2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1685/2000
av den 28 juli 2000
om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 avseende
stödberättigande utgifter i samband med insatser som medfinansieras av strukturfonderna
(EGT L 193, 29.7.2000, s. 39)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens förordning (EG) nr 1145/2003 av den 27 juni 2003 L 160 48 28.6.2003
►M2 Kommissionens förordning (EG) nr 448/2004 av den 10 mars 2004 L 72 66 11.3.2004
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1685/2000
av den 28 juli 2000
om närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning
(EG) nr 1260/1999 avseende stödberättigande utgifter i samband
med insatser som medfinansieras av strukturfonderna
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni
1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (1), särskilt
artikel 30.3 och artikel 53.2 i denna,
efter att samråd har skett med den kommitté som avses i artikel 147 i
fördraget, Kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling
och Kommittén för fiskets och vattenbrukets struktur, och
av följande skäl:
(1) I artikel 1.3 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17
maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garanti-fonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden
och om ändring och upphävande av vissa förordningar (
2) anges
att åtgärder för utveckling av landsbygden som är integrerademed åtgärder som främjar utvecklingen och den strukturellaanpassningen i regioner vars utveckling släpar efter (mål 1) ellersom åtföljer åtgärder till stöd för ekonomisk och social omställ-
ning i områden med strukturella svårigheter (mål 2) i de berörda
områdena, skall beakta strukturfondernas särskilda syften medgemenskapens stöd i enlighet med villkoren i förordning (EG)nr 1260/1999. I artikel 2 i förordning (EG) nr 1257/1999 angesvilka typer av åtgärder som kan komma i fråga för stöd tillutveckling av landsbygden.
(2) I artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utveck-lingsfonden (
3) anges vilken typ av åtgärder som ERUF kan delta
i finansieringen av.
(3) I artikel 3 i Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (
4)
anges vilken typ av åtgärder som ESF kan stödja.
(4) I artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1263/1999 av den 21 juni1999 om Fonden för fiskets utveckling (
5) anges vilken typ av
åtgärder som kan genomföras med finansiellt stöd från FFU. Irådets förordning (EG) nr 2792/1999 (
6) fastställs närmare
föreskrifter och villkor för strukturåtgärderna inom fiskerisek-
torn.
(5) Enligt artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/1999 skall nation-ella regler för stödberättigande utgifter tillämpas om inte
kommissionen anser det nödvändigt att anta regler på gemens-
kapsnivå. För vissa typer av insatser eller projekt anserkommissionen att det är nödvändigt att anta gemensamma reglerom stödberättigande utgifter så att en enhetlig och rättvistillämpning av strukturfonderna kan garanteras över hela gemen-skapen. När en regel om någon särskild typ av verksamhet antas,
föregriper detta inte frågan enligt vilken av de ovan nämnda
fonderna medfinansieringen kan ske. Antagandet av dessa reglerbör i vissa fall som bör anges, inte hindra medlemsstaterna från2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 2
(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.
(2) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
(3) EGT L 213, 13.8.1999, s. 1.
(4) EGT L 213, 13.8.1999, s. 5.
(5) EGT L 161, 26.6.1999, s. 54.
(6) EGT L 337, 30.12.1999, s. 10.
▼B
att tillämpa strängare nationella bestämmelser. Reglerna bör vara
tillämpliga på alla utgifter som uppstått mellan de tidpunktersom anges iarti kel 30.2 iförordni ng (EG) nr 1260/1999.
(6) Enligt artikel 36.1 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall förord-ning (EG) nr 1260/1999 och de bestämmelser som antagits förgenomförandet av den förordningen, om inte något annat följer
av förordning (EG) nr 1257/1999, tillämpas på landsbygdsu-
tvecklingsåtgärder i områden som omfattas av mål 2 somfinansieras av garantisektionen inom EUGFJ. Reglerna i denhär förordningen skall därför tillämpas på sådana åtgärder somomfattas av programmen för de regioner som omfattas av mål2, såvida inte något annat följer av förordning (EG) nr 1257/
1999 och kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 (
1)o m
tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1257/1999.
(7) Artiklarna 87 och 88 i fördraget är tillämpliga på verksamhetsom medfinansieras av strukturfonderna. Ett kommissionsbeslut
om att godkänna en stödform innebär inte någon förhands-
bedömning av statsstödsreglerna och befriar inte medlemsstatenfrån sina skyldigheter enligt dessa artiklar.
(8) De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenligamed yttrandet från Kommittén för utveckling och omställningav regioner.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Reglerna i bilagan till den här förordningen skall tillämpas vid
bestämmandet av om utgifter kan anses stödberättigande enligt destödformer som definieras i artikel 9 e i förordning (EG) nr 1260/1999.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 3
(1) EGT L 214, 13.8.1999, s. 31.
▼M2
BILAGA
REGLER OM STÖDBERÄTTIGANDE UTGIFTER
Regel 1: Faktiskt betalda utgifter
1. UTBETALNINGAR GJORDA AV DE SLUTLIGA STÖDMOTTA-
GARNA
1.1 Utbetalningar från slutliga stödmottagare i den mening som avses i artikel
32.1 tredje stycket iförordni ng (EG) nr 1260/1999 (nedan kallad
”allmänna förordningen”) skall ske i form av likvida medel med förbehåll
för undantagen ipunkt 1.5.
