
1.2.4.6 i denna underbilaga ska det befintliga bränslet tömmas 
ut före bränslepåfyllningen. Systemet för begränsning av avdunst ­
ningsutsläpp ska varken urluftas eller belastas på ett onormalt sätt.  
1.2.6.2 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas helt 
före den förkonditionerande provningscykeln. På tillverkarens be ­
gäran får laddningen hoppas över före förkonditionering. Det upp ­
laddningsbara energilagringssystemet får inte laddas igen före den 
officiella provningen.  
1.2.6.3 Provfordonet ska flyttas till provcellen och de förfaranden som 
anges i punkterna 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 ska utföras.  
1.2.6.3.1 Provfordonet ska köras eller skjutas upp på en dynamometer och 
köras genom tillämpliga WLTC-cykler. Fordonet behöver inte 
vara kallt, och det får användas för inställning av dynamometer ­
belastningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 582  
1.2.6.3.2 Dynamometerns belastning ska ställas in enligt punkterna 7 och 8 
i underbilaga 4.  
1.2.6.3.3 Under förkonditioneringen ska provcellens temperatur vara samma 
som den som anges för provning av typ 1 (punkt 1.2.2.2.1 i denna 
underbilaga).  
1.2.6.3.4 Drivhjulens däcktryck ska ställas in enligt punkt 1.2.4.5 i denna 
underbilaga.  
1.2.6.3.5 Mellan provningarna med det första och det andra gasformiga 
referensbränslet ska fordon med gnisttändningsmotor som drivs 
med motorgas eller naturgas/biometan, eller som är så utrustade 
att de kan drivas med antingen bensin, motorgas eller naturgas/ 
biometan, förkonditioneras på nytt före provningen med det andra 
referensbränslet.  
1.2.6.3.6 För förkonditionering ska tillämplig WLTC-cykel köras. Motorn 
ska startas och köras enligt punkt 1.2.6.4 i denna underbilaga.  
Dynamometern ska ställas in enligt underbilaga 4.  
1.2.6.3.7 På tillverkarens eller godkännandemyndighetens begäran får ytter ­
ligare WLTC-cykler genomföras i syfte att stabilisera fordonet och 
dess styrsystem.  
1.2.6.3.8 Omfattningen av sådan ytterligare förkonditionering ska föras in i 
alla relevanta provningsrapporter.  
1.2.6.3.9 På en provningsanläggning där det kan finnas risk för att provning 
av ett fordon med låga utsläpp av partikelmassa påverkas av rest ­
partiklar från en tidigare provning av ett fordon med höga utsläpp 
av partikelmassa, rekommenderas för förkonditionering av prov ­
tagningsutrustningen en körcykel med konstant hastighet på 120 
km/h i 20 min med ett fordon med låga utsläpp av partikelmassa. 
Körning under längre tid och/eller med högre hastighet är vid 
behov tillåtet för förkonditionering av provtagningsutrustningen. 
Bakgrundsmätningarna i utspädningstunneln ska göras efter för ­
konditionering av tunneln och före efterföljande fordonsprovning ­
ar. 
1.2.6.4 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med 
hjälp av de anordningar som tillhandahålls för detta ändamål i 
enlighet med tillverkarens anvisningar.  
Byte av driftläge under provningen som ej initierats av fordonet 
ska inte tillåtas såvida inget annat anges.  
1.2.6.4.1 Om påbörjandet av förfarandet för start av framdrivningssystemet 
misslyckas, t.ex. för att motorn inte startar som förväntat eller 
fordonet uppvisar ett startfel, är provningen ogiltig, och förkon ­
ditioneringsprovningarna ska upprepas och en ny provning utföras.  
1.2.6.4.2 Cykeln inleds när starten av framdrivningssystemet påbörjas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 583  
1.2.6.4.3 När motorgas eller naturgas/biometan används som bränsle är det 
tillåtet att motorn startas på bensin och efter en förutbestämd tids ­
period, som inte kan ändras av föraren, automatiskt övergår till 
drift med motorgas eller naturgas/biometan.  
1.2.6.4.4 Under fordonets stillastående-/tomgångsfaser ska bromsarna ansät ­
tas med tillräcklig kraft för att förhindra att drivhjulen snurrar.  
1.2.6.4.5 Under provningen ska hastigheten mätas mot tiden eller samlas in 
av datainsamlingssystemet med en frekvens av minst 1 Hz, så att 
den faktiska hastigheten under körningen kan bedömas.  
1.2.6.4.6 Den faktiska sträcka som fordonet har kört ska föras in i alla 
relevanta provningsformulär för varje WLTC-fas.  
1.2.6.5 Användning av transmissionen  
1.2.6.5.1 Manuell transmission  
De bestämmelser om växling som anges i underbilaga 2 ska följas. 
Fordon som provas enligt underbilaga 8 ska köras i enlighet med 
punkt 1.5 i den underbilagan.  
Fordon som inte kan uppnå de värden för acceleration och högsta 
hastighet som krävs för den tillämpliga WLTC-cykeln ska köras 
med gasreglaget fullt aktiverat tills de på nytt uppnår önskad has ­
tighetskurva. Avvikelser från hastighetskurvan under dessa om ­
ständigheter ska inte leda till att provningen ogiltigförklaras. Av ­
vikelser från körcykeln ska föras in i alla relevanta provnings ­
formulär.  
1.2.6.5.1.1 De toleranser som anges i punkt 1.2.6.6 i denna underbilaga ska 
gälla.  
1.2.6.5.1.2 Växlingen ska påbörjas och avslutas inom ± 1,0 s av den före ­
skrivna växlingspunkten.  
1.2.6.5.1.3 Kopplingen ska tryckas ned inom ± 1,0 s av den föreskrivna 
kopplingspunkten.  
1.2.6.5.2 Automatisk transmission  
1.2.6.5.2.1 Fordon som är utrustade med automatisk transmission ska provas i 
det dominerande läget. Gasreglaget ska användas på ett sådant sätt 
att hastighetskurvan följs noggrant.  
1.2.6.5.2.2 Fordon som är utrustade med automatisk transmission med för ­
arvalbara lägen ska uppfylla gränsvärdena för kriterieutsläpp i alla 
automatiska växlingslägen som används för körning framåt. Till ­
verkaren ska lämna lämpliga bevis till godkännandemyndigheten. 
På grundval av teknisk bevisning som tillverkaren tillhandahåller 
och med godkännandemyndighetens samtycke ska de särskilda 
förvarvalbara lägena för mycket speciella, begränsade ändamål 
inte beaktas (t.ex. underhållsläge eller krypläge).  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 584  
1.2.6.5.2.3 Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna bevis på att 
det finns ett läge som uppfyller kraven i punkt 3.5.9 i denna 
bilaga. Med godkännandemyndighetens samtycke får det domine ­
rande läget användas som enda läge för bestämning av kriterie ­
utsläpp, CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning. Trots förekomsten 
av ett dominerande läge ska gränsvärdena för kriterieutsläpp upp ­
fyllas i samtliga berörda automatiska växlingslägen som används 
för körning framåt, enligt beskrivningen i punkt 1.2.6.5.2.2 i 
denna underbilaga.  
1.2.6.5.2.4 Om fordonet inte har något dominerande läge eller godkännande ­
myndigheten inte har samtyckt till att det begärda dominerande 
läget används som dominerande läge, ska fordonet provas i det 
bästa tänkbara och det sämsta tänkbara läget för kriterieutsläpp, 
CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning. Bästa och sämsta tänkbara 
läge ska identifieras genom det tillhandahållna beviset på CO  2 - 
utsläpp och bränsleförbrukning i alla lägen. CO  2 -utsläppen och 
bränsleförbrukningen ska vara det aritmetiska medelvärdet av 
provningsresultaten i båda lägena. Provningsresultaten för båda 
lägena ska föras in i alla relevanta provningsrapporter: Trots an ­
vändningen av ett bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge för 
provning, ska gränsvärdena för kriterieutsläpp uppfyllas i samtliga 
berörda automatiska växlingslägen som används för körning fram ­
åt, enligt beskrivningen i punkt 1.2.6.5.2.2 i denna underbilaga.  
1.2.6.5.2.5 De toleranser som anges i punkt 1.2.6.6 i denna underbilaga ska 
gälla.  
Efter den inledande aktiveringen får växelväljaren inte manövreras 
någon gång under provningen. Inledande aktivering ska göras 1 s 
innan den första accelerationen påbörjas.  
1.2.6.5.2.6 Fordon med automatisk transmission som har ett manuellt läge ska 
provas enligt punkt 1.2.6.5.2 i denna underbilaga.  
1.2.6.6 Toleranser för hastighetskurvan  
Följande toleranser mellan den faktiska fordonshastigheten och 
den hastighet som föreskrivs i de tillämpliga provcyklerna ska till ­
låtas. Toleranserna får inte visas för föraren:  
a) Övre gräns: 2,0 km/h högre än kurvans högsta punkt inom 
± 1,0 s från den angivna tidpunkten.  
b) Nedre gräns: 2,0 km/h lägre än kurvans lägsta punkt inom 
± 1,0 s från den angivna tidpunkten.  
Se figur A6/2.  
Större hastighetstoleranser än dem som föreskrivs ska godtas för ­
utsatt att toleranserna aldrig överskrids med mer än 1 s vid något 
tillfälle.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 585  
Det får inte förekomma fler än tio sådana avvikelser per provning.  
Figur A6/2  
Toleranser för hastighetskurvan
  
1.2.6.7 Accelerationer  
1.2.6.7.1 Fordonet ska köras med den gasreglagerörelse som krävs för att 
hastighetskurvan ska följas noggrant.  
1.2.6.7.2 Fordonet ska köras på ett mjukt sätt och representativa växlings ­
punkter, hastigheter och förfaranden ska följas.  
1.2.6.7.3 För manuella transmissioner ska gasreglaget släppas vid varje 
växling, och växlingen ska ske på kortast möjliga tid.  
1.2.6.7.4 Om fordonet inte kan följa hastighetskurvan ska det köras med 
högsta tillgängliga effekt tills fordonshastigheten uppnår respek ­
tive målhastighet igen.  
1.2.6.8 Retardationer  
1.2.6.8.1 Under retardationer i cykeln ska föraren inaktivera gasreglaget 
men inte koppla ur kopplingen manuellt förrän vid det moment 
som anges i punkt 4 c i underbilaga 2.  
1.2.6.8.1.1 Om fordonet retarderar snabbare än hastighetskurvan föreskriver 
ska gasreglaget manövreras på så sätt att fordonet följer hastighets ­
kurvan noggrant.  
1.2.6.8.1.2 Om fordonet retarderar alltför långsamt för att följa den avsedda 
retardationen, ska bromsarna anbringas på ett sådant sätt att has ­
tighetskurvan kan följas noggrant.  
1.2.6.9 Oväntat motorstopp  
1.2.6.9.1 Om motorn stannar oväntat ska förkonditionerings- eller typ 1- 
provningen ogiltigförklaras.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 586  
1.2.6.10 Efter slutförande av cykeln ska motorn stängas av. Fordonet får 
inte startas igen förrän i början av den provning som fordonet 
förkonditionerades för.  
1.2.7 Stabilisering  
1.2.7.1 Efter förkonditionering och före provning ska provfordonet för ­
varas i ett område med de omgivningsförhållanden som anges i 
punkt 1.2.2.2.2 i denna underbilaga.  
1.2.7.2 Fordonet ska stabiliseras i minst 6 h och högst 36 h med motor ­
huven öppen eller stängd. Såvida det inte utesluts genom särskilda 
bestämmelser för ett visst fordon får kylning ske genom forcerad 
nedkylning till börvärdestemperaturen. Om kylningen påskyndas 
genom fläktar ska fläktarna placeras så att största möjliga nedkyl ­
ning av kraftöverföringen, motorn och systemet för efterbehand ­
ling av avgaser uppnås på ett enhetligt sätt.  
1.2.8 Provning av utsläpp och bränsleförbrukning (provning av typ 1)  
1.2.8.1 Temperaturen i provcellen ska vid provningens början vara 23 
± 3°°C, uppmätt vid en frekvens av minst 1 Hz. Motoroljans 
och kylvätskans temperatur ska, i förekommande fall, ligga inom 
± 2 °C från börvärdet på 23 °C.  
1.2.8.2 Provfordonet ska skjutas upp på en dynamometer.  
1.2.8.2.1 Fordonens drivhjul ska placeras på dynamometern utan att motorn 
startas.  
1.2.8.2.2 Drivhjulens däcktryck ska ställas in enligt bestämmelserna i punkt 
1.2.4.5 i denna underbilaga.  
1.2.8.2.3 Motorhuven ska vara stängd.  
1.2.8.2.4 Ett anslutningsavgasrör ska fästas vid fordonets ändrör omedelbart 
innan motorn startas.  
1.2.8.3 Start av framdrivningssystemet och körning  
1.2.8.3.1 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med 
hjälp av de anordningar som tillhandahålls för detta ändamål i 
enlighet med tillverkarens anvisningar.  
1.2.8.3.2 Fordonet ska köras enligt beskrivningen i punkterna 
1.2.6.4–1.2.6.10 i denna underbilaga under den tillämpliga 
WLTC-cykeln, såsom beskrivs i underbilaga 1.  
1.2.8.4 RCB-data ska mätas för varje fas av WLTC-cykeln enligt defini ­
tionen i tillägg 2 till denna underbilaga.  
1.2.8.5 Fordonets faktiska hastighet ska provas med en frekvens av 10 Hz 
och det körspårindex som beskrivs i punkt 7 i underbilaga 7 ska 
beräknas och dokumenteras.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 587  
1.2.9 Gasprovtagning  
Gasprover ska samlas in i säckar och föreningarna analyseras i 
slutet av provningen eller en provningsfas, eller så kan förening ­
arna analyseras kontinuerligt och integreras under hela cykeln.  
1.2.9.1 Följande åtgärder ska vidtas före varje provning.  
1.2.9.1.1 De urluftade och tömda provsäckarna ska anslutas till system för 
uppsamling av prover av utspädda avgaser och utspädningsluft.  
1.2.9.1.2 Mätinstrumenten ska startas enligt instrumenttillverkarens anvis ­
ningar.  
1.2.9.1.3 CVS-värmeväxlaren (i förekommande fall) ska förvärmas eller 
förkylas till inom toleransen för dess drifttemperatur för provning 
enligt punkt 3.3.5.1 i underbilaga 5.  
1.2.9.1.4 Komponenter som provtagningsledningar, filter, kylaggregat och 
pumpar värmas upp eller kylas ned efter behov tills stabiliserade 
drifttemperaturer har uppnåtts.  
1.2.9.1.5 CVS-flödet ska ställas in enligt punkt 3.3.4 i underbilaga 5, och 
provflödena ska ställas in på lämpliga nivåer.  
1.2.9.1.6 Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda och 
får nollställas på nytt innan en cykelfas startas.  
1.2.9.1.7 För alla kontinuerligt mätande gasanalysatorer ska lämpliga mät ­
områden väljas. Dessa får endast ändras under en provning om det 
sker genom byte av den kalibrering under vilken instrumentets 
digitala upplösning tillämpas. En analysators analoga operations ­
förstärkares förstärkning får inte ändras under en provning.  
1.2.9.1.8 Alla kontinuerligt mätande gasanalysatorer ska nollställas och ka ­
libreras med gaser som uppfyller kraven i punkt 6 i underbilaga 5.  
1.2.10 Provtagning för bestämning av partikelmassa  
1.2.10.1 De åtgärder som beskrivs i punkterna 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3 i 
denna underbilaga ska vidtas före varje provning.  
1.2.10.1.1 Val av filter  
1.2.10.1.1.1 Ett enda partikelprovtagningsfilter utan reserv ska användas för 
hela den tillämpliga WLTC-cykeln. För att det ska gå att ta hän ­
syn till regionala cykelvariationer får ett och samma filter använ ­
das för de tre första faserna och ett separat filter för den fjärde 
fasen.  
1.2.10.1.2 Förberedelse av filter  
1.2.10.1.2.1 Minst 1 h före provningen placeras filtret i en petriskål, som 
skyddar mot damm och tillåter luftväxling, vilken i sin tur placeras 
i en vägningskammare (eller ett vägningsrum) för stabilisering.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 588  
Efter stabiliseringsperioden ska filtret vägas, och dess vikt ska 
föras in i alla relevanta provningsformulär. Filtret ska därefter 
förvaras i en stängd petriskål eller en försluten filterhållare tills 
det behövs för provningen. Filtret ska användas inom 8 h efter att 
det har tagits ut ur vägningskammaren (eller -rummet).  
Filtret ska återföras till stabiliseringsrummet inom 1 h efter prov ­
ningen och ska konditioneras i minst en timme innan det vägs.  
1.2.10.1.2.2 Partikelprovtagningsfiltret ska monteras noggrant i filterhållaren. 
Filtret ska endast hanteras med pincett eller tång. Hårdhänt han ­
tering av filtret leder till att fel vikt fastställs. Filterhållaren ska 
placeras i en provtagningsledning genom vilken inget flöde pas ­
serar.  
1.2.10.1.2.3 Det rekommenderas att mikrovågen kontrolleras före varje väg ­
ningstillfälle, inom 24 h från provvägningen, genom vägning av 
ett referensföremål på cirka 100 mg. Detta föremål ska vägas tre 
gånger och det aritmetiska medelvärdet föras in i alla relevanta 
provningsformulär. Om det aritmetiska medelvärdet av vägning ­
arna är ± 5 μg av resultatet från föregående vägningstillfälle anses 
vägningen och vågen vara giltiga.  
1.2.11 Provtagning av antal utsläppta partiklar  
1.2.11.1 De åtgärder som beskrivs i punkterna 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 i 
denna underbilaga ska vidtas före varje provning:  
1.2.11.1.1 Det partikelspecifika utspädningssystemet och mätutrustningen ska 
startas och göras klart för provtagning.  
1.2.11.1.2 Korrekt funktion hos partikelprovtagningssystemets PNC- och 
VPR-element ska bekräftas enligt de förfaranden som anges i 
punkterna 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 i denna underbilaga.  
1.2.11.1.2.1 Vid en täthetskontroll, som utförs med ett filter med lämplig pre ­
standa som fästs vid inloppet till hela partikelräkningssystemet, 
VPR och PNC, ska en uppmätt koncentration på mindre än 0,5 
partiklar per cm  3 rapporteras.  
1.2.11.1.2.2 Varje dag ska vid en kontroll av partikelräknarens nollställning, 
som utförs med ett filter med lämplig prestanda vid inloppet till 
partikelräknaren, en koncentration på ≤ 0,2 partiklar per cm  3 rap­
porteras. När filtret tas bort ska partikelräknaren visa en ökning av 
den uppmätta koncentrationen till minst 100 partiklar per cm  3 vid 
provtagning av omgivningsluft och en återgång till ≤ 0,2 partiklar 
per cm  3 när filtret sätts tillbaka.  
1.2.11.1.2.3 Det ska bekräftas att mätsystemet indikerar att förångningsröret, 
om ett sådant ingår i systemet, har uppnått korrekt drifttemperatur.  
1.2.11.1.2.4 Det ska bekräftas att mätsystemet indikerar att utspädaren PND  1 
har uppnått korrekt drifttemperatur.  
1.2.12 Provtagning under provningen  
1.2.12.1 Utspädningssystemet, provtagningspumparna och datainsamlings ­
systemet ska startas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 589  
1.2.12.2 Systemen för provtagning av partikelmassautsläpp och antal ut ­
släppta partiklar ska startas.  
1.2.12.3 Partikelantalet ska mätas kontinuerligt. Det aritmetiska medelvär ­
det av koncentrationen ska bestämmas genom integrering av ana ­
lysatorsignalerna under varje fas.  
1.2 12.4 Provtagningen ska påbörjas före eller vid inledningen av förfaran ­
det för start av framdrivningssystemet och avslutas vid cykelns 
slut. 
1.2.12.5 Omställning av provtagning  
1.2.12.5.1 Gasformiga utsläpp  
1.2.12.5.1.1 Provtagningen av de utspädda avgaserna och utspädningsluften 
ska vid behov ställas om från ett par provsäckar till efterföljande 
säckpar, i slutet av varje fas av den tillämpliga WLTC-cykel som 
ska köras.  
1.2.12.5.2 Partikelmassa  
1.2.12.5.2.1 De krav som anges i punkt 1.2.10.1.1.1 i denna underbilaga ska 
gälla.  
1.2.12.6 Dynamometersträckan ska föras in i alla relevanta provningsfor ­
mulär för varje fas.  
1.2.13 Avslutande av provningen  
1.2.13.1 Motorn ska stängas av omedelbart när den sista delen av prov ­
ningen har avslutats.  
1.2.13.2 Konstantvolymprovtagaren (CVS), eller en annan suganordning 
som används, ska stängas av, eller så ska avgasröret kopplas 
bort från fordonets ändrör.  
1.2.13.3 Fordonet får tas bort från dynamometern.  
1.2.14 Förfaranden efter provning  
1.2.14.1 Kontroll av gasanalysator  
1.2.14.1.1 Noll- och kalibreringsgasavläsningen på de analysatorer som an ­
vänds för mätning med kontinuerlig utspädning ska kontrolleras. 
Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan 
resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av kalibre ­
ringsgasvärdet.  
1.2.14.2 Provsäcksanalys  
1.2.14.2.1 Avgaserna och utspädningsluften i säckarna ska analyseras så 
snart som möjligt. Avgaserna ska under alla händelser analyseras 
senast 30 min efter avslutad cykelfas.  
Gasernas reaktivitet för föreningar i säcken ska beaktas.  
1.2.14.2.2 Så snart det är praktiskt möjligt före analysen ska det analysator ­
mätområde som ska användas för varje förening nollkalibreras 
med lämplig nollgas.  
1.2.14.2.3 Analysatorernas kalibreringskurvor ska ställas in med hjälp av 
kalibreringsgaser med nominella koncentrationer på 70–100 % 
av mätområdet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 590  
1.2.14.2.4 Analysatorernas nollställningar ska därefter kontrolleras på nytt: 
om någon avläsning avviker med mer än 2 % av mätområdet 
från inställningen i punkt 1.2.14.2.2 i denna underbilaga ska för ­
farandet upprepas för den analysatorn.  
1.2.14.2.5 Proverna ska därefter analyseras.  
1.2.14.2.6 Efter analysen ska nollställnings- och kalibreringspunkter kontrol ­
leras på nytt med samma gaser. Provningen ska anses godtagbar 
om skillnaden är mindre än 2 % av kalibreringsgasvärdet.  
1.2.14.2.7 De olika gasernas flöden och tryck genom analysatorerna ska vara 
samma som dem som användes när analysatorerna kalibrerades.  
1.2.14.2.8 Halten av varje uppmätt förening ska föras in i alla relevanta 
provningsformulär efter stabilisering av mätanordningen.  
1.2.14.2.9 Massa och antal för samtliga utsläpp ska, i tillämpliga fall, beräk ­
nas enligt underbilaga 7.  
1.2.14.2.10 Kalibrering och kontroller ska utföras antingen  
a) före och efter analys av varje säckpar, eller  
b) före och efter den fullständiga provningen.  
I fall b ska kalibrering och kontroller ska utföras på alla analysa ­
torer för samtliga mätområden som används under provningen.  
I både fall a och fall b ska samma analysområde användas för 
motsvarande säckar med omgivningsluft och avgaser.  
1.2.14.3 Vägning av partikelprovtagningsfilter  
1.2.14.3.1 Partikelprovtagningsfiltret ska återföras till vägningskammaren (el ­
ler -rummet) senast 1 h efter slutförd provning. Det ska konditio ­
neras i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luft ­
växling, i minst 1 h och därefter vägas. Filtrets bruttovikt ska föras 
in i alla relevanta provningsformulär.  
1.2.14.3.2 Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 8 h från väg ­
ningen av provtagningsfiltret, men helst samtidigt med denna. 
Referensfiltren ska vara av samma storlek och material som prov ­
tagningsfiltret.  
1.2.14.3.3 Om den specifika vikten på något referensfilter ändras med mer än 
± 5 μg mellan vägningarna av provtagningsfiltret, ska provtag ­
ningsfiltret och referensfiltren konditioneras på nytt i vägnings ­
kammaren (eller -rummet) och sedan vägas igen.  
1.2.14.3.4 Jämförelsen av vägningarna av referensfiltret ska göras mellan de 
specifika vikterna och det glidande aritmetiska medelvärdet av det 
referensfiltrets specifika vikter. Det glidande aritmetiska medelvär ­
det ska beräknas utifrån de specifika vikter som samlats in under 
perioden efter att referensfiltren placerades i vägningskammaren 
(eller -rummet). Genomsnittet beräknas på en period av minst 1 
och högst 15 dygn.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 591  
1.2.14.3.5 Flera rekonditioneringar och omvägningar av samma provtag ­
nings- och referensfilter tillåts fram till dess att det har gått 80 
h sedan mätningarna av gaser från utsläppsprovningen. Om fler än 
hälften av referensfiltren uppfyller kriteriet ± 5 μg före eller vid 
80-timmarsgränsen får vägningen av provtagningsfiltren anses gil ­
tig. Om två referensfilter används och ett av filtren inte uppfyller 
kriteriet ± 5 μg vid 80-timmarsgränsen får vägningen av provtag ­
ningsfiltren anses giltig under förutsättning att summan av de 
absoluta skillnaderna mellan de specifika värdena och glidande 
medelvärdena för de två referensfiltren är mindre än eller lika 
med 10 μg. 
1.2.14.3.6 Om färre än hälften av referensfiltren uppfyller kriteriet ± 5 μg ska 
provtagningsfiltret kasseras och utsläppsprovningen göras om. 
Alla referensfilter ska kasseras och bytas ut inom 48 h. I alla 
övriga fall ska referensfiltren bytas ut minst var 30:e dag och på 
ett sådant sätt att inget provtagningsfilter vägs utan att jämföras 
med ett referensfilter som har varit i vägningskammaren (eller 
-rummet) i minst 1 dygn.  
1.2.14.3.7 Om de stabilitetskriterier för vägningskammaren (eller -rummet) 
som anges i punkt 4.2.2.1 i underbilaga 5 inte uppfylls, men 
vägningen av referensfiltren uppfyller ovanstående kriterier, får 
fordonstillverkaren välja mellan att godta provtagningsfiltrens vik ­
ter eller ogiltigförklara provningarna, reparera vägningskammarens 
(eller -rummets) styrsystem och göra om provningen.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 592  
Underbilaga 6  
Tillägg 1  
Förfarande för utsläppsprovning av alla fordon med periodiskt 
regenererande system  
1. Allmänt  
1.1 I detta tillägg definieras de särskilda bestämmelserna för provning av ett 
fordon som är utrustat med periodiskt regenererande system enligt de ­
finitionen i punkt 3.8.1 i denna bilaga.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkän ­
nande får tillverkaren utarbeta ett alternativt förfarande för att påvisa 
dess likvärdighet, inklusive filtertemperatur, belastningsmängd och körd 
sträcka. Detta kan göras på en motorprovbänk eller en chassidynamo ­
meter.  
Som alternativ till att genomföra de provningsförfaranden som anges i 
detta tillägg får ett fast K  i -värde på 1,05 användas för CO  2 och bräns ­
leförbrukning.  
1.2 Under de cykler där regenerering sker behöver utsläppsstandarderna inte 
tillämpas. Om en periodisk regenerering inträffar minst en gång per 
provning av typ 1 och redan har inträffat minst en gång under förbere ­
delsen av fordonet krävs inget särskilt provningsförfarande. I så fall är 
detta tillägg inte tillämpligt.  
1.3 Bestämmelserna i detta tillägg ska endast tillämpas på mätningar av 
partikelmassautsläpp och inte på mätningar av antal utsläppta partiklar.  
1.4 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkän ­
nande ska det särskilda provningsförfarandet för periodiskt regenere ­
rande system inte tillämpas på en regenererande anordning om tillver ­
karen tillhandahåller uppgifter som visar att utsläppen, under cykler där 
regenerering sker, ligger under utsläppsgränserna för den aktuella for ­
donskategorin.  
1.5 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens samtycke 
får den extra höga fasen uteslutas för bestämning av regenerativ faktor 
K_i för fordon av klass 2 och klass 3.  
2. Provningsförfarande  
Provfordonet ska kunna förhindra eller tillåta regenereringsprocessen 
förutsatt att denna åtgärd inte påverkar den ursprungliga motorkalibre ­
ringen. Förhindrande av regenerering är endast tillåtet under belastning 
av regenereringssystemet och under förkonditioneringscyklerna. Det är 
inte tillåtet under mätningen av utsläpp under regenereringsfasen. Ut ­
släppsprovningen ska utföras med originaltillverkarens oförändrade styr ­
enhet. På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens 
godkännande får en ”teknisk styrenhet” som inte påverkar den ur ­
sprungliga motorkalibreringen användas under bestämningen av K  i . 
