Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 467/98
av den 23 februari 1998
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa skodon med överdelar av läder eller plast och
med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand
(EGT L 60, 28.2.1998, s. 1)
Rättad genom:
"C1 Rättelse, EGT L 114, 16.4.1998, s. 32 (467/98)1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 1
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 467/98
av den 23 februari 1998
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa
skodon med överdelar av läder eller plast och med ursprung i
Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995
om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar iEuropeiska gemenskapen (
1), särskilt artikel 9.4 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med
rådgivande kommittén, och
med beaktande av följande:
A. FÖRFARANDE
(1) Kommissionen meddelade den 22 februari 1995 genom ett till-
kännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) att
det skulle inledas ett antidumpningsförfarande rörande import tillgemenskapen av vissa skodon med överdelar av läder eller plast och
med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand, och
inledde en undersökning.
(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av
Europeiska förbundet för skoindustrier (CEC) på nationella förbunds
vägnar vars klagande medlemmar (totalt 188) svarade för en betydandedel (53 %) av gemenskapens tillverkning av de skodon som omfattasav denna undersökning. Klagomålet innehöll bevis för dumpning av
produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna
bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att det inleddes ettförfarande.
(3) Kommissionen meddelade officiellt de exportörer och importörer som
den visste var berörda, de intresseorganisationer som företrädde demsamt företrädarna för de berörda exporterande länderna att det skulleinledas ett förfarande. Alla direkt berörda parter gavs möjlighet att
inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet skriftligen lämna
sina synpunkter och begära att bli hörda.
(4) De berörda exportländernas myndigheter, ett antal exportörer,
importörer i gemenskapen, de intresseorganisationer som företrädde
dem samt branschorganisationer lämnade skriftliga synpunkter. Allaparter som lämnade begäran inom tidsfristen beviljades en utfrågning.
(5) Med tanke på det stora antalet gemenskapstillverkare som var parter i
klagomålet ansågs det enligt artikel 17 i rådets förordning (EG)
nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) lämpligt att begränsaundersökningen till det antal av dessa tillverkare som rimligen kundeundersökas inom den tillgängliga tidsramen. I detta sammanhang
begränsades utsändandet av frågeformulär för att inhämta uppgifter
och för att kunna utvärdera en eventuell skada för gemenskaps-industrin till de nationella producentförbunden i gemenskapen samt till
89 av de 188 gemenskapstillverkare som uttryckligen stödde
klagomålet. Av dessa 89 gemenskapstillverkare lämnade 87 full-ständiga och meningsfulla svar. På grund av svårigheten att genomföragrundliga undersökningar på platsen hos de ovannämnda 87 gemen-
skapstillverkarna (nedan kallade den första gruppen) utvaldes för
kontrolländamål 15 av dessa gemenskapstillverkare (nedan kalladekontrollstickprovet) och dessa företags svar blev föremål för ingåendekontroller på platsen.
(6) Kommissionen sände också frågeformulär till!B
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG)
nr 2331/96 (EGT L 317, 6.12.1996, s. 1).
(2) EGT C 45, 22.2.1995, s. 2.1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 2
— de kinesiska, indonesiska och thailändska tillverkare/exportörer
som förtecknats i klagomålet,
— de exportörer från Hongkong som förtecknats i klagomålet,— myndigheterna i de berörda exportländerna,
— de exportörer som även om de inte förtecknats i klagomålet gav
sig tillkänna och begärde ett frågeformulär.
Sammanlagt mottogs 13 svar på frågeformuläret från tillverkare/
exportörer i Indonesien, 17 svar från tillverkare/exportörer i Folk-
republiken Kina och tre svar från tillverkare/exportörer i Thailand.
(7) Med tanke på detta antal svar, totalt 33 stycken, föreslog kommis-
sionen enligt artikel 17 i grundförordningen att undersökningen skulle
begränsas till ett rimligt antal samarbetsvilliga tillverkare/exportörersom svarade för den största möjliga representativa tillverkningsvolymsom rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tidsramen. I
samförstånd med de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna valdes
ett stickprov på fyra tillverkare/exportörer från Folkrepubliken Kinaoch sju från Indonesien. Mot bakgrund av att det endast fanns tresamarbetsvilliga tillverkare/exportörer i Thailand undersöktes alla tre.
(8) Vidare sände kommissionen frågeformulär till alla kända importörer.
Svar mottogs från 14 av dessa.
(9) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs
nödvändiga för ett fastställande av dumpning och skada och genom-
förde undersökningar på platsen hos följande företag:
(10) a) Tillverkare i gemenskapen
Det kontrollstickprov som avses i punkt 5 bestod av totalt 15
gemenskapstillverkare belägna i Frankrike, Italien, Portugal,
Spanien och Förenade kungariket, vilka alla är medlemsstater
med omfattande produktion av de skodon som är föremål förundersökning. Tillsammans svarade dessa medlemsstater för89 % av gemenskapens totala tillverkning av produkten i fråga
under 1994, dvs. undersökningsperioden enligt definitionen i
punkt 13.
Alla 15 gemenskapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet
begärde att deras identitet skulle vara konfidentiell på grund av
att några av dem hade hotats med kommersiella hämndåtgärder
av vissa kunder som samtidigt var importörer och störredetaljhandlare i gemenskapen. Undersökningen bekräftade att
vissa gemenskapstillverkare hade varit föremål för kraftiga
kommersiella påtryckningar i syfte att få dem att upphöra medatt svara samarbetsvilliga i undersökningen och dra tillbaka sittstöd för klagomålet. Således ansågs det lämpligt att inte lämna
ut namnen på dessa 15 gemenskapstillverkare.
Företrädare för vissa exportörer och importörer kritiserade
beviljandet av anonymitet av det skälet att klagande inhemska
industrier borde vara beredda på varje slag av ”kommersiell
hämnd”. Det måste i detta sammanhang betonas att denkonfidentiella behandlingen beviljades på grund av att deutövade påtryckningarna gick vida utöver vad som kunde anses
vara ”normalt” i affärsförbindelser. Det begränsade skydd som
gavs på detta sätt ansågs som särskilt lämpligt eftersom detrörde sig om ett stickprov, där ett fåtal utvalda gemenskapstill-verkare var särskilt utsatta eftersom de representerade en
mycket större grupp, på vars vägnar de agerade. Namnen på de
87 gemenskapstillverkare som ingick i den första gruppenlämnades dock ut till de parter som begärde det.
b) Icke-närstående importörer/distributörer
— Atlex SA, Rouen (Frankrike)
— British Shoe Corporation Ltd, Leicester (Förenade kunga-
riket)
— Chausseurop SA, Le Havre (Frankrike)
— Groupe André SA, Paris (Frankrike)!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 3
— Intermedium BV , Hoofddorp (Nederländerna)
c) Närstående importör
— Nick’s Sports and Leisure Footwear Ltd, Warrington
(Förenade kungariket)
d) Exportörer/tillverkare i Indonesien
— P .T. Dragon
— P .T. Emperor Footwear Indonesia
— P .T. Fortune Mate
— P .T. Golden Adishoes— P .T. Indosepamas Anggun/PT Primashoes Ciptakreasi— P .T. Kingherlindo
e) Exportörer/tillverkare i Thailand
— Bangkok Rubber
— CK Shoes— PSR Footwear
f) Exportör i Hongkong
— Grosby (China) Ltd
(11) Parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och över-
väganden som låg till grund för avsikten att rekommendera ettinförande av slutgiltiga antidumpningstullar. De beviljades också en
period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter mottagandet av
dessa uppgifter.
(12) Parternas synpunkter övervägdes och i tillämpliga fall ändrade
kommissionen sina slutsatser.
(13) Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1
januari 1994 till och med den 31 december 1994 (nedan kalladundersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade periodenfrån och med 1991 till och med undersökningsperioden. I samband
med den ytterligare undersökning som avses i punkterna 138 till 143
beaktades dessutom vissa uppgifter angående 1995 och 1996.
Geografiskt omfattade undersökningen gemenskapen i dess samman-
sättning vid tiden för inledandet av förfarandet, dvs. alla 15
medlemsstater.
(14) Undersökningen överskred den normala undersökningstiden enligt
artikel 6.9 i grundförordningen till följd av volymen av och komplex-iteten hos de uppgifter som inhämtades från många olika källor och isynnerhet på grund av det stora antal typer av skodon som omfattades
av undersökningen samt behovet av att utföra en ytterligare under-
sökning för att utvärdera verkningarna av den gemenskapskvot somunder undersökningens gång infördes för importen av berörda skodon
med ursprung i Folkrepubliken Kina. I enlighet med artikel 24 i
grundförordningen omfattas därför denna undersökning inte av deobligatoriska tidsfrister som föreskrivs i artikel 6.9.
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
OCH LIKADAN PRODUKT
1.Beskrivning av den produkt som är föremål för undersökning
(15) Den produkt som är föremål för undersökning i detta förfarande är
skodon som ej är avsedda för sport eller idrott, vars skaft inte täcker
ankeln, som har ett längsta invändigt mått på 24 cm eller mer, och som
har
— yttersulor av gummi, plast eller konstläder och överdelar av läder
och omfattas av KN-nummer ex 6403 99 93 (om de inte kan
identifieras som avsedda för herrar eller damer), ex 6403 99 96
(om de är avsedda för herrar) och ex 6403 99 98 (om de äravsedda för damer),!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 4
— yttersulor av gummi eller plast och överdelar av plast och är
avsedda för damer (enligt KN-nummer ex 6402 99 98).
Det bör noteras att detta förfarande inte omfattar skodon för
användning vid sport- eller idrottsutövning, med en gjuten, ihålig sulabestående av ett eller flera lager, tillverkad av syntetiska material somär särskilt utformade för att dämpa stötar som uppkommer vid
vertikala rörelser eller sidorörelser och som har tekniska egenskaper
såsom hermetiska kuddar som innehåller gas eller vätska, mekaniskadelar som dämpar eller neutraliserar stötar eller material såsompolymerer med låg densitet, och vilka skodon för tulländamål kan
klassificeras enligt alla ovannämnda KN-nummer.
(16) Av praktiska skäl och för att på lämpligt sätt sammanställa och hantera
inhämtade uppgifter ansågs vart och ett av de ovannämnda KN-numren
utgöra en ”kategori”. Således indelades produkten i fyra kategorierenligt följande:
Kategori 1: KN-nummer ex 6403 99 93 (unisex, för vuxna, överdelar av läder)
Kategori 2: KN-nummer ex 6403 99 96 (för herrar, överdelar av läder)Kategori 3: KN-nummer ex 6403 99 98 (för damer, överdelar av läder)Kategori 4: KN-nummer ex 6402 99 98 (för damer, överdelar av plast)
(17) Även om skodonen inom var och en av dessa kategorier kan utgöras av
många olika modeller och typer och kan tillverkas med olika
tillverkningsmetoder är deras grundläggande egenskaper, använd-ningsområden och konsumenternas uppfattning av dem i grunden desamma. Följaktligen betraktades de i detta förfarande och enligt
sedvanlig gemenskapspraxis som en enda produkt.
2.Likadan produkt
(18) Vad gäller de skodon som tillverkades och såldes på de inhemska
marknaderna i Indonesien och Thailand visade undersökningen, i defall sådan försäljning hade skett och uppgifter om denna hade gjortstillgängliga, att dessa produkter antingen i alla avseenden var likadana
som, eller i hög grad liknade, de skodon som exporterades till
gemenskapen från länderna i fråga.
(19) De skodon som omfattades av denna undersökning och som
tillverkades i Indonesien och exporterades till gemenskapen ansågsockså vara en likadan produkt som de skodon som tillverkades i ochexporterades från Folkrepubliken Kina till gemenskapen. Detta är
särskilt relevant mot bakgrund av att Indonesien användes som
jämförbart land vid fastställandet av normalvärde för FolkrepublikenKina enligt punkterna 42 och 43.
(20) Vid undersökningen fastställdes även att de skodon som tillverkades i
gemenskapen och de som importerades från de tre berörda länderna
liknade varandra i fråga om allmänt utförande, allmänna egenskaper
och användningsområden. Även om det fanns några smärre skillnadermellan den produkt som importerades från de berörda länderna ochden som tillverkades i gemenskapen påverkade dessa varken
produktens väsentliga egenskaper och användningsområden eller
konsumenternas uppfattning av den.
(21) I detta avseende hävdade vissa parter att importerade och gemen-
skapstillverkade skodon tillhörde olika produktsegment som intekonkurrerade med varandra. De hävdade att de skodon somimporterades till ett högre pris än genomsnittspriset inte skulle vara
likadana enligt artikel 1.4 i grundförordningen som de skodon som
importerades till ett pris under eller lika med genomsnittspriset.
(22) Denna fråga var en källa till upprepade och till synes motstridiga
påståenden från importörerna, varav några hävdade att de importeradeskor en låg kvalitet som inte kunde uppbringas i gemenskapen medanandra gjorde gällande att de i Folkrepubliken Kina, Indonesien och
Thailand beställde sofistikerade produkter tillverkade enligt deras
specifikationer och formgivning och ibland med deras råmaterial.Denna motsägelse visade att Folkrepubliken Kina, Indonesien ochThailand faktiskt kunde tillverka och till gemenskapen exportera,
vilket de också gjorde, hela det sortiment av produkter som erbjöds på
marknaden. Argumentet att de skodon som importerades från de tre!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 5
berörda länderna och de skodon som tillverkades i gemenskapen skulle
tillhöra olika produktsegment kunde därför inte godtas.
(23) Följaktligen ansågs de skodon som omfattades av detta förfarande och
som tillverkades i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand och
exporterades till gemenskapen vara likadana produkter enligt artikel
1.4 i grundförrodningen som de skodon som tillverkades i gemen-skapen.
C. DUMPNING
1.Allmänt
(24) Gemenskapens institutioner, nedan kallade institutionerna, har haft
som sedvanlig praxis att betrakta närstående tillverkare/exportörer,
eller tillverkare och exportörer tillhörande samma grupp, som en enda
ekonomisk enhet och att fastställa en enhetlig dumpningsmarginal (ochi tillämpliga fall en enhetlig tull) för dessa tillverkare och exportörer. I
detta förfarande tillämpades denna praxis. En beräkning i dessa fall av
individuella dumpningsmarginaler och antidumpningsåtgärder genomatt närstående tillverkare/exportörer därigenom får möjlighet attkanalisera sin export till gemenskapen via den närstående tillverkare/
exportör (eller den tillverkare/exportör inom gruppen) som har den
lägsta tullsatsen.
2.Indonesien
a)Stickprov
(25) Som nämnts i punkt 7 användes stickprovsurval enligt artikel 17 i
grundförordningen och i samtförstånd med de samarbetsvilligatillverkarna/exportörerna valdes sju indonesiska tillverkare/exportörer
ut att ingå i stickprovet.
(26) I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen överenskoms med de
övriga indonesiska tillverkare/exportörer som var samarbetsvilliga vid
undersökningen men som inte ingick i stickprovet att de skulle
omfattas av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal somfastställdes för de tillverkare och exportörer som ingick i stickprovet.
(27) De tillverkare/exportörer som valts ut att ingå i stickprovet och som var
fullt samarbetsvilliga vid undersökningen underrättades om att de
skulle omfattas av en egen dumpningsmarginal (och i tillämpliga fallav en individuell tullsats).
b)Normalvärde
(28) I syfte att fastställa normalvärde för var och en av de sju indonesiska
tillverkarna/exportörerna i stickprovet fastställdes först hurudvida
varje tillverkares totala inhemska försäljning av berörda skodon varrepresentativ i förhållande till dess totala försäljning på export tillgemenskapen av berörda skodon. I enlighet med artikel 2.2 i
grundförordningen anses inhemsk försäljning normalt som represen-
tativ när varje tillverkares totala inhemska försäljning av den likadanaprodukten motsvarar minst 5 % av tillverkarens försäljning avprodukten i fråga på export till gemenskapen. En ytterligare provning
av representativiteten utfördes sedan för varje enskild modell.
