Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 1868/94
av den 27 juli 1994
om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse
(EGT L 197, 30.7.1994, s. 4)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EG) nr 1664/95 av den 7 juli 1995 L 158 13 8.7.1995
"M2 Rådets förordning (EG) nr 1863/95 av den 17 juli 1995 L 179 1 29.7.1995
"M3 Rådets förordning (EG) nr 1284/98 av den 16 juni 1998 L 178 3 23.6.1998
"M4 Rådets förordning (EG) nr 1252/1999 av den 17 maj 1999 L 160 15 26.6.1999
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och med den
1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345,20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).1994R1868 — SV — 01.07.2000 — 004.001 — 1
RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 1868/94
av den 27 juli 1994
om upprättandet av ett kvotsystem avseende produktionen av potatis-
stärkelse
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
särskilt artiklarna 42 och 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och
med beaktande av följande:I rådets förordning (EEG) nr 1543/93 av den 14 juni 1993 om fastställande av
det bidragsbelopp som utgår till producenter av potatisstärkelse underregleringsåren 1993/94, 1994/95 och 1995/96 (
4) fastställs att rådet skall
besluta vilka åtgärder som skall vidtas om produktionen av potatisstärkelse
inom gemenskapen överstiger 1,5 miljoner ton under regleringsåret 1993/94
eller 1994/95. Produktionen under 1993/94 översteg nämnda kvantitet.
De produktionsrestriktioner som gäller inom spannmålssektorn, särskilt vad
avser arealuttag, gäller inte inom potatisstärkelsesektorn. Trots detta skall allabestämmelser till förmån för potatisstärkelsesektorn vara förenliga med den
produktionsstyrning som är lika nödvändig inom potatisstärkelsesektorn som
inom andra sektorer.
Den åtgärd för produktionsstyrning som är lämpligast i samband med
systemet med bidrag för produktionen av potatisstärkelse är att införa ettkvotsystem.
Varje medlemsstat inom vilken potatisstärkelse har producerats bör tilldelas
en kvot på grundval av den genomsnittliga kvantitet potatisstärkelse som
producerades i den medlemsstaten under regleringsåren 1990/91, 1991/92 och
1992/93, för vilken bidrag har mottagits. Denna kvot bör justerasproportionellt med beaktande av en total gemenskapskvot på 1,5 miljoner ton.
Kvoter bör tilldelas Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike och Neder-
länderna för regleringsåren 1995/96, 1996/97 och 1997/98.
När det gäller Tyskland, är det med hänsyn till övergången till marknads-
ekonomi från den planekonomi som före återföreningen rådde i de nya
förbundsstaterna, och de därmed förenade förändringarna av produktions-strukturen inom jordbruket samt nödvändiga investeringar, motiverat attanvända ett annat referensår, nämligen regleringsåret 1992/93, samt att öka
den producerade kvantiteten för nämnda år med 90 000 ton. Dessutom är det
motiverat att införa en reserv för Tyskland för att täcka den produktion somhärrör från investeringar som oåterkalleligen har gjorts före den 31 januari
1994, om den kvot som har tilldelats Tyskland inte kan täcka sådan
produktion. Dessa kvantiteter kan inte rymmas inom en gemenskapskvot på1,5 miljoner ton. Det är därför nödvändigt att lägga dem till nämndagemenskapskvot.
Producentmedlemsstater bör för en period av tre år fördela sin kvot mellan
alla potatisstärkelseproducerande företag på grundval av den genomsnittliga
kvantitet stärkelse som de har producerat under regleringsåren 1990/91,
1991/92 och 1992/93 och för vilken bidrag har mottagits, eller, efter denenskilda medlemsstatens gottfinnande, på grundval av den kvantitet potatis-
stärkelse som har producerats under regleringsåret 1992/93 och för vilken
bidrag har mottagits, samt på grundval av de investeringar avseendeproduktion av potatisstärkelse som dessa företag har gjort före den 31 januari1994.!B
(1) EGT nr C 83, 19.3.1994, s. 5.
(2) EGT nr C 128, 9.5.1994.
(3) EGT nr C 148, 30.5.1994, s. 49.
(4) EGT nr L 154, 25.6.1993, s. 4.1994R1868 — SV — 01.07.2000 — 004.001 — 2
För att beakta en eventuell omstrukturering av marknaden för potatisstärkelse
skall kommissionen i slutet av treårsperioden och därefter vart tredje årframlägga en rapport till rådet om kvotfördelningen, vid behov tillsammansmed lämpliga förslag. Samtidigt skall ärenden avseende nya producenter av
potatisstärkelse behandlas.
Särskilda strukturella begränsningar inom sektorn för potatisstärkelse gör det
nödvändigt att införa ett bidrag för produktionen av potatisstärkelse inom
ramen för den kvot som företaget har tilldelats. För att skydda potatis-producenter, skall ett villkor för utbetalning av bidraget vara att ett lägsta pris
har betalats för den kvantitet potatis som behövs för att producera stärkelse
inom ramen för kvoten.
Företag som producerar potatisstärkelse skall inte ingå odlingskontrakt med
potatisproducenter om en kvantitet potatis som ger en större stärkelse-produktion än den kvot som företaget har tilldelats. All stärkelse somproduceras utöver kvoten skall exporteras från gemenskapen utan att omfattas
av något exportbidrag.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Härmed införs ett kvotsystem för produktionen av potatisstärkelse som kan
omfattas av gemenskapsstöd.