2.1 Mätning av avgasutsläpp mellan två WLTC-cykler med regenerering  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 593  
2.1.1 Det aritmetiska medelvärdet av utsläpp mellan regenereringar och under 
belastning av den regenererande anordningen ska bestämmas utifrån det 
aritmetiska medelvärdet av flera (vid fler än två) provningar av typ 1 på 
ungefär samma avstånd från varandra. Alternativt får tillverkaren till ­
handahålla data för att visa att utsläppen förblir konstanta (±15 %) 
under WLTC-cykler mellan regenereringar. I detta fall får de utsläpp 
som uppmätts under provningen av typ 1 användas. I alla andra fall ska 
utsläppen för minst två cykler av typ 1 mätas: en mätning ska göras 
direkt efter regenerering (före ny belastning) och en så nära en förestå ­
ende regenereringsfas som möjligt. Alla utsläppsmätningar ska göras 
enligt denna underbilaga och alla beräkningar ska ske enligt punkt 3 i 
detta tillägg.  
2.1.2 Belastningsprocessen och bestämningen av K  i ska göras under körcy ­
keln av typ 1 på en chassidynamometer eller på en motorprovbänk med 
användning av en likvärdig provningscykel. Dessa cykler får köras 
kontinuerligt (dvs. utan att motorn behöver stängas av mellan cyklerna). 
Efter ett valfritt antal avslutade cykler får fordonet avlägsnas från chas ­
sidynamometern och provningen kan fortsättas vid en senare tidpunkt.  
2.1.3 Antal cykler D mellan två WLTC-cykler där regenerering sker, antal 
cykler under vilka utsläppsmätningar görs n samt massutsläppsmätning 
M′ sij för varje förening i under varje cykel j ska föras in i alla relevanta 
provningsformulär.  
2.2 Mätning av utsläpp under regenerering  
2.2.1 Förberedelse av fordonet för utsläppsprovningen under en regenere ­
ringsfas kan, om så krävs, avslutas med användning av förkonditione ­
ringscyklerna i punkt 1.2.6 i denna underbilaga eller motsvarande cykler 
i en motorprovbänk, beroende på vilket belastningsförfarande som valts 
i punkt 2.1.2 i denna underbilaga.  
2.2.2 De provnings- och fordonsförhållanden för provningen av typ 1 som 
beskrivs i denna bilaga tillämpas innan den första giltiga utsläppsprov ­
ningen utförs.  
2.2.3 Regenerering får inte ske medan fordonet förbereds. Detta kan säker ­
ställas med en av följande metoder:  
2.2.3.1 Ett inaktivt regenereringssystem med en attrapp eller ett ofullständigt 
system får monteras för förkonditioneringscyklerna.  
2.2.3.2 Någon annan metod som tillverkaren och godkännandemyndigheten har 
kommit överens om.  
2.2.4 En avgasutsläppsprovning med kallstart som omfattar en regenerering 
ska utföras i enlighet med den tillämpliga WLTC-cykeln.  
2.2.5 Om mer än en WLTC-cykel krävs för regenereringsprocessen ska varje 
WLTC-cykel slutföras. Det är tillåtet att använda ett enda partikelprov ­
tagningsfilter för multipla cykler som krävs för att slutföra regenerering ­
en. 
2.2.5.1 Om det krävs mer än en WLTC-cykel ska efterföljande WLTC-cykler 
köras omedelbart, utan att motorn stängs av, tills fullständig regenere ­
ring har ägt rum. Om det för de multipla cyklerna krävs fler säckar för 
gasformiga utsläpp än som finns tillgängliga, ska den tid som krävs för 
att ställa in en ny provning vara så kort som möjligt. Motorn får inte 
stängas av under denna period.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 594  
2.2.6 Utsläppsvärdena under regenerering M  ri för varje förening i ska beräk ­
nas enligt punkt 3 i detta tillägg. Antalet tillämpliga provningscykler 
som uppmätts för fullständig regenerering ska föras in i alla relevanta 
provningsformulär.  
3. Beräkningar  
3.1 Beräkning av avgas- och CO  2 -utsläpp samt bränsleförbrukning för ett 
enskilt regenererande system 
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n för n ã 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d för d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
där för varje berörd förening i  
M′ sij är massutsläppen av förening i under provningscykel j utan re ­
generering, i g/km,  
M′ rij är massutsläppen av förening i under provningscykel j under re ­
generering, i g/km (om d > 1 ska den första WLTC-provningen 
köras kall och efterföljande cykler varma),  
M si är medelvärdet av massutsläppen av förening i utan regenerering, 
i g/km,  
M ri är medelvärdet av massutsläppen av förening i under regenere ­
ring, i g/km,  
M pi är medelvärdet av massutsläppen av förening i, i g/km,  
n är antalet provningscykler, mellan cykler där regenerering sker, 
under vilka utsläppsmätningar av WLTC-cykler av typ 1 görs, ≥ 
1, 
d är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler som krävs för 
regenerering,  
D är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler mellan två cyk ­
ler där regenerering sker.  
Beräkningen av M  pi visas grafiskt i figur A6, tillägg 1/1.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 595  
Figur A6, tillägg 1/1  
Parametrar som mäts vid utsläppsprovning under och mellan cykler där 
regenerering sker (schematiskt exempel, utsläppen under D kan öka eller 
minska)
  
3.1.1 Beräkning av regenereringsfaktorn K  i för varje berörd förening i.  
Tillverkaren kan välja att för varje enskild förening fastställa antingen 
additiv förskjutning eller multiplikativa faktorer.  
K i -faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i -förskjutning:  K i ¼ M pi Ä M si 
M si -, M  pi - och K  i -resultaten samt tillverkarens val av faktortyp ska 
registreras. K  i -resultatet ska föras in i alla relevanta provningsrapporter: 
M si -, M  pi - och K  i -resultaten ska föras in i alla relevanta provningsfor ­
mulär.  
K i kan bestämmas efter avslutandet av en enskild regenereringssekvens 
som omfattar mätningar före, under och efter regenereringen såsom 
visas i figur A6, tillägg 1/1.  
3.2 Beräkning av avgas- och CO  2 -utsläpp samt bränsleförbrukning för flera 
periodiskt regenererande system  
Följande ska beräknas för a) en driftcykel av typ 1 för kriterieutsläpp 
och b) för varje enskild fas för CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik;j 
n k för n  j ã 1 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 596  
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik;j 
d k för d ã 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i -faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i -förskjutning:  K i ¼ M pi Ä M si 
där 
M si är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i 
utan regenerering, i g/km,  
M ri är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i 
under regenerering, i g/km,  
M pi är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i, 
i g/km,  
M sik är genomsnittliga massutsläpp för händelse k av förening i utan 
regenerering, i g/km,  
M rik är genomsnittliga massutsläpp för händelse k av förening i utan 
regenerering, i g/km,  
M′ sik,j är massutsläppen för händelse k av förening i utan regenerering, 
uppmätt vid punkt j där 1 ≤ j ≤ n k , i g/km,  
M′ rik,j är massutsläppen för händelse k av förening i under regenerering 
(när j > 1 körs den första provningen av typ 1 kall, och efter ­
följande cykler körs varma), uppmätt under provningscykel j där 
1 ≤ j ≤ d k , i g/km,  
n k är antalet fullständiga provningscykler för händelse k, mellan två 
cykler där regenereringsfaser inträffar, under vilka utsläppsmät ­
ningar (WLTC-cykler av typ 1 eller motsvarande cykler i en 
motorprovbänk) görs, ≥ 2. 
d k är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler för händelse k 
som krävs för fullständig regenerering,  
D k är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler för händelse k 
mellan två cykler där regenerering sker,  
x är antalet fullständiga regenereringar.  
Beräkningen av M  pi visas grafiskt i figur A6, tillägg 1/2.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 597  
Figur A8, tillägg 1/2  
Parametrar som mäts vid utsläppsprovning under och mellan cykler där regenerering sker 
(schematiskt exempel)
  
Beräkningen av K  i för flera periodiskt regenererande system är endast 
möjlig efter ett visst antal regenereringar för varje system.  
Efter att hela förfarandet (A till B, se figur A6, tillägg 1/2) har slutförts 
bör det ursprungliga startförhållandet A ha uppnåtts på nytt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 598  
Underbilaga 6  
Tillägg 2  
Provningsförfarande för övervakning av elförsörjningssystem  
1. Allmänt  
Om ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfor ­
don provas ska tilläggen 2 och 3 till underbilaga 8 tillämpas.  
I detta tillägg anges de specifika bestämmelserna för korrigering av prov ­
ningsresultaten för CO  2 -massutsläpp som en funktion av energibalansen 
ΔE REESS  för alla uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
De korrigerade värdena för CO  2 -massutsläpp ska motsvara en nollener ­
gibalans ( ΔE REESS  = 0) och ska beräknas med hjälp av en korrigerings ­
koefficient som fastställs såsom anges nedan.  
2. Mätutrustning och instrumentering  
2.1 Mätning av ström  
Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska definie ­
ras som negativ ström.  
2.1.1 Strömmen i det eller de uppladdningsbara elenergilagringssystemen ska 
mätas under provningarna med hjälp av en strömomvandlare av klämtyp 
eller av sluten typ. Strömmätningssystemet ska uppfylla de krav som 
anges i tabell A8/1. Strömomvandlaren (strömomvandlarna) ska kunna 
hantera toppströmmen vid motorstarter och temperaturförhållandena vid 
mätpunkten.  
2.1.2 Strömomvandlare ska monteras på valfritt uppladdningsbart elenergilag ­
ringssystem eller på en av de kablar som är direkt anslutna till det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet, och ska omfatta all ström i det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet.  
När det gäller skärmade ledningar ska lämpliga metoder tillämpas i över ­
enskommelse med godkännandemyndigheten.  
För att det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström enkelt ska 
kunna mätas med extern mätutrustning bör tillverkarna helst integrera 
lämpliga, säkra och tillgängliga anslutningspunkter i fordonet. Om detta 
inte är möjligt ska tillverkaren bistå godkännandemyndigheten genom att 
göra det möjligt att ansluta en strömomvandlare till det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemets kablar på det sätt som beskrivs ovan.  
2.1.3 Den uppmätta strömmen ska integreras över tid med en frekvens av minst 
20 Hz, så att ett uppmätt värde Q, uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. 
Den uppmätta strömmen ska integreras över tid, så att ett uppmätt värde 
Q, uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. Integreringen får göras i ström ­
mätningssystemet.  
2.2 Fordonets omborddata  
2.2.1 Alternativt ska det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström be ­
stämmas med användning av fordonsbaserade data. För att denna mätme ­
tod ska kunna användas ska följande uppgifter vara tillgängliga från 
provfordonet:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 599  
a) Integrerat laddningsbalansvärde sedan den senaste tändningen, i Ah,  
b) Integrerat laddningsbalansvärde enligt omborddata beräknat med en 
frekvens av minst 5 Hz.  
c) Laddningsbalansvärde via en OBD-anslutning enligt SAE J1962.  
2.2.2 Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten påvisa noggrannheten i 
fordonets omborddata när det gäller laddning och urladdning av det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet.  
Tillverkaren får skapa en fordonsfamilj som övervakar det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet för att bevisa att fordonets omborddata av ­
seende laddning och urladdning av det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet är korrekta. Datanoggrannheten ska påvisas på ett representativt 
fordon.  
Följande kriterier ska gälla för familjen:  
a) Identisk förbränningsprocess (dvs. gnisttändning, kompressionständ ­
ning, tvåtakts, fyrtakts).  
b) Identisk laddnings- och/eller återvinningsstrategi (det uppladdnings ­
bara elenergisystemets programdatamodul).  
c) Omborddatas tillgänglighet.  
d) Identisk laddningsbalans uppmätt av det uppladdningsbara elenergisy ­
stemets datamodul.  
e) Identisk laddningsbalanssimulering ombord.  
3. Korrgeringsförfarande baserat på energiförändringar i uppladdningsbara 
elenergilagringssystem  
3.1 Mätningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström ska 
börja samtidigt som provningen inleds och avslutas omedelbart efter det 
att fordonet genomgått den fullständiga körcykeln.  
3.2 Elbalansen Q som uppmätts i elförsörjningssystemet ska användas som ett 
mått på skillnaden mellan det uppladdningsbara elenergilagringssystemets 
energiinnehåll vid cykelns slut jämfört med vid cykelns början. Elbalan ­
sen ska bestämmas för hela WLTC-cykeln för den tillämpliga fordonsk ­
lassen.  
3.3 Separata värden för Q  phase ska loggas under de cykelfaser som behöver 
köras för den tillämpliga fordonsklassen.  
3.4 Korrigering av CO  2 -massutsläppet under hela cykeln som en funktion av 
korrigeringskriteriet c.  
3.4.1 Beräkning av korrigeringskriterium c  
Korrigeringskriteriet c är förhållandet mellan det absoluta värdet för el ­
energiförändringen ΔE REESS,j  och bränsleenergin och ska beräknas med 
hjälp av ekvationen 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
där 
c är korrigeringskriteriet,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 600  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystem under period j, fastställd enligt punkt 4.1 i detta 
tillägg, i Wh,  
j är, i denna punkt, hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
E fuel är bränsleenergin enligt ekvationen 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
där 
E fuel är det förbrukade bränslets energiinnehåll under den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln, i Wh,  
HV är värmevärdet enligt tabell A6, tillägg 2/1, i kWh/l,  
FC nb är den obalanserade bränsleförbrukningen under provningen av typ 
1, ej korrigerad för energibalans, fastställd enligt punkt 6 i under ­
bilaga 7, i l/100 km,  
d är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig WLTC- 
cykel, i km,  
10 är faktorn för omvandling till Wh.  
3.4.2 Korrigeringen ska tillämpas om ΔE REESS  är negativ (motsvarande urladd ­
ning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet) och korrigerings ­
kriteriet c som beräknas enligt punkt 3.4.1 i denna underbilaga är större 
än den tillämpliga toleransen enligt tabell A6, tillägg 2/2.  
3.4.3 Korrigeringen ska utelämnas och okorrigerade värden användas om kor ­
rigeringskriteriet c som beräknas enligt punkt 3.4.1 i denna underbilaga är 
mindre än den tillämpliga toleransen enligt tabell A6, tillägg 2/2.  
3.4.4 Det är tillåtet att utelämna korrigeringen och använda okorrigerade värden 
om 
a) ΔE REESS  är positiv (motsvarande laddning av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet) och korrigeringskriteriet c som beräknas en ­
ligt punkt 3.4.1 i denna underbilaga är större än den tillämpliga tole ­
ransen enligt tabell A6, tillägg 2/2,  
b) tillverkaren genom mätning kan visa godkännandemyndigheten att det 
inte finns något samband mellan ΔE REESS  och CO  2 -massutsläpp re ­
spektive ΔE REESS  och bränsleförbrukning.  
Tabell A6, tillägg 2/1  
Bränslets energiinnehåll  
Bränsle  Bensin  Diesel  
Halt av etanol/biodiesel (procent)  E10  E85  B7  
Värmevärde (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 601  
Tabell A6, tillägg 2/2  
RCB-korrigeringskriterier  
Cykel  låg + medel  låg + medel + hög  låg + medel + hög + extra 
hög 
Korrigeringskriterium c  0,015  0,01  0,005  
4. Tillämpning av korrigeringsfunktionen  
4.1 För tillämpning av korrigeringsfunktionen ska elenergiförändringen 
ΔE REESS,j  under en period j för alla uppladdningsbara elenergilagrings ­
system beräknas utifrån den uppmätta strömmen och den nominella spän ­
ningen:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
där 
ΔE REESS,j,i  är elenergiförändringen i det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet i under den berörda perioden j, i Wh,  
och 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
där 
U REESS  är det uppladdningsbara elenergilagringssystemets nominella 
spänning enligt DIN EN 60050-482, i V,  
I(t) j,i är den elektriska strömmen i det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet i under den berörda perioden j, fastställd enligt 
punkt 2 i detta tillägg, i A,  
t 0 är tiden vid början av den berörda perioden j, i s,  
t end är tiden vid slutet av den berörda perioden j, i s.  
i är indextalet för det berörda uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet,  
n är det totala antalet uppladdningsbara elenergilagringssystem,  
j är indextalet för den berörda perioden, där en period ska vara en 
valfri tillämplig cykelfas, kombination av cykelfaser och hela 
den tillämpliga cykeln,  
1 
3 600 är faktorn för omvandling från Ws till Wh.  
4.2 För korrigering av CO  2 -massutsläpp, i g/km, ska de förbränningsproces ­
specifika Willans-faktorerna i tabell A6, tillägg 2/3, användas.  
4.3 Korrigeringen ska göras och tillämpas för hela cykeln och för var och en 
av cykelfaserna separat, och ska föras in i alla relevanta provningsrap ­
porter.  
4.4 För denna specifika beräkning ska en fast generatorverkningsgrad för 
elförsörjningssystemet användas:  
η alternator ¼ 0,67 för elförsörjningssystemets REESS  Ä generatorer  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 602  
4.5 Den resulterande skillnaden i CO  2 -massutsläpp under den berörda perio ­
den j på grund av generatorns belastningsbeteende för laddning av ett 
uppladdningsbart energilagringssystem ska beräknas med hjälp av ekva ­
tionen  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
där 
ΔM CO2,j är den resulterande skillnaden i CO  2 -massutsläpp för period 
j, i g/km,  
ΔE REESS,j  är energiförändringen i det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet under den berörda perioden j, beräknad enligt 
punkt 4.1 i detta tillägg, i Wh,  
d j är den körda sträckan under den berörda perioden j, i km,  
j är indextalet för den berörda perioden, där en period ska 
vara en valfri tillämplig cykelfas, kombination av cykelfaser 
och hela den tillämpliga cykeln,  
0,0036 är faktorn för omvandling från Wh till MJ,  
η alternator  är generatorns effektivitet enligt punkt 4.4 i detta tillägg,  
Willans  factor är den förbränningsprocesspecifika Willans-faktorn enligt de ­
finitionen i tabell A6, tillägg 2/3, g CO  2 /MJ, 
4.5.1 CO  2 -värdena för varje fas och för hela cykeln ska korrigeras enligt föl ­
jande:  
M CO2;p;3 ¼ M CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
där 
ΔM CO2,j är resultatet från punkt 4.5 i denna underbilaga för en period j, i 
g/km.  
4.6 För korrigeringen av CO  2 -utsläpp, i g/km, ska Willans-faktorerna i tabell 
A6, tillägg 2/2, användas.  
Tabell A6, tillägg 2/3  
Willans-faktorer  
Icke överladdad  Överladdad  
Gnisttändning  Bensin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
g CO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
g CO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
g CO  2 /MJ 155  164  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 603  
Icke överladdad  Överladdad  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
g CO  2 /MJ 169  179  
Kompressionständning  Diesel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
g CO  2 /MJ 161  161  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 604  
Underbilaga 6a  
Provning med korrigering av omgivningstemperaturen för bestämning av 
CO  2 -utsläpp under representativa regionala temperaturförhållanden  
1. Inledning  
I denna underbilaga beskrivs förfarandet för den kompletterande prov ­
ningen med korrigering av omgivningstemperaturen (ATCT-provning) 
för att bestämma CO  2 -utsläppen under representativa regionala tempera ­
turförhållanden.  
1.1 CO  2 -utsläppen från fordon med förbränningsmotor och ej externt ladd ­
bara hybridelfordon samt det laddningsbevarande värdet för externt 
laddbara hybridelfordon ska korrigeras enligt kraven i denna underbila ­
ga. Ingen korrigering krävs för CO  2 -värdet från den laddningstömmande 
provningen. Ingen korrigering krävs för elektrisk räckvidd.  
2. ATCT-provningsfamilj  
2.1 Endast fordon som är identiska i fråga om samtliga följande egenskaper 
får ingå i samma ATCT-familj:  
a) Framdrivningssystemets konstruktion (dvs. förbränningsmotor, 
hybrid, bränslecell eller elektriskt).  
b) Förbränningsprocess (dvs. tvåtakts eller fyrtakts).  
c) Cylindrarnas antal och placering.  
d) Motorns förbränningsmetod (dvs. indirekt eller direkt insprutning).  
e) Typ av kylsystem (dvs. luft, vatten eller olja).  
f) Lufttillförselmetod (dvs. icke överladdad eller laddad).  
g) Bränsle som motorn är konstruerad för (bensin, diesel, naturgas, 
motorgas osv.).  
h) Katalysator (dvs. trevägskatalysator, mager NOx-fälla, SCR, mager 
NOx-katalysator eller annan).  
i) Huruvida ett partikelfilter är monterat. och  
j) Avgasåterföring (med eller utan, kyld eller inte kyld).  
Dessutom ska fordonen vara likartade med avseende på följande 
egenskaper:  
k) Fordonens variation i cylinderslagvolymen får vara högst 30 % av 
fordonet med lägst kapacitet. och  
l) Motorrummets isolering ska vara av liknande typ beträffande mate ­
rial, mängd och placering. Tillverkarna ska styrka för godkännande ­
myndigheten (t.ex. med hjälp av CAD-ritningar) att det monterade 
isoleringsmaterialets volym och vikt ligger inom en tolerans på 10 % 
gentemot det uppmätta ATCT-referensfordonet.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 605  
2.1.1 Om anordningar för aktiv värmelagring har monterats ska endast fordon 
som uppfyller följande krav anses tillhöra samma ATCT-familj:  
i) Värmekapaciteten, definierad genom den lagrade entalpin i systemet, 
ligger inom intervallet 0–10 % över provfordonets entalpi. och  
ii) Originaltillverkaren kan styrka för den tekniska tjänsten att tiden för 
värmeavgivning vid motorstart inom en familj ligger inom ett inter ­
vall på 0–10 % lägre än tiden för provfordonets värmeavgivning.  
2.1.2 Endast fordon som uppfyller kriterierna enligt punkt 3.9.4 i denna un ­
derbilaga ska anses tillhöra samma ATCT-familj.  
3. ATCT-förfarande  
Den typ 1-provning som anges i underbilaga 6 ska utföras med undan ­
tag för de krav som anges i punkterna 3.1–3.9 i denna underbilaga 6a 
om ATCT-provning.  
3.1 Omgivningsförhållanden för ATCT-provning  
3.1.1 Den temperatur (T  reg ) vid vilken fordonet ska stabiliseras och provas 
med avseende på ATCT ska vara 14 °C.  
3.1.2 Minsta stabiliseringstid (t  soak_ATCT  ) för ATCT ska vara 9 h.  
3.2 Provcell och stabiliseringsområde  
3.2.1 Provcell  
3.2.1.1 Provcellens temperaturbörvärde ska vara lika med T  reg . Det faktiska 
temperaturvärdet ska ligga inom ± 3 °C vid provningens början och 
inom ± 5 °C under provningen. Lufttemperaturen och luftfuktigheten 
ska mätas vid utloppet till fordonets kylfläkt med en frekvens av minst 
1 Hz.  
3.2.1.2 Den specifika fuktigheten (H) hos antingen luften i provcellen eller 
motorns inloppsluft ska vara sådan att  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg torr luftÞ 
3.2.1.3 Lufttemperatur och luftfuktighet ska mätas vid utloppet till fordonets 
kylfläkt med en frekvens av 1 Hz.  
3.2.2 Stabiliseringsområde  
3.2.2.1 Stabiliseringsområdet ska ha ett temperaturbörvärde som är lika med 
T reg och det faktiska temperaturvärdet ska ligga inom ± 3 °C för ett 
5 minuters löpande aritmetiskt medelvärde och får inte uppvisa en syste ­
matisk avvikelse från börvärdet. Temperaturen ska mätas kontinuerligt 
med en frekvens av minst 1 Hz.  
3.2.2.2 Placeringen av stabiliseringsområdets temperaturgivare ska vara repre ­
sentativ för mätning av omgivningstemperaturen runt fordonet, och ska 
kontrolleras av den tekniska tjänsten.  
Givaren ska vara placerad minst 10 cm från väggen i stabiliserings ­
området och ska skyddas mot direkt luftflöde.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 606  
Stabiliseringslokalens luftflödesförhållanden i närheten av fordonet ska 
återge ett naturligt konvektionsflöde som är representativt för rummet 
(inget forcerat drag).  
3.3 Provfordon  
3.3.1 Det fordon som ska provas ska vara representativt för den familj för 
vilken ATCT-data bestäms (enligt beskrivningen i punkt 2.3 i denna 
underbilaga).  
3.3.2 Från ATCT-familjen ska interpoleringsfamiljen med lägst slagvolym 
väljas (se punkt 2 i denna underbilaga), och provfordonet ska ha ”for ­
don H”-konfigurationen för denna familj.  
3.3.3 I tillämpliga fall ska det fordon ur ATCT-familjen väljas vars anordning 
för aktiv värmelagring har den lägsta entalpin och den långsammaste 
avgivningen av värme.  
3.3.4 Provfordonet ska uppfylla kraven i punkt 1.2.3 i underbilaga 6.  
3.4 Inställningar  
3.4.1 De inställningar för vägmotstånd och dynamometer som beskrivs i un ­
derbilaga 4 ska användas.  
För att beakta skillnaden i luftdensitet vid 14 °C jämfört med vid 20 °C 
ska chassidynamometern ställas in såsom anges i punkterna 7 och 8 i 
underbilaga 4 med undantag för att f  2_TReg  från följande ekvation ska 
användas som målkoefficienten C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
där 
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, vid referensförhållande ­
na, i N/(km/h)  2 , 
T ref är referenstemperaturen för vägmotståndet enligt specifikationen i 
punkt 3.2.10 i denna bilaga, i °C,  
T reg är regional temperatur enligt definitionen i punkt 3.1.1, i °C.  
Om en giltig chassidynamometerinställning för provningen vid 23 °C är 
tillgänglig ska andra gradens chassidynamometerkoefficient av C  d an­
passas enligt följande ekvation:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5 Förkonditionering  
3.5.1 Fordonet ska förkonditioneras enligt beskrivningen i punkt 1.2.6 i un ­
derbilaga 6. På tillverkarens begäran får förkonditionering ske vid T  reg . 
3.6 Stabiliseringsförfarande  
3.6.1 Efter förkonditionering och före provning ska fordonen förvaras i ett 
stabiliseringsområde med de omgivningsförhållanden som anges i punkt 
3.2.2 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 607  
3.6.2 Förflyttningen från konditioneringsområdet till stabiliseringsområdet ska 
ske så snabbt som möjligt, inom högst 10 min.  
3.6.3 Fordonet ska sedan förvaras i stabiliseringsområdet så att tiden från 
slutet av den förkonditionerande provningen till början av ATCT-prov ­
ningen är lika med t  soak_ATCT  med en tolerans på ytterligare 15 min. På 
tillverkarens begäran och efter godkännande från godkännandemyndig ­
heten kan t  soak_ATCT  utökas med upp till 120 min. I detta fall ska den 
utökade tiden användas för den nedkylning som anges i punkt 3.9 i 
denna underbilaga.  
3.6.4 Stabiliseringen ska utföras utan kylfläkt och alla karossdelar ska vara i 
samma positioner som vid normal parkering. Tiden från förkonditione ­
ringens slut till början på ATCT-provningen ska registreras.  
3.6.5 Förflyttningen från stabiliseringsområdet till provcellen ska ske så 
snabbt som möjligt. Fordonet får inte utsättas för en annan temperatur 
än T  reg under mer än 10 min.  
3.6.6 Om detta provfordon fungerar som referensfordon för en ATCT-familj 
ska en ytterligare stabilisering vid 23 °C utföras, enligt specifikationen i 
punkt 3.9.  
3.7 ATCT-provning  
3.7.1 Provningscykeln ska vara den tillämpliga WLTC-cykel som anges i 
underbilaga 1 för den fordonsklassen.  
3.7.2 De förfaranden för utförande av utsläppsprovning som anges i underbi ­
laga 6 ska följas, med undantag för att omgivningsförhållandena för 
provcellen ska vara de som beskrivs i punkt 3.2.1 i denna underbilaga.  
▼M2 
3.7.3 I synnerhet får de avgasutsläpp som uppmäts vid en ATCT-provning 
inte ligga över de Euro 6-utsläppsgränser som är tillämpliga på prov ­
fordonet enligt definitionen i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 
715/2007.  
▼B 
3.8 Beräkning och dokumentering  
3.8.1 Korrektionsfaktorn för familjen,  FCF , ska beräknas enligt följande:  
FCF ¼ M CO2;Treg=M CO2,23°  
där 
M CO2,23°  är CO  2 -massutsläppet under hela WLTC-cykeln i prov ­
ningen av typ 1 vid 23 °C för fordon H, efter steg nr 3 i 
tabell A7/1 i underbilaga 7 men utan ytterligare korrigering ­
ar, i g/km,  
M CO2,Treg  är CO  2 -massutsläppet under hela WLTC-cykeln i prov ­
ningen vid regional temperatur efter steg 3 i tabell A7/1 i 
underbilaga 7, men utan ytterligare korrigeringar, i g/km.  