1.2 För stödordningar enligt artikel 87 i fördraget och stöd som beviljas av
organ som utsetts av medlemsstaterna skall med ”utbetalningar från de
slutliga stödmottagarna” avses stöd som utbetalats till enskilda mottagare
av de organ som beviljar stöden. Utbetalningar av stöd från de slutliga
stödmottagarna måste motiveras med hänvisning till stödvillkoren och
syftet med stödet.
1.3 Utbetalningar till riskkapital-, låne- och garantifonder (inbegripet riskkapi-
talholdingfonder) skall behandlas som ”faktiskt utbetalda utgifter” i den
mening som avses i artikel 32.1 tredje stycket i den allmänna förordningen
förutsatt att fonderna uppfyller kraven iregel 8 respekti ve regel 9.
1.4 I andra fall än de som avses ipunkt 1.2 skall med ”utbetalni ngar från de
slutliga stödmottagarna” avses betalningar från de organ eller offentliga
eller privata företag som är de direkta uppdragsgivarna för de särskilda
insatserna och som tillhör den kategori som i enlighet med artikel 18.3 b
iallmänna förordni ngen fastställs iprogramkomplementet.
1.5 I enlighet med villkoren i punkterna 1.6–1.8 kan avskrivningar, in natura-
bidrag och indirekta kostnader också utgöra en del av de utbetalningar som
avses i punkt 1.1. Strukturfondernas medfinansiering av en insats får dock
inte överstiga summan av de stödberättigande utgifterna när insatsen avslu-
tats, exklusive in natura-bidrag.
1.6 Kostnader för avskrivningar av fastigheter eller utrustning som direkt kan
kopplas till målet för insatsen utgör stödberättigande utgifter under
förutsättning att
a) gemenskapsbidrag eller nationella bidrag inte har använts vid inköpet
av fastigheten eller utrustningen,
b) avskrivningskostnaderna har beräknats i överensstämmelse med rele-
vanta bokföringsregler, och
c) kostnaderna uteslutande avser den period då insatsen i fråga medfinan-
sierades.
1.7 In natura-bidrag utgör stödberättigande utgifter under förutsättning att
a) de består i tillhandahållande av mark eller fastighet, utrustning eller
material, forskning, förvärvsarbete eller obetalt frivilligarbete,
b) de inte har gjorts med avseende på de finansieringslösningar som anges
ireglerna 8, 9 och 10,
c) deras värde kan uppskattas och granskas på ett oberoende sätt,
d) deras värde vid tillhandahållandet av mark eller fastighet styrks av en
oberoende behörig värderingsman eller ett behörigt officiellt organ,
e) värdet av obetalt frivilligarbete bedöms med utgångspunkt i hur mycket
tid som lagts ned och hur stor den normala ersättningen per timme och
dag är för det arbete som utförs, och
f) bestämmelserna i reglerna 4, 5 och 6 följs, om de är tillämpliga.
1.8 Indirekta kostnader utgör stödberättigande utgifter om de grundas på verk-
liga kostnader i samband med genomförandet av insatser som
medfinansieras av strukturfonderna och fördelas proportionellt (pro rata)
på insatserna eller i enlighet med en vederbörligen motiverad, rättvis och
skälig metod.
1.9 Bestämmelserna ipunkterna 1.5–1.8 gäller enski lda stödmottagare som
avses i punkt 1.2 för stödordningar som omfattas av artikel 87 i fördraget
och stöd som beviljats av organ som medlemsstaterna utsett.
1.10 Medlemsstaterna får tillämpa strängare nationella regler vid fastställandet
av vilka utgifter som enligt punkterna 1.6–1.8 skall vara stödberättigande.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 4
▼M2
2. BEVIS FÖR UTGIFTERNA
2.1 Utbetalningar som gjorts av slutliga stödmottagare, och som deklareras
som löpande betalningar eller slutbetalningar, skall som allmän regel
styrkas av kvitterade fakturor. Om detta inte låter sig göras skall betalning-
arna styrkas med bokföringsunderlag som har motsvarande bevisvärde.
2.2 När det gäller landsbygdsutveckling skall punkt 2.1 tillämpas utan att det
påverkar tillämpningen av de specifika regler som fastställs i kommission-
ens förordning (EG) nr 445/2002 om tillämpningsföreskrifter för rådets
förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och
garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden vad
beträffar fastställande av tariffer för enhetspriser för vissa skogsbruksinves-
teringar.
2.3 Om en insats utförts inom ramen för offentlig upphandling skall utbetal-
ningar från slutliga stödmottagare, som deklareras som löpande
betalningar eller slutbetalningar, styrkas med kvitterade fakturor som
utställts ienli ghet med bestämmelserna ide undertecknade avtalen. I alla
andra fall, inklusive beviljandet av offentliga bidrag, skall utbetalningar
från slutliga stödmottagare, som deklareras som löpande betalningar eller
slutbetalningar, motiveras av utgifter (inklusive de utgifter som avses i
punkt 1.5) som faktiskt betalats av de organ eller de offentliga eller privata
företag som berörs av genomförandet av insatsen.
3. UNDERENTREPRENAD
3.1 Utan att tillämpningen av strängare nationella regler påverkas berättigar
utgifter som hänför sig till följande typer av underentreprenörskontrakt
inte till medfinansiering från strukturfonderna:
a) Underentreprenader som ökar kostnaderna för att utföra insatsen utan
att tillföra något motsvarande värde.
b) Underentreprenörskontrakt med mellanhänder eller konsulter där betal-
ningen definieras som en procentuell andel av insatsens totalkostnad,
om inte en sådan betalning kan motiveras av den slutliga stödmott-
agaren genom hänvisning till det verkliga värdet på det utförda arbetet
eller den tillhandahållna tjänsten.