(29) Endast en av de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna/exportörerna
i stickprovet hade under undersökningsperioden vid normal handel en
inhemsk försäljning av två modeller av den likadana produkten som
var tillräckligt stor enligt artikel 2.2 och 2.4 i grundförordningen för attnormalvärdet skulle kunna beräknas på den grundvalen. Eftersom alldenna försäljning var lönsam beräknades således normalvärdet på
grundval av de priser som betalades eller skulle betalas på den
inhemska marknaden för all denna försäljning. För detta företagsövriga modeller konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 igrundförordningen genom att tillverkningskostnaderna adderades med
de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna
kostnader samt den vinst som konstaterats för de två modeller somavses ovan.
(30) De övriga sex indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stick-
provet hade under undersökningsperioder inte någon tillräckliginhemsk försäljning av de berörda skodonen enligt artikel 2.2 i!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 6
grundförordningen. Följaktligen ansågs det lämpligt att på grundval av
artikel 2.3 i grundförordningen konstruera normalvärdet genom atttillverkningskostnaden för varje modell som exporterades till gemen-skapen adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och
administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst. I detta
sammanhang ansågs det enligt artikel 2.6 a i grundförordningen att debelopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmännakostnader och vinst som konstaterats för den tillverkare/exportör som
hade en tillräckligt stor inhemsk försäljning (se föregående punkt)
borde användas för att konstruera normalvärde för de övriga sexindonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet.
(31) En tillverkare/exportör som hade gått med på att ingå i stickprovet
tillhandahöll inte uppgifter om kostnader uppdelade på modeller, trots
ett flertal uppmaningar. Eftersom det därför var omöjligt att beräkna
inhemsk lönsamhet och konstruerade normalvärden för denna till-verkare/exprtör användes tillgängliga uppgifter enligt punkt 41 förfastställandet av en dumpningsmarginal för denna tillverkare/exportör
för, enligt artikel 18 i grundförordningen.
c)Exportpris
(32) Exporten från sex av de sju tillverkare/exportörer som ingick i
stickprovet gick direkt till oberoende importörer i gemenskapen. Dessatillverkares/expoprtörers exportpriser fastställdes på grundval av depriser som betalades eller skulle betalas för de sålda skodonen, enligt
artikel 2.8 i grundförordningen. En justering måste ske av exportpriset
från en indonesisk tillverkare/exportör som ingick i stickprovet ochsom sålde via ett närstående företag i Taiwan (se punkt 36).
d)Jämförelse
(33) I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och
exportpriser för de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet
gjordes enligt artikel 2.10 i grundförordningen vederbörliga justering-
ar, när sådana begärdes och var välgrundade, för olikheter sompåverkade prisjämförbarheten. Således gjordes i tillämpliga fall
justeringar för skillnader vad gäller transport-, försäkrings-, hante-
rings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kostnader,kreditkostnader, bankavgifter, säkerheter/garantier och olika handels-led.
(34) När det gäller en av de indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i
stickprovet begärdes en justering för handelsled. Tillverkaren/expor-
tören anförde att en sådan justering motiverades av att företagets
exportfärsäljning till gemenskapen gjordes i stora kvantiteter tilldistributörer och grossister, medan dess inhemska försäljning påstodsske i små kvantiteter till detaljhandlare och handlare. En ytterligare
granskning under kontrollbesöket på plasten visade dock att de
inhemska köparna faktiskt också var distributörer och grossister.Begäran avvisades således eftersom normalvärdet och exportprisetavsåg samma handelsled och en justering således varken var nödvändig
eller motiverad.
(35) Två indonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet
begärde även en justering av det skälet att deras exportförsäljning i
motsats till deras inhemska försäljning skulle ske på grundval avOEM-märkesföräljning. Kommissionen kunde kontrollera detta ingå-
ende under kontrollbesöken på platsen och fastställde klart att det i
fråga om exportföräljning fanns särskilda försäljningskanaler därOEM-kunder fick konsekvent lägre priser. Eftersom skillnaden ihandelsled för OEM-kunder intekunde kvantifieras på grund av
avsaknaden av likadana försäljningskanaler på den inhemska mark-
naden i Indonesien, beviljades en särkild justering enligt artikel 2.10 dii i grundförordningen genom att ett belopp motsvarande 10 % avbruttovinstmarginalen drogs av från de konstruerade normalvärdena
för de egna märkesvarorna,
(36) En indonesisk tillverkare/exportör sålde skodon på export till gemen-
skapen via ett närstående handelsföretag som var beläget i Taiwan. Det
fastställdes att de priser som handelsföretaget fick betala till dettillverkande företaget inte var tillförlitliga på grund av sambandetmellan de två företagen. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris
från Indonesien till gemenskapen justerades priset från Taiwan til
gemenskapen till nivån fritt Indonesien. Eftersom den närstående!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 7
handlarens funktioner kunde anses likna dem som skulle föreligga hos
en handlare som sålde på provision gjordes på grundval av uppgifterfrån det nårstående förtaget ett avdrag på 5 % av de priser som detföretaget tog ut hos oberoende kunder i gemenskapen. Denna siffra
ansågs rimlig med tanke på den usträckning i vilken den närstående
handlaren var invovlerad i exportörens försäljningsverksamhet. Detlämnades inga uppgifter som tydde på att denna siffra skulle varaolämplig. Följaktligen justerades exportpriserna i enlighet med detta.
e)Dumpningsmarginaler
(37) För beräkningen av dumpningsmarginalen för varje i ndonesisk
tillverkare/exportör som ingick i stickprovet jämfördes företagens
vägda genomsnittliga normalvärden med deras vägda genomsnittliga
exportpriser eftersom det klart fastställdes att det enligt artikel 2.11 igrundförordningen inte fanns ett mönster för exportpriserna vilket
väsentligen skilde sig mellan olika inköpare, regioner eller tider.
(38) Jämförelsen visade att alla de tillverkare/exportörer som ingick i
stickprovet dumpade de berörda skodonen under undersöknings-perioden. Till följd av sambandet mellan PT Indosepamas Anggunoch PT Primashoes Ciptakreasi behandlades dessa tillverkare/expor-
törer som ett enda företag och en enda dumpningsmarginal beräknades
för dem i enlighet med institutionernas sedvanliga praxis enligt punkt24.
För dessa tillverkare/exportörer fastställdes föjande individuella
dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av cif/priset vid gemen-
skapens gräns:
— PT Dragon:5,9 %
— PT Emperor Footwear:2,0 %
— PT Fortune Mate: 14,9 %
— PT Golden Adishoes: 18,6 %— PT Indosepamas Anggun/PT Primashoes Ciptakreasi: 12,7 %
(39) Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer
som inte valts ut att ingå i stickprovet baserades på ett vägt genomsnitt
av de individuella dumpningsmarginaler som fattällts för varjetillverkare/exportör som ingick i stickprovet, med undantag för dentillverkare/exportör som avses i punkt 31 (PT Kingherlindo) för vilken
tillgängliga uppgifter användes. I enlighet med artikel 9.6 i grundför-
ordningen bortsågs det från detta företags dumpningsmarginal vidfastställandet av den vägda genomsnittliga marginalen för stickprovet.Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen, uttryckt i procent
av cif-priset vid gemenskapens gräns, uppgick till 12,3 %. Denna
marginal tillämpades på följande tillverkare/exportörer.
— PT Bosaeng Jaya— PT Karet Murni Jelita— PT Koryo International— PT Lintas Adhikrida— PT Universal Wisesa— PT V olmacarol
(40) För de tillverkare/exportörer i Indonesien som varken besvarade
kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig tillkänna
fastställdes dumpningsmarginalen i överensstämmelse med artikel 18 igrundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Med tanke påden i detta fall ovanligt höga graden av bristande samarbetsvilja från
indonesiska tillverkares/exportörers sida (över 74 %), avsaknaden av
andra tillförlitliga uppgifter från oberoende källor och för att undvikaatt belöna bristande samarbete ansågs det dock lämpligt att baserarestdumpningsmarginalen på den högsta dumpningsmarginal som
påstods förekomma enligt klagomålet, dvs. 50 %.
(41) Vid fastställandet av dumpningsmarginalen för den tillverkare/expor-
tör som avses i punkt 31 (PT Kingherlindo) ansågs att den!B
!C1
!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 8
samarbetsvilja som detta företag delvis uppvisat borde särskiljas från
den totalt bristande samarbetsvilja som uppvisats av de tillverkare/exportörer som avses i punkt 40. Följaktligen beslöts att marginalen fördenna tillverkare/exportör borde vara lägre än den marginal som
beräknades för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna.
Därför baserades marginalen på det aritmetiska genomsnittet avrestdumpningsmarginalen och den vägda genomsnittliga marginalenför stickprovet, dvs. 31,1 %.
3.Folkrepubliken Kina
a)V al av jämförbart land
(42) I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen baserades normalvärdet
på de uppgifter som inhämtats från tillverkare i ett land med
marknadsekonomi (jämförbart land).
(43) I klagomålet föreslogs Thailand som det lämpligaste jämförbara
landet. Ett flertal importörer samt de kinesiska tillverkarna/exportö-rerna vände sig dock mot valet av detta land eftersom nivån på den
ekonomiska utvecklingen inte skulle vara likadan i Thailand som i
Folkrepubliken Kina. Två handelsorganisationer, Utrikeshandelsför-bundet (FTA) och Förbundet för europeiska idrottsvaruindustrier
(FESI) föreslog Indonesien, vilket ockå de kinesiska tillverkarna/
exportörerna gjorde. Ett antal andra länder förslogs också av någraberörda parter under olika skeden av förfarandet, doch utan att dessalade fram bevis för varför ett av dessa länder borde föredras framför ett
annat.
Efter granskning av de tillgängliga uppgifterna avseende alla förslagna
länder ansågs slutligen i överensstämmelse med artikel 2.7 i
grundförordningen att det var rimligt att välja Indonesien som
jämförbart land, eftersom det verkade finnas ett stort antal levrantörerpå den marknaden och en viss likhet mellan de tillverkningsmetodersom användes där och de som användes i Folkrepubliken Kina. Det
verkade heller inte finnas några betydande skillnader när det gällde
tillgång till råmaterial. Försäljningen på Indonesiens inhemska mark-nad var representativ i förhållande till exporten från FolkerepublikenKina till gemenskapen. Vidare hade Indonesien föreslagits av de
kinesiska tillverkarna/exportörerna själva och gemenskapens till-
verkare reste inga invändninger mot kommissionens avsikt i detta fall.
b)Individuell behandling
(44) I enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen är det institutionernas
praxis att beräkna landsomfattande dumpningsmarginaler för länder
som inte har marknadsekonomi, med undantag för de tillverkare/exportörer som kan visa att de bör ges individuell behandling, dvs. att
separata exportpriser och individuella dumpningsmarginaler bör
fastställas för dem.
(45) Alla de kinesiska tillverkare/exportörer som besvarade kommissionens
frågeformulär begärde individuell behandling. Vid granskningen av
skälen för dessa ansökningar försökte kommissionen kontrollera
huruvida de tillverkare/exportörer som var samarbetsvilliga i för-farandet åtnjöt ett från staten rättsligt och faktiskt oberoende som var
jämförbart med det som skulle råda i ett land med marknadsekonomi
och som kulle motivera ett avsteg från principen om fastställande av enenda landsomfattande dumpningsmarginal. I detta syfte riktadesdetaljerade frågor till tillverkarna/exportörerna angående ägarskap,
ledning, kontroll och fatställande av kommersiell strategi och affärs-
strategi. Ingen av de tillverkare/exportörer som besvarade frågorna,förutom Grosby (China) Limited, kunde till kommissionens belåtenhetvisa att de var tillräckligt självständiga från de kinesiska myndighe-
terna för att kunna får individuell behandling. Således avvisades deras
begäran och tillverkarna/ exportörerna informerades i enlighet meddetta.
(46) Grosby (China) Limited var en juridisk person i form av ett aktiebolag
bildat enligt lagstiftningen i Hongkong som tillverkade den likadanaprodukten i en anläggning i Folkrepubliken Kina. Det fanns ingenjuridisk person i Folkrepubliken Kina men de kapitalvaror som befann
sig där var upptagna som tillgångar i Hongkong-företagets redovis-
ning.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 9
Kommissionen utförde ett kontrollbesök på platsen hos Hongkong-
förtaget i syfte att undersöka dess verksamhetsvillkor och relationernatill den kinesiska staten. Det berörda företaget var särskilt i stånd att påett för kommissionen tillfredsställande sätt visa att ledningen och
kontrollen av fabriken, både vad gäller tillverkning och försäljning,
klart låg i dess händer och att dess verksamhet var tillräckligtoberoende av de kinesiska myndigheterna. Det fastställdes även attexportpriserna till gemenskapen och försäljningsstrategin styrdes av
Hongkong-företaget utan inblandning från den kinesiska staten.
Mot bakgrund av detta ansågs det möjligt att bevilja Grosby (China)
Limited individuell behandling och således beräkna en separat
dumpningmarginal som ett undantag från principen enligt artikel 9.5i grundförordningen om beräkning av landsomfattande dumpnings-
marginaler för länder som inte har marknadsekonomi.
c)Landsomfattande dumpningsmarginal för Folkrepubliken Kina
(47) Totalt 17 exportörer från Folkrepubliken Kina besvarade kommis-
sionens frågeformulär. De berörda tillverkarna/exportörerna svarade
dock endast för 14,3 % av den totala exporten från FolkrepublikenKina och följaktligen beslöts med tanke på den särskilt höga graden av
bristande samarbetsvilja att fastställa dumpningsmarginalen för Folk-
republiken Kina enligt artikel 18 i grundförordningen, dvs. pågrundval av tillgängliga uppgifter.,
För att beräkna den landsomfattande dumpningsmarginalen för
Folkrepubliken Kina räknade kommissionen först fram dumpnings-marginalen för de 16 samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte
beviljats individuell behandling (se led i nedan). Sedan fastställde
kommissionen dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilligatillverkarna/exportörerna (se led ii nedan).
Den landsomfattande dumpningsmarginaler för Folkrepubliken Kina
beräknades som ett genomsnitt av dessa två dumpningsmarginaler (seled iii nedan).
i ) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga tillver-
kare/exportörer
Stickprov
(48) Som nämns i punkt 7 användes stickprovsurval enligt artikel 17 i
grundförordningen avseende de 17 samarbetsvilliga tillverkarna/ex-portörerna i Folkrepubliken Kina. Fyra tillverkare/exportörer valdes uti samförstånd med de berörda samarbetsvilliga företagen.
Eftersom en av dessa tillverkare/exportörer, Grosby (China) Limited,
senare beviljades individuell behandling togs det företaget bort från
detta stickprov (se punkt 46).
Följande tre återstående tilverkare/exportörer ingick därmed i stick-
provet för Kina:
— Fujian Footwear and Headgear Import & Export Corporation
— Zhejiang Animal By-Products Import & Export Corporation— Zhangjiang Yitai.
