2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS BESLUT
av den 30 maj 2002
om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet ”Energiförsörjning” i det tran-
seuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG
[delgivet med nr K(2002) 1949]
(Text av betydelse för EES)
(2002/733/EG)
(EGT L 245, 12.9.2002, s. 280)
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 275, 11.10.2002, s. 8 (2002/733/EG)
▼B
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 30 maj 2002
om teknisk specifikation för driftskompatibilitet hos delsystemet
”Energiförsörjning” i det transeuropeiska järnvägssystem för
höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG
[delgivet med nr K(2002) 1949]
(Text av betydelse för EES)
(2002/733/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA
BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om
driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet förhöghastighetståg (
1), särskilt artikel 6.1 i detta, och
av följande skäl:
(1)Enligt artikel 2 c i direktiv 96/48/EG är det transeuropeiska
järnvägssystemet för höghastighetståg uppdelat i delsystem avstrukturell eller funktionell beskaffenhet. Dessa delsystembeskrivs i bilaga II till direktivet.
(2)Enligt artikel 5.1 i direktivet skall varje delsystem omfattas aven teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD).
(3)Enligt artikel 6.1 i direktivet skall förslag till TSD:er utarbetas
av det gemensamma representativa organet.
(4)Den kommitté som tillsatts enligt artikel 21 i direktiv 96/48/EG
har utnämnt den europeiska organisationen för driftskompatibi-
litet för järnvägar European Association for Railway
Interoperability (AEIF) till gemensamt representativt organ
enligt artikel 2 h i direktivet.
(5)AEIF ficki uppdrag att utarbeta ett förslag till en TSD fördelsystemet ”Energiförsörjning” enligt artikel 6.1 i direktivet.Uppdraget fastställdes enligt det förfarande som anges i artikel21.2 i direktivet.
(6)AEIF har utarbetat ett förslag till en TSD och en inledanderapport med den nyttokostnadsanalys som föreskrivs i artikel6.3 i direktivet.
(7)Medlemsstaternas företrädare i den kommitté som tillsatts genomdirektivet har granskat förslaget till TSD:n mot bakgrund av deninledande rapporten.
(8)De villkor som måste uppfyllas för att man skall uppnå drifts-kompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet förhöghastighetståg gäller enligt artikel 1 i direktiv 96/48/EGföljande: projektering, anläggning, tillverkning, uppgraderingoch drift av den infrastruktur och den rullande materiel somsamverkar till systemets funktion och som tas i bruk efter direkt-
ivets ikraftträdande. När det gäller den infrastruktur och den
rullande materiel som redan tagits i drift då denna TSD träder ikraft, bör specifikationerna tillämpas från och med tidpunktenför planerade arbeten på infrastrukturen i fråga. Tillämpningenav TSD:n kan emellertid variera i omfattning beroende på hur
omfattande och stora de planerade arbetena är och vilka kost-
nader och intäkter som tillämpningarna i fråga för med sig.Verklig driftskompatibilitet kan bara uppnås om arbetena ifråga bygger på en konsekvent genomförandestrategi. Man bördärför skilja mellan uppgradering, systemutbyte och komponen-tutbyte.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 2
(1) EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.
▼B
(9)Direktiv 96/48/EG och TSD:erna är inte tillämpliga på systemut-
byte eller komponentutbyte. Det är emellertid önskvärt att
TSD:erna tillämpas på utbyten på samma sätt som TSD:erna förkonventionella tåg enligt direktiv 2001/16/EG. Så länge detsaknas obligatoriska föreskrifter, och med tanke på utbytenasomfattning, uppmuntras medlemsstaterna därför att tillämpaTSD:erna på systemutbyte och komponentutbyte, där så är
möjligt.
(10)I sin nuvarande version är TSD:n enligt detta beslut inriktade på
de särdrag som kännetecknar höghastighetssystemet. Generelltrör de inte allmänna egenskaper eller delar hos höghastighetstågoch konventionella tåg. De senares driftskompatibilitet omfattasav ett annat direktiv (
1). Eftersom driftskompatibiliteten enligt
artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG måste kontrolleras med hänsyn
till TSD:erna, är det nödvändigt att fastställa vilka villkor som
måste uppfyllas utöver bifogade TSD under övergångsperiodenmellan detta besluts offentliggörande och offentliggörandet avbesluten om TSD:erna för konventionella tåg. Varje medlemsstatmåste därför underrätta de andra medlemsstaterna och kommis-
sionen om de relevanta nationella tekniska regler som måste
följas för att man skall uppnå driftskompatibilitet och uppfyllade väsentliga kraven i direktiv 96/48/EG. Eftersom det rör sigom nationella regler, är det dessutom nödvändigt att varjemedlemsstat underrättar de andra medlemsstaterna och kommis-sionen om vilka organ som utsetts att genomföra dels förfarandet
för bedömning av överensstämmelse eller lämplighet, dels det
kontrollförfarande som används för att säkerställa delsystemensdriftskompatibilitet i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG. Medlemsstaterna måste vid genomförandet av artikel 16.2på dessa nationella regler tillämpa de principer och kriterier
som anges i direktiv 96/48/EG, så långt detta är möjligt.