3.2 Alla underentreprenörer skall åta sig att för varje underentreprenörskon-
trakt förse revisions- och kontrollorganen med all nödvändig information
om de verksamheter som har lagts ut på underentreprenad.
Regel 2: Redovisning av intäkter
1. ”Intäkter” enligt denna regel omfattar inkomster från försäljning, förhyr-
ning, tjänster, anmälningsavgifter eller andra likvärdiga intäkter som
uppstått under medfinansieringsperioden, eller under en längre period som
får fastställas av medlemsstaterna och löpa fram till dess att stödformen
avslutas, med undantag av följande:
a) Intäkter som genererats under de medfinansierade investeringarnas hela
ekonomiska livslängd och som regleras i särskilda bestämmelser i
artikel 29.4 i den allmänna förordningen.
b) Intäkter som genererats inom ramen för de finansieringslösningar som
avses ireglerna 8, 9 och 10.
c) Bidrag från den privata sektorn till medfinansiering av insatser och som
tas upp tillsammans med offentliga bidrag i de ekonomiska tabellerna
för den relevanta stödformen.
2. Intäkter enligt punkt 1 utgör en inkomst som reducerar strukturfondernas
medfinansieringsbelopp till den berörda insatsen. Innan storleken på struk-
turfondernas bidrag räknats ut, men inte senare än när stödformen avslutas,
skall det göras avdrag för dessa intäkter från insatsens stödberättigande
utgifter helt eller proportionellt, beroende på om de helt eller endast delvis
genererats genom den medfinansierade insatsen.
Regel 3: Finansiella och andra avgifter samt rättsliga utgifter
1. FINANSIELLA AVGIFTER
Skuldränta (utom utgifter för räntesubventioner som reducerar företagens
lånekostnader inom ramen för en godkänd statlig stödordning), avgifter
för finansiella transaktioner, valutaväxlingsavgifter och -förluster samt
andra rent finansiella utgifter berättigar inte till medfinansiering från struk-
turfonderna. Avgifter för transnationella finansiella transaktioner som berör
insatser inom ramen för Peace II och gemenskapsinitiativen (Interreg III,
Leader+, Equal och Urban II) berättigar emellertid till medfinansiering2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 5
▼M2
från strukturfonderna efter avdrag för ränta som erhållits på förskottsbetal-
ningar. För globalt stöd gäller dessutom att omkostnader för skuldräntor
som betalats av den utsedda mellanhanden före utbetalningen av stödfor-
mens slutliga saldo är stödberättigande efter avdrag för ränta som erhållits
på förskottsbetalningar.
2. BANKAVGIFTER FÖR KONTON
Om det vid medfinansiering från strukturfonderna krävs att ett separat
konto eller separata konton öppnas för att en insats skall kunna genom-
föras, är bankavgifterna för att öppna och förvalta kontona
stödberättigande.
3. KOSTNADER FÖR JURIDISK RÅDGIVNING, INSKRIVNINGSAV-
GIFTER, KOSTNADER FÖR TEKNISK ELLER EKONOMISK
EXPERTIS SAMT BOKFÖRINGS- ELLER REVISIONSKOSTNADER
Dessa kostnader är stödberättigande om de är direkt kopplade till insatsen
och är nödvändiga i förberedelsearbetet eller vid genomförandet av
insatsen, eller, vad gäller bokförings- eller revisionskostnader, om sådana
krav ställs av förvaltningsmyndigheten.
4. KOSTNADER FÖR GARANTIER UTSTÄLLDA AV BANK ELLER
ANNAT FINANSIELLT INSTITUT
Dessa kostnader berättigar till bidrag i den mån som dessa garantier krävs i
nationell lagstiftning eller i gemenskapsrätten eller i kommissionens beslut
att godkänna stödformen.
5. BÖTER, STRAFFAVGIFTER OCH RÄTTEGÅNGSKOSTNADER
Dessa utgifter berättigar inte till stöd.
Regel 4: Inköp av begagnad utrustning
Utan att tillämpningen av strängare nationella regler påverkas skall inköpskost-
nader för begagnad utrustning berättiga till medfinansiering från
strukturfonderna om nedanstående tre villkor är uppfyllda:
a) Säljaren av utrustningen måste lämna ett intyg om dess ursprung och styrka
att den inte inköpts någon gång under de senaste sju åren med hjälp av natio-
nellt bidrag eller gemenskapsbidrag.
b) Priset på den begagnade utrustningen får inte överstiga marknadsvärdet och
måste vara lägre än kostnaden för liknande ny utrustning.
c) Utrustningen måste ha de tekniska egenskaper som behövs för insatsen och
uppfylla tillämpliga normer och standarder.
Regel 5: Markinköp
1. ALLMÄN REGEL
1.1 Utan att tillämpningen av strängare nationella regler påverkas skall kost-
naden för inköp av obebyggd mark berättiga till medfinansiering från
strukturfonderna om följande tre villkor är uppfyllda:
a) Det måste finnas en direkt koppling mellan markinköpet och syftet med
den medfinansierade insatsen.
b) Med undantag för de fall som anges ipunkt 2 får markköpsandelen av
de totala stödberättigande utgifterna för en insats inte överstiga 10 %,
såvida inte en högre procentandel fastställts i den stödform som
godkänts av kommissionen.
c) Ett intyg måste erhållas från en oberoende behörig värderingsman eller
ett behörigt officiellt organ som bekräftar att inköpspriset inte
överstiger marknadsvärdet.