Normalvärde
(49) Normalvärdet för de kinesiska tillverkare/exportörer som ingick i
stickprovet beräknades på grundval av de inhemska priserna i
Indonesien samt de konstruerade normalvärden som fastställts för detillverkare/exportörer som ingick i stickprovet för Indonesien, enligtartikel 2.7 i grundförordningen.
Det bör noteras att de tre berörda kinesiska tillverkarna/exportörerna
hade ombetts att lämna utförliga beskrivningar av de skodon som
exporterades till gemenskapen. Tillverkarna/exportörerna lämnade
dock endast begränsade uppgifter och således måste kommissionenpå grundval av tillgängliga uppgifter fastställa vilka indonesiska
modeller som var identiska med de kinesiska modeller som
exporterades till gemenskapen eller, i avsaknad av identiska modeller,vilka indonesiska modeller som mest liknade dessa kinesiska modeller.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 10
På denna grundval kunde kommissionen fastställa att det fanns
jämförbara modeller i fråga om 34,7 % av de tre berördatillverkarnas/exportörernas totala export. För dessa modeller kundeföljaktligen de normalvärden som bestämts vid fastställandet av
Indonesiens dumpningsmarginaler användas.
(50) För de kinesiska exporterade modeller som inte hade någon
motsvarande likadan inhemskt såld indonesisk modell fastställdes det
konstruerade värdet genom att ett skäligt belopp för försäljnings- och
administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst addera-des med tillverkningskostnaderna för jämförbara exporterade indone-siska modeller. Försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra
allmänna kostnaderna och vinstmarginalen fastställdes på den
grundval som beskrivs i punkterna 29 och 30.
Exportpris - beräkning av exportpris
(51) Undersökningen visade att exporten från de tre kinesiska tillverkare/
exportörer som ingick i stickprovet gjordes direkt till oberoende
kunder i gemenskapen. Således kunde exportpriserna fastställas pågrundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas, enligtartikel 2.8 i grundförordningen.
Jämförelse
(52) I syfte att få en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpriser
för tillverkarna/exportörerna i stickprovet gjordes enligt artikel 2.10 igrundförordningen justeringar för vederbörligen motiverade olikheter
som påverkade prisjämförbarheten. Således gjordes justeringar för
skillnader i fråga om fysiska egenskaper, transport-, försäkrings-,hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kost-nader samt förpacknings- och kreditkostnader.
Dumpningsmarginal
(53) Kommissionen beräknade först en dumpningsmarginal för var och en
av de tre tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet. I detta syftejämförde kommissionen normalvärdena fritt fabrik och exportprisernafob, fritt Kina, för samarbetsvilliga kinesiska tillverkare/exportörer.
Denna jämförelse baserades på det vägda genomsnittliga försäljnings-
priset för varje skodonsmodell som tillverkades av tillverkarna/exportörerna i stickprovet och exporterades till gemenskapen under
undersökningsperioden och för vilken en jämförbar skodonsmodell
kunde fastställas.
(54) Eftersom exportpriserna inte varierade avsevärt mellan olika regioner,
inköpare eller tidsperioder jämfördes enligt artikel 2.11 i grundför-
ordningen normalvärdet med exportpriset på grundval av vägdagenomsnitt.
Jämförelsen visade att det förekom dumpning av de berörda skodon
med ursprung i Folkrepubliken Kina som under undersöknings-perioden exporterades till gemenskapen av de tillverkare/exportörersom ingick i stickprovet. Den vägda genomsnittliga dumpnings-
marginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns,
uppgick till 45,2 %.
i i ) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga
tillverkare/exportörer
(55) Dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna/ex-
portörerna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter, enligtartikel 18 i grundförordningen. I detta särskilda fall med tanke på den
ovanligt höga graden av bristande samarbetsvilja och avsaknaden av
andra tillförlitliga uppgifter från oberoende källor, ansågs de rimligastetillgängliga uppgifterna vara den högsta dumpningsmarginal sompåstods förekomma enligt klagomålet. Den på denna grundval
fastställda dumpningsmarginalen uppgick till 50 % av cif-priset vid
gemenskapens gräns.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 11
iii) L a n d o m f a t t a n d e d u m p n i n g s m a r g i n a l f ö r Fo l k -
republiken Kina
(56) Som anges i punkt 47 beräknades en enda dumpningsmarginal för
Folkrepubliken Kina på grundval av ett vägt genomsnitt av demarginaler som fastställdes för samarbetsvilliga tillverkare/exportörer
(dvs. 45,2 %, se punkt 54) och för icke-samarbetsvilliga tillverkare/
exportörer (dvs. 50 %, se punkt 55).
Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen för alla tillverkare/
exportörer i Folkrepubliken Kina, förutom Grosby (China) Limited,uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns, uppgick till
47,6 %.
d)Dumpningsmarginal för Grosby (China) Limited
i) N o r m a l v ä r d e
(57) I fråga om Grosby (China) Limited bör det noteras att normalvärdet
beräknades på samma sätt som för de övriga samarbetsvilliga
tillverkarna/exportörerna i Folkrepubliken Kina, dvs. på grundval avpriserna eller de konstruerade värdena för jämförbara modeller somtillverkades i det jämförbara landet, dvs. Indonesien.
i i ) Exportpris
(58) Eftersom exportförsäljningen för Grosby (China) Limited gick via en
närstående importör, Nick’ s Sports and Leisure Footwear Ltd (UK),konstruerades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen, dvs.
på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först
såldes vidare till oberoende köpare. Justeringar gjordes för allakostnader som tillkom mellan import och återförsäljning samt förförväntad vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid
gemenskapens gräns. En vinstmarginal på 5 % användes eftersom
denna marginal hade konstaterats förekomma för den oberoendeimportör vars handelsstruktur mest liknade strukturen hos Nick’ sSports and Leisure Footwear Ltd (UK) och som hade varit föremål för
ett kontrollbesök på platsen.
iii) J ä m f ö r e l s e
(59) För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och
exportpris gjordes justeringar enligt artikel 2.10 i grundförordningenför olikheter i fråga om transport- och försäkringskostnader.
i v ) Dumpningsmarginal
(60) Eftersom exportpriserna inte varierade avsevärt mellan olika regioner,
inköpare eller tidsperioder jämfördes normalvärdet med exportprisetpå grundval av vägda genomsnitt, enligt artikel 2.11 i grundför-
ordningen. På denna grundval konstaterades dumpningsmarginalen för
Grosby (China) Limited uppgå till 1,3 %.
4.Thailand
i ) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga tillver-
kare/exportörer
a)Normalvärde
(61) I syfte att fastställa normalvärde för var och en av de tre samarbets-
villiga thailändska tillverkarna/ exportörerna fastställdes först huru-
vida varje tillverkares/exportörs totala inhemska försäljning av berördaskodon var representativ i förhållande till deras totala försäljning avberörda skodon på export till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i
grundförordningen ansågs den inhemska försäljningen vara represen-
tativ när en tillverkares totala inhemska försäljning av den likadanaprodukten i volym representerade minst 5 % av dennas försäljning avden berörda produkten på export till gemenskapen.
(62) Ingen av tillverkarna/exportörerna hade en tillräckligt stor inhemsk
försäljning av berörda skodon under undersökningsperioden enligt
artikel 2.2 i grundförordningen. Följaktligen ansågs det lämpligt attkonstruera normalvärdet enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 12
att tillverkningskostnaderna för varje modell som exporterades till
gemenskapen adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- ochadministrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.Två av tillverkarna/exportörerna var varandra närstående och en av
dessa två närstående tillverkare/exportörer sålde idrottsskor och
idrottskläder, dvs. samma generella produktkategori, på Thailandsinhemska marknad. Dessa två tillverkares/exportörers försäljnings-och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst
fastställdes på grundval av den inhemska försäljningen av dessa
produkter, enligt artikel 2.6 b i grundförordningen. Eftersom den tredjesamarbetsvilliga thailändska tillverkaren/exportören inte hade någon
inhemsk försäljning av den berörda produkten, eller av produkter inom
samma generella produktkategori, fastställdes dennas försäljnings- ochadministrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstenligt artikel 2.6 c i grundförordningen på grundval av någon annan
rimlig metod, i detta fall de försäljnings- och administrationskostnader
och andra allmänna kostnader och den vinst som fastställts för deövriga två samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som avses ovan.
(63) En av de tre samarbetsvilliga thailändska tillverkarna/exportörerna
tillverkade och exporterade skor delvis framställda av råmaterial som
erhölls utan kostnad från dess kunder i gemenskapen. Eftersomtillverkaren/exportören inte fick några uppgifter om priserna påråmaterialen kunde den inte ta upp dem i sina tillverkningskostnader.
Till följd av att tillverkaren/exportören inte hade någon inhemsk
försäljning måste normalvärdet konstrueras. I avsaknad av fullständigauppgifter om råmaterialkostnader konstruerade kommissionen normal-
värdet genom att använda det berörda företagets tillverkningskostnader
och de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmännakostnader samt den vinst som fastställts enligt föregående punkt.Eftersom både det konstruerade värdet och det exportpris som
rapporterats av denna tillverkare/exportör uteslöt samma råmaterial-
kostnader var båda direkt jämförbara.
b)Exportpris
(64) Undersökningen visade att exporten gick direkt till oberoende kunder i
gemenskapen, förutom i det fall som avses i punkt 67. Följaktligenfastställdes exportpriserna på grundval av det pris som faktiskt
betalades eller skulle betalas.
c)Jämförelse
(65) I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och
tillverkarnas/exportörernas exportpriser gjordes enligt artikel 2.10 igrundförordningen vederbörliga justeringar för olikheter som påver-kade prisjämförbarheten, i de fall dessa påstods förekomma och var
underbyggda. Således gjordes i tillämpliga fall justeringar för olikheter
i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnaderoch därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader, bankavgif-
ter, säkerheter/garantier och handelsled.
(66) En av de thailändska tillverkarna/exportörerna begärde även en
justering på grundval av att dess exportförsäljning i motsats till dessinhemska försäljning skulle ske på grundval av OEM-märkesför-
säljning. I samband med undersökningen fastställdes klart att export-
försäljningen ägde rum vid ett annat handelsled än de inhemskaförsäljningen. Därför beviljades en justering enligt artikel 2.10 d ii igrundförordningen genom att ett belopp motsvarande 10 % av
bruttovinstmarginalen drogs av från de konstruerade normalvärdena
för de egna märkesvarorna.
(67) En thailändsk tillverkare/exportör sålde skodon på export till gemen-
skapen via ett närstående handelsföretag som var beläget i USA. Till
följd av sambandet mellan dessa två företag fastställdes att de priser
som den thailändska tillverkaren tog ut av företaget i USA inte vartillförlitliga. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris frånThailand till gemenskapen justerades priset i gemenskapen till nivån
fritt Thailand. Eftersom det närstående företagets funktioner kunde
anses likna dem som skulle föreligga hos en handlare som sålde påprovision gjordes ett avdrag på 5 % av de priser som det företaget togut hos oberoende kunder i gemenskapen. Denna siffra ansågs rimlig
med tanke på den utsträckning i vilken den närstående handlaren var
involverad i exportörens försäljningsverksamhet. Det lämnades inga!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 13
uppgifter som tydde på att denna siffra skulle vara olämplig.
Följakligen justerades exportpriserna i enlighet med detta.
d)Dumpningsmarginaler
(68) För att beräkna dumpningsmarginalen för varje samarbetsv illig
thailändsk tillverkare/exportör jämförde kommissionen enligt artikel
2.11 i grundförordningen företagens vägda genomsnittliga normal-värden med deras vägda genomsnittliga exportpriser eftersom det klartfastställdes att det inte fanns ett mönster för exportpriserna vilket
väsentligen skilde sig mellan olika inköpare, regioner eller tider.
(69) Jämförelsen visade att en av de tre samarbetsvilliga tillverkarna/
exportörerna dumpade berörda skodon under undersökningsperioden.Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen, uttryckt i procentav cif-priset vid gemenskapens gräns, uppgick till följande:
— CK Shoes: 1,4 %Undersökningen visade att de övriga två samarbetsvilliga thailändska
tillverkarna/exportörerna var närstående i det att ett företag ägde aktier
i det andra. Dessutom ägde ett företag i USA aktier i ett av dessa
tillverkares/exportörers företag. Båda tillverkare/exportörer exportera-de den berörda produkten till gemenskapen under undersöknings-perioden.
Även om dessa tillverkare/exportörer hade separata produktions-
anläggningar beräknades således bara en enda dumpningsmarginal i
linje med institutionernas sedvanliga praxis enligt vad som beskrivs ipunkt 24.
Den på detta sätt fastställda dumpningsmarginalen uppgick till
följande:
— PSR Footwear/Bangkok Rubber Company 0 %
i i ) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga
tillverkare/exportörer
(70) För de tillverkare i Thailand som varken besvarade kommissionens
frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdesdumpningsmarginalen enligt artikel 18 i grundförordningen på
grundval av tillgängliga uppgifter. Med tanke på den i detta fall
ovanligt höga graden av bristande samarbetsvilja från thailändskatillverkares/exportörers sida (99 %), avsaknaden av andra tillförlitliga
uppgifter från oberoende källor och för att undvika att belöna bristande
samarbete ansågs det lämpligt att basera restdumpningsmarginalen påden högsta dumpningsmarginal som hävdats förekomma enligtklagomålet, dvs. 50 %.
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN
(71) Som nämnts i punkt 5 och mot bakgrund av det stora antalet
gemenskapstillverkare som var parter i klagomålet ansågs det lämpligtatt inhämta uppgifter avseende gemenskapsindustrin från tre olika
källor, nämligen de nationella producentförbunden i gemenskapen, de
87 gemenskapstillverkarna i den första gruppen och de 15 gemen-skapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet. Skadeindikatorernabedömdes sedan på den lämpligaste nivån (dvs. på vidast möjliga
grund i fråga om allmänna indikatorer och på en smalare grund för de
som endast kunde inhämtas från enskilda företag).
Detta skedde enligt följande:— Tillverkning, försäljning, marknadsandel och sysselsättning i
gemenskapen fastställdes på nivån för varje nationellt skodons-förbund och omfattade således hela gemenskapens tillverkning av
den likadana produkten.
— Allmänna trender för priser, kostnader och lönsamhet fastställdes
på nivån för de 87 gemenskapstillverkarna i den första gruppen,
vilka valdes ut i syfte att på ett så balanserat sätt som möjligtomfatta de fyra kategorierna av den produkt som var föremål förundersökning och för att avspegla de olika företagsstorlekarna och
tillverkningsstrukturerna i de viktigaste tillverkande medlems-
staterna.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 14
— Beräkningarna av prisunderskridande och nivåerna för undanrö-
jande av skada utfördes på grundval av fullständigt kontrolleradepris- och kostnadsuppgifter från de 15 gemenskapstillverkarna ikontrollstickprovet, som var representativa när det gäller storlek,
produktsortiment och läge (de var alla belägna i de viktigaste
tillverkande medlemsstaterna).
(72) Några parter hävdade att denna metod var bristfällig eftersom den
skulle innebära ett avsteg från bestämmelserna i både artikel 5.4 och4.1 i grundförordningen, enligt vilka en bedömning av huruvida denundersökta gemenskapsindustrin är representativ måste ske på
grundval av en granskning av om den svarar för en ”betydande del
av produktionen”, och således måste bevis på skada baseras påuppgifter från tillverkare som svarar för minst 25 % av gemenskapenstotala tillverkning av den likadana produkten. I synnerhet hävdades att
den siffra för ”gemenskapens totala tillverkning” som användes för
bedömningen av de 188 klagande gemenskapstillverkarnas represen-tativitet inte skulle vara tillförlitlig.