Ansvaret för de nämnda förfarandena kommer medlemsstaternai möjligaste mån att ge de organ som anmälts enligt artikel 20 idirektiv 96/48/EG. Kommissionen kommer att granska lämnadeuppgifter (nationella regler, förfaranden, organ med ansvar förförfarandenas genomförande, förfarandenas längd) och vid behov
med kommittén rådslå om vilka åtgärder som måste vidtas.
(11)I TSD:n enligt detta beslut föreskrivs inte vissa tekniska metoder
eller lösningar, utom där detta är absolut nödvändigt för drifts-kompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet förhöghastighetståg.
(12)TSD:n enligt detta beslut bygger på bästa tillgängliga sakkun-skap vid tiden för utarbetandet av förslaget. Den tekniskautvecklingen eller samhällskrav kan nödvändiggöra ändringar i
eller tillägg till denna TSD. Vid behov kommer ett förfarande
för översyn respektive uppdatering att inledas i enlighet medartikel 6.2 i direktiv 96/48/EG.
(13)I vissa fall får man enligt den TSD som omfattas av detta beslutvälja mellan olika alternativ och tillämpa slutliga eller preli-minära lösningar beroende på det aktuella läget. Dessutomgäller enligt direktiv 96/48/EG specifika tillämpningsregler i
vissa särskilda fall. Till detta kommer att en medlemsstat enligt
artikel 7 i direktivet i särskilda fall inte behöver tillämpa vissatekniska specifikationer. Medlemsstaterna måste därför se till attett infrastrukturregister och ett register över rullande materieloffentliggörs och aktualiseras varje år. I dessa register måste
medlemsstaterna redogöra för de viktigaste särdragen hos sin
infrastruktur och sin rullande materiel (t.ex. de grundläggandeegenskaperna) och deras överensstämmelse med de egenskapersom föreskrivs i tillämpliga TSD:er. I TSD:n enligt detta beslutbeskrivs därför exakt vilka uppgifter som måste lämnas i regi-stret.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 3
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001
om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för
konventionella tåg (EGT L 110, 20.4.2001, s. 1).
▼B
(14)Vid tillämpningen av TSD:n enligt detta beslut måste man
beakta särskilda kriterier för teknisk och driftsmässig kompatibi-
litet mellan den infrastruktur och den rullande materiel som skalltas i bruk och det nät de skall integreras i. Dessa kompatibilitets-krav nödvändiggör en komplicerad teknisk och ekonomiskanalys i varje enskilt fall. Vid analysen måste man ta hänsyn till
— gränssnitten mellan olika delsystem enligt direktiv 96/48/EG,
— olika kategorier av järnvägslinjer och rullande materiel enligt
det direktivet, och
— det befintliga nätets tekniska och driftsmässiga förhållanden.
Det är därför viktigt att för genomförandet av TSD:n enligt detta
beslut utarbeta en strategi där man beskriver de olika tekniska
stegen från nuvarande nätförhållanden till ett driftskompatibeltnät.
(15)De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga medyttrandet från den kommitté som tillsatts genom direktiv 96/48/EG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kommissionen antar härmed TSD:n för delsystemet ”Energiförsörj-
ning” i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg somavses i artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG. TSD:n återfinns i bilagan tilldetta beslut. TSD:n är tillämplig fullt ut på infrastruktur och rullandemateriel i det transeuropeiska järnvägssystem för höghastighetståg somdefinieras i bilaga I till direktiv 96/48/EG, med hänsyn tagen till artik-
larna 2-3 nedan.
Artikel 2
1. När det gäller sådana allmänna egenskaper och delar hos höghas-
tighetståg och konventionella tåg som inte tas upp i bifogade TSD,skall kontrollen av driftskompatibiliteten enligt artikel 16.2 i direktiv96/48/EG avse uppfyllandet av tillämpliga tekniska regler i den
medlemsstat som tillåter ibruktagandet av det delsystem som berörs av
detta beslut.
2. Varje medlemsstat skall inom sex månader efter det att beslutet
meddelats tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen
— förteckningen över tillämpliga tekniska regler enligt artikel 2.1,
— uppgift om vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse
och för kontroll som skall tillämpas med avseende på dessa reglers
tillämpning,
— uppgift om vilka organ medlemsstaten utsett att genomföra förfa-
randena.
Artikel 3
1. I denna artikel avses med
—uppgradering: större förändringsarbete på delsystem eller del av
detta som ändrar delsystemets prestanda,
—systemutbyte: mer omfattande arbete för utbyte av ett delsystem
eller en del av detta, varvid delsystemets prestanda inte ändras,
—komponentutbyte: arbete där komponenter ersätts med delar med
samma funktion och prestanda inom ramen för förebyggande
underhåll eller reparationer.