FCF  ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
3.8.2 CO  2 -värdena för varje fordon i ATCT-familjen (enligt definitionen i 
punkt 3 i denna underbilaga) ska beräknas med hjälp av följande ek ­
vationer:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 608  
M CO2;c;5 ¼ M CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M CO2;p;4 Ü FCF  
där 
M CO2,c,4  och M CO2,p,4  är CO  2 -massutsläppen under hela WLTC-cy ­
keln, c, och cykelfaserna, p, som erhålls i före ­
gående beräkningssteg, i g/km,  
M CO2,c,5  och M CO2,p,5  är CO  2 -massutsläppen under hela WLTC-cy ­
keln, c, och cykelfaserna, p, inklusive ATCT- 
korrigeringen, och ska användas för eventuella 
ytterligare korrigeringar eller beräkningar, i 
g/km.  
3.9 Förfarande för nedkylning  
3.9.1 För det provfordon som fungerar som referensfordon för ATCT-familjen 
och alla H-fordon i interpoleringsfamiljerna i ATCT-familjen ska kyl ­
vätskans sluttemperatur mätas efter körning av respektive typ 1-prov ­
ning vid 23 °C och efter stabilisering vid 23 °C under t  soak_ATCT  , med 
en tolerans på ytterligare 15 min.  
3.9.1.1 Om t  soak_ATCT  utökades under respektive ATCT-provning ska samma 
stabiliseringstid användas, med en tolerans på ytterligare 15 min.  
3.9.2 Nedkylningen ska ske så snart som möjligt efter att provningen av typ 1 
har avslutats, med högst 10 minuters fördröjning. Den uppmätta sta ­
biliseringstiden är tiden mellan mätning av sluttemperatur och slutet av 
typ 1-provningen vid 23 °C, och ska föras in i alla relevanta formulär.  
3.9.3 Den genomsnittliga temperaturen i stabiliseringsområdet under stabili ­
seringsprocessens sista 3 timmar måste dras av från kylvätskans upp ­
mätta sluttemperatur i slutet av den stabiliseringstid som anges i punkt 
3.9.1. Detta benämns Δ T_ATCT  . 
3.9.4 Om resulterande Δ T_ATCT  ligger inom området - 2 °C till + 4 °C från 
referensfordonet ska denna interpoleringsfamilj inte anses ingå i samma 
ATCT-familj.  
3.9.5 Kylvätskan mätas på samma plats i kylsystemet för alla fordon i en 
ATCT-familj. Denna plats ska vara så nära motorn som möjligt, så att 
kylvätskans temperatur är så representativ för motorns temperatur som 
möjligt.  
3.9.6 Mätningen av temperaturen i stabiliseringsområdet ska ske enligt punkt 
3.2.2.2 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 609  
Underbilaga 7  
Beräkningar  
1. Allmänna krav  
1.1 Beräkningar som specifikt avser hybridfordon, fordon med endast 
eldrift och hybridfordon med komprimerad vätgas och bränslecel ­
ler beskrivs i underbilaga 8.  
Stegvisa föreskrifter för beräkning av resultaten finns i punkt 4 i 
underbilaga 8.  
1.2 De beräkningar som beskrivs i denna underbilaga ska användas 
för fordon med förbränningsmotor.  
1.3 Avrundning av provningsresultat  
1.3.1 Mellanliggande steg i beräkningarna får inte avrundas.  
1.3.2 Det slutliga kriterieutsläppsresultatet ska avrundas i ett steg till det 
antal decimaler som anges i tillämplig utsläppsstandard plus ytter ­
ligare en signifikant siffra.  
1.3.3 NO  x -korrektionsfaktorn, KH, ska avrundas till två decimaler.  
1.3.4 Utspädningsfaktorn, DF, ska avrundas till två decimaler.  
1.3.5 För uppgifter som inte har samband med standarder ska en ingen ­
jörsbedömning göras.  
1.3.6 Avrundningen av CO  2 - och bränsleförbrukningsresultaten beskrivs 
i punkt 1.4 i denna underbilaga.  
1.4 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga provnings ­
resultaten för fordon med förbränningsmotor.  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A7/1. 
Alla tillämpliga resultat i kolumnen ”Utvärde” ska registreras. I 
kolumnen ”Förfarande” beskrivs de punkter som ska användas för 
beräkning, eller så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och 
resultat:  
c fullständig tillämplig cykel.  
p varje tillämplig cykelfas.  
i varje tillämplig kriterieutsläppskomponent, förutom CO  2 . 
CO  2 CO  2 -utsläpp.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 610  
Tabell A7/1  
Förfarande för beräkning av slutligt provresultat  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Bilaga 6  Icke korrigerade 
provningsresul ­
tat Massutsläpp 
Underbilaga 7, punkterna 3–3.2.2  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  1 
Utvärde 
steg 1  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  Beräkning av kombinerade cykel ­
värden: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
där 
M i/CO2,c,2  är utsläppsresultaten un ­
der hela cykeln, 
d p är körda sträckor i cykelfa- 
serna, p.  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Utvärde i steg 
1 och 2  M CO2,p,1  , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB-korrigering 
Underbilaga 6, tillägg 2  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Utvärde steg 
2 och 3  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  Förfarande för utsläppsprovning av 
alla fordon med periodiskt regene ­
rerande system, K  i . 
Underbilaga 6, tillägg 1  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
eller 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
och 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
eller 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
Additiv förskjutning eller multipli ­
kativ faktor som ska användas en ­
ligt Ki-bestämning. 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M i;c;4 ¼ M i;c;2 
M CO2 ;c;4 ¼ M CO2 ;c;3 M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Utvärde i steg 
3 och 4a  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  Om K  i är tillämplig ska CO  2 -fa­
svärdena anpassas till det kom ­
binerade cykelvärdet:  M CO2,p,4  , g/km.  4b  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 611  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
M CO2;p;4 ¼ M CO2;p;3 Ü AF  Ki 
för varje cykelfas p, 
där 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M CO2 ;p;4 ¼ M CO2 ;p;3 
Utvärde 
steg 4  M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km, 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT-korrigering enligt punkt 
3.8.2 i underbilaga 6a. 
Försämringsfaktorer beräknade en ­
ligt bilaga VII och tillämpade på 
kriterieutsläppsvärdena.  M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
”resultat av 
en enskild 
provning”  
Utvärde 
steg 5  För varje prov ­
ning: 
M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  Medelvärdesberäkning för prov ­
ningar och angivet värde. 
Underbilaga 6, punkterna 
1.1.2–1.1.2.3  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km, 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  6 
Utvärde 
steg 6  M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km, 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Anpassning av fasvärden. 
Underbilaga 6, punkt 1.1.2.4. 
och: M CO2 ;c;7 ¼ M CO2 ;c;declared  M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Utvärde i steg 
6 och 7  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  Beräkning av bränsleförbrukning. 
Underbilaga 7, punkt 6. 
Beräkningen av bränsleförbrukning 
ska utföras separat för den tillämp ­
liga cykeln och dess faser. För 
detta ändamål 
a) ska CO  2 -värdena för den till ­
lämpliga fasen eller cykeln an ­
vändas, 
b) ska kriterieutsläppet under hela 
cykeln användas 
och 
M i;c;8 ¼ M i;c;6 
M CO2 ;c;8 ¼ M CO2 ;c;7 
M CO2 ;p;8 ¼ M CO2 ;p;7 FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km, 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
”resultat av 
en provning 
av typ 1 för 
ett provfor ­
don” ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 612  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Steg 8  För vartdera 
provfordonet H 
och L: 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km, 
FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km.  Om ett provfordon L provades vid 
sidan av ett provfordon H ska det 
resulterande kriterieutsläppsvärdet 
vara det högsta av de två värdena 
och benämnas M  i,c . 
När det gäller de kombinerade 
THC- och NOx-utsläppen ska det 
högsta värdet i summan som avser 
antingen fordon H eller fordon L 
användas. 
Om inget fordon L provades så är 
annars  M i;c ¼ M i;c;8 . 
För CO  2 och FC ska de värden 
som erhålls i steg 8 användas; 
CO  2 -värdena ska avrundas till två 
decimaler och FC-värdena ska av ­
rundas till tre decimaler.  M i,c , g/km, 
M CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
och om ett for ­
don L provades: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  9 
”resultat för 
interpole­
ringsfamil ­
jen” 
Slutligt kri ­
terieut­
släppsresul ­
tat 
Steg 9  M  CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
och om ett for ­
don L provades: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  Beräkningar av bränsleförbrukning 
och CO  2 för enskilda fordon i en 
CO  2 -interpoleringsfamilj. 
Underbilaga 7, punkt 3.2.3 
CO  2 -utsläpp måste uttryckas i 
gram per kilometer (g/km) och av ­
rundas till närmaste heltal. 
FC-värden ska avrundas till en de ­
cimal och uttryckas i (l/100 km).  M CO2,c,ind  , g/km, 
M CO2,p,ind  , g/km, 
FC c,ind , 
l/100 km, 
FC p,ind , 
l/100 km.  10 
”resultat för 
ett enskilt 
fordon” 
Slutligt 
CO  2 - och 
FC-resultat  
2. Bestämning av de utspädda avgasernas volym  
2.1 Beräkning av volymen för en anordning för variabel utspädning 
som kan användas med konstant eller variabelt flöde  
2.1.1 Det volymetriska flödet ska mätas kontinuerligt. Den totala voly ­
men ska mätas under hela provningen.  
2.2 Beräkning av volymen för en anordning för variabel utspädning 
med hjälp av en kolvpump  
2.2.1 Volymen ska beräknas med hjälp av ekvationen 
V ¼ V 0 Ü N 
där 
V är den utspädda gasens volym uttryckt i liter per provning 
(före korrigering),  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 613  
V 0 är den gasvolym som kolvpumpen levererar under provnings ­
förhållandena, uttryckt i liter per pumpvarv,  
N är antalet varv per provning.  
2.2.1.1 Korrigering av volymen till standardförhållanden  
De utspädda avgasernas volym, V, ska korrigeras till standardför ­
hållanden enligt ekvationen 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
där 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B är barometertrycket i provningsrummet, i kPa,  
P 1 är undertrycket vid kolvpumpens inlopp i förhållande till det 
omgivande barometertrycket, i kPa,  
T p är det aritmetiska medelvärdet av temperaturen på de ut ­
spädda avgaser som under provningen leds in i kolvpumpen, 
i Kelvin (K).  
3. Massutsläpp  
3.1 Allmänna krav  
3.1.1 Utan kompressibilitetseffekter får alla gaser som medverkar i mo ­
torns insugs-, förbrännings- och avgasprocesser anses som ideala 
enligt Avogadros hypotes.  
3.1.2 Massan, M av gasformiga föreningar som fordonet släppt ut under 
provningen ska bestämmas med hjälp av produkten av volymkon ­
centrationen av den berörda gasen och volymen av den utspädda 
avgasen med beaktande av följande densiteter under referensför ­
hållandena 273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa:  
Kolmonoxid (CO)  ρ ¼ 1; 25g=l 
Koldioxid (CO  2 ) ρ ¼ 1; 964g =l 
Kolväten:  
för bensin (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) ρ ¼ 0; 646g =l 
för diesel (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) ρ ¼ 0; 625g =l 
för motorgas (C  1 H 2.525 ) ρ ¼ 0; 649g =l 
för naturgas/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0; 716g =l 
för etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) ρ ¼ 0; 934g =l 
Kväveoxider (NO  x ) ρ ¼ 2; 05g=l ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 614  
Den densitet som används för beräkningarna av massan av icke- 
metankolväten ska vara lika med den för totala kolväten vid 
273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa, och är bränsleberoende. Den ­
siteten för beräkningarna av propanmassa (se punkt 3.5 i under ­
bilaga 5) är 1,967 g/l vid standardförhållanden.  
Om en bränsletyp inte anges i denna punkt ska densiteten hos det 
bränslet beräknas med hjälp av den ekvation som ges i punkt 3.1.3 
i denna underbilaga.  
3.1.3 Den allmänna ekvationen för beräkning av densiteten hos totala 
kolväten för varje referensbränsle med en genomsnittlig samman ­
sättning av C  X H Y O Z är följande:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
där 
ρ THC är densiteten hos totala kolväten och icke-metankolväten, 
i g/l,  
MW  C är molmassan för kol (12,011 g/mol),  
MW  H är molmassan för väte (1,008 g/mol),  
MW  O är molmassan för syre (15,999 g/mol),  
V M är molvolymen för en ideal gas vid 273,15 K (0 °C) och 
101,325 kPa (22,413 l/mol),  
H/C är väte/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z , 
O/C är syre/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z . 
3.2 Beräkning av massutsläpp  
3.2.1 Massutsläpp av gasformiga föreningar per cykelfas ska beräknas 
med hjälp av följande ekvationer: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
där 
M i är massutsläppet av förening i per provning eller fas, i 
g/km,  
V mix är den utspädda avgasens volym per provning eller fas, 
uttryckt i liter per provning/fas och korrigerad till standard ­
förhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa),  
ρ i är densiteten hos förening i, i gram per liter, vid standard ­
temperatur och standardtryck (273,15 K (0 °C) och 
101,325 kPa),  
KH är en fuktighetskorrektionsfaktor som endast är tillämplig 
på massutsläppen av kväveoxider, NO  2 och NO  x , per prov ­
ning eller fas,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 615  
C i är koncentrationen av förening i per provning eller fas i 
den utspädda avgasen, uttryckt i ppm och korrigerad med 
den mängd av förening i som finns utspädningsluften,  
d är den sträcka som har körts under den tillämpliga 
WLTC-cykeln, i km,  
n är antalet faser i den tillämpliga WLTC-cykeln.  
3.2.1.1 Koncentrationen av en gasformig förening i den utspädda avgasen 
ska korrigeras med den mängd av den gasformiga föreningen som 
finns i utspädningsluften, med hjälp av ekvationen 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
där 
C i är koncentrationen av gasformig förening i i den utspädda 
avgasen, korrigerad med den mängd av gasformig förening i 
som finns utspädningsluften, i ppm,  
C e är uppmätt koncentration av gasformig förening i i den 
utspädda avgasen, i ppm,  
C d är uppmätt koncentration av gasformig förening i i utspäd ­
ningsluften, i ppm,  
DF är utspädningsfaktorn.  
3.2.1.1.1 Utspädningsfaktorn DF ska beräknas med hjälp av följande ekva ­
tion för det berörda bränslet:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för bensin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för diesel (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för motorgas  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för naturgas/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 för väte  
Med avseende på ekvationen för väte:  
C H2O är koncentrationen av H  2 O i den utspädda avgasen 
som finns i provsäcken, i volymprocent,  
C H2O-DA  är koncentrationen av H  2 O i utspädningsluften, i vo ­
lymprocent,  
C H2 är koncentrationen av H  2 i den utspädda avgasen som 
finns i provsäcken, i ppm.  
Om en bränsletyp inte anges i denna punkt ska DF för det bränslet 
beräknas med hjälp av ekvationerna i punkt 3.2.1.1.2 i denna 
underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 616  
Om tillverkaren använder en DF som omfattar flera faser ska en 
DF beräknas med användning av den genomsnittliga koncentratio ­
nen av gasformiga föreningar för de berörda faserna.  
Den genomsnittliga koncentrationen av en gasformig förening ska 
beräknas med hjälp av ekvationen  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
där 
C i är genomsnittlig koncentration av en gasformig för ­
ening,  
C i,phase  är koncentrationen för varje fas,  
V mix,phase  är V  mix för motsvarande fas.  
3.2.1.1.2 Den allmänna ekvationen för beräkning av utspädningsfaktorn DF 
för varje referensbränsle med ett aritmetiskt medelvärde av sam ­
mansättningen av C  x H y O z är följande: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
där 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 är koncentrationen av CO  2 i den utspädda avgasen som 
finns i provsäcken, i volymprocent,  
C HC är koncentrationen av kolväten i den utspädda avgasen som 
finns i provsäcken, i ppm kolekvivalenter,  
C CO är koncentrationen av kolmonoxid i den utspädda avgasen 
som finns i provsäcken, i ppm.  
3.2.1.1.3 Metanmätning  
3.2.1.1.3.1 För metanmätning med hjälp av en gaskromatograf kombinerad 
med en flamjoniseringsdetektor ska icke-metankolväten beräknas 
med hjälp av ekvationen 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
där 
C NMHC  är den korrigerade koncentrationen av icke-metankol ­
väten i den utspädda avgasen, i ppm kolekvivalenter,  
C THC är koncentrationen av totala kolväten i den utspädda 
avgasen, uttryckt i ppm kolekvivalenter och korrigerad 
med den mängd totala kolväten som finns i utspäd ­
ningsluften,  
C CH4 är koncentrationen av C  CH4 i den utspädda avgasen, 
uttryckt i ppm kolekvivalenter och korrigerad med 
den mängd CH  4 som finns i utspädningsluften,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 617  
Rf CH4 är flamjoniseringsdetektorns responsfaktor för metan 
enligt definitionen i punkt 5.4.3.2 i underbilaga 5.  
3.2.1.1.3.2 För metanmätning med hjälp av en icke-metanavskiljare kombine ­
rad med en flamjoniseringsdetektor beror beräkningen av icke- 
metankolväten på den kalibreringsgas/-metod som används för 
nollställning/kalibrering.  
Den flamjoniseringsdetektor som används för att mäta totala kol ­
väten (utan icke-metanavskiljare) ska kalibreras med propan/luft 
på normalt sätt.  
För kalibreringen av flamjoniseringsdetektorn i serie med en icke- 
metanavskiljare är följande metoder tillåtna:  
a) Kalibreringsgasen som består av propan/luft flödar förbi icke- 
metanavskiljaren.  
b) Kalibreringsgasen som består av metan/luft flödar genom icke- 
metanavskiljaren.  
Det rekommenderas i hög grad att metanflamjoniseringsdetektorn 
kalibreras med metan/luft genom icke-metanavskiljaren.  
I fall a ska koncentrationen av CH  4 och icke-metankolväten be ­
räknas med hjälp av följande ekvationer: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Om r  h < 1,05 får det utelämnas från ovanstående ekvation för 
C CH4 . 
I fall b ska koncentrationen av CH  4 och icke-metankolväten be ­
räknas med hjälp av följande ekvationer: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentration när provgasen flödar genom 
icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när provgasen flödar förbi 
icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
r h är responsfaktorn för metan enligt i punkt 5.4.3.2 i 
underbilaga 5,  
E M är verkningsgraden för metan enligt punkt 
3.2.1.1.3.3.1 i denna underbilaga,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 618  
E E är verkningsgraden för etan enligt punkt 
3.2.1.1.3.3.2 i denna underbilaga,  
Om r  h < 1,05 får det utelämnas i ekvationerna i fall b ovan för 
C CH4 och C  NMHC  . 
3.2.1.1.3.3 Icke-metanavskiljarens verkningsgrader för omvandling  
Icke-metanavskiljaren används för att avlägsna de kolväten som 
inte är metan ur provgasen, vilket sker genom oxidering av alla 
kolväten utom metan. Teoretiskt är omvandlingen av metan 0 % 
och för de övriga kolvätena, som representeras av etan, 100 %. 
För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två verk ­
ningsgraderna bestämmas och användas för beräkningen av ut ­
släpp av icke-metankolväten.  
3.2.1.1.3.3.1 Verkningsgrad för omvandling av metan, E  M 
Kalibreringsgasen av metan/luft ska ledas till flamjoniserings ­
detektorn genom respektive förbi icke-metanavskiljaren och de 
två koncentrationerna ska registreras. Verkningsgraden ska beräk ­
nas med hjälp av ekvationen 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentrationen när CH  4 flödar genom 
icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när CH  4 flödar förbi icke- 
metanavskiljaren, i ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2 Verkningsgrad för omvandling av etan, E  E 
Kalibreringsgasen av etan/luft ska ledas till flamjoniseringsdetek ­
torn genom respektive förbi icke-metanavskiljaren och de två kon ­
centrationerna ska registreras. Verkningsgraden ska beräknas med 
hjälp av ekvationen 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentrationen när C  2 H 6 flödar genom 
icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när C  2 H 6 flödar förbi ic ­
ke-metanavskiljaren, i ppm C.  
Om icke-metanavskiljarens verkningsgrad för omvandling av etan 
är 0,98 eller högre ska E  E anges som 1 för eventuella senare 
beräkningar.  
3.2.1.1.3.4 Om metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras genom avskiljaren 
ska E  M vara 0.  
Ekvationen för att beräkna C  H4 i punkt 3.2.1.1.3.2, fall b, i denna 
underbilaga blir  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 619  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Ekvationen för att beräkna C  NMHC  i punkt 3.2.1.1.3.2, fall b, i 
denna underbilaga blir 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Den densitet som används för beräkningarna av massan av icke- 
metankolväten ska vara lika med den för totala kolväten vid 
273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa, och är bränsleberoende.  
3.2.1.1.4 Beräkning av flödesviktat aritmetiskt medelvärde av koncentratio ­
nen 
Följande beräkningsmetod ska endast tillämpas för konstantvolym ­
provtagningssystem som inte har någon värmeväxlare eller som 
har en värmeväxlare som inte uppfyller kraven i punkt 3.3.5.1 i 
underbilaga 5.  
Om CVS-flödet, qvcvs, under provningen varierar med mer än 
±3 % av det aritmetiska medelvärdet av flödet, ska ett flödesviktat 
aritmetiskt medelvärde användas för alla mätningar med kontinu ­
erlig utspädning inklusive mätning av partikelantal: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
där 
C e är det flödesviktade aritmetiska medelvärdet av koncent ­
rationen,  
qvcvs(i) är CVS-flödet vid tiden  t ¼ i Ü Δt, i m  3 /min;  
C(i) är koncentrationen vid tiden  t ¼ i Ü Δt, i ppm,  
Δt är provtagningsintervallet, i s,  
V är total CVS-volym, i m  3 . 
3.2.1.2 Beräkning av fuktighetskorrektionsfaktorn för NO  x 
För att korrigera för fuktighetens inverkan på resultaten för kvä ­
veoxider tillämpas följande beräkning: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
där 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
och 
H är den specifika fuktigheten, i gram vattenånga per kg torr 
luft, ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 620  
R a är relativ fuktighet i omgivningsluften, i procent,  
P d är mättat ångtryck vid omgivningstemperatur, i kPa,  
P B är lufttrycket i rummet, i kPa.  
KH-faktorn ska beräknas för varje fas av provningscykeln.  
Omgivningstemperaturen och den relativa fuktigheten ska definie ­
ras som det aritmetiska medelvärdet av de kontinuerligt uppmätta 
värdena under varje fas.  
3.2.2 Bestämning av massutsläpp av kolväten från motorer med kom ­
pressionständning  
3.2.2.1 För beräkning av massutsläpp av kolväten från motorer med kom ­
pressionständning ska det aritmetiska medelvärdet av kolvätekon ­
centrationen beräknas med hjälp av ekvationen  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
där 
R t 2 
t 1 C HC dt är integralen av mätvärdet från den uppvärmda flam ­
joniseringsdetektorn under provningen (t  1 till t  2 ), 
C e är den uppmätta koncentrationen av kolväten i den 
utspädda avgasen uttryckt i ppm av C  i och ersätter 
C HC i alla relevanta ekvationer.  
3.2.2.1.1 Koncentrationen av kolväten i utspädningsluften ska bestämmas 
utifrån säckarna med utspädningsluft. Korrigeringen ska göras en ­
ligt punkt 3.2.1.1 i denna underbilaga.  
3.2.3 Beräkningar av bränsleförbrukning och CO  2 för enskilda fordon i 
en interpoleringsfamilj  
3.2.3.1 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp utan användning av interpo ­
leringsmetoden  
CO  2 -värdet, enligt beräkningen i punkt 3.2.1 i denna underbilaga, 
och bränsleförbrukningen, enligt beräkningen i punkt 6 i denna 
underbilaga, ska tillskrivas alla enskilda fordon i interpolerings ­
familjen och interpoleringsmetoden får inte tillämpas.  
3.2.3.2 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp med användning av interpo ­
leringsmetoden  
CO  2 -utsläppen och bränsleförbrukningen för varje enskilt fordon i 
interpoleringsfamiljen får beräknas enligt den interpoleringsmetod 
som anges i punkterna 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 i denna underbilaga.  
3.2.3.2.1 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp för provfordon L och H  
Massan av CO  2 -utsläpp,  M CO  2 ÄL , och  M CO  2 ÄH och dess faser p,  
M CO  2 ÄL;p och M  CO2ÄH;p , för provfordon L och H, som används 
för följande beräkningar, ska hämtas från steg 9 i tabell A7/1.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 621  
Bränsleförbrukningsvärden hämtas också från steg 9 i tabell A7/1 
och benämns FC  L,p och FC  H,p . 
3.2.3.2.2 Beräkning av vägmotstånd för ett enskilt fordon  
3.2.3.2.2.1 Ett enskilt fordons vikt  
Provningsvikterna för fordon H och L ska användas som invärden 
för interpoleringsmetoden.  
TM  ind , i kg, är fordonets enskilda provningsvikt enligt punkt 
3.2.25 i denna bilaga.  
Om samma provningsvikt används för fordon L och H ska värdet 
för TM  ind ställas in på vikten på fordon H för interpoleringsmeto ­
den. 
3.2.3.2.2.2 Rullmotstånd hos ett enskilt fordon  
De faktiska rullmotståndsvärdena för de valda däcken på provfor ­
don L, RR  L , och provfordon H, RR  H , ska användas som invärde 
för interpoleringsmetoden. Se punkt 4.2.2.1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- eller bakaxeln på fordon L eller H har olika 
värden för rullmotstånd ska det viktade medelvärdet av rullmot ­
stånden beräknas med hjälp av ekvationen 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
där 
RR  x,FA är rullmotståndet hos framaxelns däck, i kg/ton,  
RR  x,RA är rullmotståndet hos bakaxelns däck, i kg/ton,  
mp x,FA är andelen av fordonets vikt på framaxeln på fordon H,  
x står för fordon L eller H eller ett enskilt fordon.  
För däck som är monterade på ett enskilt fordon ska värdet för 
rullmotståndet RR  ind ställas in på värdet för den tillämpliga däck ­
rullmotståndsklassen enligt tabell A4/1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- och bakaxeln har olika rullmotståndsklas ­
svärden ska det viktade medelvärdet, beräknat med ekvationen i 
denna punkt, användas.  
Om samma däck har monterats på provfordon L och H ska värdet 
för RR  ind för interpoleringsmetoden ställas in på RR  H . 
3.2.3.2.2.3 Luftmotstånd hos ett enskilt fordon  
Luftmotståndet ska mätas för alla tilläggsutrustningskomponenter 
och karossformer som påverkar motståndet och mätningen ska ske 
i en vindtunnel som uppfyller kraven i punkt 3.2 i underbilaga 4 
och har kontrollerats av godkännandemyndigheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 622  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får en alternativ metod (t.ex. simulering om vindtunneln 
inte uppfyller kriteriet i underbilaga 4) användas för att bestämma 
Δ(C D ×A f ) om följande kriterier uppfylls:  
a) Den alternativa metoden för bestämning ska ha en noggrannhet 
på ±0,015 m  2 för Δ(C D ×A f ) och om simulering används bör 
dessutom metoden med beräkningsströmningsdynamik valide ­
ras i detalj, så att det framgår att det faktiska flödesmönstret 
kring karossen, inklusive omfattningen av flödeshastigheter, 
krafter och tryck, överensstämmer med valideringsresultatet.  
b) Den alternativa metoden ska endast användas för sådana delar 
(t.ex. hjul, karossformer, kylsystem) som påverkar aerodynami ­
ken och vars likvärdighet har påvisats.  
c) Likvärdigheten ska på förhand styrkas för godkännandemyn ­
digheten för varje vägmotståndsfamilj i det fall en matematisk 
metod används eller vart fjärde år om en mätmetod används, 
och ska under alla omständigheter bygga på vindtunnelmät ­
ningar som uppfyller kriterierna i denna bilaga.  
d) Om Δ(C D × A  f ) för ett alternativ är mer än det dubbla än med 
det alternativ för vilket beviset tillhandahölls, får luftmotståndet 
inte bestämmas med den alternativa metoden. och  
e) Om en simuleringsmodell ändras ska en ny validering krävas. 
Δ(C D ×A f ) LH är skillnaden i produkten av luftmotståndskoeffi ­
cienten gånger frontarean för provfordon H jämfört med prov ­
fordon L, och ska föras in i alla relevanta provningsrapporter, i 
m 2 . 