Kommissionens stickprov ifrågasattes också i det att beslutet om att
använda stickprov skulle ha tagits i ett sent skede i förfarandet som enreaktion på ett otillräckligt samarbete från den klagande industrins sida
under undersökningens inledande skeden.
1.Gemenskapens totala tillverkning
(73) Det bör först understrykas att graden av stöd för klagomålet
fastställdes innan undersökningen inleddes. Under undersökningensgång fastställdes att de 188 klagande gemenskapstillverkarna fortsatte
att svara för mer än 25 % av gemenskapens totala tillverkning
(nämligen 53 %). Därför svarar de klagande gemenskapstillverkarnaför en enligt artikel 4.1 i grundförordningen betydande del avgemenskapens totala tillverkning av den likadana produkten.
Siffran för ”gemenskapens totala tillverkning” av den likadana
produkten sattes till den maximalt möjliga nivån. Till följd av brist
på tillförlitliga uppgifter kunde man inte undersöka om tillverknings-
volymen för vissa icke-klagande tillverkare borde undantas enligtartikel 4.1 a i grundförordningen från siffran för ”den totalatillverkningen” på grund av att deras huvudverksamhet skulle vara
import snarare än tillverkning i gemenskapen.
Det är känt att några sådana förmenta gemenskapstillverkare som har
importerat betydande mängder också har tillverkat relativt stora
mängder i gemenskapen. Om man hade haft tillräckliga uppgifter omdetta är det sannolikt att siffran för ”gemenskapens totala tillverkning”skulle ha minskats i viss mån. En sådan minskning skulle ha ökat de
klagande gemenskapstillverkarnas andel av gemenskapens tillverk-
ning. Vid undersökningen fastställdes även att 87 (dvs. gemenskaps-tillverkarna i den ”första gruppen” enligt punkt 5) av de 188 klagandegemenskapstillverkarna varken var närstående någon tillverkare/ex-
portör eller importerade den produkt som omfattas av denna under-
sökning.
2.Stickprov
(74) Med hänsyn till det potentiellt sett mycket stora antalet parter i detta
förfarande angavs tydligt i tillkännagivandet om inledande avförfarandet att undersökningen skulle kunna utföras med hjälp av
stickprov. Redan vid undersökningens inledande skeden söktes
samarbete (via de nationella förbunden) från de 89 gemenskapstill-verkare som valts ut bland de 188 gemenskapstillverkare som stödde
klagomålet.
Meningsfulla svar mottogs från 87 tillverkare (den första gruppen
enligt punkt 5), varav 15 valdes ut för kontrolländamål, och deras svar
verifierades genom ingående kontroller vid besök på platsen (denna
grupp av tillverkare kallas kontrollstickprovet i punkt 5).
I grundförordningen föreskrivs inte att man i samband med stickprov
måste inhämta relevanta uppgifter från gemenskapstillverkare somsvarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning enligtartiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Däremot föreskrivs i artikel
17.1 i grundförordningen att man kan inhämta uppgifter från ett urval
som är representativt för gemenskapsindustrin. Själva syftet med dessa!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 15
bestämmelser om stickprov är att bereda möjlighet för en situation som
innebär att den andel av tillverkningen som representeras av sådanagemenskapstillverkare som ingår i stickprovet, beroende på omstän-digheterna, avsevärt skulle kunna underskrida 25 % av gemenskapens
totala tillverkning.
De 87 gemenskapstillverkarna i den första gruppen konstaterades
under alla omständigheter svara för 25,7 % av gemenskapens
tillverkning av den likadana produkten, och uppfyllde således, i
avsaknad av uttryckligt motstånd mot klagomålet, villkoren för attutgöra gemenskapsindustrin.
3.Slutsats
(75) Mot bakgrund av detta drogs slutsatsen att den undersökta gemen-
skapsindustrins representativitet hade bedömts på ett rimligt sätt i
enlighet med de relevanta bestämmelserna i grundförordningen.
E.SKADA
1.Allmän anmärkning
(76) I största möjliga utsträckning korrigerades alla Eurostat-siffror som
användes i nedan beskrivna beräkningar (avseende importvolymer,
importvärden och följaktligen priser per par) på grundval av tillgäng-
liga uppgifter (från Taric-databasen), i syfte att utesluta skodontillverkade med hjälp av särskild teknik (som enligt punkt 15 inteomfattades av detta förfarande).
2.Förbrukning i gemenskapen
(77) För beräkning av gemenskapens totala förbrukning av de skodon som
omfattas av denna undersökning adderades följande mängduppgifter:
— Den totala försäljningsvolymen i gemenskapen för alla gemen-
skapstillverkare av den berörda produkten (på grundval av
uppgifter från gemenskapens nationella skodonsproducentförbund
i kombination med Eurostat-statistik för export till länder utanförgemenskapen).
— Den totala importen till gemenskapen av den berörda produkten
från tredje land, inbegripet Folkrepubliken Kina, Indonesien ochThailand.
På denna grundval konstaterades gemenskapens förbrukning av den
berörda produkten ha minskat från 327 miljoner par 1991 till 307
miljoner par under undersökningsperioden, dvs. med cirka 6 %.
3.Den dumpade importens volym och marknadsandel under
undersökningsperioden
(78) Den totala importen av skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina
som omfattades av denna undersökning uppgick till 28,6 miljoner par
under undersökningsperioden.
Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i
Indonesien uppgick till 15,9 miljoner par under undersöknings-
perioden, medan motsvarande värde för Thailand var 11,8 miljonerpar.
Beräknat på grundval av gemenskapens förbrukning (se föregående
punkt) hade den kinesiska importen en andel på 9,3 % av gemen-
skapens marknad under undersökningsperioden, medan Indonesiensandel var 5,2 % och Thailands 3,9 %.
4.Kumulering
(79) I enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen undersöktes huruvida
verkningarna av den dumpade importen från de tre berörda ländernaborde slås samman vid bedömningen.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 16
I föregående punkt visas att de enskilda importvolymerna från
Folkrepubliken Kina respektive Indonesien samt dessa länders mark-nadsandelar i gemenskapen (9,3 % och 5,2 %) inte var försumbaraunder undersökningsperioden. För båda länderna hade det också
fastställts att dumpningsmarginalerna överskred den minimala nivån
(se punkterna 56 och 38 - 41).
Thailands marknadsandel i gemenskapen, även om den inte var så stor
som den som innehades av de två andra länder som berördes av dennaundersökning och trots en liten minskning mellan 1991 och 1994,uppgick till 3,9 %, dvs. över miniminivån, vilket även gällde för den
restdumpningsmarginal på 50 % som fastställdes för detta land (se
punkt 70).
(80) Undersökningen visade också att konkurrensvillkoren på gemen-
skapens marknad för skodon importerade från Folkrepubliken Kina,Indonesien och Thailand var liknande. Produkterna från Kina,Indonesien och Thailand och från gemenskapen
— var ur konsumentens synvinkel utbytbara,— erbjöds till försäljning i samma geografiska områden i gemen-
skapen,
— såldes via samma distributionskanaler,
— förekom samtidigt på gemenskapens marknad, och— riktades i allmänhet till samma segment på gemenskapens
marknad för skodon (dvs. från det nedre prisskiktet till den lägredelen av mellanskiktet av marknaden).
De kinesiska, indonesiska och thailändska produkterna såldes des-
sutom till priser som konstaterades underskrida gemenskapsindustrinspriser (se punkt 86).
(81) På denna grundval ansågs att kumulering var berättigad och således
borde verkningarna av den dumpade importen från alla tre länder slås
samman vid bedömningen av skada.
5.Den dumpade importens kumulerade volym och marknads-
andel och dess utveckling
(82) Den totala volymen av import från Folkrepubliken Kina, Indonesien
och Thailand ökade från 38,6 miljoner par 1991 till 56,3 miljoner parunder undersökningsperioden, en betydande ökning på över 45 %.
Detta medförande att den sammanlagda marknadsandelen ökade från
11,8 % 1991 till 18,4 % under undersökningsperioden.
6.Priser för dumpad import och prisunderskridande
(83) Med tanke på de olika produktmixer som kan förekomma inom vart
och ett av de berörda KN-numren (se punkt 17) bör varje allmängranskning av prisutvecklingen för dumpad import mellan 1991 och1994 endast på grundval av motsvarande skodonskategorier bedömas
försiktigt. På grundval av uppgifter från importörer och deras
organisationer visade undersökningen att importen kan kännetecknasav en gradvis övergång till mera sofistikerade typer av skodon i det
övre marknadsskiktet, vilket åtföljs av en motsvarande allmän ökning
av importpriserna.
(84) För att beräkna prisunderskridandet gjordes först jämförelser kategori
för kategori mellan cif-importpriset (enligt Eurostat, efter korrigering
för att utesluta skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik, enligtpunkt 76), justerat till nivån efter betald tull och klarering, ochgemenskapstillverkarnas försäljningspriser i gemenskapen i samma
handelsled (dvs. till distributörer/grossister).
En andra beräkning av prisunderskridandet utförs också genom att man
valde ut de kinesiska, indonesiska och thailändska modeller som
exporterades till gemenskapen i störst volymer av de tre thailändskasamarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna och de kinesiska ochindonesiska tillverkare/exportörer som ingick i stickproven för under-
sökning av dumpning (indelade i 17 representativa s.k. grupper av
skodon, t.ex. promenadsnörskor för herrar) och jämförde deras!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 17
justerade priser i gemenskapen, efter klarering, med priserna för
identiska eller jämförbara modeller som tillverkades av de gemen-skapstillverkare som ingick i kontrollstickprovet.
(85) Vid justeringen av importpriserna till nivån efter betald tull och
klarering togs hänsyn till den normala tullsatsen eller den tillämpliga
tullsatsen enligt Allmänna preferenssystemet (beroende på vad som
var tillämpligt), en marginal för alla specifikt importrelateradelossnings- och transportkostnader och andra därmed sammanhängandekostnader samt den vinst som importörerna uppnådde. På grundval av
den bevisning som undersöktes rörande den berörda produkten
konstaterades att cif-importpriset för den berörda produkten, i syfteatt få en rättvis jämförelse med gemenskapstillverkarnas priser och
kostnader, måste justeras uppåt med 2 % för att avspegla de rörliga
kostnaderna och sedan i syfte att avspegla de genomsnittliga fastakostnaderna måste höjas med 0,96 ecu per par plus ett belopp sommotsvarar tullen.
(86) De två metoder för att bestämma prisunderskridandet som beskrivs i
punkt 84 ledde till ett fastställande av genomsnittliga prisunder-
skridandemarginaler (uttryckta i procent av gemenskapsindustrinspriser) på över 25 % i fråga om Folkrepubliken Kina och över 10 % ifråga om Indonesien och Thailand.
7.Slutsats om den dumpade importvolymen och dennas inverkan
på priserna i gemenskapen
(87) Som det visas ovan skedde en betydande ökning, mer än 45 %, av den
sammanlagda volymen dumpad import från de tre länderna i fråga
mellan 1991 och undersökningsperioden. Förbrukningen minskadedäremot med omkring 6 % under samma period.
Även om vissa ökningar av importpriserna till följd av en förändrad
produktmix kunde observeras under de fyra undersökta åren, var dessa
priser i hög grad dumpade och underskred avsevärt gemenskapstill-
verkarnas priser.
8.Gemenskapsindustrins situation
Inledande anmärkning
(88) Vad gäller nedan angivna uppgifter konstaterades att inte alla de
ekonomiska uppgifter som inhämtades beträffande enskilda gemen-skapstillverkare i den första gruppen och kontrollstickprovet hade
någon betydelse för situationen för gemenskapens skodonsindustri vid
fastställandet av skada. Exempelvis är det så att tillverkning sker motorder, vilket medför att det normalt inte förs några lager och att
lagernivåer således har mycket liten betydelse för skadeanalysen, och
detsamma gäller för kapacitet och kapacitetsutnyttjande (eftersomledig kapacitet inte strikt kan hänföras endast till den likadanaprodukten). I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen beaktade
kommissionen i sin analys av gemenskapsindustrins situation följ-
aktligen endast de ekonomiska faktorer som konstaterades habetydelse för denna industris tillstånd.
Tillverkning
(89) Uppgifter från de nationella förbunden visade att tillverkningen i
gemenskapen minskade från cirka 259 miljoner par 1991 till 224
miljoner par under undersökningsperioden, en nedgång på 14 %.
Försäljningsvolym
(90) Uppgifter från de nationella förbunden och Eurostat visade en massiv
nedgång i försäljningsvolymen på 22 % mellan 1991 och under-
sökningsperioden (mängduppgifterna erhölls genom att den totalatillverkningen i gemenskapen subtraherades med exporten till tredjeland).
Omsättning
(91) Försäljningsvärdet för den berörda produkten konstaterades ha minskat
med 16 % mellan 1991 och undersökningsperioden. Denna nedgång,!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 18
även om den inte var lika markant som den i volym, var inte desto
mindre betydande.
Marknadsandel
(92) På grundval av de uppgifter för förbrukningen som fastställdes enligt
punkt 77 och uppgifter från nationella förbund och Eurostat
konstaterades att gemenskapstillverkarnas marknadsandel på gemen-skapens marknad sjönk från 64,5 % 1991 till 53,3 % underundersökningsperioden.
Gemenskapstillverkarnas priser
(93) Som det förklarats i punkt 83 avseende importpriserna bör med tanke
på de olika produktmixer som kan förekomma inom vart och ett av defyra berörda KN-numren varje allmän granskning av prisutvecklingen
för dumpad import mellan 1991 och 1994 på grundval endast av
skodonskategorier bedömas försiktigt. Detta gäller även vid analysenav sammanfattade uppgifter avseende gemenskapsindustrin.
Uppdelat på olika kategorier visade dock undersökningen att det
förekom vissa utvecklingstrender i gemenskapstillverkarnas priser,eftersom det konstaterades att endast gemenskapstillverkarnas vägda
genomsnittliga försäljningspris för den produkt som tillhörde kategori
1 (unisex-skodon) ökade avsevärt mellan 1991 och undersöknings-perioden. Denna prishöjning kunde sannolikt hänföras till att dennakategori inbegrep en mycket stor andel modeskodon, som har varit
mycket populära hos unga personer och som har efterfrågats mycket
under de senaste åren.
Priserna för de produkter som tillhörde de övriga kategorierna har
dock å andra sidan varit oförändrade eller endast ökat lite grand, mendenna ökning underskred dock under alla omständigheter dengenomsnittliga inflationsnivån under den granskade perioden och
avspeglade inte ökningen av tillverkningskostnaderna. Därför kan
slutsatsen dras att ett pristryck har förekommit.
Lönsamhet
(94) Lönsamhet (i förhållande till omsättning) på försäljning i gemen-
skapen av den likadana produkten för gemenskapstillverkarna i den
första gruppen ökade något från + 6,8 % 1991 till + 7,3 % underundersökningsperioden. Gemenskapstillverkarna i kontrollstickprovetbekräftade också denna relativt stabila trend i det att deras marginaler
ökade från + 8,1 % till + 8,2 %. Gemenskapstillverkarnas förmåga att
bevara sin lönsamhet trots det ovannämnda pristrycket hade sin grund iden betydande rationalisering och kostnadsminskning som genom-
fördes av de överlevande tillverkarna.
