1988R0571 — SV — 27.02.2006 — 007.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Ändrad genom:

A1 Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994 (anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 001 1 ..





Rättad genom:







(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.







Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).









▼B

RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 571/88

av den 29 februari 1988

om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket åren ►M6 ————— ◄







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ) med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 2 ), och med beaktande av följande: med beaktande av följande: Förändringar i jordbrukets företagsstruktur är en viktig faktor när en gemensam jordbrukspolitik skall fastläggas. Den serie av undersökningar av företagsstrukturen i jordbruket som genomförts på gemenskapsbas sedan 1966/67 bör därför fortsätta. Sådana förändringar kan inte undersökas på gemenskapsnivå om inte jämförbara data finns tillgängliga för alla medlemsstater. Det är därför nödvändigt att fullfölja ansträngningarna att harmonisera och synkronisera undersökningarna. Medlemsstaternas och kommissionens arbetsinsatser för att genomföra denna uppgift måste begränsas så mycket som möjligt. I möjligaste mån skall de variabler, definitioner och geografiska områden som antagits för liknande tidigare strukturundersökningar bibehållas. När de variabler som skall undersökas ►M6 ————— ◄ skall fastställas, måste strävan vara att så långt möjligt begränsa arbetsbördan för dem som berörs av undersökningen. För att bedöma jordbrukets villkor i gemenskapen och följa de strukturförändringar som inträffar är det nödvändigt att med jämna mellanrum genomföra statistiska undersökningar av alla jordbruksföretag som har en viss minsta ubngttjad jordbruksareal, som till en viss minsta andel producerar för försäljning eller vilkas produktion ligger över vissa absoluta trösklar. Med hänsyn till mångfalden av statistiktjänster i medlemsstaterna, till effektiviteten hos metoderna för urvalsundersökningar och till kravet att få tillgång till tillförlitlig information till rimlig kostnad, bör avgörandet lämnas åt medlemsstaterna huruvida de skall utföra urvalsundersökningar eller totalundersökningar, förutsatt att urvalsundersökningarnas resultat är tillförlitliga på de aggregationsnivåer som behövs. Det är likväl nödvändigt att åtminstone vart tionde år genomföra en totalräkning av alla lantbruksföretag för att revidera de grundläggande register över alla jordbruksföretag och skaffa de aktuella uppgifter i övrigt som är en förutsättning för ändamålsenlig stratifiering vid urvalsundersökningar. ▼M6 När de förfaranden som skall tillämpas vid gemenskapens jordbruksräkning 1989/1990 och 1999/2000 bestäms, måste hänsyn så långt som möljligt tas till de rekommendationer som Förenta nationernas livsmedels- och lantbruksorganisation (FAO) har utfärdat beträffande världsomfattande jordbruksräkning kring år 1990 och kring år 2000. ▼B För att tillgodose jordbrukspolitikens behov är det nödvändigt att förse medlemsstaternas och kommissionens statistiska kontor med ett nytt system för dataanalys och för spridning av undersökningsresultaten vilket är mer flexibelt och snabbare än det hittillsvarande systemet samtidigt som det minskar arbetsbelastningen för medlemsstaterna. Införandet av ändamålsenliga förfaranden för kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja den statistik som utarbetas på grundval av de uppgifter som insamlas i undersökningarna av jordbruksföretagens struktur måste underlättas. Enskilda statistiska uppgifter är skyddade mot obehörig insyn. När ett nytt system för att utnyttja och sprida undersökningsresultaten skall införas är det nödvändigt — att beakta de synpunkter som cheferna för medlemsstaternas nationella statistikinstitutioner har på utformningen av reglerna om insynsskydd för statistiska uppgifter, — att se till att ett nära samarbete kommer till stånd mellan medlemsstaterna vid analysen av data. Europeiska gemenskapernas statistikkontor måste ha en samordnande roll för att gemenskapskraven skall kunna tillgodoses vad avser insamling och enhetlig analys av information. För att genomföra undersökningarna behövs avsevärda medel både från medlemsstaterna och från kommissionen under flera års tid, och en stor del av dessa medel kommer att användas för att tillgodose gemenskapens behov. Det fordras därför beslut om bidrag från gemenskapen för detta ändamål. För att underlätta genomförandet av bestämmelserna i denna förordning måste medlemsstaterna och kommissionen även i fortsättningen nära samverka, i synnerhet inom ramen för den genom beslut (EEG) 72/279 ( 3 ) inrättade Ständiga kommittén för jordbruksstatistik. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Som ett led i gemenskapens program för statistiska undersökningar skall medlemsstaterna mellan år ►M6 1988 och 2007 ◄ genomföra undersökningar av jordbruksstrukturen inom sina territorier, i fortsättningen kallade undersökningarna. Uppgiftsperioderna för undersökningarna anges i artiklarna 2 och 3.