1.2 När det gäller stödordningar enligt artikel 87 i fördraget måste frågan
huruvida markinköpet berättigar till bidrag bedömas inom ramen för
stödordningen i sin helhet.
2. INSATSER FÖR MILJÖSKYDD
För insatser för miljöskydd skall alla nedanstående villkor uppfyllas för att
utgiften skall berättiga till bidrag:
— Inköpet skall omfattas av ett positivt beslut från förvaltningsmyndig-
heten.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 6
▼M2
— Marken skall användas för det avsedda ändamålet under en tidsrymd
som fastställs idet beslutet.
— Marken får inte vara avsedd för jordbruksändamål utom i vederbör-
ligen motiverade fall som godtagits av förvaltningsmyndigheten.
— Inköpet skall göras av en offentlig institution eller ett organ som
regleras av offentlig lagstiftning eller på deras vägnar.
Regel 6: Inköp av fastighet
1. ALLMÄN REGEL
Utan att tillämpningen av strängare nationella regler påverkas skall kost-
naden för inköp av fastigheter, dvs. redan uppförda byggnader och den
tomt på vilken de står, berättiga till medfinansiering från strukturfonderna
om det finns en direkt koppling mellan inköpet och målen för den aktuella
insatsen enligt villkoren i punkt 2.
2. VILLKOR FÖR STÖDBERÄTTIGANDE
2.1 Ett intyg måste erhållas från en oberoende behörig värderingsman eller ett
behörigt officiellt organ som fastställer att priset inte överstiger mark-
nadsvärdet och som antingen intygar att byggnaden uppfyller det
nationella regelverket, eller – om detta inte är fallet – redovisar på vilken
punkt den inte uppfyller regelverket och intygar att stödmottagaren
kommer att åtgärda detta isamband med att i nsatsen genomförs.
2.2 Byggnaden får inte under de senaste tio åren ha tilldelats nationella bidrag
eller gemenskapsbidrag som skulle innebära en stöddubblering om struk-
turfonderna medfinansierar inköpet.
2.3 Fastigheten skall användas för det ändamål och under den period som
beslutats av förvaltningsmyndigheten.
2.4 Byggnaden får endast användas iöverensstämmelse med syftena med
insatsen. Särskilt gäller att byggnaden endast får inhysa offentlig administ-
ration om en sådan användning berättigar till stöd enligt bestämmelserna i
den berörda strukturfonden.
Regel 7: Mervärdesskatt samt övriga skatter och avgifter
1. Mervärdesskatt utgör inte en stödberättigande utgift annat än om den verk-
ligen bärs av den slutliga stödmottagaren eller den enskilda stödmottagaren
inom ramen för stödordningar enligt artikel 87 i fördraget eller om stödet
beviljats av de organ som medlemsstaterna utsett. Mervärdesskatt som på
något sätt är återvinningsbar kan inte anses vara stödberättigande ens om
den faktiskt inte återvinns av den slutliga stödmottagaren eller den
enskilda stödmottagaren. Huruvida den slutliga stödmottagarens eller den
enskilda mottagaren tillhör den offentliga eller privata sektorn har inte
någon betydelse när det gäller att avgöra huruvida mervärdesskatt utgör
en stödberättigande utgift i enlighet med bestämmelserna i denna regel.
2. Mervärdesskatt som den slutliga stödmottagaren eller den enskilda mott-
agaren inte kan återvinna på grund av tillämpningen av särskilda
nationella regler skall utgöra en stödberättigande utgift endast om dessa
regler helt och fullt överensstämmer med rådets sjätte direktiv 77/388/
EEG rörande mervärdesskatt (1).
3. Om den slutliga stödmottagaren eller den enskilda stödmottagaren omfattas
av en schablonregel enligt avsnitt XIV i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG,
skall erlagd mervärdesskatt anses återvinningsbar enligt punkt 1.
4. Medfinansiering från gemenskapen får inte överstiga de sammanlagda
stödberättigande utgifterna exklusive mervärdesskatt, utan att det påverkar
tillämpningen av artikel 29.6 i den allmänna förordningen.
5. Övriga skatter och avgifter (särskilt direkta skatter och sociala avgifter på
löner) som uppstår i samband med medfinansiering från strukturfonderna
utgör stödberättigande utgifter endast om de verkligen bärs av den slutliga
stödmottagaren eller den enskilda mottagaren.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 7
(1) EGT L 145, 13.6.1977, s. 1.
▼M2
Regel 8: Riskkapitalfonder och lånefonder
1. ALLMÄN REGEL
Strukturfonderna får medfinansiera kapital som används i riskkapital- och/
eller lånefonder eller i riskkapitalholdingfonder (nedan kallade ”fonder”)
enligt villkoren i punkt 2. Med ”riskkapitalfonder och lånefonder” avses i
denna regel investeringsbolag som särskilt grundats för att tillhandahålla
aktiekapital eller andra former av riskkapital, inklusive lån, till små och
medelstora företag såsom dessa definieras i kommissionens rekommenda-
tion 96/280/EG (1), senast ändrad genom kommissionens rekommendation
av den 6 maj 2003. Med ”riskkapitalholdingfonder” avses fonder som
bildats för investeringar i flera riskkapital- och lånefonder. Strukturfon-
dernas medverkan i fonder kan ske parallellt med saminvesteringar eller
garantier från andra av gemenskapens finansiella instrument.