Vad som är mera viktigt är att kostnadsstrukturen för just denna
industri förklarar det faktum att den antingen är lönsam eller
försvinner. Eftersom de direkta kostnaderna (råmaterial, arbetskraft
osv.) utgör upp till 80 % av kostnaden för en sko, tillverkas skodonendast mot order efter en bidragskalkyl som visar att en order ärlönsam. Inget företag kan under dessa omständigheter ådra sig
förluster för mer än några få månader utan att tvingas att lägga ned
verksamheten. Detta förklarar varför gemenskapstillverkarna i denförsta gruppen och kontrollstickprovet i genomsnitt inte var för-
lustbringande.
Denna kostnadsstruktur tillsammans med det ökande inflytandet för ett
antal större detaljhandlare-importörer som kunde välja och byta
försörjningskälla för varje order endast på grundval av pris (dumpade
priser i fråga om Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand) varen mycket viktig aspekt och förklarade den extrema sårbarheten hosdenna arbetsintensiva industri som inte har några möjligheter att under
en längre tidsperiod motstå ett bibehållet tryck från en dumpad
lågprisimport.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 19
Gemenskapsindustrin hade således inte något annat val än att försöka
bevara lönsamheten på bekostnad av marknadsandelar. Detta visade sigännu vara möjligt och lönsamheten kvarstod på omkring 7 % underden granskade perioden eftersom gemenskapstillverkarnas marknads-
andel, trots en nedgång på över 11 procentenheter sedan 1991, ändå
uppgick till 53 % av gemenskapens marknad 1994.
Sysselsättning samt nedläggningar av företag
(95) Mot bakgrund av detta framstod analysen av sysselsättningsutveckling
och företagsnedläggningar som särskilt relevant. Uppgifter från denationella förbunden visade att sysselsättningen i sektorn för till-
verkning av de skodon som var föremål för undersökning sjönk från
omkring 127 250 personer 1991 till 114 000 personer under under-sökningsperioden, en nedgång på cirka 10 %.
Vad gäller det antal gemenskapstillverkare som tillverkade de skodon
som omfattades av denna undersökning och som lade ned sin
produktion mellan 1991 och 1994 mottogs från nationella producent-förbund uppgifter om nedläggning av 67 fabriker i sju medlemsstater
(Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Portugal, Spanien och
Förenade kungariket). Med tanke på att några medlemsstater inte hardetaljerad statistik för mycket små företag kan det verkliga antaletföretagsnedläggningar vara mycket högre.
9.Slutsatser om skada
(96) På grundval av uppgifter från de nationella skodonsproducentför-
bunden visar alla de ekonomiska indikatorer som nämns ovan klart attgemenskapstillverkarnas situation försämrades mellan 1991 ochundersökningsperioden (dvs. vad gäller tillverkning, försäljnings-
volym, marknadsandel, sysselsättning och företagsnedläggningar).
(97) De uppgifter för enskilda företag (t.ex. avseende lönsamhet) som
undersöktes vid slutet av perioden för analys av skada avsåg
”överlevande” och således de mest motståndskraftiga tillverkarna.
Följaktligen underskattar sådana uppgifter nivån på skadan i desshelhet vad gäller hela gemenskapens tillverkning av de skodon som ärföremål för undersökningen. Det är först när situationen bedöms i dess
helhet som bortfallet av tillverkare, nedgången i tillverkning,
försäljning och sysselsättning och således den fulla omfattningen avskadan blir uppenbara.
Det ”goda tillstånd” som eventuellt utmärker gemenskapstillverkarna i
den första gruppen eller kontrollstickprovet kan också ha sin grund i
att de tagit över delar av de marknadsandelar som innehades av degemenskapstillverkare som lade ned sin verksamhet under de fyra
granskade åren. Dessa gemenskapstillverkare har även tvingats gå över
till produktion av vissa skodonstyper som hittills inte i lika hög gradhar utsatts för trycket från dumpad import (t.ex. modeskodon, som harvarit en av nischerna på marknaden).
I detta sammanhang hävdade några berörda parter att gemenskapstill-
verkarna på ett mycket framgångsrikt sätt följde strategin attspecialisera sig på modeprodukter i det övre marknadsskiktet. Dettapåstås ha lett till att gemenskapstillverkarna inte längre har kapacitet
att tillverka stora volymer av de typer av produkter som tillverkas till
låga kostnader i de exportländer som berörs av detta förfarande. Det ärriktigt att många av gemenskapstillverkarna, på grund av fördelarna
med den geografiska närheten till gemenskapens marknader och sin
förmåga till snabba leveranser för att möta stigande, ofta mycketkortlivad, konsumentefterfrågan på modeskodon, drog sig tillbaka tilldenna sektor i fråga om hela eller delar av sin tillverkning. Några
tillverkare tvingades helt och hållet ge upp tillverkningen av mindre
modebetonade, billigare skor med lägre förädlingsvärde som säljs istora volymer till förmån för import från länder utanför gemenskapen,medan andra tillverkare försökte tillverka en blandning av mode-
skodon och ”klassiska” skodon som säljs i stora volymer. Det är endast
dessa ”klassiska” typer som erbjuder de volymer som krävs för attbehålla en industriell och kommersiell struktur av livskraftig storlek.
(98) Följaktligen drogs slutsatsen att gemenskapstillverkarna av de skodon
som var föremål för undersökning allmänt sett vållades skada och attdenna var tillräckligt omfattande för att betecknas som väsentlig.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 20
F.ORSAKSSAMBAND
(99) I enlighet med artikel 3 i grundförordningen undersöktes huruvida den
väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin hade orsakats av
den dumpade kinesiska, indonesiska och thailändska importen eller om
andra faktorer hade orsakat eller bidragit till den skadan.
1.V erkan av den dumpade importen
(100) Vid undersökningen av verkningarna av den dumpade importen måste
man komma ihåg att gemenskapens marknad för skodon, åtminstonepå grossistnivå, är öppen och priskänslig på grund av typen av berörda
produkter och vissa större distributörers inflytande. Som nämns i punkt
80 påverkade importen av dumpade produkter från berörda länderhuvudsakligen det nedre skiktet och den lägre delen av mellanskiktetav marknaden, vilket allmänt anses vara den del som är mest känslig
för prisvariationer och således utgör det segment där försäljning till
låga priser oundvikligen får substitutionseffekter.
Det bör vidare erinras om att de skodon som omfattas av detta
förfarande och som tillverkas i gemenskapen och de likvärdiga skodon
som importeras från Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand
konkurrerar direkt med varandra, eftersom de säljs via sammaförsäljningskanaler och det sällan förekommer några för konsumenten
märkbara eller betydande kvalitetsskillnader mellan de importerade
produkterna och de produkter som tillverkas i gemenskapen.
(101) I detta sammanhang kunde det konstateras att denna imports ökande
volym och marknadsandel i förening med det avsevärda prisunder-
skridande som fastställts sammanföll med förlust av marknadsandelar
och en allmän nedgång för gemenskapsindustrin.
Följaktligen drogs slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från de
berörda länderna kunde sättas i samband med gemenskapsindustrins
försämrade situation.
2.V erkan av andra faktorer
(102) Det övervägdes också huruvida andra faktorer än den dumpade
importen från Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand kunde ha
orsakat eller bidragit till den väsentliga skada som vållats gemen-skapsindustrin, i syfte att säkerställa att den skada som vållats av andra
faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
a)Import från andra tredje länder
(103) Först undersöktes huruvida import från andra länder än de som var
föremål för undersökning kunde ha bidragit till den väsentliga skadasom gemenskapsindustrin vållats. Några berörda parter hänvisade idetta sammanhang särskilt till importen till gemenskapen från
Vietnam. Uppgifter från Eurostat (efter korrigering för att utesluta
skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik, enligt punkt 76)visade att importen till gemenskapen av de berörda produkterna frånVietnam ökade i mycket betydande utsträckning, nämligen från cirka
30 000 par 1991 till 15,9 miljoner par 1994.
Med tanke på den stora ökningen av importen från Vietnam kunde det
inte förnekas att även denna import kunde ha inverkat menligt pågemenskapsindustrins situation. Vad gäller priserna på denna import
kunde det på grund av bristen på information om produktmixen inte
fastställas rimliga uppgifter på vilka slutsatser kunde baseras. Denbevisning som lagts fram om priserna på Vietnams export till
gemenskapen ansågs därför inte vara tillräcklig för att motivera att
denna undersökning utvidgades till att även omfatta Vietnam.
(104) Det bör också noteras att marknadsandelen i gemenskapen för alla
tredje länder inklusive Vietnam, men exklusive Folkrepubliken Kina,
Indonesien och Thailand, ökade med 12 % mellan 1991 och 1994,
medan marknadsandelen för de tre länder som berörs av dennaundersökning ökade i större utsträckning, nämligen 46 %, undersamma period.
(105) Således drogs slutsatsen att även om importen från annat tredje land
kunde ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin,
kunde dess inverkan inte i sig anses bryta orsakssambandet mellan den!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 21
dumpade importen från de tre berörda länderna och den väsentliga
skada som vållats gemenskapsindustrin.
b)Konkurrens inom gemenskapen
(106) Ett flertal berörda parter hävdade att det förekom en betydande intern
konkurrens i gemenskapen mellan tillverkare i Italien, Portugal ochSpanien och tillverkare i de andra medlemsstaterna och att det vardenna konkurrens som var orsaken till att några gemenskapstillverkare
hade försatts i en bekymmersam ekonomisk situation. Några
medlemsstaters konkurrensdevalveringar och kommissionens beslutatt inte tillåta utbetalning av statligt stöd till den italienska skodons-
industrin (
1) bl.a. på grund av dess goda ekonomiska situation,
anfördes också som tecken på att en eventuell skada för gemenskaps-industrin till stor del var självförvållad.
(107) Vid undersökningen av dessa argument bör det göras en åtskillnad
mellan sund konkurrens och illojal konkurrens och det bör erinras om
att det inom ramen för en inre marknad finns mekanismer för att
säkerställa att konkurrensen mellan gemenskapstillverkare sker pårättvisa villkor.
Vid bedömningen av den skada som vållats gemenskapsindustrin
beaktades dessutom situationen för gemenskapstillverkare av produk-
terna i fråga i alla de medlemsstater där dessa skodonstypertillverkades i betydande kvantiteter. Resultaten av denna bedömningavspeglade situationen för gemenskapsinudstrin i dess helhet. Följ-
aktligen kompenserade de sammanlagda uppgifter som användes vid
skadebedömningen för eventuella interna skillnader i gemenskaps-industrins resultat. Det bör i detta sammanhang noteras att om deninterna konkurrensen hade varit den enda drivkraften på marknaden
hade gemenskapsindustrins marknadsandel inte minskat från 64,5 %
1991 till 53,3 % 1994, eftersom några tillverkares förlust avmarknadsandelar hade inneburit att andra hade ökat sina.
Undersökningen visade att tillverkarnas minskande produktion, mark-
nadsandel och sysselsättning i några medlemsstater inte på något sätt
kompenserades av en förbättrad situation för tillverkare i andramedlemsstater, vilket hävdades av ett antal berörda parter.
Det måste också betonas att kommissionens beslut att inte tillåta
statligt stöd till den italienska skodonsindustrin baserades på en
bedömning av denna industri i dess helhet, och alltså inte bara på
situationen för det marknadssegment som berördes av denna under-sökning. Detta beslut utgick även från en bedömning av vilka
verkningar som en sådan åtgärd skulle kunna ha på den inre
marknadens funktion och i beslutet erkändes särskilt bl.a. den prekärasysselsättningssituationen i denna sektor i alla medlemsstater.
(108) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod några berörda parter
att med tanke på att vissa gemenskapstillverkare rapporterade en
mycket negativ utveckling under de senaste åren samtidigt som andra
behöll sin omsättning, skulle den skada som gemenskapsindustrin liditkunna ha sin grund i olika grader av duglighet i att leda företag och
inte verkningar av den berörda dumpade importen.
(109) I detta avseende bör det noteras att det till följd av olika produktmixer
är normalt att inte alla företag utsätts lika starkt för konkurrensen frånden dumpade lågprisimporten. På en konkurrensutsatt marknad är detockså normalt att vissa företag presterar bättre än andra och det är just
det stora antalet gemenskapstillverkare som säkerställer att konkurrens
råder. Under undersökningens gång konstaterades heller inga bevis pådålig ledning av företag (i fråga om t.ex. investeringar eller anställ-ningar/avskedanden). Som det anges ovan kan särskilt den interna
konkurrensen inte vara orsaken till den allmänna nedgången i
marknadsandelar för gemenskapsindustrin och således kan den inteanses vara en faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade
importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit.
c)Utläggning av arbetsintensiv verksamhet
(110) Det framfördes också att ett antal gemenskapstillverkare hade överfört
några av sina mera arbetsintensiva verksamheter till tredje länder med!B
(1) Kommissionens beslut 96/542/EG (EGT L 231, 12.9.1996, s. 23).1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 22
låga arbetskraftskostnader och därigenom bidragit till den samlade
skada som gemenskapsindustrin lidit, i synnerhet när det gällersysselsättning. I detta avseende ansågs att det faktum att någratillverkare tvingades till detta tillvägagångssätt kunde betraktas som en
försvarsåtgärd i syfte att hålla nere kostnaderna för att kunna
konkurrera med lågprisimporten och således utgjorde ytterligare bevisför den påfrestning som den dumpade importen innebar.
3.Slutsatser om orsakssamband
(111) Även om vissa faktorer förutom den dumpade importen från de
berörda länderna kan ha bidragit till den skada som gemenskaps-
industrin lidit dras slutsatsen att ett orsakssamband finns mellan den
dumpade lågprisimporten från Folkrepubliken Kina, Indonesien ochThailand, beaktad separat, och den väsentliga skadan som gemen-skapsindustrin lidit. Denna slutsats baseras på de olika faktorer som
framhållits ovan och särskilt nivån på prisunderskridandet, den
betydande marknadsandel som erövrades av dessa länder (sommotsvarades av en förlust av marknadsandel för gemenskapsindustrin)
samt den kraftiga ökningen av de berörda volymerna, vilket ledde till
att ett stort antal gemenskapstillverkare tvingades lägga ned sinverksamhet. Denna slutsats stöds av det faktum att den allmännaeffektiviteten i den gemenskapsindustri som tillverkar de berörda
produkterna inte är ifrågasatt, vilket bl.a. visas av gemenskapstill-
verkarnas resultat på exportmarknader utanför gemenskapen (gemen-skapsindustrins exportvolym ökade med 25 % mellan 1991 och 1994).
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
(112) På grundval av alla inlämnade bevis undersöktes om det trots
slutsatsen om dumpning och därav orsakad skada fanns tvingande
skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens
intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och ienlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersöktes eventuellaåtgärders verkningar för alla berörda parter samt verkningarna av att
inte vidta åtgärder.
Vid denna uppskattning beaktades särskilt behovet av att undanröja
den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning
och behovet av att återställa en effektiv konkurrens.
1.V erkan för gemenskapsindustrin och dess leverantörer
a)Gemenskapsindustrins intresse
(113) Om det inte vidtas åtgärder för att avhjälpa verkningarna av dumpad
kinesisk, indonesisk och thailändsk import anses det oundvikligt att
gemenskapsindustrins situation kommer att förvärras ytterligare.
Ytterligare gemenskapstillverkare och slutligen gemenskapsindustrini dess helhet kommer att få ekonomiska förluster, som leder till
ytterligare fabriksnedläggningar och avsevärda förluster av arbetstill-
fällen förutom de som följer av rationalisering och tekniska förbätt-ringar. Hänsyn bör även tas till att ett minskande antal tillverkare pågemenskapens marknad kan leda till att konkurrensen minskar i
motsvarande utsträckning.