▼M6

Artikel 2

1. I linje med FAO:s rekommendationner om en världsomfattande jordbruksräkning skall medlemsstaterna under tiden mellan den 1 december 1988 och den 1 mars 1991 respektive mellan den 1 december 1998 och den 1 mars 2001 utföra en basundersökning i ett eller flera steg i form av en allmän räkning (uttömmande undersökning) av alla jordbruksföretag. Dessa undersökningar skall hänfora sig till det skördeår som svarar mot den gröda som skördas år 1989 eller 1990 respektive 1999 eller 2000.

Medlemsstaterna får dock, för vissa variabler, vid basundersökningen 1989/1990 göra undersökningar av ett slumpmässigt urval, nedan kallade ”urvalsundersökningar”, och extrapolera resultaten av dem.

2. Medlemsstaterna får tidigarelägga eller uppskjuta genomförandet av 1989/1990 års basundersökning högst tolv månader, och om detta görs skall medlemsstaterna genomföra en urvalsundersökning som hänför sig till ett av skördeåren 1989 eller 1990.

▼B

Artikel 3

►M6 Följande undersökningar (mellanliggande undersökningar) av jordbrukssrukturen skall utföras i ett eller flera steg i totalundersökning eller urvalsundersökning: ◄

a) mellan den 1 december 1992 och den 1 mars 1994 avseende det år då den gröda produceras som skördas 1993 (1993 års strukturundersökning),

b) mellan den 1 december 1994 och den 1 mars 1996 avseende det år då den gröda produceras som skördas 1995 (1995 års strukturundersökning), och

c) mellan den 1 december 1996 och den 1 mars 1998 avseende det år då den gröda produceras som skördas 1997 (1997 års strukturundersökning).

▼M6

d) mellan den 1 december 2002 och den 1 mars 2004 avseende det år då den gröda produceras som skördas 2003 (2003 års strukturundersökning),

e) mellan den 1 december 2004 och den 1 mars 2006 avseende det år då den gröda produceras som skördas 2005 (2005 års strukturundersökning), och

f) mellan den 1 december 2006 och den 1 mars 2008 avseende det år då den gröda produceras som skördas 2007 (2007 års strukturundersökning).

Artikel 4

Vid urvalsundersökningar skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att resultaten skall blir tillförlitliga på de olika aggregationsnivåer som krävs, nämligen

— de regioner som avses i artikel 8,

— de distrikt som avses i artikel 8 (detta gäller enbart basundersökningen),

— de ”målområden” som avses i förordning (EEG) nr 2052/88 ( 4 ) och kommissionens beslut 94/197/EG ( 5 ) (detta gäller enbart basundersökningen 1999/2000),

och i den mån följande territoriella enheter lokalt är av betydelse

— ”de mindre gynnade jordbruksområdena” så som dessa definierats i artikel 3 i direktiv 75/268/EEG ( 6 ) och ”bergstrakterna” såsom dessa definierats i samma artikels tredje stycke,

— huvudarterna av jordbruksföretag så som dessa definierats i beslut 85/377/EEG ( 7 ),

— de särskilda arterna av jordbruksföretag så som dessa definierats i nämnda beslut.

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att urvalet struktureras på ett sätt som gör det möljligt att använda en enda koefficient per jordbruksföretag för att extrapolera de upplysningar som samlats in vid stickprovsundersökningar.

▼B

Artikel 5

I denna förordning avses med

a) jordbruksföretag: en brukningsenhet som såväl tekniskt som ekonomiskt har en ledning och som frambringar jordbruksprodukter,

b) ubngttjade jordbruksareal: den totala areal som upptas av åkermark, betesmark och ängsmark, mark använd till flerårig gröda och köksträdgårdar.

Artikel 6

Undersökningarna skall omfatta

a) jordbruksföretag med en vars ubngttjade jordbruksareal som uppgår till en hektar eller mer,

b) jordbruksföretag vars ufnylfttade jordbruksareal är mindre än en hektar men som till viss del producerar för försäljning eller vilkas produktion överstiger vissa absoluta trösklar.

En medlemsstat som använder en annan tröskel i undersökningen är förpliktad att sätta tröskeln på sådan nivå att de av de minsta företagen som utesluts tillsammans bidrar med högst 1 % till hela standard teckning sbidrageb (STB) för medlemsstaten i fråga enligt definitionen i beslut 85/377/EEG.