Δ(C D ×A f ) ind är skillnaden i produkten av luftmotståndskoeffi ­
cienten gånger frontarean mellan ett enskilt fordon och prov ­
fordon L på grund av alternativ och karossformer på fordonet 
som skiljer sig från dem för provfordon L, i m  2 . 
Dessa skillnader i luftmotstånd, Δ(C D ×A f ), ska bestämmas med 
en noggrannhet på 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A f ) ind får beräknas enligt följande ekvation med bibehål ­
lande av noggrannheten på 0,015 m  2 även för summan av till ­
läggsutrustningskomponenter och karossformer: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
där 
C D är luftmotståndskoefficienten,  
A f är fordonets frontarea, i m  2 , 
n är antalet komponenter i fordonets tilläggsutrust ­
ning som skiljer sig mellan ett enskilt fordon och 
provfordon L.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 623  
ΔðC D Ü A f Þ i är skillnaden i produkten av luftmotståndskoeffici ­
enten gånger frontarean på grund av en enskild 
egenskap, i, på fordonet, och är positiv för en till ­
läggsutrustningskomponent som tillför luftmotstånd 
med avseende på provfordon L och vice versa, 
i m  2 ; 
Summan av alla skillnader  ΔðC D Ü A f Þ i mellan provfordon L och 
H ska motsvara den totala skillnaden mellan provfordon L och H, 
och ska hänvisas till som Δ(C D ×A f ) LH . 
Ökningen eller minskningen av produkten av luftmotståndskoeffi ­
cienten gånger frontarean uttryckt som Δ(C D ×A f ) för alla tilläggs ­
utrustningskomponenter och karossformer i interpoleringsfamiljen 
som 
a) påverkar fordonets luftmotstånd, och  
b) ska ingå i interpoleringen,  
ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
Luftmotståndet för fordon H ska tillämpas på hela interpolerings ­
familjen och Δ(C D ×A f ) LH ska ställas in på noll om  
a) vindtunnelanläggningen inte ger möjlighet att bestämma 
Δ(C D ×A f ) med stor noggrannhet, eller  
b) det saknas motståndspåverkande komponenter i tilläggsutrust ­
ningen mellan provfordon H och L som ska tas med i inter ­
poleringsmetoden.  
3.2.3.2.2.4 Beräkning av vägmotstånd för enskilda fordon i interpolerings ­
familjen  
Vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 (enligt definitionen i 
underbilaga 4) för provfordon H och L benämns f  0,H , f 1,H och 
f 2,H respektive f  0,L , f 1,H och f  2,H . En justerad vägmotståndskurva 
för provfordon L definieras enligt följande: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Genom tillämpning av minstakvadratmetoden i intervallet av refe ­
renshastighetspunkter ska de justerade vägmotståndskoefficien ­
terna  f ä 
0;L och f ä 
2;L bestämmas för  F L ðvÞ med den linjära koeffici ­
enten  f ä 
1;L satt till f  1,H . Vägmotståndskoefficienterna f  0,ind , f 1,ind 
och f  2,ind för ett enskilt fordon i interpoleringsfamiljen ska beräk ­
nas med hjälp av följande ekvationer: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
eller, om ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, ska ekvationen för  
f 0;ind nedan tillämpas: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 624  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
eller, om = 0,  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, ska ekvationen för  F 2;ind ne­
dan tillämpas: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
där 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska vägmotståndskoefficienterna 
f 0 , f 1 och f  2 för ett enskilt fordon beräknas enligt ekvationerna i 
punkt 5.1.1 i underbilaga 4.  
3.2.3.2.3 Beräkning av energibehov för cykel  
Energibehovet för den tillämpliga WLTC-cykeln, E  k , och ener ­
gibehovet för alla tillämpliga cykelfaser, E  k,p , ska beräknas enligt 
förfarandet i punkt 5 i denna underbilaga, för följande uppsätt ­
ningar, k, av vägmotståndskoefficienter och massor:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(provfordon L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(provfordon H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(ett enskilt fordon i interpoleringsfamiljen)  
3.2.3.2.4 Beräkning av CO  2 -värdet för ett enskilt fordon i en interpolerings ­
familj med användning av interpoleringsmetoden  
För varje cykelfas p av den tillämpliga cykeln ska massan av CO  2 - 
utsläpp för ett enskilt fordon beräknas, i g/km, med hjälp av 
ekvationen 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Massan av CO  2 -utsläpp under en hel cykel för ett enskilt fordon 
ska beräknas, i g/km, med hjälp av ekvationen 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
De respektive termerna E  1,p , E  2,p och E  3,p och E  1 , E  2 och E  3 
definieras i punkt 3.2.3.2.3 i denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 625  
3.2.3.2.5 Beräkning av bränsleförbrukningsvärdet FC för ett enskilt fordon i 
en interpoleringsfamilj med användning av interpoleringsmetoden  
För varje cykelfas p av den tillämpliga cykeln ska bränsleförbruk ­
ningen för ett enskilt fordon beräknas, i l/100 km, med hjälp av 
ekvationen  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Bränsleförbrukningen under hela cykeln för ett enskilt fordon ska 
beräknas, i l/100 km, med hjälp av ekvationen 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
De respektive termerna E  1,p , E  2,p och E  3,p och E  1 , E  2 och E  3 
definieras i punkt 3.2.3.2.3 i denna underbilaga.  
3.2.4 Beräkningar av bränsleförbrukning och CO  2 för enskilda fordon i 
en vägmotståndsmatrisfamilj  
CO  2 -utsläppen och bränsleförbrukningen för varje enskilt fordon i 
vägmotståndsmatrisfamiljen ska beräknas enligt den interpole ­
ringsmetod som anges i punkterna 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 i denna un ­
derbilaga. I tillämpliga fall ska hänvisningar till fordon L och/eller 
H ersättas med hänvisningar till fordon L  M och/eller H  M . 
3.2.4.1 Bestämning av bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp för fordon L  M 
och H  M 
Massan av CO  2 -utsläpp M  CO2 för fordon L  M och H  M ska bestäm ­
mas enligt beräkningarna i punkt 3.2.1 i denna underbilaga för de 
enskilda cykelfaserna p i tillämplig WLTC-cykel och benämns  
M CO  2 –LM ;p respektive  M  CO  2 –HM ;p . Bränsleförbrukningen för en ­
skilda cykelfaser i tillämplig WLTC-cykel ska bestämmas enligt 
punkt 6 i denna underbilaga och benämns FC  LM,p respektive 
FC HM,p . 
3.2.4.1.1 Beräkning av vägmotstånd för ett enskilt fordon  
Vägmotståndet ska beräknas enligt det förfarande som beskrivs i 
punkt 5.1 i underbilaga 4.  
3.2.4.1.1.1 Ett enskilt fordons vikt  
Provningsvikterna för fordonen H  M och L  M som valts enligt punkt 
4.2.1.4 i underbilaga 4 ska användas som invärde.  
TM  ind , i kg, är det enskilda fordonets provningsvikt enligt defini ­
tionen av provningsvikt i punkt 3.2.25 i denna bilaga.  
Om samma provningsvikt används för fordonen L  M och H  M ska 
värdet för TM  ind anges som vikten på fordon H  M för metoden med 
vägmotståndsmatrisfamilj.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 626  
3.2.4.1.1.2 Rullmotstånd hos ett enskilt fordon  
Rullmotståndsvärdena för fordon L  M , RR  LM , och fordon H  M , 
RR  HM , som valts i punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4, ska användas 
som invärde.  
Om däcken på fram- eller bakaxeln på fordon L  M eller H  M har 
olika värden för rullmotstånd ska det viktade medelvärdet av rull ­
motstånden beräknas med hjälp av ekvationen 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
där 
RR  x,FA är rullmotståndet hos framaxelns däck, i kg/ton,  
RR  x,RA är rullmotståndet hos bakaxelns däck, i kg/ton,  
mp x,FA är andelen av fordonets vikt på framaxeln,  
x står för fordon L eller H eller ett enskilt fordon.  
För däck som är monterade på ett enskilt fordon ska värdet för 
rullmotståndet RR  ind ställas in på värdet för den tillämpliga däck ­
rullmotståndsklassen enligt tabell A4/1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- och bakaxeln har olika rullmotståndsklas ­
svärden ska det viktade medelvärdet, beräknat med ekvationen i 
denna punkt, användas.  
Om samma rullmotstånd används för fordonen L  M och H  M ska 
värdet för RR  ind anges som RR  HM för metoden med vägmot ­
ståndsmatrisfamilj.  
3.2.4.1.1.3 Frontarea för ett enskilt fordon  
Frontarean för fordon L  M , A fLM och fordon H  M , A fHM , som valts i 
punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4, ska användas som invärde.  
A f,ind , i m  2 , är det enskilda fordonets frontarea.  
Om samma frontarea används för fordonen L  M och H  M , ska värdet 
för A  f,ind anges som frontarean för fordon H  M för metoden med 
vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.3 PM  
3.3.1 Beräkning  
Partikelmassan (PM) ska beräknas med hjälp av de två ekvatio ­
nerna 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 627  
om avgaserna släpps ut utanför tunneln,  
och 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
om avgaserna återförs till tunneln,  
där 
V mix är volymen av utspädd avgas (se punkt 2 i denna under ­
bilaga) under standardförhållanden,  
V ep är volymen av utspädd avgas som passerar genom par ­
tikelprovtagningsfiltret under standardförhållanden,  
P e är vikten av partikelmassan som samlas upp av ett eller 
flera provtagningsfilter, i mg,  
d är körd sträcka som motsvarar provningscykeln, i km.  
3.3.1.1 Om korrigering för bakgrundsnivån av partikelmassa i utspäd ­
ningssystemet har tillämpats ska denna bestämmas enligt punkt 
1.2.1.3.1 i underbilaga 6. I detta fall ska partikelmassan (i mg/km) 
beräknas med hjälp av ekvationerna  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
om avgaserna släpps ut utanför tunneln,  
och 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
om avgaserna återförs till tunneln,  
där 
V ap är volymen av tunnelluft som passerar genom bakgrundspar ­
tikelfiltret under standardförhållanden,  
P a är partikelmassan i utspädningsluften, eller bakgrundsluften i 
utspädningstunneln, som bestämts med en av de metoder som 
beskrivs i punkt 1.2.1.3.1 i underbilaga 6,  
DF är den utspädningsfaktor som bestämts i punkt 3.2.1.1.1 i 
denna underbilaga,  
Om en korrigering för bakgrundsnivån tillämpas och det ger ett 
negativt resultat ska den anses vara noll mg/km.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 628  
3.3.2 Beräkning av partikelmassa med hjälp av metoden med dubbel 
utspädning 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
där 
V ep är volymen av utspädd avgas som passerar genom partikel ­
provtagningsfiltret under standardförhållanden,  
V set är volymen av den dubbelt utspädda avgasen som passerar 
genom partikelprovtagningsfiltren under standardförhållan ­
den, 
V ssd är den sekundära utspädningsluftens volym under standard ­
förhållanden.  
Om den sekundärt utspädda provtagningsgasen för mätning av 
partikelmassa inte återförs till tunneln ska CVS-volymen beräknas 
som vid enkel utspädning, dvs. 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
där 
V mix indicated  är den uppmätta volymen av utspädd avgas i ut ­
spädningssystemet efter extraktion av partikelprovet 
under standardförhållanden.  
4. Bestämning av antal utsläppta partiklar  
4.1 Antalet utsläppta partiklar ska beräknas med hjälp av ekvationen  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
där 
PN är antal utsläppta partiklar, i partiklar per km,  
V är den utspädda avgasens volym i liter per provning (vid 
dubbel utspädning endast efter den primära utspädningen) 
som korrigerats till standardförhållanden (273,15 K (0 °C) 
och 101,325 kPa),  
k är en kalibreringsfaktor för att korrigera partikelräknarens 
mätningar till referensinstrumentets nivå, om detta inte till ­
lämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn till ­
lämpas internt i partikelräknaren ska kalibreringsfaktorn 1 
anges,  
C s är den korrigerade koncentrationen av partikelantal från den 
utspädda avgasen uttryckt som det aritmetiska medelvärdet av 
antal partiklar per cm  3 från utsläppsprovningen, och inklude ­
rar hela körcykelns varaktighet. Om de genomsnittliga vo ­
lymkoncentrationerna  C från partikelräknaren inte uppmätts 
under standardförhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 
kPa) ska koncentrationerna korrigeras till de förhållandena  
C s , ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 629  
C b är bakgrundskoncentrationen av partikelantal i antingen ut ­
spädningsluften eller utspädningstunneln, enligt godkännan ­
demyndighetens tillåtelse, i partiklar per cm  3 , koincidenskor ­
rigerad och korrigerad till standardförhållanden (273,15 K 
(0 °C) och 101,325 kPa),  
f r är partikelborttagarens genomsnittliga partikelkoncentrations ­
reduktionsfaktor vid den utspädningsinställning som används 
för provningen,  
f rb är partikelborttagarens genomsnittliga partikelkoncentrations ­
reduktionsfaktor vid den utspädningsinställning som används 
för bakgrundsmätningen,  
d är körd sträcka som motsvarar tillämplig provningscykel, 
i km.  
C ska beräknas utifrån ekvationen  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
där 
C i är en separat mätning av koncentrationen av partikelantal i de 
utspädda avgaserna från partikelräknaren, i partiklar per cm  3 
och koincidenskorrigerad,  
n är det totala antalet separata mätningar av koncentrationen av 
partikelantal som har gjorts under den tillämpliga provnings ­
cykeln och ska beräknas med hjälp av ekvationen  
n ¼ t Ü f 
där 
t är varaktigheten för den tillämpliga provningscykeln, i s,  
f är partikelräknarens dataloggningsfrekvens, i Hz.  
5. Beräkning av energibehov för cykel  
Om inget annat anges ska beräkningen baseras på målhastighets ­
kurvan angiven i separata tidsprovtagningspunkter.  
För beräkningen ska varje tidsprovtagningspunkt tolkas som en 
tidsperiod. Om inget annat anges ska varaktigheten Δt för dessa 
perioder vara 1 s.  
Det totala energibehovet E för hela cykeln eller en specifik cykel ­
fas ska beräknas genom summering av E  i under motsvarande 
cykeltid mellan t  start och t  end enligt ekvationen 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 630  
där 
E i ¼ F i Ü d i om F  i> 0 
E i ¼ 0 om F  i Ï 0 
och 
t start är den tidpunkt då den tillämpliga provningscykeln eller fasen 
startar, i s,  
t end är den tidpunkt då den tillämpliga provningscykeln eller fasen 
slutar, i s,  
E i är energibehovet under tidsperioden (i-1) till (i), i Ws,  
F i är körkraften under tidsperioden (i-1) till (i), i N,  
d i är körd sträcka under tidsperioden (i-1) till (i), i m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
där 
F i är körkraften under tidsperioden (i-1) till (i), i N,  
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,  
TM är provningsvikten, i kg,  
a i är accelerationen under tidsperioden (i-1) till (i), i m/s  2 , 
f 0 , f 1 , f 2 är vägmotståndskoefficienterna för det aktuella provfor ­
donet (TM  L , TM  H eller TM  ind ) i N, N/km/h respektive i 
N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
där 
d i är körd sträcka under tidsperioden (i-1) till (i), i m,  
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,  
t i är tiden, i s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
där 
a i är accelerationen under tidsperioden (i-1) till (i), i m/s  2 , 
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,  
t i är tiden, i s.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 631  
6. Beräkning av bränsleförbrukning  
6.1 De bränsleegenskaper som behövs för beräkning av bränsleför ­
brukningsvärden ska hämtas från bilaga IX.  
6.2 Bränsleförbrukningsvärdena ska beräknas utifrån utsläppen av kol ­
väten, kolmonoxid och koldioxid, med hjälp av resultaten i tabell 
A7/1, steg 6 för kriterieutsläpp och steg 7 för CO  2 . 
6.2.1 Den allmänna ekvationen i punkt 6.12 där H/C- och O/C-förhål ­
landena används, ska användas för beräkningen av bränsleförbruk ­
ning.  
6.2.2 För alla ekvationer i punkt 6 i denna underbilaga gäller följande:  
FC är bränsleförbrukningen för ett specifikt bränsle, i l/100 
km (eller m  3 per 100 km för naturgas eller kg/100 km för 
väte).  
H/C är väte/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z . 
O/C är syre/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z . 
MW  C är molmassan för kol (12,011 g/mol).  
MW  H är molmassan för väte (1,008 g/mol).  
MW  O är molmassan för syre (15,999 g/mol).  
ρ fuel är provningsbränslets densitet, i kg/l. För gasformiga 
bränslen: bränsledensiteten vid 15 °C.  
HC är utsläppen av kolväte, i g/km.  
CO är utsläppen av kolmonoxid, i g/km.  
CO  2 är utsläppen av koldioxid, i g/km.  
H 2 O är utsläppen av vatten, i g/km.  
H 2 är utsläppen av väte, i g/km.  
p 1 är gastrycket i bränsletanken före tillämplig provnings ­
cykel, i Pa.  
p 2 är gastrycket i bränsletanken efter tillämplig provnings ­
cykel, i Pa.  
T 1 är gastemperaturen i bränsletanken före tillämplig prov ­
ningscykel, i K.  
T 2 är gastemperaturen i bränsletanken efter tillämplig prov ­
ningscykel, i K.  
Z 1 är kompressibilitetsfaktorn för det gasformiga bränslet vid 
p 1 och T  1 . ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 632  
Z 2 är kompressibilitetsfaktorn för det gasformiga bränslet vid 
p 2 och T  2 . 
V är den inre volymen för tanken för det gasformiga bräns ­
let, i m  3 . 
d är den teoretiska längden på den tillämpliga fasen eller 
cykeln, i km.  
6.3 Reserverad  
6.4 Reserverad  
6.5 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med bensin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med motorgas 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Om sammansättningen av det bränsle som används för provningen 
skiljer sig från den sammansättning som antas för beräkning av 
den normaliserade förbrukningen får på tillverkarens begäran en 
korrektionsfaktor, cf, tillämpas, med användning av ekvationen 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Den korrektionsfaktor, cf, som får tillämpas, bestäms med hjälp av 
ekvationen 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
där 
n actual är det verkliga H/C-förhållandet i det bränsle som används.  
6.7 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med naturgas/bio ­
metan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Reserverad  
6.9 Reserverad  
6.10 För fordon med kompressionständningsmotor som drivs med die ­
sel (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 633  
6.11 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Bränsleförbrukningen kan beräknas med hjälp av följande ekva ­
tion för alla för provningsbränslen: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Bränsleförbrukning för ett fordon med gnisttändningsmotor som 
drivs med väte: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
För fordon som drivs med antingen gasformigt eller flytande väte 
får tillverkaren, med godkännandemyndighetens godkännande, 
välja att beräkna bränsleförbrukningen med antingen ekvationen 
för FC nedan eller med en metod där ett standardprotokoll, som 
SAE J2572, används. 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Kompressibilitetsfaktorn, Z, ska erhållas ur följande tabell:  
Tabell A7/2  
Kompressibilitetsfaktor Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 634  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Om erforderliga invärden för p och T saknas i tabellen ska kom ­
pressibilitetsfaktorn erhållas genom linjär interpolering mellan 
kompressibilitetsfaktorerna i tabellen, varvid de värden som ligger 
närmast det önskade värdet ska väljas.  
7. Beräkning av körspårindex  
7.1 Allmänt krav  
Den föreskrivna hastigheten mellan tidpunkterna i tabellerna A1/ 
1–A1/12 ska bestämmas med hjälp av en linjär interpolerings ­
metod med en frekvens av 10 Hz.  
Om gasreglaget är fullt aktiverat ska den föreskrivna hastigheten 
användas i stället för den faktiska fordonshastigheten för beräk ­
ning av körspårindex under sådana driftsperioder.  
7.2 Beräkning av körspårindex  
Följande index ska beräknas enligt SAE J2951 (reviderad i januari 
2014):  
a) ER: Energivärdering  
b) DR: Avståndsvärdering  
c) EER: Energiekonomivärdering  
d) ASCR: Värdering av absolut hastighetsförändring  
e) IWR: Värdering av tröghetsarbete  
f) RMSSE: Fel för det kvadratiska medelvärdet av hastigheten  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 635  
Underbilaga 8  
Fordon med endast eldrift, hybridelfordon och hybridfordon med 
komprimerad vätgas och bränsleceller  
1. Allmänna krav  
Vid provning av ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara 
hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon ska 
tilläggen 2 och 3 till denna underbilaga ersätta tillägg 2 till under ­
bilaga 6.  
Om inget annat anges ska alla krav i denna underbilaga gälla för 
fordon med och utan förarvalbara lägen. Om inget annat uttryckli ­
gen anges i denna underbilaga ska alla krav och förfaranden som 
anges i underbilaga 6 fortsätta att gälla för ej externt laddbara 
hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon och fordon med endast eldrift.  
1.1 Enheter, noggrannhet och upplösning för elektriska parametrar  
Parametrar, enheter och noggrannhet för mätningar ska överens ­
stämma med tabell A8/1.  
Tabell A8/1  
Parametrar, enheter och noggrannhet för mätningar  
Parameter  Enhet  Noggrannhet  Upplösning  
Elenergi (  1 ) Wh  ±1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Eletrisk ström  A  ±0,3 % av fullt skalutslag eller 
±1 % av avläsningen (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektrisk spänning  V  ±0,3 % av fullt skalutslag eller 
±1 % av avläsningen (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Utrustning: statisk mätare för aktiv energi. 
( 2 ) Wattimmätare (växelström), klass 1 enligt IEC 62053-21 eller motsvarande. 
( 3 ) Beroende på vilket som är störst. 
( 4 ) Strömintegreringsfrekvens av 20 Hz eller mer.  
1.2 Provning av utsläpp och bränsleförbrukning  
Mätningarnas parametrar, enheter och noggrannhet ska vara samma 
som för fordon som drivs med traditionella förbränningsmotorer.  
1.3 Enheter och noggrannhet i de slutliga provningsresultaten  
Enheter och deras noggrannhet för kommunikation av de slutliga 
resultaten ska följa de indikationer som ges i tabell A8/2. Vid be ­
räkningen i punkt 4 i denna underbilaga ska de oavrundade värdena 
användas.  
Tabell A8/2  
Enheter och noggrannhet i de slutliga provningsresultaten  
Parameter  Enhet  Kommunikation av slutliga provnings ­
resultat  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Avrundat till närmaste heltal  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 636  
Parameter  Enhet  Kommunikation av slutliga provnings ­
resultat  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  för hybridelfordon  l/100 km  Avrundat till en decimal  
FC CS(,p)  ( 2 ) för bränslecellshybridfordon  kg/100 km  Avrundat till två decimaler  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , viktat  g/km  Avrundat till närmaste heltal  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Avrundat till närmaste heltal  
E AC kWh  Avrundat till en decimal  
( 1 ) Ingen enskild fordonsparameter 
( 2 ) (p) står för den berörda perioden, som kan vara en fas, en kombination av faser eller hela cykeln  
1.4 Fordonsklassificering  
Alla externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridel ­
fordon, fordon med endast eldrift och ej externt laddbara bräns ­
lecellshybridfordon ska klassificeras som fordon av klass 3. Till ­
lämplig provningscykel för typ 1-provningsförfarandet ska bestäm ­
mas enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga baserat på motsvarande 
referensprovningscykel enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 i denna 
underbilaga.  
1.4.1 Referensprovningscykel  
1.4.1.1 Referensprovningscykeln för fordon av klass 3 anges i punkt 3.3 i 
underbilaga 1.  
1.4.1.2 För fordon med endast eldrift får minskningsförfarandet, enligt 
punkterna 8.2.3 och 8.3 i underbilaga 1, tillämpas på provningscyk ­
lerna enligt punkt 3.3 i underbilaga 1 genom att den nominella 
effekten ersätts med toppeffekt. I så fall är den minskade cykeln 
referensprovningscykeln.  
1.4.2 Tillämplig provningscykel  
1.4.2.1 Tillämplig WLTP-provningscykel  
Referensprovningscykeln enligt punkt 1.4.1 i denna underbilaga ska 
vara den tillämpliga WLTP-provningscykeln (WLTC) för typ 1- 
provningsförfarandet.  
Om punkt 9 i underbilaga 1 tillämpas baserat på referensprovnings ­
cykeln enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 i denna underbilaga ska 
denna ändrade provningscykel vara den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln (WLTC) för typ 1-provningsförfarandet.  
1.4.2.2 Tillämplig WLTP-stadsprovningscykel  
WLTP-stadsprovningscykeln (WLTC  city ) för fordon av klass 3 
anges i punkt 3.5 i underbilaga 1.  
1.5 Externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon 
och fordon med endast eldrift med manuell transmission  
Fordonen ska köras enligt tillverkarens anvisningar, enligt handbo ­
ken för serietillverkade fordon och i enlighet med indikeringen från 
ett tekniskt instrument för växling.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 637  
2. Förberedelse av uppladdningsbart elenergilagringssystem och bräns ­
lecellssystem  
2.1 Följande ska gälla för alla externt laddbara hybridelfordon, ej externt 
laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara bränslecellshybridfor ­
don och fordon med endast eldrift:  
a) Utan att det påverkar kraven i punkt 1.2.3.3 i underbilaga 6 ska 
de fordon som provas enligt denna underbilaga ha körts in i 
minst 300 km med det uppladdningsbara elenergilagringssyste ­
met monterat.  
b) Om de uppladdningsbara elenergilagringssystemen används vid 
temperaturer över det normala drifttemperaturområdet ska föraren 
följa det förfarande som fordonstillverkaren rekommenderar för 
att hålla elenergilagringssystemets temperatur inom det normala 
driftområdet. Tillverkaren ska kunna styrka att det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemets värmeregleringssystem varken är 
bortkopplat eller försämrat.  
2.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 1.2.3.3 i underbilaga 6 ska ej 
externt laddbara bränslecellshybridfordon som provas enligt denna 
underbilaga ha körts in i minst 300 km med bränslecellssystemet 
monterat.  
3. Provningsförfarande  
3.1 Allmänna krav  
3.1.1 Följande ska gälla i tillämpliga fall för alla externt laddbara hybri ­
delfordon, ej externt laddbara hybridelfordon, fordon med endast 
eldrift och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon:  
3.1.1.1 Fordonen ska provas enligt de tillämpliga provningscykler som be ­
skrivs i punkt 1.4.2 i denna underbilaga.  
3.1.1.2 Om fordonet inte kan följa den tillämpliga provningscykeln inom de 
toleranser för hastighetskurvan som anges i punkt 1.2.6.6 i under ­
bilaga 6 ska gasreglaget, om inget annat anges, hållas fullt aktiverat 
tills den önskade hastighetskurvan nås igen.  
3.1.1.3 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med 
hjälp av de anordningar som tillhandahålls för detta ändamål i en ­
lighet med tillverkarens anvisningar.  
3.1.1.4 För externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfor ­
don och fordon med endast eldrift ska provtagning av avgasutsläpp 
och mätning av elenergiförbrukning för varje tillämplig provnings ­
cykel påbörjas före eller vid inledningen av förfarandet för fordons ­
start och efter att varje tillämplig cykel har avslutats.  
3.1.1.5 För externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybri ­
delfordon ska föreningar i gasformiga utsläpp analyseras för varje 
enskild provningsfas. Det är tillåtet att hoppa över analysen för faser 
där ingen förbränningsmotor används.  
3.1.1.6 Partikelantalet ska analyseras för varje enskild fas och utsläpp av 
partikelmassa ska analyseras för varje tillämplig provningscykel.  
3.1.2 Forcerad nedkylning enligt punkt 1.2.7.2 i underbilaga 6 ska gälla 
endast för den laddningsbevarande provningen av typ 1 för externt 
laddbara hybridelfordon enligt punkt 3.2 i denna underbilaga och för 
provning av ej externt laddbara hybridelfordon enligt punkt 3.3 i 
denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 638  
3.2 Externt laddbara hybridelfordon  
3.2.1 Fordonen ska provas under laddningstömmande driftsförhållanden 
(CD-förhållanden) och laddningsbevarande driftsförhållanden (CS- 
förhållanden).  
3.2.2 Fordonen får provas enligt fyra möjliga provningsförlopp:  
3.2.2.1 Alternativ 1: laddningstömmande typ 1-provning utan efterföljande 
laddningsbevarande typ 1-provning.  
3.2.2.2 Alternativ 2: laddningsbevarande typ 1-provning utan efterföljande 
laddningstömmande typ 1-provning.  
3.2.2.3 Alternativ 3: laddningstömmande typ 1-provning med en efterföl ­
jande laddningsbevarande typ 1-provning.  