(114) Några berörda parter hävdade att med tanke på skodonsindustrins
globala rörlighet skulle antidumpningsåtgärder mot Folkrepubliken
Kina, Indonesien och Thailand inte få några positiva verkningar förgemenskapsindustrin eftersom försörjningen sannolikt i stället skulleske från andra tredje länder med låga arbetskraftskostnader, t.ex.
Bangladesh, Indien eller Vietnam. Vidare anfördes att situationen för
den industri som tillverkar skodon med överdelar av läder eller plast idetta avseende skulle vara jämförbar med situationen för tillverkare avhandväskor av syntetmaterial och att rådet således även i detta fall
borde avstå från att vidta åtgärder (
1).
(115) Att det sker förändringar av vilka länder som står för försörjningen har
varit en viktig faktor på skodonsmarknaden under ett antal år. Det bör i
detta sammanhang noteras att gemenskapsindustrin genom auto-matisering och rationalisering delvis har kunnat kompensera för!B
(1) Jämför punkterna 105 och 106 i förordning (EG) nr 1567/97 (EGT L 208,
2.8.1997, s. 31).1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 23
importörernas konstanta sökande efter länder med lägst arbetskrafts-
kostnader. Detta har dock inte kunnat ske vad gäller den massivaökningen av dumpad import från de tre länder som berörs av dettaförfarande. Vad gäller de påstådda likheterna mellan detta förfarande
och det som rörde handväskor av syntetmaterial bör det betonas att den
betydande marknadsandel som ännu innehas av den klagande gemen-skapsindustrin i detta fall, typen av kapitalägare i de flesta av deexporterande företagen samt de stora industriella investeringar som
krävs för att tillverka skodon helt klart utesluter en rimlig och
meningsfull jämförelse mellan dessa två industrier. Rådet kanföljaktligen inte godta argumentet att det för konsekvensens skull
borde avstå från att vidta åtgärder i detta fall.
Det faktum att tillverkare/exportörer kan överföra sina produktions-
anläggningar till andra länder för att undvika antidumpningstullar är
dessutom inte i sig själv ett tillräckligt skäl för att rådet inte skall
införa åtgärder i ett fall där det har konstaterats att export har dumpatspå gemenskapens marknad och att den har orsakat gemenskaps-industrin väsentlig skada. Om en sådan situation uppstod skulle
gemenskapsindustrin kunna inge ett klagomål och begära t.ex. att ett
antidumpningsförfarande inleds mot denna import eller att en under-sökning av kringgående inleds enligt artikel 13 i grundförordningen.
(116) Vidare hävdades att om åtgärder infördes skulle kinesiska, indonesiska
och thailändska tillverkare/ exportörer gå över till produktion av deskodonstyper där gemenskapstillverkarna har tekniska och moderela-
terade fördelar, vilket skulle vålla gemenskapsindustrin ytterligare
skada.
Förutom att denna typ av argument inte kan leda till slutsatsen att rådet
bör avstå från att vidta åtgärder mot skadlig dumpning, finns det inget
som tyder på att tillverkare/exportörer i de ovannämnda länderna iframtiden inte kommer att utöka det sortiment av skodon som detillverkar och exporterar, även i avsaknad av åtgärder. Ett flertal
uppgifter från importörer pekar på att man har observerat en trend mot
import av varor med högre kvalitet, med motsvarande högre priser.Som det nämns tidigare hade denna trend redan inletts föreundersökningsperioden.
b)Intresset hos företag som levererar till gemenskapsindustrin
(råmaterial och maskiner)
(117) Ett anmärkningsvärt drag i denna undersökning var att gemenskaps-
tillverkarna (och de som levererar råmaterial eller insatsvaror till dem)
i många medlemsstater tenderade att vara belägna i samma geogra-fiska områden. En nedläggning av en fabrik kan således medföra enallvarlig kedjereaktion för andra företag i dessa områden, särskilt vad
gäller sysselsättning.
(118) Det gjordes gällande att ett införande av åtgärder skulle äventyra
försäljningen för de gemenskapstillverkare som exporterar maskiner
för skodonstillverkning till Folkrepubliken Kina, Indonesien ochThailand.
Vad gäller leverantörerna av maskiner för skodonstillverkning har inga
bevis mottagits på att tillverkare/exportörer i Folkrepubliken Kina,Indonesien och Thailand skulle vara de huvudsakliga eller viktigastekunderna för gemenskapens tillverkare av utrustning.
Under alla omständigheter bör noteras att det är uppenbart att
gemenskapsindustrin investerar i automatisering, särskilt i insprut-ningsmetoden. Denna automatisering, som bidrar till en teknisk
förbättring av tillverkningsmetoderna för skodon i gemenskapen,
hänger samman med investeringar i maskiner och formar somtillverkats i gemenskapen.
2.V erkan för konsumenter
(119) Även om konsumentorganisationer inte lämnade några synpunkter
efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande av dettaförfarande, hävdade vissa parter att antidumpningsåtgärder skulle få
allvarliga verkningar för gemenskapens konsumenter, särskilt de med
lägst inkomst.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 24
Detta argument om åtgärdernas förutsebara verkan för konsumenternas
inköpspris undersöktes ingående. På grundval av tillgängliga uppgiftergav denna granskning följande resultat:
a)V erkan i absoluta tal
(120) Vad gäller skodonspriser till distributörer är det för det första sannolikt,
med tanke på graden av konkurrens och antalet leverantörer antingen i
gemenskapen (där gemenskapsindustrin fortfarande har en marknads-andel på 53,3 %) eller i tredje länder som inte berörs av dettaförfarande (importen från dessa länder har en marknadsandel på
28,3 %), att dessa leverantörer inte skulle kunna höja sina priser
avsevärt utan att riskera att förlora marknadsandelar.
I fråga om Indonesien och Thailand bör det erinras om att de nivåer för
undanröjande av skada som fastställdes för dessa länder var avsevärtlägre än motsvarande nivå för Folkrepubliken Kina, eftersom det
genomsnittliga priset för import från dessa länder under under-
sökningsperioden uppgick till 6,97 ecu respektive 7,16 ecu per par.Eftersom marknadsandelen för skodon med ursprung i FolkrepublikenKina är 9,3 % (med ett genomsnittligt pris på 5,47 ecu per par under
undersökningsperioden) och med hänsyn till den föreslagna tullsatsen,
uppgår de föreslagna åtgärdernas genomsnittliga maximala förutsebarainverkan på priset för berörda skodon i dess helhet till 0,4 ecu per par.
Om distributörerna behåller sina marginaler och övervältrar alla ökade
kostnader på konsumenterna kommer de senare alltså endast att
behöva betala ytterligare 0,4 ecu per par. Med tanke på att den
genomsnittliga förbrukningen per capita av berörda skodon i gemen-skapen är mindre än ett par per år, är de föreslagna åtgärdernas verkanför den genomsnittliga konsumentens årsbudget helt klart marginell.
b)V erkan i relativa tal, prisers verkan för förbrukningen
(121) Grunden för beräkningarna i relativa tal var de berörda skodonens
genomsnittliga pris fritt lager hos distributören, dvs. 13,5 ecu per par,vilket för importens del beaktar den justering för skillnader ihandelsled som avses i punkt 85. På grundval av det lägsta pålägg
som konstaterats hos de distributionskanaler som undersöks nedan,
dvs. 125 %, uppskattades konsumentens genomsnittliga pris för denberörda produkten överstiga 30 ecu per par, inklusive alla kostnaderoch avgifter som uppkommer mellan import och försäljning till
slutkonsumenten. Följaktligen skulle antidumpningstullarnas inverkan
på konsumentpriset uppgå till cirka 1,3 %.
Denna procentsats bör, som det förklaras ovan, ses mot bakgrund av
både det absoluta värdet på ökningen (0,4 ecu per par) och denallmänna prisutvecklingen under perioden för undersökning av skada.
På grund av den dumpade importens penetrering av marknaden
minskade det genomsnittliga marknadspriset fritt lager hos distribu-tören i absoluta tal under de fyra undersökta åren, och dennaminskning översteg 10 % om man korrigerar för den allmänna
inflationen.
(122) Det bör tilläggas att även om konsumenterna jämför priser i olika
butiker är de i allmänhet mindre känsliga, vad gäller den produkt som
är föremål för undersökning, för den allmänna prisutvecklingen. Denovannämnda prissänkningen hindrade inte att den totala förbrukningen
av den berörda produkten minskade med 6 %.
Detta kan förklaras av en viss mättnad som kan observeras i fråga om
produkter som konsekvent säljs till så låga priser att konsumenterna
knappast påverkas av en begränsad allmän förändring i prisnivån.Således är det tveksamt huruvida en full avspegling av tullen, dvs. enmaximal prisökning på 1,3 %, skulle ha någon betydande inverkan på
den nuvarande efterfrågeutvecklingen på gemenskapens marknad.
(123) I avsaknad av andra uppgifter eller reaktioner från konsument-
organisationerna drogs slutsatsen att de föreslagna åtgärdernas verkan
för konsumenterna av berörda skodon sannolikt skulle vara minimal.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 25
3.V erkan för distributionen
a)V erkan för distributionen i dess helhet
(124) Det hävdades att införandet av åtgärder också skulle ha starka negativa
verkningar för importörerna. Mera allmänt framfördes skilda åsikter ifråga om situationen för hela distributionskedjan för skodon, som vad
gäller omsättning och sysselsättning påstods vara en verksamhet med
mycket större betydelse i gemenskapen än tillverkningen av skodon.
För det första bör det sägas att distributionen av naturliga skäl alltid
har en högre omsättning, för en given kvantitet skodon, än detillverkande företag som de köper in från, på grund av distributions-
marginalen. För det andra kan sysselsättningstalen för skodistributio-
nen i allmänhet, vilka avser försäljning av alla skodonstyper, intejämföras med sysselsättningstalen för tillverkningen i gemenskapen avenbart den berörda produkten.
Eftersom slutkonsumenterna i gemenskapen inte köper skor i
avsevärda kvantiteter utanför gemenskapen skulle antidumpnings-
tullars negativa verkningar för distributionen i dess helhet endast
kunna uppstå till följd av en betydande minskning av förbrukningenoch således omsättningen eller till följd av ett nedåtgående tryck pådistributionsmarginalerna för att minimera en ökning av konsument-
priserna och en nedgång i förbrukningen.
Som det förklaras ovan och med hänsyn till eventuella åtgärders
förutsebara verkan för konsumenterna av den berörda produkten kan
det betraktas som högst osannolikt att förbrukningen av den berördaprodukten skulle minska avsevärt till följd av antidumpningsåtgärder,
även om distributionssektorn skulle behålla sina nuvarande marginaler.
På det hela taget kan således slutsatsen dras att eventuella åtgärders
verkningar för distributionskedjan kommer att vara mycket begränsa-
de. För säkerhets skull gjordes dock också en ingående analysavseende skodonsdistributionens struktur i gemenskapen.
b)Strukturen på skodonsdistributionen i gemenskapen
(125) Distributionen av skodon i gemenskapen sker genom fyra olika
försäljningskanaler till slutkonsumenten: märkesdetaljhandelskedjor,
oberoende detaljhandlare, icke-specialiserade stormarknader och andra
typer av allmänt icke-specialiserad distribution, t.ex. klädesaffärer.
i ) Oberoende detaljhandlare
(126) Den traditionella distributionskanalen består av oberoende detaljhand-
lare som i allmänhet köper från grossister. Distributionens utveckling
kännetecknas dock av tendensen att grossister försvinner i och med att
detaljhandlare utvecklar närmare förbindelser med ett mera begränsatantal tillverkare eller grupperar sig i inköpsföreningar samtidigt somde behåller sitt oberoende.
Detaljhandlarna har en utsatt konkurrensposition både på grund av att
de individuellt saknar möjlighet att påverka leverantörernas priser och
att de behöver höga marginaler på mellan 150 och 200 % för att täcka
de relativt höga kostnaderna för att driva butiker i ofta exklusivastadsområden. De har i vissa medlemsstater förlorat mark till nyare
distributionsformer inom de tre andra kategorierna, särskilt märkes-
kedjorna.
Till följd av deras betydande förekomst i vissa andra medlemsstater
och att de är verksamma i det övre marknadsskiktet där devidmakthåller en kontinuerlig affärsrelation med sina kunder bör detdock noteras att de fortfarande, åtminstone vad gäller förädlingsvärde
och sysselsättning (mer än 250 000 personer), är den viktigaste
distributionskanalen i gemenskapen, även om de sannolikt inte har denstörsta marknadsandelen i volym.
i i ) Märkesdetaljhandelskedjor
(127) Dessa kedjor, som ibland är involverade i tillverkning i gemenskapen,
ägs i allmänhet av ett eller två stora företag i varje land, som äger flera
märken och täcker hela marknadssortimentet. De driver stormarknaderoch lågprisaffärer som ligger utanför städerna och som till följd av!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 26
försäljningsvolym, priser och specialisering kan motstå trycket från de
icke-specialiserade stormarknaderna.
Märkesdetaljhandelskedjorna säljer även via butiker inne i stads-
kärnorna som tränger ut oberoende detaljhandlare med hjälp av mindre
kostnadskrävande, standardiserade lokaler som fyller vissa kunders
behov av att besöka en inköpsmiljö som utgör ett alternativ tilllågprisaffärerna. Märkesdetaljhandelskedjorna kan under sin introduk-
tionsfas på marknaden snabbt vinna marknadsandelar och uppnå årliga
tillväxttal på över 5 % till följd av sitt inflytande, sin möjlighet att väljaleverantör över hela världen, eftersom de importerar för egen räkning,och sina relativt låga marginaler, som i allmänhet är 25 % av
försäljningskostnaden för den centrala handelsfunktionen och i
genomsnitt 100 % för butikerna.
iii) I c k e - s p e c i a l i s e r a d e s t o r m a r k n a d e r
(128) De icke-specialiserade stormarknaderna är viktiga i volymhänseende,
dock inte lika viktiga i fråga om värdet av den totala marknaden för
skodon till följd av sina låga genomsnittliga försäljningspriser, ochutövar stort inflytande i det lägre marknadsskiktet. Även om de iblandköper direkt från leverantörer utanför gemenskapen, förlitar de sig
vanligen på specialiserade importörer i fråga om importprodukterna,
som utgör en viktig del av deras skodonsförsäljning. Normalt är deraspålägg cirka 100 %, men det kan variera från omkring 60 % i sambandmed marknadsföringskampanjer till över 130 % för vissa gemen-
skapsprodukter. På grund av det ytterligare led som importören utgör
och den fasta delen av kostnaderna brukar importprodukter från deberörda länderna i denna försäljningskanal nå konsumenten till ett prissom är tre gånger högre än cif-priset.
i v ) Övriga försäljningskanaler
(129) Övriga försäljningskanaler, t.ex. postorderföretag eller konfektions-
affärer, har fått betydelse i vissa medlemsstater men i inget fall pågemenskapsnivå. I några medlemsstater har specialiserade postorder-
företag en kostnadsstruktur som liknar märkeskedjornas. Klädeskedjor
med små butiker över hela gemenskapen introducerar även skor sommärkestillbehör av modekaraktär, i allmänhet med högre marginaler änderas övriga klädesartiklar. På grund av modeaspekten konkurrerar
denna försäljning med märkeskedjorna, dock mindre markant än vad
som är fallet med de stora icke-specialiserade affärerna i stads-kärnorna.
c)De föreslagna åtgärdernas specifika verkan för de olika försälj-
ningskanalerna
(130) Vad gäller de oberoende detaljhandlarna, som ännu utgör den största
källan till sysselsättning inom gemenskapens skodistribution, stärksden allmänna slutsats som anges i punkt 124 av det faktum att det
normalt sett endast är en liten andel av deras inköp av den berörda
produkten som sker i Folkrepubliken Kina, Indonesien eller Thailand.Det bör läggas till att det finns ett förbund som på ett representativt sätt
företräder detaljhandlare från åtta medlemsstater och att varken detta
förbund eller någon annan på deras vägnar opponerade sig mot etteventuellt införande av antidumpningsåtgärder.