Innan undersökningarna inleds skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om de metoder som tillämpats för att bestämma trösklarna.

Artikel 7

1. I blandodlingar skall den ubngttjade jordbruksarealen fördelas på olika grödor i proportion till den markyta som dessa upptar.

Förfarandet för denna fördelning liksom i förekommande fall avvikelser från den allmänna regeln beslutas av medlemsstaterna i samråd med kommissionen.

Arealen för blandodlingar skall också registreras skilt från den ubngttjade jordbruksarealen (USA) med de grupperingar som anges i bilaga 1.

2. Den areal som används för konsekutiva sekundärgrödor skall redovisas skilt från den brukade åkerarealen.

Konsekutiva sekundärgrödor skall förtecknas enligt grupperingarna i bilaga 1.

Artikel 8

1. Medlemsstaterna skall göra allt som krävs för att den information som samlas in vid undersökningarna skall omfatta alla de variabler som förtecknas i bilaga 1. Förändringar i denna förteckning vad avser ►M6 1993-2007 ◄ års undersökningar skall beslutas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 15.

▼M6

2. Inom ramen för fastställandet av förteckningen över variabler för basundersökningen 1999/2000 kan medlemsstaterna, på egen begäran och med stöd av lämplig dokumentation, få tillåtelse av kommissionen, enligt det förfarande som avses i artikel 15, att för vissa variabler använda undersökningar av ett slumpmässigt urval.

Enligt det förfarande som anges i artikel 15 kan medlemsstaterna även, på begäran och med stöd av lämplig dokumentation och inom ramen för fastställandet av förteckningarna över undersökningsvariabler, få tillstånd att för vissa variabler och från och med undersökningen för 1997 använda befintlig information som härrör från andra källor än statistiska undersökningar.

3. Vid basundersökningen 1999/2000 skall den geografiska placeringen av varje jordbruksföretag definieras med en kod som möljliggör en aggregation enligt regionala enheter på en nivå lägre än undersökningsdistrikten eller åtminstone enligt målområden.

4. Definitionerna av variablerna liksom avgränsningen och kodningen av regioner, undersökningsdistrikt och andra regionala enheter skall fastställas enligt förfarandet i artikel 15.

▼B

►M6 5. ◄ Har det i ett medlemsland för tillämpning av gemenskapens typklassificering av jordbruksföretag fastställts standard teckning sbidrageb (STB) för undergrupper av vissa av de variabler som är förtecknade i bilaga 1, skall medlemsstaten samla in all den information som krävs för att bestämma dessa standard teckning sbidrageb (STB).

Artikel 9

Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra undersökningarna inom sina territorier. De skall i synnerhet

a) utarbeta lämpliga frågeformulär för att samla in den information som avses i den förteckning över variabler som nämns i artikel 8.1,

b) kontrollera att frågeformulären är fullständigt ifyllda och svaren trovärdiga; vid behov skall man i möjligaste mån komplettera uppgifterna och rätta felaktiga uppgifter.

▼M6

Artikel 10

Medlemsstaterna skall till Europeiska gemenskapernas statistikkontor sända in den i artikel 8.1 nämnda information, i form av företagsuppgifter per jordbruksföretag, som samlats in genom räkningarna och urvalsundersökningarna i enlighet med det förfarande som föreskrivs i bilaga II, nedan kallat ”Eurofarmprojektet”.

Medlemsstaterna skall, med hjälp av de enhetliga kontrollvillkor som fastställts av Europeiska gemenskapernas statistikkontor i nära samarbete med medlemsstaternas behöriga organ, kontrollera att de uppgifter som överförs till Eurofarms standardiserade dataformat är fullständiga och rimliga; de skall även använda de kontrolltabeller som nämns i punkt 9 i bilaga II för kontroll av företagsuppgifter.

▼B

Artikel 11

Medlemsstaterna skall förse Europeiska gemenskapernas statistikkontor med all den information det kan behöva om den organisation och den metodik som medlemsstaterna har använt vid sina undersökningar och i synnerhet om tidsschemat för datainsamlingen på fältet.

Artikel 12

Vad beträffar Eurofarm-projektet skall Europeiska gemenskapernas statistikkontor vara ansvarigt för spridning av undersökningsresultaten i tabellform. De praktiska detaljerna för publiceringen skall bestämmas genom överenskommelser med de ifrågavarande kommittéerna och arbetsgrupperna.

Artikel 13

Vart tredje år och första gången senast den 31 december 1992 skall kommissionen tillställa rådet en rapport om genomförandet av Eurofarm-projektet. Rapporten skall innehålla förslag till de ändringar i denna förordning som kan behövas.