3.2.2.4 Alternativ 4: laddningsbevarande typ 1-provning med en efterföl ­
jande laddningstömmande typ 1-provning.  
Figur A8/1  
Möjliga provningsförlopp vid provning av externt laddbara hybridelfordon
  
3.2.3 Det förarvalbara läget ska ställas in enligt beskrivningen i följande 
provningsförlopp (alternativ 1 till 4).  
3.2.4 Laddningstömmande typ 1-provning utan efterföljande laddnings ­
bevarande typ 1-provning (alternativ 1)  
Provningsförloppet enligt alternativ 1, som beskrivs i punkterna 
3.2.4.1–3.2.4.7 i denna underbilaga, samt motsvarande laddningstill ­
ståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas 
i figur A8, tillägg 1/1 i tillägg 1 till denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 639  
3.2.4.1 Förkonditionering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 2.2 i tillägg 4 
till denna underbilaga.  
3.2.4.2 Provningsförhållanden  
3.2.4.2.1 Provningen ska utföras med ett fulladdat uppladdningsbart elener ­
gilagringssystem enligt de laddningskrav som beskrivs i punkt 2.2.3 
i tillägg 4 till denna underbilaga och med fordonet i laddningstöm ­
mande driftsförhållande enligt definitionen i punkt 3.3.5 i denna 
bilaga.  
3.2.4.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den 
laddningstömmande typ 1-provningen väljas i enlighet med punkt 2 
i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.4.3 Förfarande för laddningstömmande provning av typ 1  
3.2.4.3.1 Förfarandet för den laddningstömmande provningen av typ 1 ska 
bestå av ett antal på varandra följande cykler, som var och en följs 
av en stabiliseringsperiod på högst 30 min tills det laddningsbeva ­
rande driftsförhållanden har uppnåtts.  
3.2.4.3.2 Under stabiliseringen mellan de enskilda tillämpliga provningscyk ­
lerna ska framdrivningssystemet vara inaktiverat och det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet får inte laddas upp från en extern 
elenergikälla. Instrumenten för mätning av den elektriska strömmen 
i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem och för bestämning 
av den elektriska spänningen i alla uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystem enligt tillägg 3 till denna underbilaga får inte stängas 
av mellan provningscykelns faser. Vid mätning med amperetimmä ­
tare ska integreringen förbli aktiv under hela provningen tills prov ­
ningen har slutförts.  
När fordonet startas om efter stabilisering ska det köras i det för ­
arvalbara läget enligt punkt 3.2.4.2.2 i denna underbilaga.  
3.2.4.3.3 Som en avvikelse från punkt 5.3.1 i underbilaga 5 och utan att det 
påverkar tillämpningen av punkt 5.3.1.2 i underbilaga 5 får analy ­
satorerna kalibreras och deras nollställning kontrolleras före och 
efter den laddningstömmande provningen av typ 1.  
3.2.4.4 Slutet på laddningsbevarande provning av typ 1  
Slutet på den laddningstömmande provningen av typ 1 anses ha 
nåtts när avbrytningskriteriet enligt punkt 3.2.4.5 i denna underbi ­
laga uppnås för första gången. Antalet tillämpliga WLTP-provnings ­
cykler fram till och med den cykel under vilken avbrytningskriteriet 
uppnåddes för första gången är inställt på n+1.  
Den tillämpliga WLTP-provningscykeln n definieras som över ­
gångscykeln.  
Den tillämpliga WLTP-provningscykeln n+1 definieras som bekräf ­
telsecykeln.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 640  
För fordon utan laddningsbevarande kapacitet under hela den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln har slutet på den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1 nåtts när en indikering på en standard ­
instrumentpanel i fordonet visar att fordonet ska stannas, eller när 
fordonet avviker från den föreskrivna körtoleransen under 4 s i rad 
eller längre. Gasreglaget ska inaktiveras och fordonet ska bromsas 
till stillastående inom 60 s.  
3.2.4.5 Avbrytningskriterium  
3.2.4.5.1 Det ska utvärderas huruvida avbrytningskriteriet har uppnåtts för 
varje körd tillämplig WLTP-provningscykel.  
3.2.4.5.2 Avbrytningskriteriet för den laddningstömmande provningen av typ 
1 har uppnåtts när den relativa elenergiförändringen REEC  i , beräk­
nad med hjälp av följande ekvation, är mindre än 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
där 
REEC  i är den relativa elenergiförändringen under den tillämp ­
liga berörda cykeln i i den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1,  
ΔE REESS,i  är elenergiförändringen för alla uppladdningsbara ener ­
gilagringssystem i den berörda cykeln i i den laddnings ­
tömmande provningen av typ 1, beräknad enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
E cycle är energibehovet för cykeln under den tillämpliga be ­
rörda WLTP-provningscykeln, beräknat enligt punkt 5 
i underbilaga 7, i Ws,  
i är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln,  
1 
3 600 är en faktor för omvandling till Wh av energibehovet för 
en cykel.  
3.2.4.6 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och 
mätning av uppladdad elenergi  
3.2.4.6.1 Fordonet ska anslutas till elnätet inom 120 min efter tillämplig 
WLTP-provningscykel n+1 där avbrytningskriteriet för den ladd ­
ningstömmande provningen av typ 1 uppnås för första gången.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kri ­
teriet för laddningens avslutande, enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i 
tillägg 4 till denna underbilaga, har uppnåtts.  
3.2.4.6.2 Utrustningen för mätning av elenergi, som ska vara placerad mellan 
fordonets laddare och elnätet, ska mäta den uppladdade elenergin 
E AC som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mät ­
ningen av elenergi får avbrytas när kriteriet för laddningens avslu ­
tande, enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna un ­
derbilaga, har uppnåtts.  
3.2.4.7 Varje enskild tillämplig WLTP-provningscykel i den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1 ska uppfylla tillämpliga kriterieutsläpps ­
gränser enligt punkt 1.1.2 i underbilaga 6.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 641  
3.2.5 Laddningsbevarande provning av typ 1 utan efterföljande laddnings ­
tömmande provning av typ 1 (alternativ 2)  
Provningsförloppet enligt alternativ 2, som beskrivs i punkterna 
3.2.5.1–3.2.5.3.3 i denna underbilaga, samt motsvarande laddnings ­
tillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, 
visas i figur A8, tillägg 1/2 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.5.1 Förkonditionering och stabilisering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 2.1 i tillägg 4 
till denna underbilaga.  
3.2.5.2 Provningsförhållanden  
3.2.5.2.1 Provningar ska utföras med fordonet under laddningsbevarande 
driftsförhållanden enligt definitionen i punkt 3.3.6 i denna bilaga.  
3.2.5.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 väljas i enlighet med punkt 
3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.5.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.2.5.3.1 Fordonen ska provas enligt de typ 1-provningsförfaranden som be ­
skrivs i underbilaga 6.  
3.2.5.3.2 Vid behov ska CO  2 -massutsläppet korrigeras enligt tillägg 2 till 
denna underbilaga.  
3.2.5.3.3 Provningen enligt punkt 3.2.5.3.1 i denna underbilaga ska uppfylla 
tillämpliga kriterieutsläppsgränser enligt punkt 1.1.2 i underbilaga 6.  
3.2.6 Laddningstömmande provning av typ 1 med en efterföljande ladd ­
ningsbevarande provning av typ 1 (alternativ 3)  
Provningsförloppet enligt alternativ 3, som beskrivs i punkterna 
3.2.6.1–3.2.6.3 i denna underbilaga, samt motsvarande laddningstill ­
ståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas 
i figur A8, tillägg 1/3 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.6.1 För den laddningstömmande provningen av typ 1 ska det förfarande 
som beskrivs i punkterna 3.2.4.1–3.2.4.5 samt punkt 3.2.4.7 i denna 
underbilaga följas.  
3.2.6.2 Därefter ska det förfarande för den laddningsbevarande provningen 
av typ 1 som beskrivs i punkterna 3.2.5.1–3.2.5.3 i denna underbi ­
laga följas. Punkterna 2.1.1–2.1.2 i tillägg 4 till denna underbilaga 
ska inte tillämpas.  
3.2.6.3 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och 
mätning av uppladdad elenergi  
3.2.6.3.1 Fordonet ska anslutas till elnätet inom 120 min efter avslutandet av 
den laddningsbevarande provningen av typ 1.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kri ­
teriet för laddningens avslutande enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i 
tillägg 4 till denna underbilaga har uppnåtts.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 642  
3.2.6.3.2 Utrustningen för energimätning, som ska vara placerad mellan for ­
donets laddare och elnätet, ska mäta den uppladdade elenergin E  AC 
som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mätningen av 
elenergi får avbrytas när kriteriet för laddningens avslutande enligt 
definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna underbilaga har 
uppnåtts.  
3.2.7 Laddningsbevarande provning av typ 1 med en efterföljande ladd ­
ningstömmande provning av typ 1 (alternativ 4)  
Provningsförloppet enligt alternativ 4, som beskrivs i punkterna 
3.2.7.1–3.2.7.2 i denna underbilaga, samt motsvarande laddningstill ­
ståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas 
i figur A8, tillägg 1/4 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.7.1 För den laddningsbevarande provningen av typ 1 ska det förfarande 
som beskrivs i punkterna 3.2.5.1–3.2.5.3 samt punkt 3.2.6.3.1 i 
denna underbilaga följas.  
3.2.7.2 Därefter ska det förfarande för den laddningstömmande provningen 
av typ 1 som beskrivs i punkterna 3.2.4.2–3.2.4.7 i denna underbi ­
laga följas.  
3.3 Ej externt laddbara hybridelfordon  
Det provningsförlopp som beskrivs i punkterna 3.3.1–3.3.3 i denna 
underbilaga, samt motsvarande laddningstillståndsprofil för det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/5 i 
tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.3.1 Förkonditionering och stabilisering  
3.3.1.1 Förkonditionering av fordon ska ske enligt punkt 1.2.6 i underbi ­
laga 6.  
Utöver kraven i punkt 1.2.6 får laddningstillståndsnivån hos det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift för den ladd ­
ningsbevarande provningen ställas in enligt tillverkarens rekommen ­
dation före förkonditioneringen för att en provning under laddnings ­
bevarande driftsförhållanden ska kunna utföras.  
3.3.1.2 Stabilisering av fordon ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6.  
3.3.2 Provningsförhållanden  
3.3.2.1 Fordonen ska provas under laddningsbevarande driftsförhållanden 
enligt definitionen i punkt 3.3.6 i denna bilaga.  
3.3.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 väljas i enlighet med punkt 
3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.3.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.3.3.1 Fordonen ska provas enligt typ 1-provningsförfarandet som beskrivs 
i underbilaga 6.  
3.3.3.2 Vid behov ska CO  2 -massutsläppet korrigeras enligt tillägg 2 till 
denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 643  
3.3.3.3 Den laddningsbevarande provningen av typ 1 ska uppfylla tillämp ­
liga avgasutsläppskriterier enligt punkt 1.1.2 i underbilaga 6.  
3.4 Fordon med endast eldrift  
3.4.1 Allmänna krav  
Provningsförfarandet för att bestämma räckvidden vid endast eldrift 
och elenergiförbrukningen ska väljas utifrån provfordonets uppskat ­
tade räckvidd vid endast eldrift (PER) enligt tabell A8/3. Om inter ­
poleringsmetoden används ska tillämpligt provningsförfarande väljas 
utifrån PER för fordon H i den specifika interpoleringsfamiljen.  
Tabell A8/3  
Förfaranden för att bestämma räckvidd vid endast eldrift och elenergiförbrukning  
Tillämplig provningscykel  Uppskattad PER är …  Tillämpligt provningsförfarande  
Provningscykel enligt 
punkt 1.4.2.1 inklusive 
den extra höga fasen  … mindre än längden på 3 tillämp ­
liga WLTP-provningscykler.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
… lika med eller större än längden 
på 3 tillämpliga WLTP-provnings ­
cykler.  Förfarande för förkortat typ 1-prov ­
ningsförfarande (enligt punkt 3.4.4.2 
i denna underbilaga)  
Provningscykel enligt 
punkt 1.4.2.1 exklusive 
den extra höga fasen  … mindre än längden på 4 tillämp ­
liga WLTP-provningscykler.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
… lika med eller större än längden 
på 4 tillämpliga WLTP-provnings ­
cykler.  Förfarande för förkortat typ 1-prov ­
ningsförfarande (enligt punkt 3.4.4.2 
i denna underbilaga)  
Stadscykel enligt punkt 
1.4.2.2  … inte tillgänglig under tillämplig 
WLTP-provningscykel.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
Före provningen ska tillverkaren för godkännandemyndigheten 
lämna bevis beträffande den uppskattade räckvidden vid endast eld ­
rift. Om interpoleringsmetoden används ska tillämpligt provnings ­
förfarande bestämmas utifrån uppskattad räckvidd vid endast eldrift 
(PER) för fordon H i interpoleringsfamiljen. Den PER som bestämts 
genom det tillämpade provningsförfarandet ska bekräfta att korrekt 
provningsförfarande har använts.  
Provningsförloppet för typ 1-provning med på varandra följande 
cykler, som beskrivs i punkterna 3.4.2, 3.4.3 och 3.4.4.1 i denna 
underbilaga, samt motsvarande laddningstillståndsprofil för det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/6 i 
tillägg 1 till denna underbilaga.  
Provningsförloppet för det förkortade typ 1-provningsförfarandet, 
som beskrivs i punkterna 3.4.2, 3.4.3 och 3.4.4.2, samt motsvarande 
laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet, visas i figur A8, tillägg 1/7 i tillägg 1 till denna underbi ­
laga.  
3.4.2 Förkonditionering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 3 i tillägg 4 till 
denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 644  
3.4.3 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för 
provningen väljas i enlighet med punkt 3 i tillägg 6 till denna 
underbilaga.  
3.4.4 Förfaranden för typ 1-provning av fordon med endast eldrift  
3.4.4.1 Förfarande för typ 1-provning med på varandra följande cykler  
3.4.4.1.1 Hastighetskurva och raster  
Provningen ska genomföras genom att tillämpliga provningscykler 
körs efter varandra tills avbrytningskriteriet enligt punkt 3.4.4.1.3 i 
denna underbilaga har uppnåtts.  
Raster för föraren och/eller operatören är endast tillåtna mellan prov ­
ningscykler och får sammanlagt uppgå till högst den tid som anges i 
tabell A8/4. Framdrivningssystemet ska vara avstängt under raster.  
3.4.4.1.2 Mätning av ström och spänning i uppladdningsbara elenergilagrings ­
system  
Från det att provningen inleds till dess att avbrytningskriteriet har 
uppnåtts ska den elektriska strömmen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem mätas enligt tillägg 3 till denna underbilaga 
och den elektriska spänningen ska bestämmas enligt tillägg 3 till 
denna underbilaga.  
3.4.4.1.3 Avbrytningskriterium  
Avbrytningskriteriet har uppnåtts när fordonet överskrider den före ­
skrivna tolerans för hastighetskurva som anges i punkt 1.2.6.6 i 
underbilaga 6 under 4 s i rad eller längre. Gasreglaget ska inakti ­
veras. Fordonet ska bromsas till stillastående inom 60 s.  
3.4.4.2 Förkortat typ 1-provningsförfarande  
3.4.4.2.1 Hastighetskurva  
Det förkortade typ 1-provningsförfarandet består av två dynamiska 
segment (DS  1 och DS  2 ) i kombination med två segment med kon ­
stant hastighet (CSS  M och CSS  E ) såsom visas i figur A8/2.  
Figur A8/2  
Hastighetskurva i förkortat typ 1-provningsförfarande
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 645  
De dynamiska segmenten DS  1 och DS  2 används för att bestämma 
energiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
Avsikten med segmenten CSS  M och CSS  E med konstant hastighet är 
att de ska förkorta provningens varaktighet genom att det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet laddas ur snabbare än med för ­
farandet för typ 1-provning med på varandra följande cykler.  
3.4.4.2.1.1 Dynamiska segment  
Vart och ett av de dynamiska segmenten DS  1 och DS  2 består av en 
tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2.1 följt av en till ­
lämplig WLTP-stadscykel enligt punkt 1.4.2.2.  
3.4.4.2.1.2 Segment med konstant hastighet  
De konstanta hastigheterna under segmenten CSS  M och CSS  E ska 
vara identiska. Om interpoleringsmetoden används ska samma kon ­
stanta hastighet tillämpas inom interpoleringsfamiljen.  
a) Hastighetsspecifikation  
Den lägsta hastigheten i segmenten med konstant hastighet ska 
vara 100 km/h. På tillverkarens begäran och med godkännande ­
myndighets godkännande får en högre konstant hastighet väljas i 
segmenten med konstant hastighet.  
Accelerationen till den konstanta hastighetsnivån ska ske mjukt 
och slutföras inom 1 min efter att dynamiska segmenten har 
avslutats och, när det gäller en rast enligt tabell A8/4, efter att 
förfarandet för start av framdrivningssystemet har inletts.  
Om fordonets högsta hastighet är lägre än den erforderliga lägsta 
hastigheten för segmenten med konstant hastighet enligt hastig ­
hetsspecifikationen i denna punkt, ska erforderlig hastighet i 
segmenten med konstant hastighet vara lika med fordonets 
högsta hastighet.  
b) Bestämning av sträcka för CSS  E och CSS  M 
Längden på segmentet CSS  E med konstant hastighet ska bestäm ­
mas utifrån procentsatsen av den användbara energin i det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet UBE  STP enligt punkt 
4.4.2.1 i denna underbilaga. Den kvarvarande energin i det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet för drift efter det dyna ­
miska hastighetssegmentet DS  2 ska vara lika med eller mindre än 
10 % av UBE  STP . Efter provningen ska tillverkaren styrka för 
godkännandemyndigheten att detta krav är uppfyllt.  
Längden på segmentet CSS  M med konstant hastighet kan beräk ­
nas med hjälp av ekvationen  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
där 
PER  est är det uppskattade räckvidden vid endast eldrift för det 
berörda fordonet med endast eldrift, i km,  
d DS1 är längden på dynamiskt hastighetssegment 1, i km,  
d DS2 är längden på dynamiskt hastighetssegment 2, i km,  
d CSSE är längden på segment CSS  E med konstant hastighet, i 
km, ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 646  
3.4.4.2.1.3 Raster  
Raster för föraren och/eller operatören är endast tillåtna i segment 
med konstant hastighet i enlighet med tabell A8/4.  
Tabell A8/4  
Raster för föraren och/eller operatören  
Körd sträcka (km)  Maximal sammanlagd rast (min)  
Upp till 100  10  
Upp till 150  20  
Upp till 200  30  
Upp till 300  60  
Mer än 300  Ska baseras på tillverkarens rekom ­
mendation  
Anmärkning:  Framdrivningssystemet ska vara avstängt under raster.  
3.4.4.2.2 Mätning av ström och spänning i uppladdningsbara elenergilagrings ­
system  
Från det att provningen inleds till dess att avbrytningskriteriet har 
uppnåtts ska den elektriska strömmen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem bestämmas enligt tillägg 3 till denna underbi ­
laga.  
3.4.4.2.3 Avbrytningskriterium  
Avbrytningskriteriet har uppnåtts när fordonet överskrider den före ­
skrivna körtolerans som anges i punkt 1.2.6.6 i underbilaga 6 under 
4 s i rad eller längre i det andra segmentet med konstant hastighet 
CSS  E . Gasreglaget ska inaktiveras. Fordonet ska bromsas till stillas ­
tående inom 60 s.  
3.4.4.3 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och 
mätning av uppladdad elenergi  
3.4.4.3.1 Efter att fordonet har stannat helt, i enlighet med punkt 3.4.4.1.3 i 
denna underbilaga för förfarandet för typ 1-provning med på va ­
randra följande cykler och punkt 3.4.4.2.3 i denna underbilaga för 
det förkortade typ 1-provningsförfarandet, ska det anslutas till elnä ­
tet inom 120 min.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kri ­
teriet för laddningens avslutande enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i 
tillägg 4 till denna underbilaga har uppnåtts.  
3.4.4.3.2 Utrustningen för energimätning, som ska vara placerad mellan for ­
donets laddare och elnätet, ska mäta den uppladdade elenergin E  AC 
som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mätningen av 
elenergi får avbrytas när kriteriet för laddningens avslutande enligt 
definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna underbilaga har 
uppnåtts.  
3.5 Ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Provningsförloppet, som beskrivs i punkterna 3.5.1–3.5.3 i denna 
underbilaga, samt motsvarande laddningstillståndsprofil för det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/5 i 
tillägg 1 till denna underbilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 647  
3.5.1 Förkonditionering och stabilisering  
Fordonen ska förkonditioneras och stabiliseras enligt punkt 3.3.1 i 
denna underbilaga.  
3.5.2 Provningsförhållanden  
3.5.2.1 Fordonen ska provas under laddningsbevarande driftsförhållanden 
enligt definitionen i punkt 3.3.6 i denna bilaga.  
3.5.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 väljas i enlighet med punkt 
3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.5.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.5.3.1 Fordonen ska provas enligt det typ 1-provningsförfarande som be ­
skrivs i underbilaga 6 och bränsleförbrukningen ska beräknas enligt 
tillägg 7 till denna underbilaga.  
3.5.3.2 Vid behov ska bränsleförbrukningen korrigeras enligt tillägg 2 till 
denna underbilaga.  
4. Beräkningar för hybridelfordon, fordon med endast eldrift och 
hybridfordon med komprimerad vätgas och bränsleceller  
4.1 Beräkningar av föreningar i gasformiga utsläpp, utsläpp av partikel ­
massa och antal utsläppta partiklar  
4.1.1 Laddningsbevarande massutsläpp av föreningar i gasformiga ut ­
släpp, utsläpp av partikelmassa och antal utsläppta partiklar för 
externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfor ­
don 
Det laddningsbevarande utsläppet av partikelmassa PM  CS ska beräk ­
nas enligt punkt 3.3 i underbilaga 7.  
Det laddningsbevarande utsläppet av partikelantal PN  CS ska beräk ­
nas enligt punkt 4 i underbilaga 7.  
4.1.1.1 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga provningsresul ­
taten för laddningsbevarande provning av typ 1 av ej externt ladd ­
bara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A8/5. 
Alla tillämpliga resultat i kolumnen ”Utvärde” ska registreras. I 
kolumnen ”Förfarande” beskrivs de punkter som ska användas för 
beräkning, eller så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och resul ­
tat: 
c fullständig tillämplig provningscykel.  
p varje tillämplig cykelfas.  
i tillämplig kriterieutsläppskomponent (förutom CO  2 ). 
CS laddningsbevarande.  
CO  2 CO  2 -massutsläpp.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 648  
Tabell A8/5  
Beräkning av slutliga värden för laddningsbevarande gasformiga utsläpp  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Underbilaga 6  Icke korrigerade 
provningsresultat  Laddningsbevarande massutsläpp 
Underbilaga 7, punkterna 3–3.2.2  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , 
g/km.  1 
Utvärde från 
steg nr 1 i 
denna tabell.  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , 
g/km.  Beräkning av kombinerade vär ­
den för laddningsbevarande cy ­
kel: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 P 
p d p 
där 
M i,CS,c,2  är resultatet för ladd ­
ningsbevarande massutsläpp un ­
der hela cykeln, 
M CO2,CS,c,2  är resultatet för ladd ­
ningsbevarande CO  2 -massutsläpp 
under hela cykeln, 
d p är körda sträckor i cykelfa ­
serna p.  M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , 
g/km.  2 
Utvärde från 
steg nr 1 och 
2 i denna ta ­
bell. M CO2,CS,p,1  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,2  , 
g/km.  Korrigering av elenergiförändring 
i uppladdningsbart elenergisystem 
Underbilaga 8, punkterna 
4.1.1.2–4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km.  3 
Utvärde från 
steg nr 2 och 
3 i denna ta ­
bell. M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km.  Korrigering av laddningsbeva ­
rande massutsläpp för alla fordon 
som är utrustade med periodiskt 
regenererande system K  i enligt 
tillägg 1 till underbilaga 6. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
eller 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
och 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
eller 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Additiv förskjutning eller multi ­
plikativ faktor som ska användas 
enligt bestämningen av K  i . M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , 
g/km.  4a ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 649  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Om K  i inte är tillämpligt:  
M i;CS;c;4 ¼ M i;CS;c;2 
M CO2 ;CS;c;4 ¼ M CO2 ;CS;c;3 
Utvärde från 
steg nr 3 och 
4a i denna ta ­
bell. M CO2,CS,p,3  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,4  , 
g/km.  Om K  i är tillämpligt ska CO  2 -fa­
svärdena anpassas till det kom ­
binerade cykelvärdet: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
för varje cykelfas p, 
där 
AF Ki ¼ M CO2 ;c;4 
M CO2 ;c;3 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M CO2 ;CS;p;4 ¼ M CO2 ;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , 
g/km.  4b 
Utvärde från 
steg nr 4 i 
denna tabell.  M i,CS,c,4  , g/km, 
M CO2,CS,p,4  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,4  , 
g/km,  ATCT-korrigering enligt punkt 
3.8.2 i underbilaga 6a. 
Försämringsfaktorer beräknade 
och tillämpade enligt bilaga VII.  M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,5  , 
g/km.  5 
”resultat av 
en enskild 
provning”  
Utvärde från 
steg nr 5 i 
denna tabell.  För varje prov ­
ning: 
M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,5  , 
g/km  Medelvärdesberäkning för prov ­
ningar och angivet värde enligt 
punkterna 1.1.2–1.1.2.3 i underbi ­
laga 6.  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,6  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,6  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
”M iCS -resul­
tat av en 
provning av 
typ 1 för ett 
provfordon”  
Utvärde från 
steg nr 6 i 
denna tabell.  M CO2,CS,c,6  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,6  , 
g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Anpassning av fasvärden. 
Underbilaga 6, punkt 1.1.2.4. 
Och: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,7  , 
g/km,  7 
”M CO2,CS  -re­
sultat av en 
provning av 
typ 1 för ett 
provfordon”  
Utvärde från 
steg nr 6 och 
7 i denna ta ­
bell. För vartdera 
provfordonet H 
och L: 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,7  , 
g/km,  Om ett provfordon L provades 
vid sidan av ett provfordon H 
ska det resulterande kriterie ­
utsläppsvärdet vara det högsta av 
de två värdena och benämnas 
M i,CS,c 
När det gäller de kombinerade 
THC- och NO  x -utsläppen ska det 
högsta värdet i summan som av ­
ser antingen fordon H eller fordon 
L användas.  M i,CS,c , g/km, 
M CO2,CS,c,H  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km, 
och om ett for ­
don L provades: 
M CO2,CS,c,L  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,L  , 
g/km,  8 
”resultat för 
interpole­
ringsfamiljen” 
slutligt krite ­
rieutsläppsre ­
sultat  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 650  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Om inget fordon L provades så är 
i annat fall  M i;CS;c ¼ M i;CS;c;6 
För CO  2 ska de värden som er ­
hållits i steg 7 i denna tabell an ­
vändas. 
CO  2 -värdena ska avrundas till två 
decimaler.  
Utvärde från 
steg nr 8 i 
denna tabell.  M CO2,CS,c,H  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km, 
och om ett for ­
don L provades: 
M CO2,CS,c,L  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,L  , 
g/km,  Beräkning av CO  2 -massutsläpp 
enligt punkt 4.5.4.1 i denna un ­
derbilaga för enskilda fordon i 
en interpoleringsfamilj. 
CO  2 -värdena ska avrundas enligt 
tabell A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , 
g/km, 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km,  9 
”resultat för 
ett enskilt for ­
don” 
Slutligt CO  2 - 
resultat  
4.1.1.2 Om en korrigering enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbi ­
laga inte har tillämpats ska följande laddningsbevarande CO  2 -mass­
utsläpp användas:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
där 
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet under 
den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt 
steg nr 3 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb  är det obalanserade laddningsbevarande CO  2 -mass­
utsläppet under den laddningsbevarande provningen 
av typ 1, ej korrigerat för energibalans, fastställt enligt 
steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km.  
4.1.1.3 Om korrigering av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet krävs 
enligt punkt 1.1.3 i tillägg 2 till denna underbilaga eller om korri ­
geringen enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga har 
tillämpats ska korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp be ­
stämmas enligt punkt 2 i tillägg 2 till denna underbilaga. Det kor ­
rigerade laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet ska bestämmas med 
hjälp av ekvationen  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
där 
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet under den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt steg nr 2 
i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet under den ladd ­
ningsbevarande provningen av typ 1, ej korrigerat för 
energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i 
g/km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 651  
EC DC,CS  är elenergiförbrukningen under den laddningsbevarande 
provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i denna underbi ­
laga, i Wh/km,  
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp enligt 
punkt 2.3.2 i tillägg 2 till denna underbilaga, i (g/km)/ 
(Wh/km).  
