01980L0181 — SV — 13.06.2020 — 005.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B RÅDETS DIREKTIV av den 20 december 1979 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter och om upphävande av direktiv 71/354/EEG. (80/181/EEG) (EGT L 039 15.2.1980, s. 40)

Ändrat genom:





Rättat genom:









▼B

RÅDETS DIREKTIV

av den 20 december 1979

om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter och om upphävande av direktiv 71/354/EEG.

(80/181/EEG)







Artikel 1

Författningsenliga måttenheter, som skall användas för att ange storheter, skall enligt detta direktiv vara

a) de enheter som anges i bilagans kapitel I,

▼M4

b) de enheter som anges i bilagans kapitel II, men endast i de medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973,

▼M2

c) de enheter som anges i bilagans kapitel III, men endast i de medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973 och fram till den dag som medlemsstaterna i fråga bestämmer. Denna dag får inte vara senare än den 31 december 1994,

d) de enheter som anges i bilagans kapitel IV, men endast i de medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973 och fram till den dag som medlemsstaterna i fråga bestämmer. Denna dag får inte vara senare än den 31 december 1999.

▼B

Artikel 2

▼M4

a) Skyldigheterna enligt artikel 1 avser mätdon som används, mätningar som utförs och värden på storheter som anges med hjälp av måttenheter.

▼B

b) Detta direktiv skall inte hindra att inom luft- och sjöfart och järnvägstrafik används andra måttenheter än dem som föreskrivs i direktivet, vilka fastställts genom internationella konventioner eller överenskommelser som är bindande för gemenskapen eller medlemsstaterna.

Artikel 3

1. I detta direktiv betyder kompletterande visning att en eller flera visningar av en storhet med hjälp av enheter som inte finns upptagna i bilagans kapitel I åtföljs av en visning av en storhet med hjälp av en enhet som finns upptagen i kapitlet.

▼M4

2. Kompletterande visning ska vara tillåten.

▼B

3. Medlemsstaterna får dock kräva att mätdon skall visa storheter med hjälp av endast en författningsenlig måttenhet.

4. Visning av storheter med hjälp av måttenheter som ingår i kapitel I skall dominera. Särskilt gäller att visning av storhet med hjälp av måttenhet som inte upptas i kapitel I inte får ske med hjälp av skrivtecken som är större än skrivtecknen i motsvarande visning med hjälp av enhet som upptas i kapitel I.

▼M2 —————

▼B

Artikel 4

Användning av måttenheter som inte längre är författningsenliga skall godtas för

— produkter och utrustning som redan finns på marknaden och/eller är i bruk när detta direktiv antas,

— komponenter och delar av produkter samt utrustning som krävs för att komplettera eller ersätta komponenter eller delar av sådana produkter och utrustning.

Användning av författningsenliga måttenheter får dock krävas för mätdons visningsanordningar.

Artikel 5

Den internationella standarden ISO 2955 av den ►M2 15 maj 1983 ◄ , ”Information processing — Representation of SI and other units for use in systems with limited character sets”, skall tillämpas för det område som anges i punkt 1 i standarden.

Artikel 6

Direktiv 71/354/EEG skall upphöra att gälla den 1 oktober 1981.

▼M2 —————

▼M3

Artikel 6a

Frågor rörande tillämpningen av detta direktiv, och i synnerhet rörande kompletterande visningar, skall granskas närmare, och lämpliga åtgärder skall vid behov vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i rådets direktiv 71/316/EEG ( 1 ).

▼M4

Artikel 6b

Kommissionen ska övervaka den marknadsutveckling som har samband med detta direktiv och genomförandet av detsamma med avseende på en väl fungerande inre marknad och internationell handel och ska lägga fram en rapport, om det är lämpligt tillsammans med förslag, för Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2019.

▼B

Artikel 7

a) Medlemsstaterna skall före den 1 juli 1981 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. De skall genast informera kommissionen om detta. Dessa bestämmelser skall tillämpas från den 1 oktober 1981.

b) Från dagen för detta direktivs anmälan skall medlemsstaterna också se till att kommissionen underrättas om alla förslag till lagar eller andra författningar som skall antas inom det område som detta direktiv omfattar. Detta skall ske i så god tid att kommissionen kan avge yttrande om respektive förslag.

Artikel 8

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.