Artikel 14

1. ►M6 De undersökningar som avses i artiklarna 2 och 3, ◄ skall 20 ecu återbetalas för varje företag beträffande vilket fullständiga undersökningsresultat tillställts Europeiska gemenskapernas statistikkontor intill ett högsta belopp per undersökning av

— 100 000 ecu för Luxemburg,

— 500 000 ecu för Belgien och Danmark,

▼M6

— 600 000 ecu för Sverige,

▼B

— 700 000 ecu för Nederländerna,

▼M6

— 700 000 ecu för Finland,

▼B

— 1 100 000 ecu för Irland,

— 1 300 000 ecu för Storbritannien och

▼M6

— 1 400 000 ecu för Österrike.

▼B

— 2 000 000 ecu för Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien och Portugal,

▼M10

— 25 000 euro för Malta,

— 200 000 euro för Cypern,

— 500 000 euro för Estland och Slovenien,

— 700 000 euro för Slovakien,

— 1 100 000 euro för Tjeckien, Lettland och Litauen,

— 2 000 000 euro för Ungern och Polen.

▼M6

För de medlemsstater som utför en uttömmande allmän räkning 1999/2000 av alla jordbruksföretag omfattande alla de variabler som fordras skall nämnda summor höjas med 50 %.

▼M10

Finansieringsramen för genomförandet av detta program, inklusive nödvändiga anslag för administration av Eurofarmprojektet, fastställs till 43,7 miljoner euro för perioden 2004–2006.

Beloppet för perioden 2007–2009 skall fastställas av budget- och lagstiftningsmyndigheterna på förslag från kommissionen på grundval av den nya budgetplanen för den period som inleds 2007.

De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

▼M6

2. Det årliga finansiella referensbeloppet för utveckling, underhåll, nödvändiga anpassningar och administration av Eurofarmprojektet, inbegripet spridning av resultaten, skall uppgå till högst

— 480 000 ecu för år 1989,

— 440 000 ecu för år 1990,

— 240 000 ecu för år 1991,

— 80 000 ecu för vart och ett av åren 1992 till 1998,

— 700 000 ecu för vart och ett av åren 1999 och 2000,

— 550 000 ecu för vart och ett av åren 2001 till 2010.

De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

▼M9

Artikel 15

1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, nedan kallad ”kommittén”.

2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG ( 8 ) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

▼B

Artikel 16

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

▼M12









BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER VARIABLER FÖR ÅR 2007 ( 9 )

Anmärkningar:

— De variabler som betecknas med ”NE” i bilagan anses inte förekomma eller vara nästan noll i respektive medlemsstat.

— De variabler som betecknas med ”NS” anses vara irrelevanta i respektive medlemsstat.