2. VILLKOR
2.1 En väl övervägd verksamhetsplan skall lämnas av fondens medfinansiärer
eller sponsorer med specifikation bl.a. över vilken marknad man siktar på,
kriterier och villkor för att en finansiering skall beviljas, fondens drifts-
budget, ägar- och medfinansieringspartner, ledningens professionalism,
kompetens och oberoende, fondens stadgar, motivering för strukturfondsbi-
dragen och hur de skall användas, desinvesteringspolicyn och fondens
likvidationsbestämmelser, inklusive återanvändning av vinster som kan till-
skrivas bidraget från strukturfonderna. Verksamhetsplanen skall noggrant
bedömas och dess genomförande övervakas av förvaltningsmyndigheten
eller under dess ansvar.
2.2 Fonden skall bildas som ett oberoende rättssubjekt som regleras genom
avtal mellan andelsägarna eller som en separat ekonomisk enhet inom ett
befintligt finansiellt institut. I sistnämnda fall skall fonden omfattas av ett
separat genomförandeavtal där det särskilt stipuleras om separata konton
som skiljer de nya resurser som investeras i fonden (inklusive resurser
från strukturfonderna) från de resurser som ursprungligen funnits tillgäng-
liga i institutet. Alla deltagare i fonden skall lämna sina bidrag i form av
likvida medel.
2.3 Kommissionen kan inte bli partner eller andelsägare i fonden.
2.4 Bidraget från strukturfonderna skall omfattas av inskränkningarna i artikel
29.3 och 29.4 iallmänna förordni ngen.
2.5 Fonderna får endast investera i små och medelstora företag då dessa bildas,
på ett tidigt stadium (inklusive startkapital) eller vid expansion och endast
iverksamheter som fondförvaltarna bedömer vara potenti ellt lönsamma.
Vid lönsamhetsbedömningen bör hänsyn tas till det aktuella företagets
samtliga inkomstkällor. Fonderna får inte investera i företag i svårigheter
enligt definitionen i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsätt-
ning och omstrukturering av företag i svårigheter (2).
2.6 Försiktighet bör iakttagas för att minimera snedvridningen av konkurrensen
på riskkapital- eller lånemarknaden. Närmare bestämt kan vinster från
kapitalinvesteringar och lån (minus en proportionell andel för förvaltnings-
kostnader) företrädesvis fördelas bland privata andelsägare upp till den
ersättningsnivå som anges i aktieägaravtalet, därefter skall de fördelas
proportionellt lika mellan samtliga andelsägare och strukturfonderna.
Vinster i fonden som kan tillskrivas strukturfondsbidrag skall återanvändas
för utveckling av små och medelstora företag i samma stödberättigade
område.
2.7 Förvaltningskostnaderna får inte överstiga 5 % av det inbetalda kapitalet i
årsgenomsnitt under stödperioden, såvida det inte efter en anbudsinfordran
visar sig vara nödvändigt med en högre procentandel.
2.8 När insatsen avslutas, skall fondens stödberättigande utgifter (den slutliga
stödmottagaren) vara det av fondens kapital som investerats i eller lånats
ut till små och medelstora företag, inklusive uppkomna förvaltningskost-
nader.
2.9 Bidrag från strukturfonderna och andra offentliga bidrag till fonder, liksom
de investeringar som gjorts av fonder i enskilda små och medelstora
företag omfattas av reglerna för statligt stöd.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 8
(1) EGT L 107, 30.4.1996, s. 4.
(2) EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.
▼M2
3. REKOMMENDATIONER
3.1 Kommissionen rekommenderar de normer för god praxis som anges i
punkterna 3.2–3.6 för fonder som strukturfonderna lämnar bidrag till.
Följs dessa rekommendationer ser kommissionen detta som en positiv
omständighet då den undersöker huruvida fonden är förenlig med reglerna
för statligt stöd. Rekommendationerna är inte bindande när det gäller att
avgöra vilka utgifter som berättigar till bidrag.
3.2 Den privata sektorns finansiella bidrag bör vara väsentligt och överstiga
30 %.
3.3 Fonden bör vara tillräckligt stor och täcka en tillräckligt omfattande
målgrupp för att säkerställa att dess insatser är potentiellt lönsamma, med
en tidshorisont för investeringarna som är förenlig med perioden för struk-
turfondernas deltagande som koncentreras på områden med
marknadsmisslyckanden.
3.4 Valet av tidpunkt för kapitalinbetalningar till fonden bör vara detsamma
för strukturfonderna och andelsägarna och stå iförhållande ti ll de medel
som satsats.
3.5 Fonderna bör ledas av oberoende professionell personal med affärserfaren-
heter som är tillräckliga för att påvisa den nödvändiga förmågan och
trovärdigheten för att kunna förvalta en riskkapitalfond. Ledningsgruppen
bör väljas på basis av en urvalsprocess där hänsyn tas till nivån på de
arvoden som förväntas.
3.6 Fonden bör normalt inte förvärva en majoritetsandel i företagen och bör
sträva efter att realisera alla investeringar under fondens existens.