2. Vid uppgradering skall den upphandlande enheten till den berörda
medlemsstaten överlämna en projektbeskrivning. Medlemsstaten skall
granska projektbeskrivningen och, med hänsyn tagen till genomföran-destrategin i kapitel 7 i bifogade TSD, vid behov avgöra om arbetetsomfattning nödvändiggör ett nytt tillstånd för ibruktagande enligtartikel 14 i direktiv 96/48/EG. Ett tillstånd för ibruktagande krävs närdet planerade arbetet objektivt kan påverka säkerhetsnivån.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 4
▼B
Där det krävs ett nytt tillstånd för ibruktagande enligt artikel 14 i
direktiv 96/48/EG, skall medlemsstaten besluta
a) att antingen tillämpa TSD:n fullt ut på projektet, varvid delsystemet
kommer att omfattas av förfarandet för EG-kontroll enligt direktiv
96/48/EG, eller
b) att det ännu inte är möjligt att tillämpa TSD:n fullt ut på projektet.
Detta innebär att delsystemet inte uppfyller hela TSD:n, och förfa-randet för EG-kontroll enligt direktiv 96/48/EG skall därför endast
avse de avsnitt av TSD:n som tillämpas.
I båda fallen skall medlemsstaten informera den kommitté som tillsatts
genom direktiv 96/48/EG om projektbeskrivningen i fråga samt omvilka avsnitt av TSD:n som tillämpas och vilken grad av driftskompati-bilitet som uppnås.
3. När det gäller systemutbyte och komponentutbyte skall det vara
frivilligt att följa bifogade TSD.
Artikel 4
De relevanta delarna av kommissionens rekommendation 2001/290/
EG (
1) beträffande de grundläggande egenskaperna för det transeurope-
iska järnvägssystemet för höghastighetståg upphör att gälla i och med
att bifogade TSD träder i kraft.
Artikel 5
Bifogade TSD träder i kraft sex månader efter det att beslutet medde-
lats.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 5
(1) EGT L 100, 11.4.2001, s. 17.
▼B
BILAGA
TEKNISK SPECIFIKATION FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET (TSD)
AVSEENDE DELSYSTEMET ”ENERGIFÖRSÖRJNING”
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1. INLEDNING
1.1 TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE
1.2 GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE1.3 INNEHÅLL
2. DELSYSTEMET ”ENERGIFÖRSÖRJNING” – DEFI-
NITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE
2.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
2.2 DEFINITION AV DELSYSTEMET2.2.1 Elektriska system
2.2.2 Kontaktledning och strömavtagare
2.2.3 Samspel mellan kontaktledning och strömavtagare2.2.4 Gränser mellan höghastighetslinjer och andra linjer
2.3 KOPPLINGAR TILL ANDRA DELSYSTEM OCH
INOM DELSYSTEMET
2.3.1 Inledning
2.3.2 Kopplingar avseende det elektriska systemet
2.3.3 Kopplingar som berör kontaktledningsutrustning och
strömavtagare
2.3.4 Kopplingar som berör samspelet mellan kontaktledning
och strömavtagare
3. VÄSENTLIGA KRAV
3.1 ÖVERENSSTÄMMELSE MED VÄSENTLIGA KRAV3.2 DE VÄSENTLIGA KRAVENS OLIKA INSLAG
3.3 SÄRSKILDA KRAV FÖR DELSYSTEMET ”ENERGI-
FÖRSÖRJNING”
3.3.1 Säkerhet
3.3.2 Tillförlitlighet, tillgänglighet och underhåll
3.3.3 Hälsa3.3.4 Miljöskydd
3.3.5 Teknisk kompatibilitet
3.4 KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET
4.1 GRUNDEGENSKAPER FÖR DELSYSTEMET ”ENER-
GIFÖRSÖRJNING”
4.1.1 Spänning och frekvens
4.1.2 Kontaktledning och strömavtagare4.2 GRÄNSSNITT FÖR DELSYSTEMET ”ENERGIFÖR-
SÖRJNING”
4.2.1 Gränssnittsförteckning4.2.2 Karakteristiska gränssnittsdata
4.2.3 Regler och driftsvillkor
4.3 ANGIVNA PRESTANDA2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 6
▼C1
▼C1
4.3.1 Prestanda för energiförsörjningssystem, omformare och
luftledningsstolpar
4.3.2 Kontaktledningens prestanda
4.3.3 Gränsområden mellan höghastighetslinjer och andra linjer5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
5.1 ALLMÄNT
5.2 DEFINITION AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPO-
NENTER
5.3 KARAKTERISERING AV DRIFTSKOMPATIBILI-
TETSKOMPONENTER
5.3.1 Kontaktledning5.3.2 Strömavtagare
5.3.3 Slitskenor
6. BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/
ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING
6.1 DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
6.1.1 Bedömningsförfaranden och moduler6.1.2 Användning av moduler6.2 DELSYSTEMET ”ENERGIFÖRSÖRJNING”