BE CZ DK DE EE EL ES FR IE IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT SI SK FI SE UK A. Jordbruksföretagets geografiska läge 1. Undersökningsområde kod a) Kommun eller nivå under undersökningsområdet (1) kod 2. Mindre gynnat område (1) ja/nej NE a) Bergsområde (1) ja/nej NE NE NE NE NE 3. Jordbruksområden med miljöbetingade restriktioner ja/nej NE NE NE NE B. Jordbruksföretagets rättsliga form och ledning (på undersökningsdagen) 1. Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på a) en fysisk person som är ensam företagare, med ett oberoende företag? ja/nej b) en eller flera personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett gruppföretag? (2) ja/nej NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS c) en juridisk person? ja/nej 2. Om svaret på fråga B/1 a) är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare? ja/nej a) Om svaret på B/2 är nej, är driftsledaren medlem av företagarens familj? ja/nej b) Om svaret på B/2 a) är ja, är driftsledaren företagarens make/maka? ja/nej NS NS C. Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren), uppdelning och jordbrukssystem Utnyttjad jordbruksareal 1. som brukas med äganderätt ha/a 2. som brukas som arrende ha/a 3. som andelsbrukas eller brukas under andra former ha/a NE NS NS NS NE NE NE NS 5. Jordbrukssystem och praxis a) Utnyttjad jordbruksareal vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används i enlighet med regler fastställda av Europeiska gemenskapen ha/a NS NE d) Utnyttjad jordbruksareal vid jordbruksföretaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder ha/a NS NE e) Använder jordbruksföretaget ekologiska produktionsmetoder även för husdjursproduktionen? helt, delvis, inte alls NS NE 6. Avsättning för jordbruksföretagets produktion a) Konsumerar ägarens hushåll mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion? ja/nej NS NS NE NS NS NS NE NS NS NS NE b) Svarar direktförsäljningen till konsumenter för mer än 50 % av den totala försäljningen? ja/nej NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS D. Åkermark Spannmål för produktion av säd, inklusive utsäde 1. vanligt vete och spält ha/a NE 2. durumvete ha/a NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NS 3. råg ha/a NS NS NE 4. korn ha/a NE 5. havre ha/a NE 6. majskorn ha/a NE NE NE NS NE NE NE NE NS 7. ris ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 8. övriga spannmål för produktion av säd ha/a NE 9. proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) ha/a NE varav e) ärter, åkerbönor och sötlupiner ha/a NE f) linser, kikärter och vicker ha/a NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NE NS g) övriga proteingrödor som skördas torra ha/a NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NS NE 10. potatis (även färskpotatis och utsädespotatis) ha/a 11. sockerbetor (exklusive utsäde) ha/a NE NE NE 12. foderrotfrukter (exklusive utsäde) ha/a NE NS NS Industriväxter 23. tobak ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE 24. humle ha/a NE NE NS NE NE NS NE NS NE NE NS NS NE NE 25. bomull ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE 26. rapsfrön och rybsfrön ha/a NE NE NE NS 27. solrosor ha/a NS NS NE NE NS NE NE NE NE NS NS NE NS 28. soja ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NS 29. oljelin ha/a NS NS NS NS NE NE NS NE NS NS NS 30. andra oljefröväxter ha/a NS NS NE NS NE NE NE NS NS NS NS 31. lin ha/a NS NE NS NE NS NS NE NS NS NS NS 32. hampa ha/a NS NS NS NE NS NE NE NS NE NS NE NS NS NS NS NS 33. andra textilväxter ha/a NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NS NE NE NS NE NS 34. aromatiska växter och medicinalväxter ha/a NS NE NE NS NS NS 35. andra industriväxter, inte omnämnda på annat ställe ha/a NS NS NS NS NE NS NS NS Färska grönsaker, meloner, jordgubbar 14. på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) ha/a varav a) odling av trädgårdsväxter i kombination med jordbruksgrödor ha/a NE NS b) handelsträdgårdsodling ha/a NE 15. i växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) ha/a Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor) 16. på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) ha/a NS NS 17. i växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) ha/a 18. Foderväxter a) slåtter och betesvall på åker ha/a NE b) andra grönfoderväxter ha/a varav i) grönfodermajs (majs för ensilage) ha/a NE NS NS iii) övriga foderväxter ha/a NS 19. Utsäde och sättplantor för åkermark (utom spannmål, baljväxter, potatis och oljefröväxter) ha/a NS NE NE 20. Övriga grödor på åkermark ha/a NS NS NE 21. Träda för vilken inga bidrag ges ha/a NE 22. Träda för vilken bidrag ges och som inte ger någon ekonomisk avkastning ha/a E. Köksträdgårdar ha/a NS NS NS NS NS NS NS