Regel 9: Garantifonder
1. ALLMÄN REGEL
Strukturfonderna får medfinansiera kapitalet i garantifonder i enlighet med
villkoren i punkt 2. Med garantifonder avses i denna regel finansiella
instrument som garanterar riskkapital- och lånefonder i den mening som
avses i regel 8 och andra riskkapitalprogram för små och medelstora
företag (inklusive lån) mot förluster som uppkommer till följd av deras
investeringar i små och medelstora företag enligt definitionen i rekommen-
dation 96/280/EG, senast ändrad genom kommissionens rekommendation
av den 6 maj 2003. Fonderna kan vara offentligt stödda aktiefonder som
tecknats av små och medelstora företag, kommersiella fonder med partner
från den privata sektorn eller helt offentligfinansierade fonder. Strukturfon-
dernas deltagande ifonderna kan ske parallellt med delgaranti er från andra
finansiella instrument från gemenskapen.
2. VILLKOR
2.1 Fondens medfinansiärer eller sponsorer skall på samma sätt som gäller för
riskkapitalfonder (regel 8), i tillämpliga delar, lägga fram en väl övervägd
verksamhetsplan och specificera målgarantiportföljen. Verksamhetsplanen
skall noggrant bedömas och dess genomförande övervakas av förvaltnings-
myndigheten eller under dess ansvar.
2.2 Fonden skall bildas som ett oberoende rättssubjekt som regleras genom
avtal mellan andelsägarna eller som en separat ekonomisk enhet inom ett
befintligt finansinstitut. I sistnämnda fall måste fonden omfattas av ett
separat genomförandeavtal där det särskilt stipuleras om separata konton
som skiljer de nya resurser som investeras i fonden (inklusive resurser
från strukturfonderna) från de resurser som ursprungligen funnits tillgäng-
liga i institutet.
2.3 Kommissionen kan inte bli partner eller andelsägare i fonden.2.4 Fonden får endast garantera investeringar i verksamheter som bedömts
vara lönsamma. Fonden skall inte lämna några garantier till företag i
svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för stöd till
undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.
2.5 Varje del av strukturfondsbidragen som blivit över sedan garantierna lösts
in måste återanvändas till utveckling av små och medelstora företag i
samma stödberättigade område.
2.6 Förvaltningskostnaderna får inte överstiga 2 % av det inbetalda kapitalet i
årsgenomsnitt under stödperioden, såvida det inte efter en anbudsinfordran
visar sig vara nödvändigt med en högre procentandel.
2.7 När insatsen avslutas skall fondens (den slutliga stödmottagarens)
stödberättigande utgifter vara den del av det inbetalade fondkapitalet som2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 9
▼M2
enligt en oberoende revision behövs för att täcka de garantier som bevil-
jats, inklusive de förvaltningskostnader som uppstått.
2.8 Bidrag från strukturfonderna och andra offentliga bidrag till garantifonder,
liksom de garantier som ställts ut av sådana fonder till enskilda små och
medelstora företag, omfattas av reglerna om statligt stöd.
Regel 10: Leasing
1. ALLMÄN REGEL
Utgifter för leasinginsatser skall berättiga till medfinansiering från struk-
turfonderna ienli ghet med reglerna ipunkterna 2–4.
2. STÖD VIA LEASEGIVARE
2.1 Leasegivaren är den direkta mottagaren av den medfinansiering från ge-
menskapen som används för att reducera de betalningar av leasingavgifter
som görs av leasetagaren för tillgångar som omfattas av leasingkontraktet.
2.2 Leasingkontrakt för vilka det betalas gemenskapsstöd skall innehålla en
återköpsklausul eller en bestämmelse om en kortaste leasingperiod som
motsvarar livslängden hos den tillgång som avtalet avser.
2.3 Om ett leasingkontrakt avslutas innan den kortaste leasingperioden löpt ut,
utan förhandsgodkännande från behöriga myndigheter, skall leasegivaren
förbinda sig att till de berörda nationella myndigheterna återbetala den
del av gemenskapsstödet som motsvarar återstoden av leasingperioden
(som sedan tillskrivs aktuell fond).
2.4 Leasegivarens inköp av tillgången, styrkt med en kvitterad faktura eller
bokföringsunderlag med motsvarande bevisvärde, skall utgöra en utgift
som berättigar till medfinansiering. Maximalt stödberättigande belopp för
medfinansiering från gemenskapen får inte överstiga marknadsvärdet för
den leasade tillgången.
2.5 Kostnader, förutom de som avses ipunkt 2.4, som har avseende på
leasingkontrakt, (särskilt skatt, leasegivarens marginal, ränterefinansie-
ringskostnader, indirekta kostnader, försäkringsavgifter) skall inte vara
stödberättigande utgifter.
2.6 Gemenskapsstöd som utbetalas till leasegivaren skall helt och hållet
användas till förmån för leasetagaren genom att ett enhetligt avdrag görs i
alla leasingavgifter så länge leasingperioden varar.
2.7 Leasegivaren skall visa att gemenskapsstödet till fullo kommer leaset-
agaren till del genom att specificera leasingavgifterna eller med hjälp av
en annan metod som ger likvärdiga garantier.
2.8 De kostnader som avses ipunkt 2.5, användni ngen av eventuella skat-
teförmåner som uppstår som en följd av leasingen samt övriga villkor i
kontraktet skall motsvara de som gäller när det inte förekommer någon
finansiell gemenskapsåtgärd.
3. STÖD TILL LEASETAGARE
3.1 Leasetagaren skall vara den direkta mottagaren av medfinansiering från ge-
menskapen.
3.2 De leasingavgifter som leasetagaren betalar till leasegivaren skall berättiga
till medfinansiering om de styrks med kvitterade fakturor eller bokföri-
ngsunderlag med motsvarande bevisvärde.