4.1.1.4 Om korrigeringskoefficienterna för det fasspecifika CO  2 -massutsläp ­
pet inte har bestämts ska det fasspecifika CO  2 -massutsläppet beräk ­
nas med hjälp av ekvationen  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
där 
M CO2,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet i fas p 
av den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt 
steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,p  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet i fas p av den 
laddningsbevarande provningen av typ 1, ej korrigerat 
för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell 
A8/5, i g/km,  
EC DC,CS,p  är elenergiförbrukningen för fas p av den laddnings ­
bevarande provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i 
denna underbilaga, i Wh/km,  
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp en ­
ligt punkt 2.3.2 i tillägg 2 till denna underbilaga, i 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.5 Om korrigeringskoefficienterna för det fasspecifika CO  2 -massutsläp ­
pet har bestämts ska det fasspecifika CO  2 -massutsläppet beräknas 
med hjälp av ekvationen  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
där 
M CO2,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet i fas p 
av den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt 
steg nr 3 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,p  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet i fas p av den 
laddningsbevarande provningen av typ 1, ej korrigerat 
för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell 
A8/5, i g/km,  
EC DC,CS,p  är elenergiförbrukningen för fas p av den laddnings ­
bevarande provningen av typ 1, bestämd enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 652  
K CO2,p  är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp en ­
ligt punkt 2.3.2.2 i tillägg 2 till denna underbilaga, i 
(g/km)/(Wh/km),  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln.  
4.1.2 Användningsfaktorviktat laddningstömmande CO  2 -massutsläpp för 
externt laddbara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläp ­
pet M  CO2,CD  ska beräknas med hjälp av ekvationen 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
där 
M CO2,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande 
CO  2 -massutsläppet, i g/km,  
M CO2,CD,j  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i un ­
derbilaga 7 i fas j av den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i g/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har 
körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, 
om tillämpligt, ett enskilt fordon i fordonsinterpoleringsfamiljen,  
n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon 
L, n veh_L  , ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett 
enskilt fordon tas med i beräkningen. CO  2 -massutsläppet för varje 
fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbruk ­
ning på noll EC  DC,CD,j  = 0 genom användning av CO  2 -korrigerings ­
koefficienten enligt tillägg 2 till denna underbilaga.  
4.1.3 Användningsfaktorviktade massutsläpp av gasformiga utsläpp, ut ­
släpp av partikelmassa och antal utsläppta partiklar för externt ladd ­
bara hybridelfordon  
4.1.3.1 Det användningsfaktorviktade massutsläppet av gasformiga för ­
eningar ska beräknas med hjälp av ekvationen  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 653  
där 
M i,weighted  är det användningsfaktorviktade massutsläppet av för ­
ening i, i g/km,  
i är index för den berörda föreningen i det gasformiga 
utsläppet,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
M i,CD,j är massutsläppet av förening i i det gasformiga utsläppet, 
fastställt enligt punkt 3.2.1 i underbilaga 7 i fas j av den 
laddningstömmande provningen av typ 1, i g/km,  
M i,CS är det laddningsbevarande massutsläppet av föreningen i 
i det gasformiga utsläppet för den laddningsbevarande 
provningen av typ 1 enligt steg 7 i tabell A8/5, i g/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har 
körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, 
om tillämpligt, ett enskilt fordon i fordonsinterpoleringsfamiljen,  
n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon 
L, n  veh_L  , ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett 
enskilt fordon tas med i beräkningen. CO  2 -massutsläppet för varje 
fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbruk ­
ning på noll  EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av CO  2 -korrige­
ringskoefficienten enligt tillägg 2 till denna underbilaga.  
4.1.3.2 Det användningsfaktorviktade antalet utsläppta partiklar ska beräk ­
nas med hjälp av ekvationen  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
där 
PN weighted  är det användningsfaktorviktade antalet utsläppta partik ­
lar, i partiklar per km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
PN CD,j är antalet utsläppta partiklar under fas j, fastställt enligt 
punkt 4 i underbilaga 7 för den laddningstömmande 
provningen av typ 1, i partiklar per km,  
PN CS är antalet utsläppta partiklar, fastställt enligt punkt 4.1.1 
i denna underbilaga för den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1, i partiklar per km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 654  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.1.3.3 Det användningsfaktorviktade utsläppet av partikelmassa ska beräk ­
nas med hjälp av ekvationen  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
där 
PM  weighted  är det användningsfaktorviktade utsläppet av partikel ­
massa, i mg/km,  
UF c är användningsfaktorn för cykel c enligt tillägg 5 till 
denna underbilaga,  
PM  CD,c är det laddningstömmande utsläppet av partikelmassa 
under cykel c, fastställt enligt punkt 3.3 i underbilaga 
7 för den laddningstömmande provningen av typ 1, i 
mg/km,  
PM  CS är utsläppet av partikelmassa under den laddningsbeva ­
rande provningen av typ 1 enligt punkt 4.1.1 i denna 
underbilaga, i mg/km,  
c är indextalet för den berörda cykeln,  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har 
körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.2 Beräkning av bränsleförbrukning  
4.2.1 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för externt laddbara hybri ­
delfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
4.2.1.1 Den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för externt laddbara 
hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon ska beräknas 
stegvis i enlighet med tabell A8/6.  
Tabell A8/6  
Beräkning av slutlig laddningsbevarande bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon 
och ej externt laddbara hybridelfordon  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Utvärde från steg 
nr 6 och 7 i tabell 
A8/5 i denna un ­
derbilaga.  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  Beräkning av 
bränsleförbruk ­
ning enligt punkt 
6 i underbilaga 7. 
Beräkning av 
bränsleförbruk ­
ning ska ske sepa ­
rat för den till ­
lämpliga cykeln 
och dess faser.  FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  1 
”FC  CS -resultat av 
en provning av typ 
1 för ett provfor ­
don” ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 655  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
För detta ändamål 
a) ska CO  2 -vär­
dena för den 
tillämpliga fa ­
sen eller cy ­
keln användas, 
b) ska kriterie ­
utsläppet un ­
der hela cy ­
keln användas.  
Steg nr 1 i denna 
tabell.  För vartdera prov ­
fordonet H och L: 
FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  För FC ska de 
värden som erhål ­
lits i steg nr 1 i 
denna tabell an ­
vändas. 
FC-värdena ska 
avrundas till tre 
decimaler.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  2 
”resultat för inter ­
poleringsfamiljen” 
slutligt kriterie ­
utsläppsresultat  
Steg nr 2 i denna 
tabell.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  Beräkning av 
bränsleförbruk ­
ning enligt punkt 
4.5.5.1 i denna 
underbilaga för 
enskilda fordon i 
en interpolerings ­
familj. 
FC-värdena ska 
avrundas enligt 
tabell A8/2.  FC CS,c,ind  , l/100 
km, 
FC CS,p,ind  , l/100 
km, 3 
”resultat för ett en ­
skilt fordon” 
slutligt FC-resultat  
4.2.1.2 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
4.2.1.2.1 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga bränsleförbruk ­
ningsresultaten för den laddningsbevarande provningen av typ 1 av 
ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A8/7. 
Alla tillämpliga resultat i kolumnen ”Utvärde” ska registreras. I 
kolumnen ”Förfarande” beskrivs de punkter som ska användas för 
beräkning, eller så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och resul ­
tat: 
c: fullständig tillämplig provningscykel.  
p: varje tillämplig cykelfas.  
CS: laddningsbevarande.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 656  
Tabell A8/7  
Beräkning av slutlig laddningsbevarande bränsleförbrukning för ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Tillägg 7 till denna 
underbilaga.  Obalanserad ladd ­
ningsbevarande 
bränsleförbruk ­
ning 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Laddningsbeva ­
rande bränsleför ­
brukning enligt 
punkt 2.2.6 i till ­
lägg 7 till denna 
underbilaga  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km,  1 
Utvärde från steg nr 
1 i denna tabell.  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km,  Korrigering av el ­
energiförändring i 
uppladdningsbart 
elenergisystem 
Underbilaga 8, 
punkterna 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
i denna underbila ­
ga FC CS,c,2  , kg/ 
100 km,  2 
Utvärde från steg nr 
2 i denna tabell.  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km,  ATCT-korrigering 
enligt punkt 3.8.2 i 
underbilaga 6a. 
Försämringsfakto ­
rer beräknade en ­
ligt bilaga VII.  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km,  3 
”resultat av en en ­
skild provning”  
Utvärde från steg nr 
3 i denna tabell.  För varje prov ­
ning: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km,  Medelvärdesberäk ­
ning för prov ­
ningar och angivet 
värde enligt punk ­
terna 1.1.2–1.1.2.3 
i underbilaga 6.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km,  4 
Utvärde från steg nr 
4 i denna tabell.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km, 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Anpassning av fa ­
svärden. 
Underbilaga 6, 
punkt 1.1.2.4. 
Och:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km,  5 
”FC  CS -resultat av 
en provning av typ 
1 för ett provfor ­
don”  
4.2.1.2.2 Om en korrigering enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbi ­
laga inte har tillämpats ska följande laddningsbevarande bränsleför ­
brukning användas: 
FC CS ¼ FC  CS;nb ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 657  
där 
FC CS är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt steg nr 2 i 
tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbruk ­
ningen under den laddningsbevarande provningen av typ 
1, ej korrigerad för energibalans, enligt steg nr 1 i tabell 
A8/7, i kg/100 km.  
4.2.1.2.3 Om korrigering av bränsleförbrukningen krävs enligt punkt 1.1.3 i 
tillägg 2 till denna underbilaga eller om korrigeringen enligt punkt 
1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga har tillämpats ska korrige ­
ringskoefficienten för bränsleförbrukning bestämmas enligt punkt 2 i 
tillägg 2 till denna underbilaga. Den korrigerade laddningsbevarande 
bränsleförbrukningen ska bestämmas med hjälp av ekvationen 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
där 
FC CS är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under 
den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt 
steg nr 2 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb är den obalanserade bränsleförbrukningen under den 
laddningsbevarande provningen av typ 1, ej korrigerad 
för energibalans, enligt steg nr 1 i tabell A8/7, i kg/100 
km, 
EC DC,CS  är elenergiförbrukningen under den laddningsbevarande 
provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i denna underbila ­
ga, i Wh/km,  
K fuel,FCHV  är korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning enligt 
punkt 2.3.1 i tillägg 2 till denna underbilaga, i (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande bränsleförbrukning 
för externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbruk ­
ningen FC  CD ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
där 
FC CD är den användningsfaktorviktade laddningstömmande 
bränsleförbrukningen, i l/100 km,  
FC CD,j är bränsleförbrukningen för fas j av den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1, bestämd enligt punkt 6 i 
underbilaga 7, i l/100 km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 658  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har 
körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, 
om tillämpligt, ett enskilt fordon i fordonsinterpoleringsfamiljen,  
n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon 
L, n  veh_L  , ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett 
enskilt fordon, tas med i beräkningen. Bränsleförbrukningen för 
varje fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elener ­
giförbrukning på noll  EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av korrige ­
ringskoefficienten för bränsleförbrukning enligt tillägg 2 till denna 
underbilaga.  
4.2.3 Användningsfaktorviktad bränsleförbrukning för externt laddbara 
hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen från den ladd ­
ningstömmande och laddningsbevarande provningen av typ 1 ska 
beräknas med hjälp av ekvationen 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
där 
FC weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen, i 
l/100 km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
FC CD,j är bränsleförbrukningen för fas j av den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1, bestämd enligt punkt 6 i 
underbilaga 7, i l/100 km,  
FC CS är bränsleförbrukningen bestämd enligt steg nr 1 i tabell 
A8/6, i l/100 km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har 
körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L n  veh_L ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 659  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, 
om tillämpligt, ett enskilt fordon i fordonsinterpoleringsfamiljen,  
n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon 
L, n  veh_L  , ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett 
enskilt fordon tas med i beräkningen. Bränsleförbrukningen för varje 
fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbruk ­
ning på noll  EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av korrigeringskoef ­
ficienten för bränsleförbrukning enligt tillägg 2 till denna underbi ­
laga.  
4.3 Beräkning av elenergiförbrukningen  
Följande ekvationer ska användas för att bestämma elförbrukningen 
baserat på ström och spänning som bestämts enligt tillägg 3 till 
denna underbilaga: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
där 
EC DC,j är elenergiförbrukningen under den berörda perioden j 
baserat på urladdning av det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet, i Wh/km,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den berörda perioden j, i Wh,  
d j är den körda sträckan under den berörda perioden j, i 
km, 
och 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
där 
ΔE REESS,j,i  : är elenergiförändringen i det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet i under den berörda perioden j, i Wh,  
och 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
där 
U(t)  REESS,j,i  är spänningen i det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet i under den berörda perioden j, bestämd enligt 
tillägg 3 till denna underbilaga, i V,  
t 0 är tiden vid början av den berörda perioden j, i s,  
t end är tiden vid slutet av den berörda perioden j, i s,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 660  
I(t) j,i är den elektriska strömmen i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet i under den berörda perioden j, 
bestämd enligt tillägg 3 till denna underbilaga, i A,  
i är indextalet för det berörda uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet,  
n är det totala antalet uppladdningsbara elenergilagrings ­
system,  
j är index för den berörda perioden, där en period kan 
utgöras av valfri kombination av faser eller cykler,  
1 
3600 är faktorn för omvandling från Ws till Wh.  
4.3.1 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elenergiförbrukning 
baserat på den uppladdade elenergin från elnätet för externt laddbara 
hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet ska beräk ­
nas med hjälp av ekvationen 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
där 
EC AC,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande 
elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade el ­
energin från elnätet, i Wh/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna 
underbilaga,  
EC AC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade el ­
energin från elnätet i fas j, i Wh/km,  
och 
EC AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
där 
EC DC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på urladdning av det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet i fas j av den 
laddningstömmande provningen av typ 1 enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet, bestämd enligt 
punkt 3.2.4.6 i denna underbilaga, i Wh,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under period j, fastställd enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
j är indextalet för den berörda fasen,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 661  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln för fordon L, n  veh_L  , enligt punkt 3.2.4.4 i 
denna underbilaga.  
4.3.2 Användningsfaktorviktad elenergiförbrukning baserat på uppladdad 
elenergi från elnätet för externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet ska beräknas med hjälp av ekva ­
tionen 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
där 
EC AC,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från el ­
nätet, i Wh/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till 
denna underbilaga,  
EC AC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade 
elenergin från elnätet i fas j enligt punkt 4.3.1 i denna 
underbilaga, i Wh/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykeln för fordon L, n  veh_L  , enligt punkt 3.2.4.4 
i denna underbilaga.  
4.3.3 Elenergiförbrukning för externt laddbara hybridelfordon  
4.3.3.1 Bestämning av cykelspecifik elenergiförbrukning  
Elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från el ­
nätet och den likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräknas 
med hjälp av ekvationen 
EC ¼ E AC 
EAER  
där 
EC är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln baserat på den uppladdade elenergin från elnä ­
tet och den likvärdiga helt elektriska räckvidden, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.2.4.6 
i denna underbilaga, i Wh,  
EAER är den likvärdiga helt elektriska räckvidden enligt punkt 
4.4.4.1 i denna underbilaga, i km.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 662  
4.3.3.2 Bestämning av fasspecifik elenergiförbrukning  
Den fasspecifika elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade 
elenergin från elnätet och den fasspecifika likvärdiga helt elektriska 
räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
där 
EC P : är den fasspecifika elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet och den likvärdiga helt 
elektriska räckvidden, i Wh/km,  
E AC : är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 
3.2.4.6 i denna underbilaga, i Wh,  
EAER  P : är den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden 
enligt punkt 4.4.4.2 i denna underbilaga, i km.  
4.3.4 Beräkning av elenergiförbrukning för fordon med endast eldrift  
4.3.4.1 Den elenergiförbrukning som bestäms i denna punkt ska endast 
beräknas om fordonet klarade att följa den tillämpliga provnings ­
cykeln inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 1.2.6.6 i 
underbilaga 6 under hela den berörda perioden.  
4.3.4.2 Bestämning av elenergiförbrukning för tillämplig WLTP-provnings ­
cykel  
Elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln 
baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och räckvidden 
vid endast eldrift ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
där 
EC WLTC  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln baserat på den uppladdade elenergin 
från elnätet och räckvidden vid endast eldrift för den 
tillämpliga WLTP-provningscykeln, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 
3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  WLTC  är räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln som beräknats enligt punkt 
4.4.2.1.1 eller 4.4.2.2.1 i denna underbilaga, beroende 
på vilket provningsförfarande för fordon med endast 
eldrift som måste användas, i km.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 663  
4.3.4.3 Bestämning av elenergiförbrukning för tillämplig WLTP-stadsprov ­
ningscykel  
Elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och räck ­
vidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
där 
EC city är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stads ­
provningscykeln baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet och räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga 
WLTP-stadsprovningscykeln, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 
3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  city är räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln som beräknats enligt punkt 4.4.2.1.2 
eller 4.4.2.2.2 i denna underbilaga, beroende på vilket 
provningsförfarande för fordon med endast eldrift som 
måste användas, i km.  
4.3.4.4 Bestämning av elenergiförbrukning för fasspecifika värden  
Elenergiförbrukningen för varje enskild fas baserat på den upplad ­
dade elenergin från nätet och den fasspecifika räckvidden vid endast 
eldrift ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
där 
EC p är elenergiförbrukningen för varje enskild fas p baserat på 
den uppladdade elenergin från elnätet och den fasspecifika 
räckvidden vid endast eldrift, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 
3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  p är den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift som be ­
räknats enligt punkt 4.4.2.1.3 eller 4.4.2.2.3 i denna under ­
bilaga, beroende på vilket provningsförfarande för fordon 
med endast eldrift som används, i km.  
4.4 Beräkning av elektriska räckvidder  
4.4.1 De helt elektriska räckvidderna AER och AER  city för externt ladd ­
bara hybridelfordon  
4.4.1.1 Helt elektrisk räckvidd AER  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 664  
Den helt elektriska räckvidden AER för externt laddbara hybridel ­
fordon ska bestämmas utifrån den laddningstömmande provningen 
av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga som en 
del av provningsförloppet enligt alternativ 1, och som det hänvisas 
till i punkt 3.2.6.1 i denna underbilaga som en del av provnings ­
förloppet enligt alternativ 3, genom att den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln körs enligt punkt 1.4.2.1 i denna underbilaga. AER 
definieras som den sträcka som har körts från den laddningstöm ­
mande typ 1-provningens början till den tidpunkt då förbrännings ­
motorn börjar förbruka bränsle.  
4.4.1.2 Helt elektrisk räckvidd vid stadskörning AER  city 
4.4.1.2.1 Den helt elektriska räckvidden vid stadskörning AER  city för externt 
laddbara hybridelfordon ska bestämmas utifrån den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna 
underbilaga som en del av provningsförloppet enligt alternativ 1, 
och som det hänvisas till i punkt 3.2.6.1 i denna underbilaga som 
en del av provningsförloppet enligt alternativ 3, genom att den till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln körs enligt punkt 1.4.2.2 i 
denna underbilaga. AER  city definieras som den sträcka som har 
körts från den laddningstömmande typ 1-provningens början till 
den tidpunkt då förbränningsmotorn börjar förbruka bränsle.  
4.4.1.2.2 Som ett alternativ till punkt 4.4.1.2.1 i denna underbilaga får den 
helt elektriska räckvidden vid stadskörning AER  city bestämmas ut ­
ifrån den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i 
punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga genom att tillämpliga WLTP- 
provningscykler körs enligt punkt 1.4.2.1 i denna underbilaga. I så 
fall ska den laddningstömmande provningen av typ 1 som utförs 
genom körning av tillämplig WLTP-stadsprovningscykel utelämnas, 
och den helt elektriska räckvidden vid stadskörning AER  city ska 
beräknas med hjälp av ekvationen  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
där 
UBE  city är den användbara energin i det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet som bestämts från inledningen av den 
laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i 
punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga genom körning av till ­
lämpliga WLTP-provningscykler till dess att förbrän ­
ningsmotorn börjar förbruka bränsle, i Wh,  
EC DC,city  är den viktade elenergiförbrukningen för tillämpliga 
WLTP-stadscyklar med endast eldrift av den laddnings ­
tömmande typ 1-provningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna 
underbilaga vid körning av en eller flera tillämpliga 
WLTP-provningscykler, i Wh/km,  
och 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔΕ REESS ;j 
där 
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under fas j, i Wh,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 665  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är det antal faser som har körts från början av prov ­
ningen fram till och undantaget den fas under vilken 
förbränningsmotorn börjar förbruka bränsle,  
och 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för rent eldriven WLTP-stads ­
cykel nummer j i den laddningstömmande typ 1-prov ­
ningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga vid 
körning av tillämpliga WLTP-provningscykler, i Wh/ 
km, 
K city,j är elenergiförbrukningen för WLTP-stadscykel nummer 
j med endast eldrift av den laddningstömmande typ 1- 
provningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga vid 
körning av tillämpliga WLTP-provningscykler, i Wh/ 
km, 
j är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-stads ­
provningscykeln som körs med endast eldrift,  
n city,pe  är antalet tillämpliga WLTP-stadsprovningscykler som 
körs med endast eldrift,  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
där 
ΔE REESS,city,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den första tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln av den laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,  
och 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 för j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2 Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
De räckvidder som bestäms i denna punkt ska endast beräknas om 
fordonet klarade ett följa den tillämpliga WLTP-provningscykeln 
inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 1.2.6.6 i under ­
bilaga 6 under hela den berörda perioden.  
4.4.2.1 Bestämning av räckvidd vid endast eldrift när det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet används  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 666  
4.4.2.1.1 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln PER  WLTC  för fordon med endast eldrift ska beräknas utifrån 
det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt beskrivningen i 
punkt 3.4.4.2 i denna underbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
där 
UBE  STP är den användbara energin i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet som bestämts från inledningen 
av det förkortade typ 1-provningsförfarandet fram till 
dess att avbrytningskriteriet enligt definitionen i punkt 
3.4.4.2.3 i denna underbilaga har uppnåtts, i Wh,  
EC DC,WLTC  är den viktade elenergiförbrukningen för den tillämp ­
liga WLTP-provningscykeln för DS  1 och DS  2 i det 
förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh/km,  
och 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
där 
ΔE REESS ;DS 1 är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under DS  1 i det förkortade 
typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;DS 2 är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under DS  2 i det förkortade 
typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;CSS  M är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under CSS  M i det förkortade 
typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;CSS  E är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under CSS  E i det förkortade 
typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
och 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
där 
EC DC,WLTC,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1-prov ­
ningsförfarandet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, 
i Wh/km,  
k WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1-provnings ­
förfarandet,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 667  
och 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP och K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
där 
där K  WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1-prov ­
ningsförfarandet,  
ΔE REESS,WLTC,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln i DS  1 i det förkortade typ 1-prov ­
ningsförfarandet, i Wh,  
4.4.2.1.2 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln PER  city för fordon med endast eldrift ska beräknas ut ­
ifrån det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt beskrivningen 
i punkt 3.4.4.2 i denna underbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
där 
UBE  STP är den användbara energin i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.1.1 i denna un ­
derbilaga, i Wh,  
EC DC,city  är den viktade elenergiförbrukningen för den tillämpliga 
WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 och DS  2 i det för­
kortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh/km,  
och 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln där den första tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln i DS  1 visas som j = 1, den andra 
tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 visas som 
j = 2, den första tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln 
i DS  2 visas som j = 3 och den andra tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln i DS  2 visas som j = 4 i det för ­
kortade typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 4.3 i 
denna underbilaga, i Wh/km,  
K city,j är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln där den första tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln i DS  1 visas som j = 1, den andra tillämpliga 
WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 visas som j = 2, den 
första tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  2 vi­
sas som j = 3 och den andra tillämpliga WLTP-stads ­
provningscykeln i DS  2 visas som j = 4,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 668  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP och K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 för j ¼ 2 … 4  
där 
ΔE REESS,city,1  är energiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den första tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln i DS  1 i det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet, i Wh,  
4.4.2.1.3 Den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift PER  p för fordon med 
endast eldrift ska beräknas utifrån provningen av typ 1 enligt be ­
skrivningen i punkt 3.4.4.2 i denna underbilaga med hjälp av ekva ­
tionerna  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
där 
UBE  UBE är den användbara energin i det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.1.1 i 
denna underbilaga, i Wh,  
EC DC,p är den viktade elenergiförbrukningen för varje enskild 
fas i DS  1 och DS  2 i det förkortade typ 1-provnings ­
förfarandet, i Wh/km.  
Om fas p = låg och fas p = medel ska följande ekvationer användas:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukningen för fas p där den första fa ­
sen p i DS  1 visas som j = 1, den andra fasen p i DS  1 
visas som j = 2, den första fasen p i DS  2 visas som j 
= 3 och den andra fasen p i DS  2 visas som j = 4 i det 
förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K p,j är viktningsfaktorn för fas p där den första fasen p i 
DS 1 visas som j = 1, den andra fasen p i DS  1 visas 
som j = 2, den första fasen p i DS  2 visas som j = 3 
och den andra fasen p i DS  2 visas som j = 4 i det 
förkortade typ 1-provningsförfarandet,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP och K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 för j ¼ 2 … 4  
där 
ΔE REESS,p,1  : är energiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den första fasen p av DS  1 i 
det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 669  
Om fas p = hög och fas p = extra hög ska följande ekvationer 
användas:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukningen för fas p i DS  j av det förkortade 
typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 4.3 i denna under ­
bilaga, i Wh/km,  
k p,j är viktningsfaktorn för fas p i DS  j av det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP och K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
där 
ΔE REESS,p,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den första fasen p av DS  1 i det 
förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
4.4.2.2 Bestämning av räckvidd vid endast eldrift när typ 1-provningsför ­
farandet med på varandra följande cykler används  
4.4.2.2.1 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln PER  WLTP  för fordon med endast eldrift ska beräknas utifrån 
typ 1-provningen enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna un ­
derbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet som bestämts från inledningen 
av förfarandet för typ 1-provning med på varandra 
följande cykler fram till dess att avbrytningskriteriet 
enligt definitionen i punkt 3.4.4.1.3 i denna underbi ­
laga har uppnåtts, i Wh,  
EC DC,WLTC  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln som bestämts utifrån fullständigt 
körda tillämpliga WLTP-provningscykler i typ 1-prov ­
ningsförfarandet med på varandra följande cykler, i 
Wh/km,  
och 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 670  
där 
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under fas j i typ 1-provningsförfaran ­
det med på varandra följande cykler, i Wh,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är det antal faser som har körts från början fram till och 
med den fas under vilken avbrytningskriteriet uppnås.  
och 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
där 
EC DC,WLTC,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet med 
på varandra följande cykler enligt punkt 4.3 i denna 
underbilaga, i Wh/km,  
K WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet med på 
varandra följande cykler,  
j är indextalet för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln,  
n WLTC  är hela antalet tillämpliga fullständiga WLTP-prov ­
ningscykler som har körts,  
och 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP och K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 för j ¼ 2 … n  WLTC  
där 
ΔE REESS,WLTC,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under den första tillämpliga 
WLTP-provningscykeln i typ 1-provningsförfaran ­
det med på varandra följande cykler, i Wh.  
4.4.2.2.2 Räckvidden vid endast eldrift för WLTP-stadsprovningscykeln 
PER  WLTP  för fordon med endast eldrift ska beräknas utifrån typ 
1-provningen enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna underbi ­
laga med hjälp av ekvationerna  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.2.1 i denna un ­
derbilaga, i Wh,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 671  
EC DC,city  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln som bestämts utifrån fullständigt 
körda tillämpliga WLTP-stadsprovningscykler i typ 1- 
provningsförfarandet med på varandra följande cykler, i 
Wh/km,  
och 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP- 
stadsprovningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet 
med på varandra följande cykler enligt punkt 4.3 i 
denna underbilaga, i Wh/km,  
K city,j är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-stads ­
provningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet med 
på varandra följande cykler,  
j är indextalet för den tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln,  
n city är hela antalet tillämpliga fullständiga WLTP-stads ­
provningscykler som har körts,  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP och K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 för j ¼ 2 … n  city 
där 
ΔE REESS,city,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under den första tillämpliga 
WLTP-stadsprovningscykeln i typ 1-provningsför ­
farandet med på varandra följande cykler, i Wh.  