F. Vall- och ängsmark ha/a NE 1. Vall- och ängsmark, exklusive naturlig betesmark ha/a NE 2. Mycket lågavkastande betesmark ha/a NE NE NE NE NE NE 3. Vall- och ängsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag ha/a G. Fleråriga grödor 1. Frukt- och bärodlingar ha/a a) färska frukt- och bärarter i tempererat klimat (3) ha/a b) frukt- och bärarter i subtropiskt klimat ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE c) nötter ha/a NS NS NE NS NE NE NE NE NE NE NS NS NS NE NE NS 2. Citrusodlingar ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE 3. Olivodlingar ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE a) som normalt producerar bordsoliver ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE b) som normalt producerar oliver för produktion av olivolja ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 4. Vinodlingar ha/a NS NE NE NE NE NE NS NS NE NE vars produkter normalt används för a) kvalitetsviner ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NE b) annat vin ha/a NS NE NE NS NE NE NE NE NE NS NE NS NE NE c) druvor för konsumtion ha/a NS NE NS NE NE NE NE NE NS NS NS NS NE NE NE d) russin ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NE NE NE 5. Plantskolor ha/a 6. Övriga fleråriga odlingar ha/a NE NE NS NS NS NS NE NE NS NE NS NE NE NS 7. Fleråriga grödor under glas ha/a NS NE NE NS NS NS NE NE NS NS NE NS NS NE NE NE NE NE H. Annan mark 1. Outnyttjad jordbruksareal (jordbruksareal som inte längre brukas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte ingår i växtföljden) ha/a 2. Skogsmark ha/a NE 3. Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, körvägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg m.m.) ha/a I. Svamp, bevattning, mark som inte längre används för produktion, för vilken bidrag eller bidrag för arealuttag ges 2. Svamp ha/a NS NS NE NS NS NS 3. Bevattnad areal a) total areal med bevattningsmöjlighet ha/a NS NS NS NS NS NE b) areal för grödor som bevattnas ha/a NS NS NS NS NS NE NS 8. Mark som inte längre används för produktion, för vilken bidrag eller bidrag för arealuttag ges, uppdelad i ha/a a) mark som inte längre används för produktion, för vilken bidrag ges (som redan angetts under D/22 och F/3) ha/a b) mark utnyttjad för produktion av jordbruksråvaror för andra ändamål än livsmedel (t.ex. raps, träd, buskar osv. inklusive linser, kikärter och vicker som redan angetts under D och G) ha/a NE NE c) betesmark (som redan angetts under F/1och F/2) (4) ha/a NS NE NE NE NE d) tidigare jordbruksmark som omvandlats till skogbevuxen mark eller som bereds för skogsplantering (som redan angetts under H/2) (4) ha/a NS NE NS e) annan mark (som redan angetts under H/1 och H/3) (4) ha/a NS NE J. Husdjur (på undersökningens uppgiftsdag) 1. Hästdjur Antal djur Nötkreatur 2. Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor Antal djur 3. Tjurar och stutar, minst ett men inte två år gamla Antal djur 4. Kvigor, minst ett men inte två år gamla Antal djur 5. Tjurar och stutar, två år och äldre Antal djur 6. Kvigor, två år och äldre Antal djur 7. Mjölkkor Antal djur 8. Övriga kor Antal djur Får och getter 9. Får (alla åldrar) Antal djur a) får, avelstackor Antal djur b) övriga får Antal djur 10. Getter (alla åldrar) Antal djur NS NS NS a) getter, avelshonor Antal djur NS NS NS b) övriga getter Antal djur NS NS NS Svin 11. Smågrisar som väger mindre än 20 kg Antal djur 12. Avelssuggor som väger 50 kg eller mer Antal djur 13. Övriga svin Antal djur Fjäderfä 14. Slaktkycklingar Antal djur 15. Värphöns Antal djur 16. Annat fjäderfä Antal djur varav a) kalkoner Antal djur NS b) ankor Antal djur NS NS NS c) gäss Antal djur NS NS NS NE NS d) andra fjäderfän, inte omnämnda på annat ställe Antal djur NS NS NS NS 17. Kaniner, avelshonor Antal djur NS NS NS NS NS NE NE NS 18. Bin Antal bikupor NS NS NS NS NS NS NS NS NS 19. Övriga husdjur, inte omnämnda på annat ställe ja/nej NS NS NS NS NS NS L. Arbetskraft i jordbruket (under de senaste tolv månaderna före undersökningsdagen) Statistisk information samlas in för varje person som arbetar inom jordbruket och som hör till följande arbetskraftskategorier, på ett sätt som tillåter korstabulering sinsemellan eller med vilken som helst av de andra variablerna 1. Företagare I denna grupp ingår följande: — Fysiska personer: — — Alla ensamföretagare med ett oberoende företag (alla de personer som svarat ja på fråga B/1a)) — Den delägare i ett gruppföretag som identifierats som företagare — Juridiska personer Följande uppgifter skall anges för varje fysisk person ovan: — Kön — Ålder enligt följande indelning: fr.o.m. den ålder då skolan avslutas till < 25 år, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 och äldre, — Arbetar på företaget (utom