3.3 För leasingkontrakt med en återköpsklausul eller med en bestämmelse om
en kortaste leasingperiod som motsvarar livslängden hos den tillgång som
avtalet avser får det maximala belopp som berättigar till medfinansiering
från gemenskapen inte överstiga marknadsvärdet för den leasade till-
gången. Övriga kostnader som hör samman med leasingkontraktet (skatt,
leasegivarens marginal, ränterefinansieringskostnader, indirekta kostnader,
försäkringsavgifter, etc.) är inte stödberättigande utgifter.
3.4 Gemenskapsstöd avseende leasingkontrakt enligt punkt 3.3 skall utbetalas
till leasetagaren genom en eller flera delbetalningar för leasingavgifter
som faktiskt betalats. Om leasingkontraktet fortsätter att löpa efter gemens-
kapsstödformens sista bidragsdag kan endast leasingavgifter som förfallit
och betalats av leasetagaren fram till slutdagen för stödformens utbetal-
ningar anses vara stödberättigande.
3.5 För leasingkontrakt utan återköpsklausul, vars giltighetstid är kortare än
tillgångens livslängd, skall leasingavgifterna berättiga till medfinansiering
från gemenskapen i förhållande till den period som den stödberättigande2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 10
▼M2
insatsen varar. Leasetagaren skall dock kunna visa att leasing var den mest
kostnadseffektiva metoden för att komma i besittning av utrustningen. Om
kostnaderna hade blivit lägre om en alternativ metod (t.ex. förhyrning av
utrustningen) använts, skall extrakostnaderna dras av från de stödberätti-
gande utgifterna.
3.6 Medlemsstaterna får tillämpa strängare nationella regler vid bestämmande
av stödberättigande utgifter enligt punkterna 3.1–3.5.
4. FÖRSÄLJNING/LEASEBACK
Leasingavgifter som betalas av leasetagare enligt en försäljning/leaseback-
plan kan berättiga till bidrag enligt reglerna i punkt 3. Förvärvskostnaderna
för tillgången berättigar inte till medfinansiering från gemenskapen.
Regel 11: Kostnader som uppstått vid förvaltning och genomförande av
strukturfonderna
1. ALLMÄN REGEL
Medlemsstaternas kostnader för förvaltning, genomförande, övervakning
och kontroll av strukturfonderna skall inte berättiga till medfinansiering,
om inte bestämmelserna i punkt 2 är uppfyllda och kostnaderna omfattas
av kategorierna i punkt 2.1.
2. KATEGORIER AV UTGIFTER FÖR FÖRVALTNING, GENOMFÖ-
RANDE, ÖVERVAKNING OCH KONTROLL SOM BERÄTTIGAR
TILL MEDFINANSIERING
2.1 Följande utgiftskategorier skall berättiga till medfinansiering enligt de
villkor som anges i punkterna 2.2–2.7:
— Utgifter för förberedelse, urval, bedömning och övervakning av
stödformen och insatserna (men inte för utgifter för köp eller install-
ering av datoriserade system för förvaltning, övervakning och
utvärdering).
— Utgifter för möten i övervakningskommittéerna och underkommittéerna
som gäller stödformens genomförande. I dessa utgifter kan även ingå
kostnader för experter och andra deltagare idessa kommi ttéer, även
deltagare från tredje land, om ordförandena i dessa kommittéer finner
att dessa personers närvaro är nödvändig för att stödformen skall kunna
genomföras på ett effektivt sätt.
— Utgifter för revision och kontroll av insatserna på plats.
2.2 Utgifter för löner och arbetsgivaravgifter skall berättiga till medfinan-
siering endast i följande fall:
a) Statstjänstemän eller andra offentliganställda tjänstemän som genom
vederbörligen dokumenterat beslut från behörig myndighet avdelats att
utföra de uppgifter som anges i punkt 2.1.
b) Annan personal som anställts för att utföra de uppgifter som anges i
punkt 2.1.
Avdelnings- eller anställningstidens längd får inte sträcka sig längre än till
det datum då stödberättigandet, enligt beslutet om att bevilja stödformen,
löper ut.
2.3 Strukturfondernas bidrag till utgifterna i punkt 2.1 skall vara begränsat till
maximibeloppet för den stödform som godkänts av kommissionen och får
inte överstiga gränserna i punkterna 2.4 och 2.5.
2.4 För alla stödformer, utom gemenskapsinitiativ, specialprogrammet Peace II
och innovativa åtgärder, skall maximigränsen vara lika med summan av
följande belopp:
— 2,5 % av den del av det totala strukturfondsbidraget som understiger
eller är lika med 100 miljoner euro.
— 2 % av den del av det totala strukturfondsbidraget som överstiger 100
miljoner euro, men understiger eller är lika med 500 miljoner euro.
— 1 % av den del av det totala strukturfondsbidraget som överstiger 500
miljoner euro, men understiger eller är lika med 1 miljard euro.
— 0,5 % av den del av det totala strukturfondsbidraget som överstiger 1
miljard euro.
2.5 För gemenskapsinitiativ, innovativa åtgärder och specialprogrammet Peace
II skall den övre gränsen vara 5 % av det totala bidraget från strukturfon-
derna. Om sådant stöd omfattar deltagande av fler än en medlemsstat, kan
denna övre gräns höjas för att ta hänsyn till ökade kostnader för förvalt-2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 11
▼M2
ning och genomförande och gränsen kommer då att fastställas i kommis-
sionens beslut.