(131) De företag som äger märkeskedjor ifrågasatte behovet av att införa
antidumpningstullar. Även om den allmänna slutsatsen också är till-
lämplig på dem, gör det faktum att några av dem i högre grad än deoberoende detaljhandlarna förlitar sig på dumpad import av denberörda produkten det sannolikt att de har större anledning att frukta
negativa verkningar av åtgärderna för sin konkurrenssituation inom
distributionen.
Eventuella åtgärders direkta verkan för dessa företags ekonomiska
situation kommer att vara försumbar om tullens kostnad helt vältras
över på konsumenten. Indirekta negativa ekonomiska verkningar ärendast att vänta om konsumenterna till följd av denna prisökningavsevärt minskar sina inköp av den berörda produkten. Även om detta
hände, skulle det dock endast ske i begränsad utsträckning, vilket
förklaras i punkt 122.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 27
Vidare är den berörda produkten aldrig den enda intäktskällan för
dessa specialiserade affärer och svarar på grund av sina särskilt lågapriser för mindre än 12 % av omsättningen för de företag som drivermärkeskedjor och har varit samarbetsvilliga i denna undersökning. En
liten nedgång i efterfrågan på den berörda produkten, som dock verkar
osannolik, skulle i detta perspektiv ha en försumbar verkan förföretagen som helhet, i synnerhet om efterfrågan åtminstone delvisomdirigeras till skor med högre pris, vilka troligen har högre
marginaler i absoluta tal.
(132) Situationen för icke-specialiserade stormarknader och andra icke-
specialiserade butiker borde med hänsyn till den ännu mera
begränsade usträckning i vilken deras försäljning avser den berörda
produkten inte påverkas av ett införande av åtgärder, även ommarknaden utvecklas på ovan beskrivet sätt.
(133) En undersökning gjordes även av situationen för de importörer som
levererar till dessa icke-specialiserade distributionskanaler, eftersomden andel av deras omsättning som baserades på produkter impor-
terade från de berörda länderna konstaterades vara betydande. Dessa
företag styrs i allmänhet av en mycket liten och flexibel organisation,vilket gör det möjligt för dem att sälja endast när den förväntadehandelsmarginalen täcker kostnaderna. Deras kunskap om marknaden
samt förmåga att formge produkter och sälja dem påverkas inte av
varornas ursprungsland. Eftersom antidumpningsåtgärderna kommeratt inverka på skodonsdistributionen i dess helhet kan dessa importörerdra nytta av vilken marknadssituation som helst och fotsätta att förse
sina kunder med kinesisk, indonesisk eller thailändsk import,
icke-dumpade produkter eller gemenskapstillverkade produkter.
(134) Slutsatsen är att det inte har kunnat fastställas att ett införande av
antidumpningsåtgärder mot berörda skodon i betydande utsträckning
skulle inverka på den ekonomiska situationen för skodistributions-sektorn i dess helhet eller för en del av den.
4.Slutsats rörande gemenskapens intresse
(135) Efter en undersökning av alla olika berörda intressen anses att det finns
positiva skäl för att vidta åtgärder och att det inte finns någratvingande skäl för att inte vidta åtgärder mot den dumpade importen i
fråga. Om man inte skulle ge gemenskapsindustrin ett adekvat skydd
mot den skadliga dumpningen skulle detta ytterligare förvärra desssvåra situation och eventuellt leda till att den försvinner elleromlokaliseras till ett land utanför gemenskapen. Den begränsade
prisökning för konsumenterna som antidumpningsåtgärderna orsakar
kan på intet sätt anses vara lika betydande som de negativaverkningarna av att en viktig gemenskapsindustri helt försvinner.
Mot bakgrund av bl.a. den tid som har gått sedan undersökningen av
dumpning och skada fullbordades anses det lämpligt att slutgiltigaantidumpningstullar på import av den berörda produkten införs direktutan att gå vägen över preliminära tullar.
H. SLUTGILTIG TULL
1.Samtidig tillämpning av antidumpningsåtgärder och kvan-
titativa begränsningar
a)Rättsliga aspekter
(136) Några berörda parter hävdade att antidumpningsåtgärder inte borde
införas mot importen av de produkter med ursprung i Folkrepubliken
Kina som vara föremål för denna undersökning eftersom dessaprodukter redan omfattades av en kvantitativ gemenskapskvot som
införts genom rådets förordning (EG) nr 519/95 (
1), dvs. under
undersökningsperioden.
(137) Gemenskapsinstitutionerna kan inte dela detta synsätt och anser att det
är baserat på en felaktig tolkning av grunden för förordning (EG)
nr 519/94. Genom denna förordning infördes en ny handelsordningvilken medförde att 4 617 nationella begränsningar enligt den tidigareordningen gentemot länder som inte är marknadsekonomier avskaffa-
des, varav nästan alla berörde Folkrepubliken Kina. Dessa begräns-!B
(1) EGT L 67, 10.3.1994, s. 89.1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 28
ningar ersattes med gemenskapskvoter i fråga om 7 kinesiska
produkter och gemenskapsövervakning i fråga om 26 andra produkter.
Allmänt sett kan dessa autonoma kvoter, som är begränsade till ett
fåtal särskilt känsliga produkter, inte anses vara ett undantag till enhypotetisk liberal handelsordning med Folkrepubliken Kina utan utgör
ett av medlen för att uppnå målet med en liberalare och framför allt
mera enhetlig handelsordning med Folkrepubliken Kina, medan deåtgärder som införs enligt grundförordningen är riktade mot skadevål-
lande dumpning.
Följaktligen har den skada som införandet av antidumpningsåtgärder
avses råda bot på inte redan bemötts genom andra handelspolitiskaskyddsinstrument. Efter det att det har genomförts en antidumpnings-undersökning som har visat att åtgärder är berättigade i syfte att
avhjälpa skadevållande dumpning kan sådana åtgärder övervägas,
oavsett om det förekommer eventuella kvantitativa begränsningar somär tillämpliga på produkterna i fråga. Denna slutsats måste dock även
analyseras ur ekonomisk synvinkel.
b)Ekonomiska aspekter (verkan av kvoterna för importutvecklingen)
(138) De tillgängliga uppgifterna vid tiden för fastställandet av de
preliminära avgörandena (begränsade till 1995) visade att importvo-
lymen från Folkrepubliken Kina efter utgången av undersöknings-perioden hade minskat avsevärt samt att priserna verkade ha ökat.
Dessa omständigheter ansågs vara tillräckligt exceptionella för att
motivera en ytterligare undersökning av importutvecklingen efter
undersökningsperioden på grundval av de senaste tillgängliga upp-gifterna. Under den tid som behövdes för att utföra denna ytterligareundersökning ansågs det lämpligt att inte införa några preliminära
åtgärder.
(139) För att undersöka importutvecklingen för den berörda produkten under
de två åren efter införandet av kvoten beaktades några metodologiskaaspekter:
För det första, eftersom kvoten tilldelas för ett helt kalenderår i taget,
ansågs uppskattningar på grundval av partiella uppgifter för endast
några månader av 1996 inte vara tillräckligt noggranna. Nedanståendeanalys utfördes därför på grundval av helårsuppgifter för både 1995och 1996 och kunde endast fullbordas när sådana uppgifter för 1996
var tillgängliga.
För det andra, även om det genom förordning (EG) nr 519/94, i dess
ändrade lydelse, fastställdes kvantitativa begränsningar för vissaskodon som omfattas av samma undernummer som de som berörs av
detta förfarande, infördes ett undantag för skor tillverkade med hjälp
av ”särskild teknologi” som per definition säljs till ett cif-pris på minst9 ecu per par (ursprungligen 12 ecu). Som det förklaras i punkt 15undantogs från denna antidumpningsundersökning skodon som är
avsedda för samma användning och har samma egenskaper som
skodon tillverkade med hjälp av särskild teknik, oavsett deras pris.
(140) I syfte att fastställa importvolymen och importvärdet för den berörda
produkten undantogs på grundval av Taric-uppgifter skodon tillverkade
med hjälp av särskild teknik från den totala import som rapporterades
för 1995 och 1996 enligt de berörda KN-numren. I avsaknad avkomplett Taric-statistik för perioden före 1995 gjordes korrigeringarför tidigare år med 1995 som utgångspunkt. Jämförelsen mellan
siffrorna för importen från Kina 1995 och 1996 och de som avsåg åren
innan kvoten infördes föranleder två slutsatser:
Som det kunde förutses hade kvoten en tydlig inverkan på
importvolymen från Folkrepubliken Kina, som minskade som mest
påfallande mellan 1994 och 1995 från 28,6 miljoner par till 16,1
miljoner par. Om man studerar siffrorna mera ingående minskadeockså importvolymerna för alla fyra kategorier av den berördaprodukten, motsvarande de fyra KN-numren, mellan 1994 och 1995.
Importvolymen ökade dock på nytt mellan 1995 och 1996 till 19,1
miljoner par.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 29
Vad som har större betydelse i samband med ett antidumpnings-
förfarande är att priserna konstaterades inte ha ökat efter införandet avkvoten. Man hade kunnat vänta sig att priserna skulle ha ökat parallelltmed minskningen i importvolym till följd av kvoten, men detta
inträffade alltså inte. Det genomsnittliga importpriset var stabilt efter
införandet av kvoten och varierade från 5,75 ecu per par 1993, det årvolymen var som högst, till 5,69 ecu per par 1996. Man kunde inteobservera någon förändring av pristrenden för importen från Folk-
republiken Kina för någon av de fyra berörda kategorierna. Det bör
också noteras att av de berörda exportländerna var de kinesiskaprisnivåerna med stor marginal de lägsta.
(141) Inom de fyra studerade KN-numren kunde det heller inte fastställas att
en gradvis övergång till skodon tillverkade med hjälp av särskildteknik, som hade undantagits från undersökningen och hade höga
priser, hade ägt rum, vilket skulle ha kunnat förklara de oförändrade
importpriserna för de återstående produkterna. Skodon tillverkade medhjälp av särskild teknik hade en oförändrad andel av den totala
importen av produkter enligt de berörda numren 1995 och 1996 både i
fråga om volym och värde.
(142) Vad gäller den allmänna utvecklingen av importen från Thailand och
Indonesien och konkurrensförhållandena på marknaden konstaterades
ingen betydande förändring som hade kunnat strida mot de avgörandensom redovisas i punkterna 78 - 87.
(143) Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att den inverkan på importen
som orsakats av de kvantitativa begränsningarna av importen avberörda skodon med ursprung i Folkrepubliken Kina inte motiverar en
allmän omprövning av slutsatsen att antidumpningsåtgärder är
berättigade i detta fall. Som det förklaras nedan bör dock ovannämndautvecklingstrender beaktas vid utformningen av åtgärder.
2.Nivå för undanröjande av skada
a)Metod
(144) I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen undersökte kommis-
sionen vilken tullsats som skulle vara tillräcklig för att undanröja denskada som dumpningen hade vållat gemenskapsindustrin.
Således borde exportpriset för den dumpade importen höjas till den
icke-skadevållande prisnivå som motsvarade gemenskapsindustrinstillverkningskostnader med tillägg för en skälig vinst (nedan kallad
icke-skadligt pris).
Vad gäller tillverkningskostnaderna ansågs det lämpligt att utgå från
tillverkningskostnaderna för de gemenskapstillverkare som ingick i
kontrollstickprovet. det ansågs att en vinstmarginal på 7 % av
omsättningen kunde anses som en lämplig miniminivå med hänsyntill behovet av långsiktiga investeringar och i synnerhet den avkastning
som gemenskapsindustrin, på bekostnad av sina marknadsandelar,
hade kunnat upprätthålla som miniminivå under de fyra undersöktaåren (1991 - 1994).
(145) Som det förklaras i punkt 16 ansåg kommissionen i början av
undersökningen att det var lämpligt att dela in produkter i fråga ikategorier och att göra prisjämförelser på grundval av dessa kategorier.
Men som det också nämns i punkt 84 visade det sig under
undersökningens gång att vad gäller de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna kunde en större säkerhet i produktjämförelsen uppnås omman använde sig av en ännu mera detaljerad produktuppdelning. För
detta ändamål valdes de modeller som exporterades i störst mängd av
de kinesiska och indonesiska tillverkare/exportörer som ingick istickproven samt de modeller som exporterades i störst mängd av desamarbetsvilliga thailändska tillverkarna/exportörerna, och dessa
modeller delades in i 17 grupper av skodon.
I syfte att beräkna marginalen för undanröjande av skada jämfördes
cif-importpriset, justerat till nivån efter betald tull och klarering, med
gemenskapstillverkarnas icke-skadevållande pris i samma handelsled.Med tanke på den höga graden av bristande samarbetsvilja från alla detre berörda länderna gjordes denna beräkning kategori för kategori
samt, i fråga om de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna, grupp
för grupp i de fall en större noggrannhet innebar en belöning av deras!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 30
samarbetsvilja. Det bör noteras att importpriserna justerades till nivån
efter betald tull och klarering med hjälp av samma justeringsmetodsom användes vid bedömningen av prisunderskridande enligt punkt 85.
b)Folkrepubliken Kina
(146) Eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Grosby (China)
Limited var minimal (1,3 %) och således borde medföra en slutgiltigantidumpningstull på 0 % utfördes ingen beräkning av nivån för
undanröjande av skada i fråga om detta företag.
(147) Vad gäller den övriga exporten från Folkrepubliken Kina konstaterades
nivån för undanröjande av skada uppgå till 46,0 %, vilken är lägre än
den fastställda dumpningsmarginalen och därför enligt artikel 9.4 i
grundförordningen borde utgöra grunden för den slutgiltiga anti-dumpningstullen för all annan import med ursprung i FolkrepublikenKina.
c)Indonesien
(148) De individuella nivåerna för undanröjande av skada för de samarbets-
villiga tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet för Indonesien,
uttryckta i procent av cif-priset, konstaterades variera mellan 0 % och
99,5 %, och genomsnittet att tillämpa på de samarbetsvilligatillverkare/exportörer som inte ingick i stickprovet uppgick till 33,6 %.
För de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet
konstaterades nivåerna i samtliga fall utom två (PT Golden Adishoesoch PT Indosepamas Anggun/PT Primashoes Ciptakreasi) vara högreän de respektive dumpningsmarginaler som fastställdes. I enlighet med
artikel 9.4 i grundförordningen bör således nivån på den slutgiltiga
antidumpningstullen för alla samarbetsvilliga tillverkare/exportörer iIndonesien baseras på de fastställda dumpningsmarginalerna, med
undantag för
— PT Golden Adishoes, vars nivå för undanröjande av skada
konstaterades vara noll och således borde medföra att en eventuell
slutgiltig antidumpningstull för detta företag fastställs till 0 %,
och
— PT Indosepamas Anggun / PT Primashoes Ciptakreasi, vars
gemensamma nivå för undanröjande av skada (2,6 %) kon-
staterades vara lägre än deras dumpningsmarginal och således
borde utgöra grunden för den slutgiltiga antidumpningstullen förde båda tillverkarna/exportörerna enligt punkt 24.