BILAGA

KAPITEL I

FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I ARTIKEL 1 a

1. SI-ENHETER OCH DERAS TIOPOTENSMULTIPLER

▼M5

1.1. SI-grundenheter







Storhet Enhet Benämning Beteckning Tid sekund s Längd meter m Massa kilogram kg Elektrisk ström ampere A Termodynamisk temperatur kelvin K Substansmängd mol mol Ljusstyrka candela cd

Grundenheterna i SI definieras på följande sätt:

Grundenhet för tid

Sekund, beteckning s, är SI-enheten för tid. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av cesiumfrekvensen Δ ν Cs , frekvensen för övergången mellan de två hyperfinnivåerna i det ostörda grundtillståndet hos atomen cesium 133, antas vara 9 192 631 770 när det uttrycks i enheten Hz, som är lika med s –1 .

Grundenhet för längd

Meter, beteckning m, är SI-enheten för längd. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av ljusets hastighet i tomrum c antas vara 299 792 458 när det uttrycks i enheten m/s, där sekunden definieras som Δ ν Cs .

Grundenhet för massa

Kilogram, beteckning kg, är SI-enheten för massa. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av Plancks konstant h antas vara 6,626 070 15 × 10 –34 när det uttrycks i enheten J s, som är lika med kg m 2 s –1 , där metern och sekunden definieras med hänvisning till c och Δ ν Cs .

Grundenhet för elektrisk ström

Ampere, beteckning A, är SI-enheten för elektrisk ström. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av elementarladdningen e antas vara 1,602 176 634 × 10 –19 när det uttrycks i enheten C, som är lika med A s, där sekunden definieras med hänvisning till Δ ν Cs .

Grundenhet för termodynamisk temperatur

Kelvin, beteckning K, är SI-enheten för termodynamisk temperatur. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av Boltzmanns konstant k antas vara 1,380 649 × 10 –23 när det uttrycks i enheten J K –1 , som är lika med kg m 2 s –2 K –1 , där kilogrammet, metern och sekunden definieras med hänvisning till h , c och Δ ν Cs .

Grundenhet för substansmängd

Mol, beteckning mol, är SI-enheten för substansmängd. En mol innehåller exakt 6,022 140 76 × 10 23 systemelement. Detta tal är det fasta numeriska värdet av Avogadros konstant, N A , när det uttrycks i enheten mol –1 och kallas Avogadros tal.

Substansmängden, beteckning n , i ett system är ett mått på antalet specificerade systemelement. Ett systemelement kan vara en atom, en molekyl, en jon, en elektron, andra partiklar eller specificerade grupper av partiklar.

Grundenhet för ljusstyrka

Candela, beteckning cd, är SI-enheten för ljusstyrka i en given riktning. Den definieras genom att det fasta numeriska värdet av ljusutbytet för monokromatisk strålning med frekvensen 540 × 10 12 Hz, K cd , antas vara 683 när det uttrycks i enheten lm W –1 , som är lika med cd sr W –1 , eller cd sr kg –1 m –2 s 3 , där kilogrammet, metern och sekunden definieras med hänvisning till h , c och Δ ν Cs .

1.1.1. Särskild benämning och beteckning för den härledda SI-enheten för temperatur vid angivelse av Celsiustemperatur







Storhet Enhet Benämning Beteckning Celsiustemperatur grad Celsius °C

Celsiustemperaturen t definieras som differensen t = T – T0 mellan de två termodynamiska temperaturerna T och T 0 där T 0 = 273,15 K. Ett temperaturintervall eller en temperaturskillnad får uttryckas i antingen kelvin eller grader Celsius. Enheten grad Celsius är lika med enheten kelvin.

▼M4

1.2. Härledda SI-enheter

▼M4 —————

▼M4

1.2.2. Allmän regel för härledda SI-enheter

Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av SI-grundenheter med en numerisk faktor lika med 1.