6.2.1 Bedömningsförfaranden och moduler
6.2.2 Användning av moduler7. INFÖRANDE AV TSD ”ENERGI”
7.1 TILLÄMPNING AV DENNA TSD FÖR HÖGHASTIG-
HETSLINJER OCH RULLANDE MATERIEL SOM
SKALL TAS I BRUK
7.2 TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ HÖGHASTIG-
HETSLINJER OCH RULLANDE MATERIEL SOM
REDAN ÄR I DRIFT
7.3 SÄRSKILDA FALL7.3.1 Särskilda kännetecken för Österrikes järnvägsnät7.3.2 Särskilda kännetecken för Belgiens järnvägsnät (T1-fall)
7.3.3 Särskilda kännetecken för Tysklands järnvägsnät (P-fall)
7.3.4 Särskilda kännetecken för Spaniens järnvägsnät (P-fall)7.3.5 Särskilda kännetecken för Frankrikes järnvägsnät7.3.6 Särskilda kännetecken för Storbritanniens järnvägsnät7.3.7 Särskilda kännetecken för Italiens järnvägsnät
7.3.8 Särskilda kännetecken för Irlands och Nordirlands
järnvägsnät (P-fall)
7.3.9 Särskilda kännetecken för Sveriges järnvägsnät (P-fall)
7.3.10 Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät (P-fall)
BILAGA A BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN (MODULER)
BILAGA B BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETS-
KOMPONENTERS ÖVERENSSTÄMMELSE
BILAGA C BEDÖMNING AV DELSYSTEMET ”ENERGI”
BILAGA D INFRASTRUKTURREGISTRET, INFORMATION
OM DELSYSTEMET ”ENERGIFÖRSÖRJNING”
BILAGA E SAMORDNING AV ELSKYDDET I OMFORMAR-
STATIONER RESPEKTIVE DRAGFORDON
BILAGA F TYP AV LINJE
BILAGA G EFFEKTFAKTORN FÖR ETT TÅG2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 7
▼C1
BILAGA H KONTAKTLEDNINGSUTRUSTNING, GEOMET-
RISKT SAMSPEL MELLAN KONTAKTLED-
NINGAR OCH STRÖMAVTAGARE, AC-SYSTEM
BILAGA J KONTAKTLEDNINGSUTRUSTNING, GEOMET-
RISKT SAMSPEL MELLAN KONTAKTLED-
NINGAR OCH STRÖMAVTAGARE, DC-SYSTEM
BILAGA K REGENERATIV BROMSNING
BILAGA L SPÄNNING VID STRÖMAVTAGAREN (KVALI-
TETSINDEX FÖR STRÖMFÖRSÖRJNINGEN)
BILAGA M PROVNING OCH KONTROLL AV SLITSKENOR
BILAGA N DRIVSYSTEMENS SPÄNNING OCH FREKVENS
BILAGA O BEGRÄNSNING AV DEN MAXIMALA EFFEKT-
FÖRBRUKNINGEN
BILAGA P ÖVERTONSEGENSKAPER OCH TILLHÖRANDE
ÖVERSPÄNNINGAR I KONTAKTLEDNINGEN
BILAGA Q DYNAMISKT SAMSPEL MELLAN STRÖMAVTA-
GARE OCH KONTAKTLEDNING2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 8
▼B
1.INLEDNING
1.1Tekniskt tillämpningsområde
Denna TSD omfattar delsystemet ”Energiförsörjning”, ett av de
delsystem som är upptagna i bilaga II.1 till direktiv 96/48/EG.
”Energiförsörjning” är en av sex TSD som täcker direktivets alla åtta
områden. För att driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska
järnvägssystemet för höghastighetståg skall uppfylla de väsentliga
kraven måste även specifikationerna för områdena ”Användare” och
”Miljöskydd” följas. De finns i respektive TSD som berörs av dessa
områden.
Mer information om delsystemet ”Energiförsörjning” ges i kapitel 2.
1.2Geografiskt tillämpningsområde
Denna TSD omfattar det transeuropeiska järnvägssystemet för höghas-
tighetståg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 96/48/EG.
TSD:n innehåller hänvisningar framför allt till uppgifter om de linjer
inom det transeuropeiska järnvägsnätet som beskrivs i Europaparla-
mentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 (om
gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska trans-
portnätet) och i uppdateringar i enlighet med artikel 21 i samma beslut.
1.3Innehåll
I enlighet med artikel 5.3 i direktiv 96/48/EG och bilaga I.1 b till
samma direktiv innehåller denna TSD följande:
a) Översikt av de väsentliga kraven för delsystemen och deras
gränssnitt. Särskild betoning på delsystemet ”Energiförsörjning”
(kapitel 3).
b) Specifikation av de grundläggande egenskaper som beskrivs i bilaga
II.3 till direktivet. Specifikationen måste följas för att de väsentliga
kraven (kapitel 4) skall uppfyllas.
c) Villkor som skall vara uppfyllda för att specificerade prestanda
skall uppnås för följande kategorier av linjer (kapitel 4):
— Kategori I: Linjer anlagda speciellt för höghastighetståg med
hastigheter på vanligtvis 250 km/tim eller högre.
— Kategori II: Linjer uppgraderade speciellt för höghastighetståg
med hastigheter på omkring 200 km/tim.
— Kategori III: Linjer uppgraderade speciellt för höghastighetståg.