Artikel 2
1. Följande producentmedlemsstater tilldelas härmed följande maximala
kvoter för produktionen av potatisstärkelse för regleringsåren 1998/99,1999/2000
"M4 3:
Danmark 178 460 ton
Tyskland 696 271 tonSpanien 2 000 tonFrankrike 281 516 tonNederländerna 538 307 tonÖsterrike 49 100 tonFinland 54 750 tonSverige 63 900 ton
1 864 304 ton.
2. Varje producentmedlemsstat skall fördela den kvot som avses i punkt 1
mellan de företag som producerar potatisstärkelse för utnyttjande underregleringsåren 1998/99, 1999/2000
"M4 3, på grundval av de
godkända underkvoterna för regleringsåret 1995/96, med undantag av
Tyskland då det för detta land skall tas hänsyn till de överföringar av
underkvoter som skett till följd av samgåenden och de ytterligare underkvotersom tilldelats från reserven under 1997/98.
Underkvoterna för varje producent av potatisstärkelse skall, för regleringsåret
1998/99, korrigeras för eventuellt överskridande som skett under reglerings-
året 1997/98 enligt artikel 6.2.!B
!M31994R1868 — SV — 01.07.2000 — 004.001 — 3
3.Nedanstående medlemsstater som producerar potatisstärkelse skall
tilldelas följande kvoter för regleringsåren 2000/2001 och 2001/2002:
2000/2001 2001/2002
Danmark 173 439 ton 168 215 ton
Tyskland 676 680 ton 656 298 ton
Spanien 1 972 ton 1 943 tonFrankrike 273 595 ton 265 354 ton
Nederländerna 523 161 ton 507 403 ton
Österrike 48 409 ton 47 691 tonFinland 53 980 ton 53 178 tonSverige 63 001 ton 62 066 ton
TOTALT 1 814 237 ton 1 762 148 ton
4. Varje producentmedlemsstat skall fördela den kvot som avses i punkt 3
mellan företag som producerar potatisstärkelse som skall användas underregleringsåren 2000/2001 och 2001/2002 med hänsyn till de underkvoter som
fanns tillgängliga för varje företag som producerar potatisstärkelse under
regleringsåret 1999/2000 innan en eventuell korrigering enligt artikel 6.2tillämpades.
Underkvoterna för varje företag som producerar potatisstärkelse under
regleringsåret 2000/2001 skall justeras för att ta hänsyn till eventuellakvantiteter som överstiger kvoterna under regleringsåret 1999/2000 i enlighet
med artikel 6.2.
Artikel 3
1. Kommissionen skall senast den 31 oktober 2001 och därefter vart tredje
år lägga fram en rapport till rådet om kvotfördelningen i gemenskapen, vid
behov tillsammans med lämpliga förslag. Denna rapport skall beaktaeventuella förändringar av kompensationsbetalningen liksom utvecklingenpå marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.
2. Senast den 31 december 2001 och därefter med treårsintervaller skall
rådet, på grundval av artikel 37 i fördraget, fördela kvoter mellan medlems-
stater på grundval av den rapport som avses i punkt 1, för användning under
de påföljande tre regleringsåren.
3. Senast den 31 januari 2002 och därefter vart tredje år skall medlems-
staterna meddela berörda personer uppgifter om kvotfördelningen för depåföljande tre regleringsåren.
Artikel 4
Ett företag som producerar potatisstärkelse skall inte ingå odlingskontrakt
med potatisproducenter om potatiskvantiteter som skulle medföra en störrekvantitet stärkelse än dess kvot enligt artikel 2.2.
Artikel 5
Ett bidrag om
"M122,25 ecu 3per ton producerad stärkelse skall utgå till
stärkelseproducerande företag för kvantiteter potatisstärkelse inom ramen förde kvoter som avses i artikel 2.2, förutsatt att de har betalat potatisproducenter
det lägsta pris som avses i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 1766/92 (
1), för all
den potatis som behövs för att framställa stärkelse inom ramen förkvotgränsen.!M4
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG)
nr 1866/94 (EGT nr L 197, 30.7.1994, s. 1).!B1994R1868 — SV — 01.07.2000 — 004.001 — 4
Artikel 6
1."M2 3"M2 3Varje kvantitet
potatisstärkelse, som produceras utöver den kvot som avses i artikel 2.2,
"M2skall3exporteras i oförändrat skick från gemenskapen före den 1
januari året efter det aktuella regleringsåret.
Exportbidrag skall inte utgå för sådana kvantiteter.
2."M2Utan hinder av 3punkt 1, får ett potatisstärkelseproducerande
företag under ett regleringsår, utöver dess kvot för innevarande regleringsår,
inte utnyttja mer än 5 % av dess kvot för påföljande regleringsår. I sådant fallskall kvoten för påföljande regleringsår minskas i enlighet därmed.
Artikel 7
Bestämmelserna i denna förordning skall inte omfatta produktion av
potatisstärkelse av företag som varken köper potatis som har omfattats av
det kompensationsstöd som avses i artikel 8 i förordning (EEG) nr 1766/92
eller som omfattas av det bidrag som avses i artikel 7 i den förordningen.
Artikel 8
Tillämpningsföreskrifter till denna förordning skall antas i enlighet det
förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92. De skallsärskilt omfatta föreskrifter tillämpliga i samband med samgåenden,förändringar i ägande och företags inledande och upphörande med handel
samt eventuella åtgärder som krävs för att underlätta övergången från det
gällande systemet till det system som upprättas genom denna förordning.
Artikel 9
Förordning (EEG) nr 1543/93 skall upphöra att gälla från och med den 1 juli
1995. Alla hänvisningar till förordning (EEG) nr 1543/93 skall tolkas somhänvisningar till denna förordning.
Artikel 10
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1995.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B1994R1868 — SV — 01.07.2000 — 004.001 — 5