1.2.3. Härledda SI-enheter med särskilda namn och beteckningar







Storhet Enhet Uttryckt i Benämning Beteckning andra SI-enheter SI-grundenhet Plan vinkel radian rad m · m–1 Rymdvinkel steradian sr m2 · m–2 Frekvens hertz Hz s–1 Kraft newton N m · kg · s–2 Tryck pascal Pa N · m–2 m–1 · kg · s–2 Energi, arbete, värmemängd joule J N · m m2 · kg · s–2 Effekt (1), strålningsflöde watt W J · s–1 m2 · kg · s–3 Elmängd, laddning coulomb C s · A Elektrisk spänning, elektrisk potential, elektromotorisk kraft volt V W · A–1 m2 · kg · s–3 · A–1 Resistans ohm Ω V · A–1 m2 · kg · s–3 · A–2 Konduktans siemens S A · V–1 m–2 · kg–1 · s3 · A2 Kapacitans farad F C · V–1 m–2 · kg–1 · s4 · A2 Magnetiskt flöde weber Wb V · s m2 · kg · s–2 · A–1 Magnetisk flödestäthet tesla T Wb · m–2 kg · s–2 · A–1 Induktans henry H Wb · A–1 m2 · kg · s–2 · A–2 Ljusflöde lumen lm cd · sr cd Belysning lux lx lm · m–2 m–2 · cd Aktivitet (inom radiologin) becquerel Bq s–1 Absorberad dos (inom radiologin) gray Gy J · kg–1 m2 · s–2 Dosekvivalent sievert Sv J · kg–1 m2 · s–2 Katalytisk aktivitet katal kat mol · s–1 (1) Särskilda benämningar på effektenheten: voltampere, med beteckningen VA, för skenbar växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten var ingår inte i någon CPGM-resolution.

Enheter som härletts ur SI-grundenheter kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknats upp i kapitel I.

Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan. SI-enheten för dynamisk viskositet kan till exempel uttryckas som m-1 · kg · s-1 eller N · s · m-2 eller Pa · s.

▼B

1.3. Multipelprefix och deras beteckningar

▼C1







Faktor Prefix Beteckning 1024 yotta Y 1021 zetta Z 1018 exa E 1015 peta P 1012 tera T 109 giga G 106 mega M 103 kilo k 102 hekto h 101 deka da 10–1 deci d 10–2 centi c 10–3 milli m 10–6 mikro μ 10–9 nano n 10–12 piko p 10–15 femto f 10–18 atto a 10–21 zepto z 10–24 yokto y

▼B

Benämningar och beteckningar på massenhetens multipelenheter bildas med prefix till ordet gram respektive till beteckningen g.

Om en härledd enhet uttrycks som en kvot, kan dess multipelenheter bildas med prefix till enheter i täljaren eller enheter i nämnaren eller i båda dessa.

Sammansatta prefix, alltså prefix som bildas genom att flera av prefixen ovan sätts samman, är inte tillåtna.

1.4. Tillåtna särskilda benämningar och beteckningar på SI-multipelenheter







Storhet Enhet Benämning Beteckning Värde Volym liter l eller L (1) 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 Massa ton t 1 t = 1 Mg = 103 kg Tryck bar bar (2) 1 bar = 105 Pa (1) Bägge beteckningarna I och L för enheten liter är tillåtna. (CPGM 1979, sextonde konferensen, resolution nr 5.) (2) Enhet som i broschyr från International Bureau of Weights and Measures upptas bland temporärt tillåtna enheter.

Anmärkning:

De under punkt 1.3 upptagna prefixen med beteckningar får användas tillsammans med de enheter och beteckningar som upptas i tabell 1.4.

2. ENHETER SOM DEFINIERATS MED HJÄLP AV SI-ENHETER, MEN SOM INTE ÄR MULTIPELENHETER AV DESSA







Storhet Enhet Benämning Beteckning Värde Plan vinkel varv* (1) () 1 varv = 2π rad nygrad* eller gon* gon* 1 gon = π/200 rad grad ° 1° = π/180 rad minut ′ 1′ = π/10 800 rad sekund ″ 1″ = π/648 000 rad Tid minut min 1 min = 60 s timme h 1 h = 3 600 s dag d 1 d = 86 400 s (1) Tecknet * efter en benämning eller beteckning anger att denna inte upptas på de listor som fastställts av CPGM, SIPM eller BIPM. Detta gäller hela denna bilaga. (2) Ingen internationell beteckning finns.

Anmärkning:

Endast benämningen nygrad eller gon och beteckningen gon får kombineras med de under punkt 1.3 upptagna prefixen.

▼M3

3. ENHETER SOM ANVÄNDS MED SI, VARS VÄRDEN SI ÄR EXPERIMENTELLT FRAMTAGNA







Storhet Enhet Benämning Beteckning Definition Energi Elektronvolt eV En elektronvolt är ökningen av den kinetiska energin för en elektron som passerar i tomrum från en punkt till en annan vars potential är en volt högre. Masse Atommassaenhet u En atommassaenhet är 1/12 av massan av en atom av nukliden 12C.