Speciallösningar krävs på grund av terrängförhållanden,
höjdskillnader eller stadsmiljö, som gör att hastigheten måste
anpassas till olika banavsnitt.
d) Tillämpningsföreskrifter i särskilda fall (kapitel 7).
e) Driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som måste täckas
av europeiska specifikationer (dit även Europastandarder räknas)
för att driftskompatibilitet skall uppnås inom det transeuropeiska
järnvägssystemet för höghastighetståg, samtidigt som de väsentliga
kraven måste uppfyllas (kapitel 5).
f) Uppgifter om vilka av modulerna enligt beslut 93/465/EEG - eller i
tillämpliga fall vilka bestämda förfaringssätt - som i varje aktuellt
fall skall användas vid bedömning av huruvida driftskompatibilitets-
komponenterna uppfyller specifikationerna eller är lämpliga för
användning, samt information om EG-kontroll av delsystemen
(kapitel 6).
2.DELSYSTEMET ”ENERGIFÖRSÖRJNING” - DEFINITION
OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE
2.1Tillämpningsområde
Delsystemet ”Energiförsörjning” i det transeuropeiska järnvägssystemet
för höghastighetståg omfattar alla fasta installationer som, med hänsyn
till de väsentliga kraven, krävs för att försörja tågen från
högspänningsnät, enfas eller trefas.
Delsystemet ”Energiförsörjning” består av följande:— Omformare. De är på primärsidan anslutna till högspänningsnätet
för transformering av högspänningen till en spänning och/eller
konvertering till ett energiförsörjningssystem som är lämpligt för2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 9
▼B
tågen. På sekundärsidan är omformarna anslutna till kontaktled-
ningarna.
— Sektioneringspunkter. Elektrisk utrustning placerad på platser
mellan omformare för att försörja parallella kontaktledningar och
ge skydd, möjligheter till frånkoppling, hjälpförsörjning och
kompensation.
— Kontaktledningar. Kontaktledningarna distribuerar energin till de
tåg som trafikerar banan och överför den till dem med hjälp av
strömavtagare. Kontaktledningarna är även utrustade med manuella
eller fjärrstyrda frånskiljare vilka krävs för att bryta strömmen till
sektioner eller grupper av kontaktledningar beroende på funktions-
behov. Till kontaktledningar hänförs även alla typer av
matarledningar.
— Returströmkrets. Drivströmmen använder rälerna, som är ansluten
direkt eller indirekt till jord, samt återledare för att återföra
strömmen till omformarna. Därför utgör returströmkretsen, vad
denna aspekt anbelangar, en del av delsystemet ”Energiförsörj-
ning”.
— Strömavtagare. Trots att de är installerade på rullande materiel,
utgör strömavtagarna viktiga anordningar vilkas korrekta funktion
är direkt kopplad till kontaktledningen. Därför anses de vara en
del av delsystemet ”Energiförsörjning”.
Följande delar hos delsystemet ”Energiförsörjning” sammanhänger
med driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet
för höghastighetståg:
— Elektriska system.
— Kontaktledningar och strömavtagare.
— Samspelet mellan strömavtagare och kontaktledningsutrustning.
— Gränsområden mellan höghastighetslinjer, uppgraderade linjer och
anslutande linjer.
2.2Definition av delsystemet
2.2.1 Elektriska system
Precis som alla elektriska anordningar är ett dragfordon konstruerat för
att fungera korrekt med en nominell spänning och en nominell frekvens
vid dess anslutningar, vilka utgörs av strömavtagare och hjul. Skill-
nader i och gränser för dessa egenskaper behöver fastställas för att
garantera tågets förväntade prestanda.
Höghastighetståg kräver en relativt hög effekt. För att kunna
strömförsörja tågen med minsta möjliga förluster är det därför
nödvändigt att öka spänningen i försörjningssystemet och minska
strömmen, som ger upphov till förluster på grund av elektrisk resistans.
Strömförsörjningssystemet måste konstrueras så att varje tåg kan
försörjas med erforderlig effekt. Därför är varje tågs effektförbrukning
och driftsschema viktiga faktorer för tågets prestanda.
Moderna tåg använder regenerativ bromsning som återför elektrisk
energi till strömförsörjningssystemet och därigenom minskar den totala
energiförbrukningen. Därför måste energiförsörjningssystemet accep-
tera regenerativ bromsning.
I alla elektriska system kan kortslutning eller andra fel uppstå. Det
elektriska systemet behöver konstrueras så att delsystemskontrollen
omedelbart detekterar dessa fel och utlöser åtgärder för att bryta kort-
slutningsströmmen och koppla bort den felaktiga delen av kretsen.
Efter en sådan händelse skall det elektriska systemet klara att så snart
som möjligt återställa försörjningen till alla installationer för att
återställa funktionerna.