hushållsarbete) enligt följande indelning: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 %, 100 % (heltid) per år av en heltidstjänst 1. a) Driftsledare I denna grupp ingår följande: — De driftsledare på oberoende företag, inklusive make/maka och övriga familjemedlemmar som är driftsledare, dvs. som svarat ja på fråga B/2 (a) eller B/2 b). — De delägare i ett gruppföretag som identifierats som driftsledare. — De driftsledare på jordbruksföretag där företagaren är en juridisk person. (Driftsledare som också är ensamföretagare eller sådana delägare i gruppföretag som identifierats som driftsledare räknas bara en gång, som företagare i kategori L/1.) Följande uppgifter skall anges för varje person ovan: — Kön — Ålder enligt följande indelning: fr.o.m. den ålder då skolan avslutas till < 25 år, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 och äldre, — Arbetar på företaget (utom hushållsarbete) enligt följande indelning: > 0 %–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 %, 100 % (heltid) per år av en heltidstjänst. 2. Företagarens make/maka I denna kategori ingår ensamföretagarens make/maka (personer som svarat ja på fråga B/1 a), som inte omfattas av vare sig L/1 eller L/1 a) (de är inte driftsledare, dvs. svarat nej på fråga B/2 b). Följande uppgifter skall anges för varje person ovan: — Kön — Ålder enligt följande indelning: fr.o.m. den ålder då skolan avslutas till < 25 år, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 och äldre, — Arbetar på företaget (utom hushållsarbete) enligt följande indelning: 0 %, > 0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 %, 100 % (heltid) per år av en heltidstjänst 3. a) Andra medlemmar av företagarens familj som utför arbete åt jordbruksföretaget, manliga (undantaget personer i kategorierna L/1, L/1(a) och L/2) 3. b) Andra medlemmar av företagarens familj som utför arbete åt jordbruksföretaget, kvinnliga (undantaget personer i kategorierna L/1, L/1(a) och L/2) För var och en av ovannämnda kategorier skall följande information om antalet personer på jordbruksföretaget anges enligt nedanstående indelning: — Arbetar på företaget (utom hushållsarbete) enligt följande indelning: > 0 %–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 %, 100 % (heltid) per år av en heltidstjänst 4. a) Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt, manlig (undantaget personer i kategorierna L/1, L/1 a), L/2 och L/3) 4. b) Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt, kvinnlig (undantaget personer i kategorierna L/1, L/1 a), L/2 och L/3) För var och en av ovannämnda kategorier skall följande information om antalet personer på jordbruksföretaget anges enligt nedanstående indelning: — Arbetar på företaget (utom hushållsarbete) enligt följande indelning: >0–< 25 %, 25–< 50 %, 50–< 75 %, 75–< 100 %, 100 % (heltid) per år av en heltidstjänst 5. + 6. Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt, manlig och kvinnlig Antal dagar 7. Har sådan företagare som även är driftsledare annat förvärvsarbete — som huvudsyssla? ja/nej — som bisyssla? ja/nej 8. Har egenföretagarens i företaget sysselsatta make/maka annat förvärvsarbete — som huvudsyssla? ja/nej — som bisyssla? ja/nej 9. Har någon annan i rörelsen sysselsatt medlem av egenföretagarens familj annat förvärvsarbete? Om svaret är ja, hur många har andra förvärvsarbeten: — som huvudsyssla? antal personer — som bisyssla? antal personer 10. Den totala arbetsvolymen, omräknad till hela arbetsdagar, som utförts på jordbruksföretaget av andra personer än de som avses under L/1–L/6, (t.ex. av personer anställda av entreprenadföretag) (5) antal dagar NE NS NS M. Landsbygdsutveckling 1. Annat förvärvsarbete som utförs på jordbruksföretaget (annat än jordbruk), som har direkt samband med jordbruksföretaget a) turism, uthyrning och andra fritidsaktiviteter ja/nej NS NE b) hantverk ja/nej NS NE NS c) bearbetning av gårdsprodukter ja/nej d) bearbetning av trä (t.ex. sågning osv.) ja/nej NS NE NE NS e) vattenbruk ja/nej NS NE f) produktion av förnybar energi (vindenergi, förbränning av halm osv.) ja/nej NS NS NE g) arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets utrustning används) ja/nej h) annan ja/nej NE (1) Uppgiften om mindre gynnat område (A2) och bergsområde (A2a) är valfri om kommunkoden (A1a) lämnas för varje jordbruksföretag. Om kommunkoden inte lämnas för varje jordbruksföretag, är uppgiften om mindre gynnat område och bergsområde obligatorisk. (2) Frivillig information. (3) Belgien, Nederländerna och Österrike får inkludera G/1 (c) ”nötter” under denna rubrik. (4) För Tyskland kan rubrikerna 8 c), 8 d) och 8 e) slås ihop. (5) Frivilligt för medlemsstater som kan ge en helhetsuppskattning för denna variabel på regional nivå.