2.6 Vid beräkningen av de övre gränserna i punkterna 2.4 och 2.5 skall totals-
umman för strukturfondernas bidrag vara den totalsumma som fastställs i
varje stödform som godkänns av kommissionen.
2.7 Genomförandet av punkterna 2.1–2.6 idenna regel skall fastställas av
kommissionen och medlemsstaterna och anges i stödformen. Storleken på
bidraget skall fastställas i enlighet med artikel 29.7 i den allmänna förord-ningen. Av kontrollskäl kommer de utgifter som avses i punkt 2.1 att
omfattas av särskilda åtgärder eller delåtgärder inom ramen för tekniskt
stöd.
3. ÖVRIGA UTGIFTER SOM BERÄTTIGAR TILL MEDFINANSIERING
INOM RAMEN FÖR TEKNISKT STÖD
Verksamheter som kan medfinansieras inom ramen för tekniskt stöd,
förutom dem som anges i punkt 2 (t.ex. undersökningar, seminarier, infor-
mationsåtgärder, utvärdering samt köp och installering av datoriserade
system för förvaltning, övervakning och utvärdering), omfattas inte av vill-
koren i punkt 2.4–2.6. Utgifter för löner till statstjänstemän eller andra
offentliganställda tjänstemän som utför sådan verksamhet berättigar inte
till bidrag.
4. OFFENTLIGA FÖRVALTNINGARS UTGIFTER I SAMBAND MED
GENOMFÖRANDET AV INSATSERNA
Följande utgifter för offentliga förvaltningar skall berättiga till medfinan-
siering utanför tekniskt stöd om de avser genomförandet av en insats och
under förutsättning att de inte är en följd av myndighetens lagstadgade
ansvar eller myndighetens löpande förvaltning, övervaknings- och kontrol-
luppgifter:
a) Kostnader isamband med tjänster som ti llhandahålls av det allmänna
vid genomförandet av en insats. Kostnaderna skall antingen vara faktu-
rerade på en slutlig stödmottagare (offentlig eller privat) eller styrkas
med bokföringsunderlag som har motsvarande bevisvärde så att denberörda offentliga tjänsten verkliga kostnader för insatsen kan
fastställas.
b) Kostnader för genomförandet av en insats, inklusive utgifter som avser
tillhandahållande av tjänster som bärs av en myndighet som själv är
den slutliga stödmottagaren och som utför en insats för egen räkning
utan att anlita externa tekniker eller andra företag. De aktuella utgif-
terna skall avse utgifter som faktiskt och direkt betalats till den
medfinansierade insatsen, och de skall styrkas med dokument som gör
det möjligt att fastställa den berörda offentliga tjänsten verkliga kost-
nader för insatsen.
Regel 12: Utgifter som berättigar till bidrag på grundval av var insatsen
sker
1. ALLMÄN REGEL
Som en allmän regel skall de insatser som medfinansieras av strukturfon-
derna genomföras i den region som stödformen hänför sig till.
2. UNDANTAG
2.1 Om den region som stödet hänför sig till helt eller delvis kommer att
gynnas av en insats som genomförs utanför regionen, kan förvaltningsmyn-
digheten bedöma att utgifter i samband med den insatsen berättigar till
stöd, förutsatt att samtliga villkor i punkterna 2.2–2.4 uppfylls. I andra
fall kan en insats godtas som berättigande till medfinansiering enligt förfa-
randet i punkt 3. När det gäller insatser som finansieras av Fonden för
fiskets utveckling (FFU) skall förfarandet i punkt 3 alltid följas.
2.2 Insatserna skall äga rum iett NUTS III-område iden medlemsstat som
omedelbart gränsar till den region som stödformen gäller.
2.3 De utgifter för insatsen som högst får godkännas som stödberättigande
skall bestämmas proportionellt i förhållande till de fördelar som förväntas
tillkomma den region som stödet gäller och skall grundas på en bedömning
som görs av ett organ som är oberoende av förvaltningsmyndigheten.
Fördelarna skall bedömas med beaktande av de särskilda målen för
stödformen och dennas förväntade effekter. Insatsen kan inte godkännas
för medfinansiering om proportionen av dessa fördelar understiger 50 %.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 12
▼M2
2.4 För varje insats som omfattas av stödformen bör de stödberättigande utgif-
terna avseende de åtgärder som godtas enligt punkt 2.1, inte överstiga 10 %
av åtgärdens totala stödberättigande utgifter. Vidare bör de stödberätti-
gande utgifterna för alla insatser inom ramen för en stödform som godtas
enligt punkt 2.1 inte överstiga 5 % av de totala stödberättigande utgifterna
för stödformen.
2.5 Insatser som godtagits av den förvaltande myndigheten enligt punkt 2.1
skall anges iden årli ga och iden slutli ga rapporten om genomförandet av
det aktuella stödet.
3. ÖVRIGA FALL
Om insatserna sker utanför den region som stödformen hänför sig till men
som inte uppfyller villkoren i punkt 2, eller om insatserna finansieras av
FFU, skall kommissionen från fall till fall i förväg godkänna att insatserna
medfinansieras efter en begäran som överlämnats av medlemsstaten,
särskilt med beaktande av hur nära den aktuella regionen insatsen
genomförs, hur stora fördelar regionen förväntas dra av den, samt utgif-
ternas andel i förhållande till de totala utgifterna för åtgärden och för
stödformen. I de fall stödformen hänför sig till de yttersta randområdena
kommer förfarandet idenna punkt att ti llämpas.2000R1685 — SV — 05.07.2003 — 001.002 — 13