2.2.2 Kontaktledning och strömavtagare
Ur driftskompatibilitetssynpunkt är geometrin för kontaktledningsut-
rustningen och strömavtagarna en viktig egenskap. Vad gäller det
geometriska samspelet skall kontaktledningens höjd över rälsen,
utsträckningen i sidled i stillastående luft och avböjningen vid vind-
tryck samt kontaktkraften specificeras. Vad gäller strömavtagaren är
även toppbygelns geometri viktig för att garantera korrekt samspel
med kontaktledningen samtidigt som hänsyn tas till fordonens eventu-
ella gungning.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 10
▼B
2.2.3 Samspel mellan kontaktledning och strömavtagare
Vid de höga hastigheter som förutses för det europeiska järnvägssys-
temet för höghastighetståg utgör samspelet mellan kontaktledningen
och strömavtagaren en mycket viktig egenskap, eftersom en pålitlig
strömöverföring måste upprätthållas utan onödiga störningar för
järnvägsinstallationer och miljön. Detta samspel bestäms huvudsakligen
av följande:
— De statiska och aerodynamiska effekterna beroende på strömavta-
garnas konstruktion och typen av slitskena.
— Kompatibiliteten mellan slitskenans material och kontaktledningen,
när det gäller begränsning av slitage på dessa komponenter.
— Det dynamiska uppträdandet och påverkan på strömavtagningens
kvalitet och syfte: en kontinuerlig, oavbruten energiförsörjning
utan störningar.
— Skydd av strömavtagare och kontaktledningsutrustning i händelse
av en defekt slitskena på strömavtagaren.
— Antalet strömavtagare i brukoch avståndet mellan dem, vilk et har
en grundläggande påverkan på strömavtagningens kvalitet, eftersom
varje strömavtagare kan påverka andra längs samma kontaktled-
ning.
2.2.4 Gränser mellan höghastighetslinjer och andra linjer
Höghastighetslinjer måste vara förbundna med uppgraderade linjer eller
anslutande linjer. Placeringen av sådana gränser mellan de olika
typerna av linjer påverkar energiförsörjningen och kontaktledningssys-
temet, och därför skall frågan om placering behandlas inom
delsystemet ”Energiförsörjning”.
2.3Kopplingar till andra delsystem och inom delsystemet
2.3.1 Inledning
För att uppnå förutsedda driftskompatibilitetsprestanda har delsystemet
”Energiförsörjning” många kopplingar till andra delsystem inom det
europeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. Dessa kopplingar
omfattas av definitionen av gränssnitt och prestandakriterier.
2.3.2 Kopplingar avseende det elektriska systemet
— Spänning och frekvens och deras tillåtna variationer utgör
gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”.
— Den effekt som installeras på linjerna och den angivna effektfak-
torn avgör det driftskompatibla höghastighetssystemets prestanda
och utgör gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”.
— Regenerativ bromsning minskar energiförbrukningen och utgör
gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”.
— Fasta elektriska installationer och fordonsbaserad drivutrustning
behöver skyddas mot kortslutning genom lämpliga anordningar i
omformarstationerna. Utlösning av effektbrytare i omformarsta-
tioner och på tåg skall vara samordnade. Elskydd utgör därför
gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”.
— Elektrisk störning och övertonsutsläpp utgör gränssnitt till delsys-
temen ”Rullande materiel” och ”Trafikstyrning och signalering”.
2.3.3 Kopplingar som berör kontaktledningsutrustning och strömavtagare
— I fallet höghastighetslinjer kräver kontaktledningens höjd särskild
uppmärksamhet för att undvika onödigt slitage på kontaktled-
ningen. Kontaktledningens höjd utgör gränssnitt till delsystemen
”Infrastruktur” och ”Rullande materiel”.
— För att passera gränsområden för elektriska system utan att tåget
bryggar över skilda system skall antalet strömavtagare och deras
placering på tågen fastställas. De utgör gränssnitt till delsystemet
”Rullande materiel”.
— Fordonens och strömavtagarnas eventuella gungning utgör
gränssnitt till delsystemen ”Rullande materiel” och ”Infrastruktur”.
2.3.4 Kopplingar som berör samspelet mellan kontaktledning och strömav-
tagare
— Strömavtagningens kvalitet beror på antalet strömavtagare i drift
och deras inbördes avstånd. Strömavtagares placering på fordon
utgör gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 11
▼B
3.VÄSENTLIGA KRAV
3.1Överensstämmelse med väsentliga krav
Enligt artikel 4.1 i direktiv 96/48/EG skall det europeiska järnvägssys-
temet för höghastighetståg, dess delsystem och tillhörande
driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som i
allmänna ordalag definieras i bilaga III till direktivet.
3.2De väsentliga kravens olika inslag
De väsentliga kraven omfattar
— säkerhet,
— tillförlitlighet och tillgänglighet,
— hälsa,
— miljöskydd,
— teknisk kompatibilitet.
De väsentliga kraven kan enligt direktiv 96/48/EG vara allmänna och
tillämpliga på hela det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastig-
hetståg, eller vara specifika för varje delsystem och dess komponenter.