(149) Vad gäller den tillverkare/exportör som avses i punkt 31 (PT
Kingherlindo) och för vilken tillgängliga uppgifter måste användasansågs i detta sammanhang att företagets partiella samarbetsviljamåste särskiljas från den totala avsaknaden av samarbetsvilja som
kännetecknade de indonesiska tillverkare som varken besvarade
kommissionens frågeformulär eller gav sig själva till känna. Enberäkning på grundval av samma metod som användes för dump-
ningsberäkningarna (se punkt 40) skulle dock för detta företag ha
medfört en nivå för undanröjande av skada på 26,9 %, dvs. en nivå somvar högre än den nivå som konstaterats för icke-samarbetsvilligatillverkare/exportörer, och därför ansågs det lämpligt att anpassa PT
Kingherlindos nivå för undanröjande av skada till restnivån för
undanröjande av skada, vilken enligt nästa punkt uppgick till 20,3 %.
(150) Nivån för undanröjande av skada för icke-samarbetsvilliga tillverkare/
exportörer i Indonesien konstaterades uppgå till 20,3 %, och var
således lägre än den restdumpningsmarginal på 50 % som fastställtsför detta land. Följaktligen borde antidumpningsresttullen på importmed ursprung i Indonesien fastställas på grundval av denna nivå för
undanröjande av skada.
d)Thailand
(151) Eftersom de dumpningsmarginaler som fastställts för de tre samarbets-
villiga thailändska tillverkarna/exportörerna (CK Shoes och PSR
Footwear/Bangkok Rubber Company) konstaterades antingen uppgåtill noll eller vara minimala, och således borde medföra att deslutgiltiga antidumpningstullarna för dessa tillverkare/exportörer fast-
ställs till 0 %, utfördes ingen beräkning av nivåerna för undanröjande
av skada för de berörda tillverkarna/exportörerna.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 31
(152) För thailändska icke-samarbetsvilliga tillverkare/exportörer konstate-
rades nivån för undanröjande av skada uppgå till 24,7 %, dvs. en lägrenivå än den restdumpningsmarginal på 50 % som fastställts för dettaland. Följaktligen borde antidumpningsresttullen på import med
ursprung i Thailand fastställas på grundval av denna nivå för
undanröjande av skada.
3.De slutgiltiga tullarnas form
(153) Den analys som redovisas i punkterna 138 - 143 visade att även om
införandet av kvoten hade den önskade uppenbara effekten attbegränsa importvolymerna av den berörda produkten med ursprung i
Folkrepubliken Kina och således den sammanslagna importvolymen
från de tre berörda länderna, hade kvoten ingen uppenbar inverkan påpriserna för importen i fråga, som därför kan antas ha fortsatt att varaskadlig. Denna verkan hade huvudsakligen sin grund i att importen var
koncentrerad till det nedre prisskiktet och den lägre delen av
mellanskiktet av marknaden.
(154) Under dessa omständigheter ansågs att en värdetull oproportionerligt
skulle inverka på relativt dyra skodon, medan den skulle får mindreverkningar för skodon i det nedre skiktet och den lägre delen avmellanskiktet av marknaden. En rörlig tull som är baserad på ett
minimipris skulle däremot direkt inverka på de skadliga prisaspekter
som inte avhjälps av kvoten. Följaktligen ansågs att den slutgiltigaantidumpningstullen borde utformas som en rörlig tull baserad på ettminimipris.
En sådan åtgärd kommer att stimulera prishöjningar för den större
delen av importen, som är koncentrerad till det nedre skiktet och den
lägre delen av mellanskiktet av marknaden. De förväntade pris-
höjningarna kommer således att äga rum i det produktsortiment sommest påverkats av den dumpade importen, och samtidigt minimeraverkningarna för priserna på den import av mera sofistikerade skodon
som är minst skadliga. Även om kvoten uppenbart har medfört ett
skydd mot en plötslig och potentiellt skadevållande massiv ökning avimporten av den berörda produkten, framstår en rörlig tull som ettsärskilt lämpligt kompletterande skydd mot denna imports skadevål-
lande priser.
(155) I fråga om fastställandet av minimiprisnivån togs hänsyn till följande:
Vad gäller gemenskapsindustrin ansågs att de föreslagna åtgärderna
borde medföra att det genomsnittliga importpriset, justerat till nivånfritt importörens lager (enligt metoden i punkt 85), motsvarade det
genomsnittliga icke-skadliga pris som fastställts vid beräkningen av
nivån för undanröjande av skada för den berörda produkten enligtpunkterna 144 och 145, och vilket som ett vägt genomsnitt för de fyra
kategorierna uppgick till 9,6 ecu per par fritt kunden.
(156) Vad gäller priserna för olika typer av importerade pr odukter
analyserades Eurostat-uppgifter om både importvolymer och genom-
snittliga priser mera ingående mot bakgrund av de uppgifter för
individuella exporttransaktioner som lämnats av samarbetsvilligatillverkade/exportörer och importörer. På denna grundval fastställdes
att ett minimipris på 5,7 ecu per par i cif-ledet skulle ändra
importpriserna så att det förutsebara genomsnittliga importpriset förprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina skulle bli 7,5 ecu perpar i cif-ledet, vilket motsvarar det icke-skadevållande priset på 9,6
ecu per par fritt importörens lager.
Både i fråga om volym och värde skedde merparten av den totala
importen och en del av importen av varje kategori till priser som
underskred det föreslagna minimipriset. Den ökning av denna imports
priser som följer av en rörlig tull väntas således få stor inverkan på detgenomsnittliga förutsebara importpriset. Vid denna analys säker-
ställdes också att kvoternas verkningar för importvolymerna enligt
punkt 140 avspeglades på ett lämplig sätt.
(157) De tillgängliga uppgifterna för produkter med ursprung i Indonesien
och Thailand var i fråga om några kategorier alltför begränsade för att
anses kunna representera den totala importen från dessa länder. Deallmänna slutsatser som anges i föregående punkt kunde dockbekräftas i så måtto som att viss import med ursprung i dessa länder
under undersökningsperioden skedde till priser som underskred
minimiprisnivån. Det kunde också, i linje med de slutsatser som dras!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 32
i punkterna 150 och 152, bekräftas att ett minimipris på 5,7 ecu per par
för produkter från Indonesien och Thailand skulle säkerställa attimporten skedde till priser som i genomsnitt icke var skadliga.
(158) Vad gäller de tillverkare/exportörer som omfattas av individuella
tullsatser anses att den tillämpliga tullen bör vara den som baseras påett minimipris, om en sådan tull är lägre än deras individuella
värdetullsats.
För de tillverkare/exportörer vars dumpningsmarginal underskrider
miniminivån på 2 % bör i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen
någon tull inte tillämpas.
(159) Efter utlämnandet av slutliga uppgifter ifrågasatte några berörda
parter, som motsatte sig alla åtgärder, det lämpliga i att införa en tullbaserad på ett enda minimipris för alla fyra kategorier av berörda
skodon, och de hävdade att åtminstone två olika minimipriser, ett för
kategorin skodon med överdelar av plast och ett för de tre kategoriernaav skodon med överdelar av läder, borde tillämpas i syfte attprisskillnaderna skulle avspeglas. I vetskap om denna begäran motsatte
sig några andra berörda parter på förhand alla typer av uppdelning,
huvudsakligen på grund av att en sådan skulle leda till en ökning avminimipriset för skodon med överdelar av läder.
(160) I detta avseende kan det inte förnekas att de genomsnittliga import-
priserna för skodon med överdelar av plast är lägre än de som noteras
för skodon med överdelar av läder. Det bör dock också betonas att
importen av båda typerna av skodon avser skor som ingår i breda ochvarandra överlappande prisklasser. Dessutom utgör de en likadanprodukt och konsumenten kan ofta inte skilja mellan överdelar av plast
och överdelar av läder. Det kan förväntas att åtgärden kommer att ha
en mycket begränsad inverkan, om ens någon, på den sedvanligaprishierarki som gäller för de fyra kategorierna av berörda skodon.Därför anses att en rörlig tull som är baserad på ett enda minimipris
utgör en lämplig och rimlig metod för att uppnå den förväntade
genomsnittliga prisökningen för alla berörda skodonskategorier.
(161) Den klagande gemenskapsindustrins företrädare uttryckte betänklig-
heter beträffande den avhjälpande verkan som skulle kunna uppnåsgenom en antidumpningstull baserad på ett minimipris i det fall
importen är spridd över en bred prisklass. I enlighet med detta begärde
de att man i stället borde överväga en värdetull.
(162) Rådet kan inte ansluta sig till detta resonemang och bekräftar att de
olika övervägandena i punkterna 153 - 157 bör inverka på åtgärdernasform och att de beaktas på ett lämpligt sätt genom införandet av enrörlig antidumpningstull som är baserad på ett minimipris. En sådan
åtgärd kommer inte att medföra att en tull tas ut automatiskt, men bör
inte desto mindre leda till genomsnittliga prisökningar för importenfrån de tre berörda länderna som är förenliga med slutsatserna frånberäkningarna av nivåerna för undanröjande av skada.
(163) Den slutliga antidumpningstullen bör således beräknas på följande sätt:
a) Folkrepubliken Kina: För alla tillverkare/exportörer bör tullen
motsvara skillnaden mellan minimipriset på 5,7 ecu per par och
nettopriset per par fritt gemenskapens gräns, före tull, med
undantag av Grosby (China) Limited som konstaterades ha enminimal dumpningsmarginal.
b) Indonesien: För alla tillverkare/exportörer bör tullen motsvara
skillnaden mellan minimipriset på 5,7 ecu per par och nettoprisetper par fritt gemenskapens gräns, före tull, med undantag av PT
Golden Adishoes vars export konstaterades ha sålts till priser som
överskred nivån för undanröjande av skada.
För följande samarbetsvilliga indonesiska tillverkare/exportörer
bör tullen uppgå till nedanstående satser eller motsvara skillnadenmellan minimipriset på 5,7 ecu per par och nettopriset per par fritt
gemenskapens gräns, före tull, beroende på vilket belopp som är
lägst:
PT Emperor Footwear 2,0 %
PT Indosepamas Anggun 2,6 %PT Primashoes Ciptakreasi 2,6 %!
B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 33
PT Dragon 5,9 %
PT Fortune Mate 14,9 %PT Bosaeng Jaya 12,3 %PT Karet Murni Jelita 12,3 %PT Koryo International 12,3 %PT Lintas Adhikrida 12,3 %PT Universal Wisesa 12,3 %PT V olmacarol 12,3 %PT Kingherlindo 20,3 %
c) Thailand: För alla tillverkare/exportörer bör tullen motsvara
skillnaden mellan minimipriset på 5,7 ecu per par och nettopriset
per par fritt gemenskapens gräns, före tull, med undantag avBangkok Rubber, CK Shoes och PSR Footwear, för vilka ingaeller minimala dumpningsmarginaler konstaterades föreligga.
I.NYA EXPORTERANDE TILL VERKARE
(164) I enlighet med artikel 11.4 i grundförordningen kan en översyn
avseende en ny exportör i syfte att fastställa individuella dumpnings-marginaler inte inledas i detta förfarande avseende Indonesieneftersom stickprovsurval användes i den ursprungliga undersökningen.
Men för att säkerställa lika behandling mellan eventuella nya
exporterande tillverkare och de tillverkare/exportörer som var sam-arbetsvilliga vid denna undersökning men inte valdes ut att ingå i
stickprovet bör det föreskrivas att den vägda genomsnittliga värde-
tullsats (12,3 %) som är tillämplig på de senare tillverkarna/exportö-rerna, som ett alternativ till en rörlig tull, också tillämpas på sådananya exporterande tillverkare som annars skulle vara berättigade till en
översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av skodon som
omfattas av KN-nummer ex 6402 99 98 (Taric-nummer 6402 99 98*90),
ex 6403 99 93 (Taric-nummer 6403 99 93*90), ex 6403 99 96 (Taric-num-
mer 6403 99 96*90) och ex 6403 99 98 (Taric-nummer 6403 99 98*90),med ursprung i Folkrepubliken Kina, Indonesien och Thailand, med undantag
av sådana skodon som beskrivs i punkt 3.
2. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall tas ut med följande satser:
Land Produkter tillverkade av Rörlig tull eller värdetullTaric-tilläggs-
nummer
Folkrepubliken Kina Alla tillverkare/exportörer Ett belopp motsvarande skillnaden mellan
ett minimipris på 5,7 ecu per par och
nettopriset per par fritt gemenskapens
gräns, före tull8900
med undantag av:
Grosby (China) Limited 0 % 8759!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 34
Land Produkter tillverkade av Rörlig tull eller värdetullTaric-tilläggs-
nummer
Indonesien Alla tillverkare/exportörer Ett belopp motsvarande skillnaden mellan
ett minimipris på 5,7 ecu per par ochnettopriset per par fritt gemenskapensgräns, före tull8900
med undantag av:
PT Golden Adishoes 0 % 8759
och följande tillverkare/exportörer Ett belopp motsvarande nedanstående
satser eller skillnaden mellan ett minimi-pris på 5,7 ecu per par och nettopriset perpar fritt gemenskapens gräns, före tull,
beroende på vilket belopp som är lägst:
PT Emperor Footwear 2,0 % 8760PT Indosepamas Anggun 2,6 % 8761
PT Primashoes Ciptakreasi 2,6 % 8761
PT Dragon 5,9 % 8763PT Fortune Mate 14,9 % 8764
PT Bosaeng Jaya 12,3 % 8765
PT Karet Murni Jelita 12,3 % 8765PT Koryo International 12,3 % 8765PT Lintas Adhikrida 12,3 % 8765
PT Universal Wisesa 12,3 % 8765
PT Volmacarol 12,3 % 8765PT Kingherlindo 20,3 % 8762
Thailand Alla tillverkare/exportörer Ett belopp motsvarande skillnaden mellan
ett minimipris på 5,7 ecu per par ochnettopriset per par fritt gemenskapensgräns, före tull8900
med undantag av:
Bangkok Rubber 0 % 8766
CK Shoes 0 % 8766PSR Footwear 0 % 8766
3. Tullen skall inte tillämpas på skodon för användning vid sport- eller
idrottsutövning, med en gjuten, ihålig sula bestående av ett eller flera lager,
tillverkad av syntetiska material som är särskilt utformade för att dämpa stötarsom uppkommer vid vertikala rörelser eller sidorörelser och som har tekniskaegenskaper såsom hermetiska kuddar som innehåller gas eller vätska,
mekaniska delar som dämpar eller neutraliserar stötar eller material såsom
polymerer med låg densitet (Taric-nummer 6402 99 98*11 och6402 99 98*19, 6403 99 93*11 och 6403 99 93*19, 6403 99 96*11 och6403 99 96*19 och 6403 99 98*11 och 6403 99 98*19).
4. I de fall en indonesisk part till kommissionen lämnar tillräckliga bevis på
att företaget under undersökningsperioden inte exporterade till gemenskapen
de varor som beskrivs i punkt 1, att företaget inte är närstående någon
exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom dennaförordning samt att det har exporterat de berörda varorna till gemenskapenefter undersökningsperioden eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt
åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, får rådet på
förslag av kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén med enkel!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 35
majoritet besluta om en ändring av punkt 2 genom att den indonesiska parten
som ett alternativ till en rörlig tull omfattas av den värdetullsats på 12,3 %som tillämpas på de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingicki stickprovet.
5. Såvida annat inte anges skall gällande bestämmelser om tullar och andra
tullförfaranden tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B1998R0467 — SV — 01.03.1998 — 000.001 — 36