4.4.2.2.3 Den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift PER  p för fordon med 
endast eldrift ska beräknas utifrån provningen av typ 1 enligt be ­
skrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna underbilaga med hjälp av ekva ­
tionerna  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara el ­
energilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.2.1 i denna un ­
derbilaga, i Wh,  
EC DC,p är elenergiförbrukningen för den berörda fasen p som 
bestämts utifrån fullständigt körda faser p i typ 1-prov ­
ningsförfarandet med på varandra följande cykler, i Wh/ 
km, ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 672  
och 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukning nummer j för den berörda fasen p i 
typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande cyk ­
ler enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
k p,j är viktningsfaktor nummer j för den berörda fasen p i typ 
1-provningsförfarandet med på varandra följande cykler,  
j är indextalet för den berörda fasen p,  
n p är hela antalet fullständiga WLTC-faser p som har körts,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP och K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 för j ¼ 2 … n  p 
där 
ΔE REESS,p,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elener ­
gilagringssystem under den första körda fasen p under 
typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande 
cykler, i Wh.  
4.4.3 Räckvidd för laddningstömmande cykel för externt laddbara hybri ­
delfordon  
Den laddningstömmande cykelns räckvidd R  CDC ska bestämmas 
utifrån den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs 
i punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga som en del av provningsför ­
loppet i alternativ 1 och som det hänvisas till i punkt 3.2.6.1 i denna 
underbilaga som en del av provningsförloppet i alternativ 3. R  CDC är 
den sträcka som har körts från inledningen av den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1 till slutet på övergångscykeln enligt 
punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.4.4 Likvärdig helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
4.4.4.1 Bestämning av cykelspecifik likvärdig helt elektrisk räckvidd  
Den cykelspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräk ­
nas med hjälp av ekvationen  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
där 
EAER är den cykelspecifika likvärdiga helt elektriska räck ­
vidden, i km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 673  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet enligt 
steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CD,avg  är det artimetiska medelvärdet av laddningstömmande 
CO  2 -massutsläpp enligt nedanstående ekvation, i 
g/km,  
R CDC är räckvidden för den laddningstömmande cykeln en ­
ligt punkt 4.4.2 i denna underbilaga, i km,  
och 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
där 
M CO2,CD,avg  är det aritmetiska medelvärdet av laddningstömmande 
CO  2 -massutsläpp, i g/km,  
M CO2,CD,j  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i 
underbilaga 7 i fas j av den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i g/km,  
dj är körd sträcka i fas j av den laddningstömmande 
provningen av typ 1, i km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.4.4.2 Bestämning av fasspecifik likvärdig helt elektrisk räckvidd  
Den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräknas 
med hjälp av ekvationen  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
där 
EAER  p är den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden 
för den berörda fasen p, i km,  
M CO2,CS,p  är det fasspecifika CO  2 -massutsläppet från den ladd ­
ningsbevarande provningen av typ 1 för den berörda 
fasen p enligt steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringarna i alla uppladdningsbara el ­
energilagringssystem under den berörda fasen j, i Wh,  
EC DC,CD,p  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p ba ­
serat på urladdning av det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet, i Wh/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 674  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på över ­
gångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga,  
och 
M CO2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
där 
M CO2,CD,avg,p  är det artimetiska medelvärdet av laddningstömmande 
CO  2 -massutsläpp för den berörda fasen p, i g/km,  
M CO2,CD,p,c  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i 
underbilaga 7 i fas p av cykel c i den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1, i g/km,  
d p,c är körd sträcka under den berörda fasen p av cykel c i 
den laddningstömmande provningen av typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln,  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln,  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har 
körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga,  
och 
E C  DC;CD;P ¼ P nc 
c¼1 EC DC;CD;P;C Ü d p;c P nc 
c¼1 d p;c 
där 
EC DC,CD,P  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p 
baserat på urladdning av det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet i den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i Wh/km,  
EC DC,CD,P,C  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p av 
cykel c baserat på urladdning av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet i den laddningstömmande 
provningen av typ 1, i Wh/km,  
d p,c är körd sträcka under den berörda fasen p av cykel c i 
den laddningstömmande provningen av typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln,  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 675  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har 
körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga.  
De berörda fasvärdena ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen och cykeln för stadskörning.  
4.4.5 Faktisk laddningstömmande räckvidd för externt laddbara hybridel ­
fordon  
Den faktiska laddningstömmande räckvidden ska beräknas med 
hjälp av ekvationen  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
där 
R CDA är den faktiska laddningstömmande räckvidden, 
i km,  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet en ­
ligt steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,n,cycle  är CO  2 -massutsläppet för tillämplig WLTP-prov ­
ningscykel n av den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i g/km,  
M CO2,CD,avg,n–1  är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläp ­
pet för den laddningstömmande provningen av typ 
1 från början fram till och med den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln (n-1), i g/km,  
d c är körd sträcka under tillämplig WLTP-provnings ­
cykel c i den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i km,  
d n är körd sträcka under tillämplig WLTP-provnings ­
cykel n i den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP- 
provningscykeln,  
n är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som 
har körts, inklusive övergångcykeln, enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga,  
och 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
där 
M CO2,CD,avg,n–1  är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläp ­
pet för den laddningstömmande provningen av typ 
1 från början fram till och med den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln (n-1), i g/km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 676  
M CO2,CD,c  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i 
underbilaga 7 i den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln c av den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i g/km,  
d c är körd sträcka under tillämplig WLTP-provnings ­
cykel c i den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP- 
provningscykeln,  
n är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som 
har körts, inklusive övergångcykeln, enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.5 Interpolering av enskilda fordonsvärden  
4.5.1 Interpoleringsområde för ej externt laddbara hybridelfordon och ex ­
ternt laddbara hybridelfordon  
Interpoleringsmetoden ska endast användas om skillnaden i ladd ­
ningsbevarande CO  2 -massutsläpp, M  CO2,CS  , enligt steg nr 8 tabell 
A8/5, mellan provfordonen L och H ligger mellan minst 5 g/km och 
högst 20 g/km eller 20 % av det laddningsbevarande CO  2 -mass­
utsläppet, M  CO2,CS  , enligt steg nr 8 i tabell A8/5, för fordon H, 
beroende på vilket värde som är minst.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får interpoleringen av enskilda fordonsvärden i en familj 
utökas om den maximala extrapoleringen inte är mer än 3 g/km över 
det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon H och/eller 
inte mer än 3 g/km under det laddningsbevarande CO  2 -massutsläp ­
pet för fordon L. Denna utökning är endast giltig inom de absoluta 
gränserna för det interpoleringsområde som anges i denna punkt.  
Den maximala absoluta gränsen på 20 g/km för skillnaden i ladd ­
ningsbevarande CO  2 -massutsläpp mellan fordon L och fordon H 
eller 20 % av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon 
H, beroende på vilket värde som är minst, får utökas med 10 g/km 
om ett fordon M provas. Fordon M är ett fordon i interpolerings ­
familjen vars energibehov för en cykel ligger inom ±10 % av det 
aritmetiska medelvärdet av fordon L och H.  
Lineariteten hos laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp för fordon M 
ska kontrolleras mot det linjära interpolerade laddningsbevarande 
CO  2 -massutsläppet mellan fordon L och H.  
Linearitetskriteriet för fordon M ska anses uppfyllt om skillnaden 
mellan det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon M 
som erhållits från mätningen och det interpolerade laddningsbeva ­
rande CO  2 -massutsläppet mellan fordon L och H är under 1 g/km. 
Om skillnaden är större ska linearitetskriteriet anses uppfyllt om 
denna skillnad är 3 g/km eller 3 % av det interpolerade laddnings ­
bevarande CO  2 -massutsläppet för fordon M, beroende på vilket 
värde som är minst.  
Om linearitetskriteriet uppfylls ska interpoleringen mellan fordon L 
och H tillämpas för alla enskilda fordon i interpoleringsfamiljen.  
Om linearitetskriteriet inte uppfylls ska interpoleringsfamiljen delas 
upp i två underfamiljer för fordon vars energibehov för en cykel 
ligger mellan det för fordon L och M, och fordon vars energibehov 
för en cykel ligger mellan det för fordon M och H.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 677  
För fordon vars energibehov för en cykel ligger mellan det för 
fordon L och M ska varje parameter för fordon H som behövs för 
interpolering av värden för enskilda externt laddbara hybridelfordon 
och ej externt laddbara hybridelfordon ersättas med motsvarande 
parameter för fordon M.  
För fordon vars energibehov för en cykel ligger mellan det för 
fordon M och H ska varje parameter för fordon L som behövs för 
interpolering av enskilda cykelvärden ersättas med motsvarande pa ­
rameter för fordon M.  
4.5.2 Beräkning av energibehov per period  
Energibehovet E  k,p och den körda sträckan d  c,p per period p som är 
tillämplig för enskilda fordon i interpoleringsfamiljen ska beräknas 
enligt förfarandet i punkt 5 i underbilaga 7, för uppsättningarna k av 
vägmotståndskoefficienterna och massorna enligt punkt 3.2.3.2.3 i 
underbilaga 7.  
4.5.3 Beräkning av interpoleringskoefficienten för enskilda fordon K  ind,p 
Interpoleringskoefficienten K  ind,p per period ska beräknas för varje 
berörd period p med hjälp av ekvationen  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
där 
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordo ­
net för period p,  
E 1,p är energibehovet under den berörda perioden för fordon L 
enligt punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
E 2,p är energibehovet under den berörda perioden för fordon H 
enligt punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
3,p är energibehovet under den berörda perioden för det enskilda 
fordonet enligt punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga prov ­
ningscykeln.  
Om den berörda perioden p är den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln benämns K  ind,p som K  ind . 
4.5.4 Interpolering av CO  2 -massutsläpp för enskilda fordon  
4.5.4.1 Laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp för enskilda externt laddbara 
hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon  
Det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon 
ska beräknas med hjälp av ekvationen  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 678  
där 
M CO2–ind,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för ett 
enskilt fordon under den berörda perioden p enligt 
steg nr 9 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2–L,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för 
fordon L under den berörda perioden p enligt steg 
nr 8 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2–H,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för 
fordon H under den berörda perioden p enligt steg 
nr 8 i tabell A8/5, i g/km,  
K ind,d är interpoleringskoefficienten för det berörda en ­
skilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen och den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.4.2 Användningsfaktorviktat laddningstömmande CO  2 -massutsläpp för 
enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläp ­
pet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen  
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
där 
M CO2–ind,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande 
CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon, i g/km,  
M CO2–L,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande 
CO  2 -massutsläppet för fordon L, i g/km,  
M CO2–H,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande 
CO  2 -massutsläppet för fordon H, i g/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.4.3 Användningsfaktorviktat CO  2 -massutsläpp för enskilda externt ladd ­
bara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläppet för ett enskilt for ­
don ska beräknas med hjälp av ekvationen 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 679  
där 
M CO2–ind,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläp ­
pet för ett enskilt fordon, i g/km,  
M CO2–L,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläp ­
pet för fordon L, i g/km,  
M CO2–H,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläp ­
pet för fordon H, i g/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda en ­
skilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.5 Interpolering av bränsleförbrukning för enskilda fordon  
4.5.5.1 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för enskilda externt ladd ­
bara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon  
Den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon 
ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
där 
FC ind,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för ett 
enskilt fordon under den berörda perioden p enligt steg 
nr 3 i tabell A8/6, i l/100 km,  
FC L,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för 
fordon L under den berörda perioden p enligt steg nr 
2 i tabell A8/6, i l/100 km,  
FC H,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för 
fordon H under den berörda perioden p enligt steg nr 
2 i tabell A8/6, i l/100 km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen och den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.5.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande bränsleförbrukning 
för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbruk ­
ningen för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 680  
där 
FC ind,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande 
bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon, i l/100 km,  
FC L,CD är den användningsfaktorviktade laddningstömmande 
bränsleförbrukningen för fordon L, i l/100 km,  
FC H,CD är den användningsfaktorviktade laddningstömmande 
bränsleförbrukningen för fordon H, i l/100 km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.5.3 Användningsfaktorviktad bränsleförbrukning för enskilda externt 
laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen för ett enskilt 
fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
där 
FC ind,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbruk ­
ningen för ett enskilt fordon, i l/100 km,  
FC L,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbruk ­
ningen för fordon L, i l/100 km,  
FC H,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbruk ­
ningen för fordon H, i l/100 km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.6 Interpolering av elenergiförbrukning för enskilda fordon  
4.5.6.1 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elenergiförbrukning 
baserat på den uppladdade elenergin från elnätet för enskilda externt 
laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från nätet för ett enskilt 
fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
där 
EC AC–ind,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstöm ­
mande elenergiförbrukningen baserat på den upplad ­
dade elenergin från elnätet för ett enskilt fordon, i 
Wh/km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 681  
EC AC–L,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstöm ­
mande elenergiförbrukningen baserat på den upplad ­
dade elenergin från elnätet för fordon L, i Wh/km,  
EC AC–H,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstöm ­
mande elenergiförbrukningen baserat på den upplad ­
dade elenergin från elnätet för fordon H, i Wh/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda en ­
skilda fordonet för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln.  
4.5.6.2 Användningsfaktorviktad elenergiförbrukning baserat på den upplad ­
dade elenergin från elnätet för enskilda externt laddbara hybridel ­
fordon  
Den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet för ett enskilt fordon ska beräknas 
med hjälp av ekvationen  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
där 
EC AC–ind,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet för ett enskilt fordon, i Wh/km,  
EC AC–L,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet för fordon L, i Wh/km,  
EC AC–H,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbruk ­
ningen baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet för fordon H, i Wh/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda en ­
skilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.6.3 Elenergiförbrukning för enskilda externt laddbara hybridelfordon 
och fordon med endast eldrift  
Elenergiförbrukningen för ett enskilt fordon enligt punkt 4.3.3 i 
denna underbilaga när det gäller externt laddbara hybridelfordon 
och enligt punkt 4.3.4 i denna underbilaga när det gäller fordon 
med endast eldrift ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 682  
där 
EC ind,p är elenergiförbrukningen för ett enskilt fordon för den be ­
rörda perioden p, i Wh/km,  
EC L,p är elenergiförbrukningen för fordon L för den berörda pe ­
rioden p, i Wh/km,  
EC H,p är elenergiförbrukningen för fordon H för den berörda pe ­
rioden p, i Wh/km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda for ­
donet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga prov ­
ningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen, den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.7 Interpolering av elektrisk räckvidd för enskilda fordon  
4.5.7.1 Helt elektrisk räckvidd för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Om kriteriet 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
där 
AER  L : är den helt elektriska räckvidden för fordon L för den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln, i km,  
AER  H : är den helt elektriska räckvidden för fordon H för den till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln, i km,  
R CDA,L  : är den faktiska laddningstömmande räckvidden för fordon 
L, i km,  
R CDA,H  : är den faktiska laddningstömmande räckvidden för fordon 
H, i km,  
uppfylls ska den helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon 
beräknas med hjälp av ekvationen 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
där 
AER  ind,p är den helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon 
för den berörda perioden p, i km,  
AER  L,p är den helt elektriska räckvidden för fordon L för den 
berörda perioden p, i km,  
AER  H,p är den helt elektriska räckvidden för fordon H för den 
berörda perioden p, i km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga 
provningscykeln.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 683  
De berörda perioderna ska vara den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
Om det kriterium som anges i denna punkt inte uppfylls är den AER 
som bestämts för fordon H tillämplig på alla fordon i interpolerings ­
familjen.  
4.5.7.2 Räckvidd vid endast eldrift för enskilda fordon med endast eldrift  
Räckvidden vid endast eldrift för ett enskilt fordon ska beräknas 
med hjälp av ekvationen 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
där 
PER  ind,p är räckvidden vid endast eldrift för ett enskilt fordon för 
den berörda perioden p, i km,  
PER  L,p är räckvidden vid endast eldrift för fordon L för den 
berörda perioden p, i km,  
PER  H,p är räckvidden vid endast eldrift för fordon H för den 
berörda perioden p, i km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga 
provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen, den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.7.3 Enskild likvärdig helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybri ­
delfordon  
Den likvärdiga helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon ska 
beräknas med hjälp av ekvationen 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
där 
EAER  ind,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för ett en ­
skilt fordon för den berörda perioden p, i km,  
EAER  L,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för fordon 
L för den berörda perioden p, i km,  
EAER  H,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för fordon 
H för den berörda perioden p, i km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda 
fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga 
provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den 
höga fasen, den extra höga fasen, den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 684  
Underbilaga 8  
Tillägg 1  
Laddningstillståndsprofil för uppladdningsbara elenergilagringssystem  
1. Provningsförlopp och profiler för uppladdningsbara elenergilagringssystem: 
externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande och laddningsbeva ­
rande provning  
1.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningstömmande provning av typ 1 utan efterföljande laddningsbeva ­
rande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/1)  
Figur A8, tillägg 1/1  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1
  
1.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningsbevarande provning av typ 1 utan efterföljande laddningstöm ­
mande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/2)  
Figur A8, tillägg 1/2  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningsbevarande provning av typ 1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 685  
1.3 Provningsförlopp enligt alternativ 3 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningstömmande provning av typ 1 med efterföljande laddningsbeva ­
rande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/3)  
Figur A8, tillägg 1/3  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1 med 
efterföljande laddningsbevarande provning av typ 1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 686  
1.4 Provningsförlopp enligt alternativ 4 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningsbevarande provning av typ 1 med efterföljande laddningstöm ­
mande provning av typ 1  
Figur A8, tillägg 1/4  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1 
med efterföljande laddningsbevarande provning av typ 1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 687  
2. Provningsförlopp för ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt ladd ­
bara bränslecellshybridfordon  
Laddningsbevarande provning av typ 1  
Figur A8, tillägg 1/5  
Ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon, laddningsbevarande provning av 
typ 1
  
3. Provningsförlopp för fordon med endast eldrift  
3.1 Förfarande med på varandra följande cykler  
Figur A8, tillägg 1/6  
Provningsförlopp med på varandra följande cykler för fordon med endast eldrift
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 688  
3.2 Förkortat provningsförfarande  
Figur A8, tillägg 1/7  
Provningsförlopp i förkortat provningsförfarande för fordon med endast eldrift
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 689  
Underbilaga 8  
Tillägg 2  
Korrgeringsförfarande baserat på energiförändringar i uppladdningsbara 
elenergilagringssystem  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för korrigering av det laddningsbevarande 
CO  2 -massutsläppet vid provning av typ 1 för ej externt laddbara hybridelfordon 
och externt laddbara hybridelfordon samt bränsleförbrukningen för ej externt 
laddbara bränslecellshybridfordon som en funktion av elenergiförändringen i 
alla uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
1. Allmänna krav  
1.1 Denna bilagas tillämplighet  
1.1.1 Den fasspecifika bränsleförbrukningen för ej externt laddbara bräns ­
lecellshybridfordon och CO  2 -massutsläppet för ej externt laddbara 
hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon ska korrigeras.  
1.1.2 Om en korrigering av bränsleförbrukningen för ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon eller en korrigering av CO  2 -massutsläppet 
för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridel ­
fordon uppmätt under hela cykeln enligt punkt 1.1.3 eller 1.1.4 i detta 
tillägg tillämpas, ska punkt 4.3 i denna underbilaga användas för att 
beräkna den laddningsbevarande energiförändringen ΔE REESS,CS  i det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet i den laddningsbevarande 
provningen av typ 1. Den berörda perioden j som används i punkt 4.3 
i denna underbilaga definieras genom den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1.  
1.1.3 Korrigeringen ska tillämpas om ΔE REESS,CS  är negativ, vilket motsva ­
rar urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, och 
korrigeringskriteriet c som beräknas i punkt 1.2 är större än den till ­
lämpliga toleransen enligt tabell A8, tillägg 2/1.  
1.1.4 Det är tillåtet att utelämna korrigeringen och använda okorrigerade 
värden om  
a) ΔE REESS,CS  är positiv, vilket motsvarar laddning av det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet, och korrigeringskriteriet c som 
beräknas i punkt 1.2 är större än den tillämpliga toleransen enligt 
tabell A8, tillägg 2/1,  
b) korrigeringskriteriet c som beräknas i punkt 1.2. är mindre än den 
tillämpliga toleransen enligt tabell A8, tillägg 2/1,  
c) tillverkaren genom mätning kan bevisa för godkännandemyndighe ­
ten att det inte finns något samband mellan ΔE REESS,CS  och ladd­
ningsbevarande CO  2 -massutsläpp respektive ΔE REESS,CS  och 
bränsleförbrukning.  
1.2. Korrigeringskriteriet c är förhållandet mellan det absoluta värdet för 
elenergiförändringen för det uppladdningsbara elenergilagringssyste ­
met ΔE REESS,CS  och bränsleenergin, och ska beräknas enligt följande: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
där 
ΔE REESS,CS  är den laddningsbevarande energiförändringen i det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 1.1.2 
i detta tillägg, i Wh,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 690  
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbru ­
kade bränslet enligt punkt 1.2.1 i fråga om ej externt 
laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridel ­
fordon, och enligt punkt 1.2.2 i fråga om ej externt ladd ­
bara bränslecellshybridfordon, i Wh.  
1.2.1 Laddningsbevarande bränsleenergi för ej externt laddbara hybridelfor ­
don och externt laddbara hybridelfordon  
Det laddningsbevarande energiinnehållet för ej externt laddbara hybri ­
delfordon och externt laddbara hybridelfordon ska beräknas med hjälp 
av ekvationen 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
där 
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbrukade 
bränslet under den tillämpliga WLTP-provningscykeln i den 
laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,  
HV är värmevärdet enligt tabell A6, tillägg 2/1, i kWh/l,  
FC CS,nb är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbruk ­
ningen under den laddningsbevarande provningen av typ 1, 
ej korrigerad för energibalans, bestämd enligt punkt 6 i un ­
derbilaga 7, med hjälp av värdena för föreningar i det gas ­
formiga utsläppet enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i kg/100 km,  
d CS är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig 
WLTC-cykel, i km,  
10 är faktorn för omvandling till Wh.  
1.2.2 Laddningsbevarande bränsleenergi för ej externt laddbara bränslecells ­
hybridfordon  
Det laddningsbevarande energiinnehållet för ej externt laddbara bräns ­
lecellshybridfordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbrukade 
bränslet under den tillämpliga WLTP-provningscykeln i den 
laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,  
121 är det lägre värmevärdet för väte, i MJ/kg,  
FC CS,nb är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbruk ­
ningen under den laddningsbevarande provningen av typ 
1, ej korrigerad för energibalans, bestämd enligt steg nr 1 
i tabell A8/7, i kg/100 km,  
d CS är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig 
WLTC-cykel, i km,  
1 
0;36 är faktorn för omvandling till Wh.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 691  
Tabell A8, tillägg 2/1  
Korrigeringskriterier  
Tillämplig cykel för provning av 
typ 1  Låg + Medel  Låg + Medel + Hög  Låg + Medel + Hög + Extra 
hög 
Korrigeringskriterieförhål ­
lande c  0,015  0,01  0,005  
2. Beräkning av korrigeringskoefficienter  
2.1 Korrigeringskoefficienten K  CO2 för CO  2 -massutsläpp, korrigerings ­
koefficienterna K  fuel,FCHV  för bränsleförbrukning samt, på tillverka ­
rens begäran, de fasspecifika korrigeringskoefficienterna K  CO2,p  och 
K fuel,FCHV,p  ska tas fram utifrån tillämpliga laddningsbevarande typ 1- 
provningscykler.  
Om fordon H provades i syfte att ta fram korrigeringskoefficienten för 
CO  2 -massutsläpp för ej externt laddbara hybridelfordon och externt 
laddbara hybridelfordon får koefficienten tillämpas inom interpole ­
ringsfamiljen.  
2.2 Korrigeringskoefficienterna ska bestämmas utifrån en uppsättning 
laddningsbevarande provningar av typ 1 enligt punkt 3 i detta tillägg. 
Tillverkaren ska utföra minst fem provningar.  
Tillverkaren får begära att det uppladdningsbara elenergilagringssyste ­
mets laddningstillstånd före provningen ställs in enligt tillverkarens 
rekommendation och enligt beskrivningen i punkt 3 i detta tillägg. 
Denna praxis ska endast användas för att uppnå en laddningsbeva ­
rande typ 1-provning med omvänt tecken mot ΔE REESS,CS  och med 
godkännandemyndighetens godkännande.  
Uppsättningen mätningar ska uppfylla följande kriterier:  
a) Uppsättningen ska omfatta minst en provning med ΔE REESS,CS  och 
minst en med ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  är summan av elenergiför ­
ändringarna hos alla uppladdningsbara elenergilagringssystem i 
provning n som beräknats enligt punkt 4.3 i denna underbilaga.  
b) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan provningen med den högsta negativa 
elenergiförändringen och provningen med den högsta positiva el ­
energiförändringen ska vara större än eller lika med 5 g/km. Detta 
kriterium ska inte tillämpas för bestämning av K  fuel,FCHV  . 
Vid bestämning av K  CO2 får det antal provningar som krävs mins ­
kas till tre om samtliga följande kriterier är uppfyllda utöver leden 
a och b:  
c) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan två på varandra följande mätningar, 
som hänför sig till elenergiförändringen under provningen, ska 
vara mindre än eller lika med 10 g/km.  
d) Förutom b får provningen med den högsta negativa elenergiför ­
ändringen och provningen med den högsta positiva elenergiföränd ­
ringen inte ligga inom det område som definieras av  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 692  
där 
E fuel är det förbrukade bränslets energiinnehåll enligt punkt 1.2 
i detta tillägg, i Wh.  
e) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan provningen med den högsta negativa 
elenergiförändringen och mittpunkten, och skillnaden i M  CO2,CS  
mellan mittpunkten och provningen med den högsta positiva el ­
energiförändringen ska vara snarlik och helst ligga inom det om ­
råde som definieras av d.  
De korrigeringskoefficienter som tillverkaren har fastställt ska 
granskas och godkännas av godkännandemyndigheten innan de 
tillämpas.  
Om en uppsättning med minst fem provningar inte uppfyller något 
av eller båda kriterierna a och b ska tillverkaren för godkännan ­
demyndigheten bevisa anledningen till att fordonet inte klarar att 
uppfylla något eller båda kriterierna. Om godkännandemyndighe ­
ten inte är nöjd med beviset får den kräva att ytterligare provningar 
utförs. Om kriterierna fortfarande inte är uppfyllda efter ytterligare 
provningar fastställer godkännandemyndigheten en konservativ 
korrigeringskoefficient på grundval av mätningar.  
2.3 Beräkning av korrigeringskoefficienterna K  fuel,FCHV  och K  CO2 
2.3.1 Bestämning av korrigeringskoefficient för bränsleförbrukning K  fu­
el,FCHV  
För ej externt laddbara bränslecellshybridfordon anges korrigerings ­
koefficienten för bränsleförbrukning, K  fuel,FCHV  , som bestäms genom 
en uppsättning laddningsbevarande provningar av typ 1, med hjälp av 
ekvationen 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
där 
K fuel,FCHV  är korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning, i 
(kg/100 km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförbrukningen för 
provning n baserat på urladdning av det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet enligt nedanstående ekva ­
tion, i Wh/km,  
EC DC,CS,avg  är den genomsnittliga laddningsbevarande elenergiför ­
brukningen för n  cs provningar baserat på urladdning 
av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt 
nedanstående ekvation, i Wh/km,  
FC CS,nb,n  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under 
provning n, ej korrigerad för energibalans, enligt steg nr 
1 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb,avg  är det aritmetiska medelvärdet av den laddningsbeva ­
rande bränsleförbrukningen för n  cs provningar baserat 
på bränsleförbrukningen, ej korrigerad för energibalans, 
enligt nedanstående ekvation, i kg/100 km,  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 693  
n är indextalet för den berörda provningen,  
n cs är det totala antalet provningar,  
och 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
och 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
och 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
där 
ΔE REESS,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförändringen i det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet i provning 
n enligt punkt 1.1.2 i detta tillägg, i Wh,  
d CS,n är den sträcka som har körts under motsvarande ladd ­
ningsbevarande provning n av typ 1, i km.  
Korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning ska avrundas till fyra 
signifikanta siffror. Den statistiska signifikansen hos korrigeringskoef ­
ficienten för bränsleförbrukning ska utvärderas av godkännandemyn ­
digheten.  
2.3.1.1 Det är tillåtet att tillämpa den korrigeringskoefficient för bränsleför ­
brukning som tagits fram utifrån provningar under hela den tillämp ­
liga WLTP-provningscykeln för korrigering av varje enskild fas.  
2.3.1.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 2.2 i detta tillägg får, på till ­
verkarens begäran och efter godkännandemyndighetens godkännande, 
separata korrigeringskoefficienter för bränsleförbrukning, K  fuel,FCHV,p  , 
tas fram för varje enskild fas. I så fall ska samma kriterier som 
beskrivs i punkt 2.2 i detta tillägg uppfyllas i varje enskild fas och 
det förfarande som beskrivs i punkt 2.3.1 i detta tillägg ska tillämpas 
för varje enskild fas i syfte att fastställa varje fasspecifik korrigerings ­
koefficient.  