3.3Särskilda krav för delsystemet ”Energiförsörjning”
3.3.1 Säkerhet
Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav
för säkerheten vad avser delsystemet ”Energiförsörjning”:
1.1.1Konstruktion, tillverkning och montering samt underhåll och
övervakning av säkerhetskritiska komponenter, och då särskilt
av komponenter som är av betydelse för tågrörelser, skall hålla
en nivå som garanterar en säkerhet som motsvarar de mål som
föreskrivs för nätet, även under vissa angivna, försämrade
förhållanden.
1.1.2Egenskaper som avser kontakten mellan hjul och räls skall
uppfylla de stabilitetskriterier som är nödvändiga för att säker
trafik vid högsta tillåtna hastighet skall garanteras.
1.1.3Dekomponenter somanvändsskall under sinlivslängd motståde
normala och exceptionella påkänningar som specificerats.
Genom lämpliga åtgärder skall de säkerhetsmässiga verkning-
arna av oförutsedda brister begränsas.
1.1.4Fasta anläggningar och rullande materiel skall utformas och
material väljas så att uppkomst, spridning och följder av eld
och rök i händelse av brand begränsas.
1.1.5Anordningar som är avsedda att hanteras av de resande skall
vara så utformade att en förutsägbar användning i strid med
anvisningarna inte medför någon risk ur säkerhetssynpunkt.
De delar som nämns i punkterna 1.1.2 och 1.1.5 är inte tillämpliga på
delsystemet ”Energiförsörjning”.
För att kunna uppfylla de väsentliga kraven i punkterna 1.1.1, 1.1.3 och
1.1.4 skall delsystemet ”Energiförsörjning” vara utformat och
konstruerat så att de krav som anges i punkterna 4.2.2.2, 4.2.3.3,
4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.2.1, 4.3.2.2 och 4.3.2.4 i kapitel 4 uppfylls och de
driftskompatibilitetskomponenter som används överensstämmer med de
krav som anges i punkterna 5.3.1.1, 5.3.2.1, 5.3.2.4 och 5.3.3.2 i
kapitel 5. De väsentliga kraven är uppfyllda om överensstämmelse
med villkoren i kapitlen 4 och 5 kan styrkas.
Följande väsentliga krav avseende säkerhet enligt bilaga III till direktiv
96/48/EG berör särskilt delsystemet ”Energiförsörjning”:
2.2.1Driften av strömförsörjningssystemen får inte inverka menligt på
säkerheten, vare sig avseende själva höghastighetstågen eller
avseende personer (resande, driftspersonal, personer som bor
nära järnvägen samt tredje man).
För att kunna uppfylla det väsentliga kravet i punkt 2.2.1 skall delsys-
temet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så att de krav
som anges i punkterna 4.1.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.7, 4.2.2.9, 4.3.1.2,
4.3.1.5, 4.3.1.7, 4.3.2.1, 4.3.2.2 och 4.3.2.4 i kapitel 4 uppfylls och de
driftskompatibilitetskomponenter som används överensstämmer med de
krav som anges i punkt 5.3.1.1 i kapitel 5. De väsentliga kraven är
uppfyllda om överensstämmelse med villkoren i kapitlen 4 och 5 kan
styrkas.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 12
▼B
3.3.2 Tillförlitlighet,tillgänglighet och underhåll
Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav
för tillförlitlighet, tillgänglighet och underhåll vad avser delsystemet
”Energiförsörjning”:
1.2Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga komponenter som
är av betydelse för tågrörelser måste organiseras, genomföras och
kvantifieras på ett sådant sätt att komponenternas funktionsdug-
lighet bibehålls under de förhållanden de är avsedda för.
För att kunna uppfylla det väsentliga kravet i punkt 1.2 skall delsys-
temet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så att de krav
som anges i punkterna 4.3.1.9 och 4.3.2.6 i kapitel 4 uppfylls. De
väsentliga kraven är uppfyllda om överensstämmelse med villkoren i
kapitel 4 kan styrkas.
3.3.3 Hälsa
Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav
för hälsa vad avser delsystemet ”Energiförsörjning”:
1.3.1Material, som - genom det sätt de används på -, kan komma att
innebära en hälsofara för de personer som utsätts för dem, får
inte användas i tåg eller järnvägsinfrastruktur.
1.3.2Dessa material skall väljas, bearbetas och användas på ett
sådant sätt att utsläpp av skadliga eller farliga rökgaser eller
gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.
För att kunna uppfylla de väsentliga kraven i punkterna 1.3.1 och 1.3.2
skall delsystemet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så
att de krav som anges i punkterna 4.2.2.2, 4.2.3.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2,
4.3.1.8, 4.3.1.10, 4.3.2.2 och 4.3.2.4 i kapitel 4 uppfylls och de drifts-
kompatibilitetskomponenter som används överensstämmer med de krav
som anges i punkt 5.3.3.2 i kapitel 5. De väsentliga kraven är uppfyllda
om överensstämmelse med villkoren i kapitlen 4 och 5 kan styrkas.
3.3.4 Miljöskydd
Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav
för miljöskydd vad avser delsystemet ”Energiförsörjning”:
1.4.1Den miljöpåverkan som anläggning och trafikering av det tran-
seuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg medför skall
bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet
med gällande gemenskapsbestämmelser.