▼B









BILAGA 2

EUROFARM-PROJEKTET

Beskrivning och innehåll

1. Projektet syftar till att skapa ett antal databanker som skall användas vid de gemenskapsundersökningar av företagsstrukturen i jordbruket som skall företas för att förverkliga medlemsstaternas och gemenskapens jordbrukspolitiska mål. Projektet kommer att utformas och genomföras av medlemsstaternas och kommissionens statistiktjänster i nära samråd med och med stöd av kommissionen.

2. Följande databaser ingår i Eurofarm-projektet: ▼M6 — Företagsdatabasen (BDI) med individuella uppgifter som inte medger direkt identifiering varken avseende alla jordbruksföretag (i fråga om basundersökningar) eller uppgifter om alla eller ett representativt urval jordbruksföretag (i fråga om mellanliggande undersökningar) som räcker för att analyser skall kunna göras på de geografiska nivåer som anges i artikel 4 i förordningen. ▼B — Tabelldatabasen (BDT) som sammanfattar undersökningsresultaten i form av statistiska tabeller. Innehållet i BDT bestäms enligt det förfarande som anges i artikel 15 i denna förordning.

Databankernas placering

3. BDI för alla medlemsstater ►M6 utom för de företagsuppgifter från undersökningarna i Tyskland under perioden 1988-1997 ◄ placeras i ett datacenter under kommissionen. Europeiska gemenskapernas statistikkontor svarar ensamt för åtkomsten till och styrningen av denna databank.

4. BDT placeras i ett datacenter under kommissionen.

Överföring av företagsuppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor

5. Företagsuppgifterna skall insändas med användning av en enhetlig kod som föreskrivs av Europeiska gemenskapernas statistikkontor i samråd med medlemsstaterna och inom den tid som fastställs i enlighet med det förfarande som anges i artikel 15 i denna förordning.

▼M6

6. För Tyskland gäller undantaget att företagsuppgifterna inte skall sändas in utan i stället tabelluppgifter enligt tabelldatabasen (BDT) som nämns i punkt 2. Detta undantag skall upphöra efter undersökningarna för perioden 1988-1997. Tyskland åtar sig att samla företagsuppgfiter (SIC! företagsuppgifter) på ett magnetiskt medium i ett enda datacenter inom tolv månader efter det att uppgiftsinsamlingen på fältet avslutats.

▼B

Överföring av tabelluppgifter

7. På grundval av de företagsuppgifter som medlemsstaterna tillställer Europeiska gemenskapernas statistikkontor utarbetar kontoret — tabeller avsedda att ingå i BDT, — särskilda tabeller av det slag som definieras i punkt 15 nedan.

8.1. I de fall då de företagsuppgifter som en medlemsstat tillhandahåller inte sätter Europeiska gemenskapernas statistikkontor i stånd att utarbeta alla de tabeller för BDT som fastställs med det förfarande som föreskrivs i artikel 15, åtar sig medlemsstaten att tillhandahålla de saknade tabellerna inom tre månader efter det att företagsuppgifterna enligt punkt 5 i denna bilaga skall insändas.

8.2. I fall då de företagsuppgifter som en medlemsstat tillhandahåller inte sätter Europeiska gemenskapernas statistikkontor i stånd att utarbeta särskilda tabeller för de variabler som förtecknas i bilaga 1, skall kommissionen i samråd med medlemsstaten ta ställning till hur tabellerna i fråga skall ges in.

9. Tillsammans med företagsuppgifterna åtar sig medlemsstaterna att inge de kontrolltabeller som Europeiska gemenskapernas statistikkontor anger i samråd med medlemsstaterna.

Skydd för företagsuppgifter mot obehörig insyn

10. Företagsuppgifter måste lämnas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor i en sådan anonym form att jordbruksföretagen inte kan identifieras direkt.

11. Kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder i sitt databehandlingssystem för att skydda de uppgifter som ges in mot obehörig insyn och skall underrätta medlemsstaterna om detta.

12. Åtkomst till företagsdata skall bara de personer inom Europeiska gemenskapernas statistikkontor ha som svarar för att genomföra denna förordning.

13. De tabeller som avses i punkt 14 får inte vara sådana att de medger direkt eller indirekt identifiering av det enskilda jordbruksföretaget.

Användning av uppgifterna och spridning av resultaten

14. Europeiska gemenskapernas statistikkontor åtar sig att använda de företagsuppgifter som det får från medlemsstaterna uteslutande för statistiska ändamål och inte för administrativa. Företagsuppgifterna skall användas för att utarbeta — tabellerna i BDT, — särskilda tabeller.

15. Med särskilda tabeller menas de tabeller som inte är föreskrivna i det ursprungliga gemenskapsprogram där innehållet i BDT lades fast men som behöver utarbetas på grundval av de i bilaga 1 angivna variablerna för att tillgodose informationsbehovet hos gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaternas statistiska kontor.

Samordning

▼M6

16. Europeiska gemenskapernas statistikkontor och medlemsstaterna skall, inom ramen för sin behörighet och i enlighet med förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90, fastställa ett snabbt samrådsförfarande i syfte att — säkerställa skydd mot obehörig insyn för och statistisk tillförlitlighet hos den information som sammanställs på grundval av företagsuppgifterna, — underrätta medlemsstaterna om hur dessa uppgifter utnyttjas.