2.3.2 Bestämning av korrigeringsfaktorn K  CO2 för CO  2 -massutsläpp  
För externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridel ­
fordon definieras korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp, 
K CO2 , som bestäms genom en uppsättning laddningsbevarande prov ­
ningar av typ 1, med hjälp av ekvationen 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 694  
där 
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp, i 
(g/km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförbrukningen för 
provning n baserat på urladdning av det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 2.3.1 
i detta tillägg, i Wh/km,  
EC DC,CS,avg  är det aritmetiska medelvärdet av den laddningsbeva ­
rande elenergiförbrukningen för n  cs provningar base ­
rat på urladdning av det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet enligt punkt 2.3.1 i detta tillägg, 
i Wh/km,  
M CO2,CS,nb,n  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet vid 
provning n, ej korrigerat för energibalans, beräknat 
enligt steg 2 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,avg  är det aritmetiska medelvärdet av det laddningsbeva ­
rande CO  2 -massutsläppet för n  cs provningar baserat 
på CO  2 -massutsläppet, ej korrigerat för energibalans, 
enligt nedanstående ekvation, i g/km,  
n är indextalet för den berörda provningen,  
n cs är det totala antalet provningar,  
och 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp ska avrundas till fyra 
signifikanta siffror. Den statistiska signifikansen hos korrigeringskoef ­
ficienten för CO  2 -massutsläpp ska utvärderas av godkännandemyndig ­
heten.  
2.3.2.1 Det är tillåtet att tillämpa den korrigeringskoefficient för CO  2 -mass­
utsläpp som tagits fram utifrån provningar under hela den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln för korrigering av varje enskild fas.  
2.3.2.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 2.2 i detta tillägg får, på till ­
verkarens begäran och efter godkännandemyndighetens godkännande, 
separata korrigeringskoefficienter för CO  2 -massutsläpp, K  CO2,p  , tas 
fram för varje enskild fas. I så fall ska samma kriterier som beskrivs 
i punkt 2.2 i detta tillägg uppfyllas i varje enskild fas och det för ­
farande som beskrivs i punkt 2.3.2 i detta tillägg ska tillämpas för 
varje enskild fas i syfte att fastställa fasspecifika korrigeringskoeffici ­
enter.  
3. Provningsförfarande för bestämning av korrigeringskoefficienterna  
3.1 Externt laddbara hybridelfordon  
För externt laddbara hybridelfordon ska ett av följande provningsför ­
lopp enligt figur A8, tillägg 2/1 användas för att mäta alla värden som 
behövs för bestämning av korrigeringskoefficienterna enligt punkt 2 i 
detta tillägg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 695  
Figur A8, tillägg 2/1  
Provningsförlopp för externt laddbara hybridelfordon
  
3.1.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1  
3.1.1.1 Förkonditionering och stabilisering  
Förkonditionering och stabilisering ska utföras enligt punkt 2.1 i till ­
lägg 4 till denna underbilaga.  
3.1.1.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Före provningsförfarandet enligt punkt 3.1.1.3 får tillverkaren justera 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemet. Tillverkaren ska styrka 
att kraven för inledning av provningen enligt punkt 3.1.1.3 är upp ­
fyllda.  
3.1.1.3 Provningsförfarande  
3.1.1.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska 
väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.1.1.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i 
denna underbilaga köras.  
3.1.1.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1- 
provningsförfarandet som beskrivs i underbilaga 6.  
3.1.1.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykler som krävs för bestämning av korrigeringskoefficienterna 
får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp 
som krävs enligt punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 
3.1.1.1–3.1.1.3 i detta tillägg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 696  
3.1.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2  
3.1.2.1 Förkonditionering  
Provfordonet ska förkonditioneras enligt punkt 2.1.1 eller 2.1.2 i till ­
lägg 4 till denna underbilaga.  
3.1.2.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Efter förkonditionering ska stabilisering enligt punkt 2.1.3 i tillägg 4 
till denna underbilaga utelämnas och ett avbrott, under vilket det är 
tillåtet att justera det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, på 
högst 60 min ska ställas in. Ett liknande avbrott ska tillämpas före 
varje provning. Omedelbart efter avbrottet ska kraven i punkt 3.1.2.3 i 
detta tillägg tillämpas.  
På begäran av tillverkaren får ytterligare en uppvärmning genomföras 
före justeringen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i 
syfte att säkerställa liknande startförhållanden för bestämningen av 
korrigeringskoefficienter. Om tillverkaren begär denna ytterligare upp ­
värmning ska samma uppvärmningsförfarande tillämpas upprepade 
gånger under provningsförloppet.  
3.1.2.3 Provningsförfarande  
3.1.2.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska 
väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.1.2.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i 
denna underbilaga köras.  
3.1.2.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1- 
provningsförfarandet som beskrivs i underbilaga 6.  
3.1.2.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykler som krävs för bestämning av korrigeringskoefficienterna 
får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp 
som krävs enligt punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 
3.1.2.2 och 3.1.2.3 i detta tillägg.  
3.2 Ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bräns ­
lecellshybridfordon  
För ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bräns ­
lecellshybridfordon ska ett av följande provningsförlopp enligt figur 
A8, tillägg 2/2 användas för att mäta alla värden som behövs för 
bestämning av korrigeringskoefficienterna enligt punkt 2 i detta till ­
lägg. ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 697  
Figur A8, tillägg 2/2  
Provningsförlopp för ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybrid ­
fordon
  
3.2.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1  
3.2.1.1 Förkonditionering och stabilisering  
Provfordonet ska förkonditioneras och stabiliseras enligt punkt 3.3.1 i 
denna underbilaga.  
3.2.1.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Före provningsförfarandet enligt punkt 3.2.1.3 får tillverkaren justera 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemet. Tillverkaren ska styrka 
att kraven för inledning av provningen enligt punkt 3.2.1.3 är upp ­
fyllda.  
3.2.1.3 Provningsförfarande  
3.2.1.3.1 Det förarvalbara läget ska väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna 
underbilaga.  
3.2.1.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i 
denna underbilaga köras.  
3.2.1.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt det 
laddningsbevarande typ 1-provningsförfarande som beskrivs i under ­
bilaga 6.  
3.2.1.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykler som krävs för bestämning av korrigeringskoefficienterna 
får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp 
som krävs enligt punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 
3.2.1.1–3.2.1.3 i detta tillägg.  
3.2.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2  
3.2.2.1 Förkonditionering  
Provfordonet ska förkonditioneras enligt punkt 3.3.1.1 i denna under ­
bilaga.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 698  
3.2.2.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Efter förkonditionering ska stabilisering enligt punkt 3.3.1.2 i denna 
underbilaga utelämnas och ett avbrott, under vilket det är tillåtet att 
justera det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, på högst 60 
min ska ställas in. Ett liknande avbrott ska tillämpas före varje prov ­
ning. Omedelbart efter avbrottet ska kraven i punkt 3.2.2.3 i detta 
tillägg tillämpas.  
På begäran av tillverkaren får ytterligare en uppvärmning genomföras 
före justeringen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i 
syfte att säkerställa liknande startförhållanden för bestämningen av 
korrigeringskoefficienter. Om tillverkaren begär denna ytterligare upp ­
värmning ska samma uppvärmningsförfarande tillämpas upprepade 
gånger under provningsförloppet.  
3.2.2.3 Provningsförfarande  
3.2.2.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska 
väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.2.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i 
denna underbilaga köras.  
3.2.2.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1- 
provningsförfarandet som beskrivs i underbilaga 6.  
3.2.2.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykler som krävs för bestämning av korrigeringskoefficienterna 
får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp 
som krävs enligt punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 
3.2.2.2 och 3.2.2.3 i detta tillägg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 699  
Underbilaga 8  
Tillägg 3  
Bestämning av uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och 
spänning för ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara 
hybridelfordon, fordon med endast eldrift och ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
1. Inledning  
1.1 I detta tillägg anges den metod och de instrument som krävs för att 
bestämma det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och 
spänning för ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara hybri ­
delfordon, fordon med endast eldrift och ej externt laddbara bränslecells ­
hybridfordon.  
1.2 Mätningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och 
spänning ska börja samtidigt som provningen inleds och avslutas ome ­
delbart efter att provningen av fordonet har avslutats.  
1.3 Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och spänning för 
varje fas ska bestämmas.  
1.4 En förteckning över de instrument som tillverkaren använder för mätning 
av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och spänning 
(inbegripet instrumenttillverkare, modellnummer, serienummer och, i före ­
kommande fall, datum för senaste kalibrering) under  
a) typ 1-provningen enligt punkt 3 i denna underbilaga,  
b) förfarandet för bestämning av korrigeringskoefficienter enligt tillägg 2 
till denna underbilaga (i tillämpliga fall), och  
c) ATCT-provningen enligt underbilaga 6a  
ska lämnas till godkännandemyndigheten.  
2. Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström  
Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet betraktas 
som negativ ström.  
2.1 Extern mätning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström  
2.1.1 Strömmen i det eller de uppladdningsbara elenergilagringssystemen ska 
mätas under provningarna med hjälp av en strömomvandlare av klämtyp 
eller av sluten typ. Strömmätningssystemet ska uppfylla de krav som 
anges i tabell A8/1 i denna underbilaga. Strömomvandlaren (strömom ­
vandlarna) ska kunna hantera toppströmmen vid motorstarter och tempe ­
raturförhållandena vid mätpunkten.  
2.1.2 Strömomvandlare ska monteras på valfritt uppladdningsbart elenergilag ­
ringssystem eller på en av de kablar som är direkt anslutna till det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemet, och ska omfatta all ström i det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet.  
När det gäller skärmade ledningar ska lämpliga metoder tillämpas i över ­
enskommelse med godkännandemyndigheten.  
För att det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström enkelt ska 
kunna mätas med extern mätutrustning bör tillverkaren tillhandahålla 
lämpliga, säkra och tillgängliga anslutningspunkter i fordonet. Om detta 
inte är möjligt måste tillverkaren hjälpa godkännandemyndigheten med 
anslutning av en strömomvandlare till en av de kablar som är direkt 
anslutna till elenergilagringssystemet på det sätt som beskrivs ovan i 
denna punkt.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 700  
2.1.3 Provtagning av strömomvandlarens avläsning ska ske med en frekvens av 
minst 20 Hz. Den uppmätta strömmen ska integreras över tid, så att ett 
uppmätt värde Q, uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. Integreringen får 
göras i strömmätningssystemet.  
2.2 Fordonets omborddata avseende det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemets ström  
Som ett alternativ till punkt 2.1 i detta tillägg får tillverkaren använda 
fordonsbaserade strömmätningsdata. Noggrannheten i dessa data ska på ­
visas för godkännandemyndigheten.  
3. Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning  
3.1 Extern mätning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spän ­
ning 
Under de provningar som beskrivs i punkt 3 i denna underbilaga ska det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning mätas med de krav 
på utrustning och noggrannhet som anges i punkt 1.1 i denna underbilaga. 
För att det ska gå att mäta det uppladdningsbara elenergilagringssystemets 
spänning med extern mätutrustning ska tillverkarna bistå godkännande ­
myndigheten genom att tillhandahålla mätpunkter för mätning av det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemets spänning.  
3.2 Nominell spänning för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
För ej externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara bränslecells ­
hybridfordon och externt laddbara hybridelfordon får den nominella spän ­
ningen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som bestämts en ­
ligt DIN EN 60050-482 användas i stället för den uppmätta spänningen i 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 3.1 i detta till ­
lägg.  
3.3 Fordonets omborddata avseende det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemets spänning  
Som ett alternativ till punkterna 3.1 och 3.2 i detta tillägg får tillverkaren 
använda fordonsbaserade spänningsmätningsdata. Noggrannheten i dessa 
data ska påvisas för godkännandemyndigheten.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 701  
Underbilaga 8  
Tillägg 4  
Förkonditionering, stabilisering och förhållanden för laddning av det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet för fordon med endast eldrift 
och externt laddbara hybridelfordon  
1. I detta tillägg beskrivs provningsförfarandet för förkonditionering av 
förbränningsmotorer och uppladdningsbara elenergilagringssystem som 
förberedelse för  
a) mätningar av elektrisk räckvidd, laddningstömning och laddnings ­
bevarande vid provning av externt laddbara hybridelfordon, och  
b) mätningar av elektrisk räckvidd och elenergiförbrukning vid prov ­
ning av fordon med endast eldrift.  
2. Förkonditionering och stabilisering av externt laddbara hybridelfordon  
2.1 Förkonditionering och stabilisering när provningsförfarandet inleds med 
en laddningsbevarande provning  
2.1.1 För förkonditionering av förbränningsmotorn ska fordonet köras under 
minst en tillämplig WLTP-provningscykel. Under varje förkonditione ­
ringscykel ska laddningsbalansen för det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet bestämmas. Förkonditioneringen ska avbrytas i slutet på 
den tillämpliga WLTP-provningscykel under vilken avbrytningskriteriet 
uppnåtts enligt punkt 3.2.4.5 i denna underbilaga.  
2.1.2 Som alternativ till punkt 2.1.1 i detta tillägg får, på tillverkarens begäran 
och efter godkännandemyndighetens godkännande, laddningstillståndet 
för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för provningen av typ 
1 ställas in enligt tillverkarens rekommendation i syfte att erhålla en 
provning under laddningsbevarande driftsförhållanden.  
I så fall ska ett förkonditioneringsförfarande tillämpas, liksom det som 
är tillämpligt på konventionella fordon enligt beskrivningen i punkt 
1.2.6 i underbilaga 6.  
2.1.3 Stabilisering av fordonet ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6.  
2.2 Förkonditionering och stabilisering när provningsförfarandet inleds med 
en laddningstömmande provning  
2.2.1 Externt laddbara hybridelfordon ska köras under minst en tillämplig 
WLTP-provningscykel. Under varje förkonditioneringscykel ska ladd ­
ningsbalansen för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet be ­
stämmas. Förkonditioneringen ska avbrytas i slutet på den tillämpliga 
WLTP-provningscykel under vilken avbrytningskriteriet uppnåtts enligt 
punkt 3.2.4.5 i denna underbilaga.  
2.2.2 Stabilisering av fordonet ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6. 
Forcerad nedkylning får inte tillämpas på fordon som förkonditioneras 
för provning av typ 1. Under stabiliseringen ska det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet laddas med det normala laddningsförfarande 
som anges i punkt 2.2.3 i detta tillägg.  
2.2.3 Tillämpning av en normal laddning  
2.2.3.1 Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas vid omgiv ­
ningstemperatur enligt specifikationerna i punkt 1.2.2.2.2 i underbilaga 
6 med antingen  
a) laddaren i fordonet om en sådan finns monterad, eller  
b) en extern laddare som rekommenderas av tillverkaren och med det 
laddningsmönster som föreskrivs för normal laddning.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 702  
Förfarandena i denna punkt utesluter alla slags specialladdningar som 
kan ha initierats automatiskt eller manuellt, t.ex. utjämningsladdningar 
eller underhållsladdningar. Tillverkaren ska intyga att det inte har före ­
kommit någon specialladdning under provningen.  
2.2.3.2 Kriterium för laddningens avslutande  
Kriteriet för laddningens avslutande har uppnåtts när de fordonsbaserade 
eller externa instrumenten visar att det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet är fulladdat.  
3. Förkonditionering av fordon med endast eldrift  
3.1 Inledande laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Den inledande laddningen av det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet består av att ladda ur systemet och genomföra en normal 
laddning.  
3.1.1 Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Urladdningen ska ske enligt tillverkarens rekommendation. Tillverkaren 
ska garantera att det uppladdningsbara elenergilagringssystemet laddas 
ur så mycket som möjligt genom urladdningsförfarandet.  
3.1.2 Tillämpning av en normal laddning  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas enligt punkt 
2.2.3.1 i detta tillägg.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 703  
Underbilaga 8  
Tillägg 5  
Användningsfaktorer för externt laddbara hybridelfordon  
1. Användningsfaktorer (UF) är kvoter som bygger på körstatistik och de räck ­
vidder som uppnåtts i laddningstömmande och laddningsbevarande lägen för 
externt laddbara hybridelfordon, och används för viktning av utsläpp, CO  2 - 
utsläpp och bränsleförbrukning.  
Den databas som användes för att beräkna användningsfaktorerna i punkt 2 
byggde främst på användningsegenskaper (t.ex. utnyttjande, daglig körd sträc ­
ka, andelar av olika fordonsklasser) hos konventionella fordon. Det kommer 
att bli nödvändigt att utvärdera användningsfaktorerna och laddningsfrekven ­
serna på nytt genom en kundundersökning när ett betydande antal externt 
laddbara hybridelfordon har börjat användas på den europeiska marknaden.  
2. För beräkningen av varje fasspecifik användningsfaktor ska följande ekvation 
användas:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > :Ä 8 
> > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
där 
UF  i är användningsfaktor för fas i,  
d i är den sträcka som har körts till slutet av fas i, i km,  
C j är koefficient nummer j (se tabell A8, tillägg 5/1),  
d n är normaliserad sträcka (se tabell A8, tillägg 5/1),  
k är antal termer och koefficienter i exponenten (se tabell A8, tillägg 
5/1), 
i är den berörda fasens nummer,  
j är den berörda termens/koefficientens nummer,  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l är summan av beräknade användningsfaktorer fram till fas (i-1).  
Kurvan som är baserad på följande parametrar i tabell A8, tillägg 5/1 är giltig 
från 0 km till den normaliserade sträckan  d n där användningsfaktorn konver ­
gerar till 1,0 (se figur A8, tillägg 5/1).  
Tabell A8, tillägg 5/1  
Parameter som ska användas i ekvation y  
C 1 26,25  
C 2 –38,94  
C 3 – 631,05  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 704  
C 4 5 964,83  
C 5 –25 094,60  
C 6 60 380,21  
C 7 –87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 –35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Kurvan i figur A8, tillägg 5/1 nedan visas endast i illustrerande syfte. Den 
ingår inte i lagtexten.  
Figur A8, tillägg 5/1  
Användningsfaktorkurva baserad på ekvationsparameter i tabell A8, 
tillägg 5/1
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 705  
Underbilaga 8  
Tillägg 6  
Val av förarvalbara lägen  
1. Allmänt krav  
1.1 Tillverkaren ska välja det förarvalbara läge för typ 1-provningsförfarandet 
enligt punkterna 2–4 i detta tillägg som gör att fordonet klarar att följa den 
berörda provningscykeln inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 
1.2.6.6 i underbilaga 6.  
1.2 Tillverkaren ska lämna bevis till godkännandemyndigheten beträffande  
a) förekomsten av ett dominerande läge under de berörda förhållandena,  
b) det berörda fordonets högsta hastighet,  
och om så krävs  
c) bästa och sämsta tänkbara läge som identifierats genom bevis på bräns ­
leförbrukningen och, i tillämpliga fall, på CO  2 -massutsläppet i alla lägen 
(se underbilaga 6, punkt 1.2.6.5.2.4),  
d) läget med högst elenergiförbrukning,  
e) energibehovet för cykeln (enligt punkt 5 i underbilaga 7, där målhas ­
tigheten ersätts med den faktiska hastigheten).  
1.3 Särskilda förarvalbara lägen, t.ex. ”bergsläge” eller ”underhållsläge”, som 
inte är avsedda för normal daglig användning utan endast för särskilda 
begränsade syften ska inte beaktas.  
2. Externt laddbara hybridelfordon utrustade med ett förarvalbart läge under 
laddningstömmande driftsförhållanden  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den ladd ­
ningstömmande provningen av typ 1 väljas enligt följande villkor.  
I flödesschemat i figur A8, tillägg 6/1 visas val av läge enligt punkt 2 i detta 
tillägg.  
2.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln under laddningstömmande driftsförhållanden ska 
detta läge väljas.  
2.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett domine ­
rande läge men detta inte gör att fordonet klarar att följa referensprovnings ­
cykeln under laddningstömmande driftsförhållanden, ska läget för prov ­
ningen väljas enligt följande villkor:  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln under laddningstömmande driftsförhållanden ska detta 
läge väljas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 706  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln under laddningstömmande driftsförhållanden ska läget 
med högst elenergiförbrukning väljas.  
2.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 2.1 och 2.2 i detta tillägg som 
gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska referensprov ­
ningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1:  
a) Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa 
den ändrade referensprovningscykeln under laddningstömmande drifts ­
förhållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att 
fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln under ladd ­
ningstömmande driftsförhållanden ska läget med högst elenergiförbruk ­
ning väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den 
ändrade referensprovningscykeln under laddningstömmande driftsförhål ­
landen ska läget eller lägena med högsta energibehov för cykeln identi ­
fieras och läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
Figur A8, tillägg 6/1  
Val av förarvalbart läge för externt laddbara hybridelfordon under laddningstömmande driftsförhållanden
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 707  
3. Externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej 
externt laddbara bränslecellshybridfordon som är utrustade med ett förarval ­
bart läge under laddningsbevarande driftsförhållanden  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den ladd ­
ningsbevarande provningen av typ 1 väljas enligt följande villkor.  
I flödesschemat i figur A8, tillägg 6/2 visas val av läge enligt punkt 3 i detta 
tillägg.  
3.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden ska 
detta läge väljas.  
3.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett domine ­
rande läge men detta inte gör att fordonet klarar att följa referensprovnings ­
cykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden, ska läget för prov ­
ningen väljas enligt följande villkor:  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden ska detta 
läge väljas.  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden ska tillver ­
karen kunna välja mellan att antingen välja sämsta tänkbara läge eller 
välja både bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge och beräkna det 
aritmetiska medelvärdet av provningsresultaten.  
3.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 3.1 och 3.2 i detta tillägg som 
gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska referensprov ­
ningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1:  
a) Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa 
den ändrade referensprovningscykeln under laddningsbevarande driftsför ­
hållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att 
fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln under ladd ­
ningsbevarande driftsförhållanden ska det sämsta tänkbara av dessa lägen 
väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den 
ändrade referensprovningscykeln under laddningsbevarande driftsförhål ­
landen ska läget eller lägena med högst energibehov för cykeln identi ­
fieras och sämsta tänkbara läge väljas.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 708  
Figur A8, tillägg 6/2  
Val av ett förarvalbart läge för externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej 
externt laddbara bränslecellshybridfordon under laddningsbevarande driftsförhållanden
  
4. Fordon med endast eldrift som är utrustade med ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för provningen 
väljas enligt följande villkor.  
Flödesschemat i figur A8, tillägg 6/3 visar val av läge enligt punkt 3 i detta 
tillägg.  
4.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln ska detta läge väljas.  
4.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett domine ­
rande läge men detta inte gör att fordonet klarar att följa referensprovnings ­
cykeln, ska läget för provningen väljas enligt följande villkor.  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln ska detta läge väljas.  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referens ­
provningscykeln ska läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
4.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 4.1 och 4.2 i detta tillägg som 
gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska referensprov ­
ningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1. Den resulterande prov ­
ningscykeln ska benämnas som den tillämpliga WLTP-provningscykeln:  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 709  
a) Om det finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade 
referensprovningscykeln ska detta läge väljas.  
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att 
fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln ska läget 
med högst elenergiförbrukning väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den 
ändrade referensprovningscykeln ska läget eller lägena med högst ener ­
gibehov för cykeln identifieras och läget med högst elenergiförbrukning 
väljas.  
Figur A8, tillägg 6/3  
Val av förarvalbart läge för fordon med endast eldrift
  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 710  
Underbilaga 8  
Tillägg 7  
Mätning av bränsleförbrukning hos hybridfordon med komprimerad vätgas 
och bränsleceller  
1. Allmänna krav  
1.1 Bränsleförbrukningen ska mätas med den gravimetriska metoden enligt 
punkt 2 i detta tillägg.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkän ­
nande får bränsleförbrukningen mätas med antingen tryckmetoden eller 
flödesmetoden. I så fall ska tillverkaren tillhandahålla teknisk bevisning 
som styrker att metoden ger likvärdiga resultat. Tryck- och flödesmeto ­
derna beskrivs i ISO 23828.  
2. Gravimetrisk metod  
Bränsleförbrukningen ska beräknas genom vägning av bränsletanken 
före och efter provningen.  
2.1 Utrustning och inställning  
2.1.1 I figur A8, tillägg 7/1 visas ett exempel på instrument. En eller flera 
externa tankar ska användas för att mäta bränsleförbrukningen. Den 
externa tanken eller tankarna ska anslutas till fordonets bränsleledning 
mellan originalbränsletanken och bränslecellssystemet.  
2.1.2 För förkonditionering får den tank som ursprungligen var monterad eller 
också en extern vätekälla användas.  
2.1.3 Tankningstrycket ska justeras till det värde som rekommenderas av 
tillverkaren.  
2.1.4 Skillnaden i gasanslutningstryck i ledningarna ska minimeras vid om ­
ställning av ledningarna.  
Om påverkan från tryckskillnader förväntas ska tillverkaren och god ­
kännandemyndigheten komma överens om huruvida korrigering krävs.  
2.1.5 Precisionsvåg  
2.1.5.1 Den precisionsvåg som används för att mäta bränsleförbrukningen ska 
uppfylla specifikationerna i tabell A8, tillägg 7/1.  
Tabell A8, tillägg 7/1  
Kriterier för kontroll av analysvåg  
Mätning  Upplösning (avläsningsnoggrannhet)  Precision (repeterbarhet)  
Precisionsvåg  Högst 0,1 g  Högst 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Bränsleförbrukning (laddningsbalans för det uppladdningsbara elenergisystemet = 0) under provningen, i massa, standard ­
avvikelse  
2.1.5.2 Precisionsvågen ska kalibreras enligt vågtillverkarens specifikationer 
eller åtminstone så ofta som anges i tabell A8, tillägg 7/2.  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 711  
Tabell A8, tillägg 7/2  
Intervaller för instrumentkalibrering  
Instrumentkontroller  Intervall  
Precision (repeterbarhet)  Årligen och vid omfattande un ­
derhåll  
2.1.5.3 Lämpliga metoder för att reducera effekterna av vibrationer och drag 
ska tillhandahållas, t.ex. ett dämpningsbord eller vindskydd.  
Figur A8, tillägg 7/1  
Exempel på instrument
  
där 
1 är den externa bränsletillförseln för förkonditionering  
2 är tryckregulatorn  
3 är originaltanken  
4 är bränslecellssystemet  
5 är precisionsvågen  
6 är en eller flera externa tankar för mätning av bränsleförbrukningen.  
2.2 Provningsförfarande  
2.2.1 Den externa tanken ska vägas före provningen.  
2.2.2 Den externa tanken ska anslutas till fordonets bränsleledning enligt figur 
A8, tillägg 7/1.  
2.2.3 Provningen ska genomföras med tankning från den externa tanken.  
2.2.4 Den externa tanken ska kopplas bort från ledningen.  
2.2.5 Tanken ska vägas efter provningen.  
2.2.6 Den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen FC  CS,nb 
från den uppmätta massan före och efter provningen ska beräknas 
med hjälp av ekvationen  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 712  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
där 
FC CS,nb är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukning ­
en, uppmätt under provningen, i kg/100 km,  
g 1 är tankens vikt i början av provningen, i kg,  
g 2 är tankens vikt efter provningen, i kg,  
d är den sträcka som har körts under provningen, i km.  
FC CS,nb,p  ▼B
 02017R1151 — SV — 27.07.2017 — 001.003 — 713  
Underbilaga 9  
Bestämning av metoders likvärdighet  
1. Allmänt krav  
På tillverkarens begäran får andra mätmetoder godkännas av godkännande ­
myndigheten om de ger likvärdiga resultat i enlighet med punkt 1.1 i denna 
underbilaga. Den alternativa metodens likvärdighet ska påvisas för godkän ­
nandemyndigheten.  
1.1 Beslut om likvärdighet  
En alternativ metod ska anses som likvärdig om noggrannheten och preci ­
sionen är lika stor som eller större än med referensmetoden.  
1.2. Bestämning av likvärdighet  
Bestämningen av metodernas likvärdighet ska grunda sig på en undersök ­
ning av korrelation mellan den alternativa metoden och referensmetoderna. 
De metoder som ska användas för att undersöka korrelationen ska godkän ­
nas av godkännandemyndigheten.  
Den grundläggande principen för att bestämma noggrannhet och precision 
för den alternativa metoden och referensmetoderna ska följa riktlinjerna i 
bilaga 8 (om jämförelse av alternativa mätmetoder) till del 6 av ISO 5725.  
1.3 Genomförandekrav  
Reserverad  ▼B