Anm.:

De under punkt 1.3 upptagna prefixen och beteckningarna får användas tillsammans med dessa båda enheter och deras beteckningar.

▼B

4. ENHETER OCH BENÄMNINGAR PÅ ENHETER SOM ENDAST TILLÅTS INOM SPECIALOMRÅDEN







Storhet Enhet Benämning Beteckning Värde Optiska systems brytningsförmåga dioptri* 1 dioptri = 1 m-1 Ädelstenars massa metrisk karat 1 metrisk karat = 2·10-4 kg Markareal ar a 1 a = 102 m2 Textilfibrers längdvikt tex* tex* 1 tex = 10-4 kg · m-1 ▼M1 Blodtryck millimeter kvicksilver mm Hg (*) 1 mm Hg = 133,322 Pa Effektiv tvärsnittsarea barn b 1 b = 10-28 m2 ▼B

Anmärkning:

►M1 De under punkt 1.3 upptagna beteckningarna och prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan och deras beteckningar, utom med enheten millimeter kvicksilver och dess beteckning. Multipeln 102 a benämns dock hektar. ◄

5. SAMMANSATTA ENHETER

Sammansatta enheter bildas genom sammansättning av de i kapitel 1 upptagna enheterna.

▼M2

KAPITEL II

FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER ENLIGT ARTIKEL 1 b, SOM FÅR ANVÄNDAS ENDAST FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL







Ändamål Enhet Benämning Ungefärligt värde Beteckning Vägskyltar, mätning av avstånd och hastighet mile 1 mile = 1 609 m mile yard 1 yd = 0,9144 m yd fot 1 ft = 0,3048 m ft tum 1 in = 2,54×10-2 m in Utskänkning av fatöl och cider; mjölk i returförpackningar pint 1 pt = 0,5683×10-3 m3 pt ▼M4 ————— ▼M2 Handel med ädla metaller troy ounce 1 oz tr = 31,10×10-3 kg oz tr

▼M4

Sammansatta enheter får bildas genom att enheter som upptas i detta kapitel sätts samman med varandra eller med enheter som upptas i kapitel I.

▼B

KAPITEL III

FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I ARTIKEL 1 C







STORHETER, BENÄMNINGAR, BETECKNINGAR OCH UNGEFÄRLIGA VÄRDEN ▼M2 ————— Längd tum 1 in = 2,54·10-2 m fot 1 ft = 0,3048 m ▼M2 ————— ▼B mile 1 mile = 1 609 m yard 1 yd = 0,9144 m Area kvadratfot 1 sq ft = 0,929·10-1 m2 acre 1 ac = 4 047 m2 kvadratyard 1 sq yd = 0,8361 m2 Volym fluid ounce 1 fl oz = 28,41·10-6 m3 gill 1 gill = 0,1421·10-3 m3 pint 1 pt = 0,5683·10-3 m3 quart 1 qt = 1,137·10-3 m3 gallon 1 gal = 4,546·10-3 m3 Massa ounce (avoirdupois) 1 oz = 28,35·10-3 kg troy ounce 1 oz tr = 31,10·10-3 kg pound 1 lb = 0,4536 kg Energi therm 1 therm = 105,506·106 J

Fram till den tidpunkt som anges i artikel 1 c får sammansatta enheter bildas genom sammansättning av enheter som upptas i kapitel III med varandra eller med enheter som upptas i kapitel I.

▼M2

KAPITEL IV

FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER ENLIGT ARTIKEL 1 d, SOM FÅR ANVÄNDAS ENDAST FÖR SÄRSKILDA ÄNDAMÅL







Ändamål Enhet Benämning Ungefärligt värde Beteckning Navigering inom sjöfarten famn 1 fm = 1,829 m fm Öl, cider, vatten, läskedryck och jos i returförpackningar pint fluid 1 pt = 0,5683×10-3 m3 pt ounce 1 fl oz = 28,41×10-6 m3 fl. oz Spritdrycker gill 1 gill = 0,142×10-3 m3 gill Varor i lösvikt ounce (avoirdupois) 1 oz = 28,35×10-3 kg oz pund 1 lb = 0,4536 kg lb Gasdistribution therm 1 therm = 105,506×106 J therm

Fram till den dag som bestäms enligt artikel 1 d får sammansatta enheter bildas genom att de enheter som upptas i detta kapitel kombineras med varandra eller med enheterna i kapitel I.