1.4.2De material somanvänds i tåg och infrastruktur får inte medföra
utsläpp av rök eller gaser som är skadliga eller farliga för
miljön, särskilt i händelse av brand.
1.4.3Rullande materiel och strömförsörjningssystem skall utformas
och tillverkas på ett sådant sätt att de är elektromagnetiskt
kompatibla med allmänna eller privata nät samt med anlägg-
ningar och utrustning med vilka det föreligger risk för
interferens.
De delar som nämns i punkt 1.4.2 är inte tillämpliga på delsystemet
”Energiförsörjning”.
För att kunna uppfylla de väsentliga kraven i punkterna 1.4.1 och 1.4.3
skall delsystemet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så
att de krav som anges i punkterna 4.2.3.2, 4.2.3.3 och 4.3.1.5 i kapitel
4 uppfylls. De väsentliga kraven är uppfyllda om överensstämmelse
med villkoren i kapitel 4 kan styrkas.
Följande väsentliga krav avseende miljöskydd enligt bilaga III till
direktiv 96/48/EG berör särskilt delsystemet ”Energiförsörjning”.
2.2.2Driften av strömförsörjningssystemenfårinte påverka miljön mer
än vad som anges i form av gränsvärden.
För att kunna uppfylla det väsentliga kravet i punkt 2.2.2 skall delsys-
temet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så att de krav
som anges i punkterna 4.2.3.2 och 4.3.1.5 i kapitel 4 uppfylls. De
väsentliga kraven är uppfyllda om överensstämmelse med villkoren i
kapitel 4 kan styrkas.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 13
▼B
3.3.5 Teknisk kompatibilitet
Enligt bilaga III till direktiv 96/48/EG gäller följande väsentliga krav
för teknisk kompatibilitet vad avser delsystemet ”Energiförsörjning”:
1.5Infrastrukturens och de fasta anläggningarnas tekniska egenskaper
skall vara kompatibla sinsemellan samt med egenskaperna hos de
tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för
höghastighetståg. Om det på vissa avsnitt av nätet visar sig svårt
att uppfylla dessa egenskaper, får tillfälliga lösningar som garan-
terar framtida kompatibilitet utnyttjas.
För att kunna uppfylla det väsentliga kravet i punkt 1.5 skall delsys-
temet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så att de krav
som anges i punkterna 4.1.1, 4.1.2, 4.2.2.1, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5,
4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4.2.2.9, 4.2.2.10, 4.2.2.11, 4.2.2.12, 4.3.1.1,
4.3.1.3, 4.3.1.4, 4.3.2.1, 4.3.2.3, 4.3.2.5 och 4.3.3 i kapitel 4 uppfylls
och de driftskompatibilitetskomponenter som används överensstämmer
med de krav som anges i punkterna 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.1.4, 5.3.1.5,
5.3.1.6, 5.3.1.8, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.2.4, 5.3.2.5, 5.3.2.6, 5.3.2.7,
5.3.2.9, 5.3.3.1, 5.3.3.2, 5.3.3.3 och 5.3.3.4 i kapitel 5. De väsentliga
kraven är uppfyllda om överensstämmelse med villkoren i kapitlen 4
och 5 kan styrkas.
Följande väsentliga krav avseende teknisk kompatibilitet enligt bilaga
III till direktiv 96/48/EG berör särskilt delsystemet ”Energiförsörj-
ning”.
2.2.3Strömförsörjningssystemen i det transeuropeiska järnvägssys-
temet för höghastighetståg skall vara sådana att
—tågen kan uppnå angivna prestanda, samt
—de är kompatibla med de strömavtagare som är monterade
på tågen.
För att kunna uppfylla det väsentliga kravet i punkt 2.2.3 skall delsys-
temet ”Energiförsörjning” vara utformat och konstruerat så att de krav
som anges i punkterna 4.1.1, 4.1.2.1, 4.1.2.2, 4.1.2.3, 4.3.1.1, 4.3.1.3,
4.3.2.1, 4.3.2.3 och 4.3.2.5 i kapitel 4 uppfylls och de driftskompatibi-
litetskomponenter som används överensstämmer med de krav som
anges i punkterna 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.1.4, 5.3.2.1, 5.3.2.5, 5.3.3.1 och
5.3.3.5 i kapitel 5. De väsentliga kraven är uppfyllda om överensstäm-
melse med villkoren i kapitlen 4 och 5 kan styrkas.
3.4Kontroll av överensstämmelse
Överensstämmelsen med de väsentliga kraven för delsystemet ”Ener-
giförsörjning” och dess komponenter skall kontrolleras enligt
bestämmelserna i direktiv 96/48/EG och de specifikationer som redo-
visas i kapitel 6 och tillhörande bilagor A till C till denna TSD.
4.BESKRIVNING AV DELSYSTEMET
Det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg, som
omfattas av direktiv 96/48/EG och till vilket delsystemet ”Ener-
giförsörjning” hör, är ett integrerat system vars enhetlighet måste
kontrolleras, i synnerhet vad avser grundegenskaper, gränssnitt och
prestanda, i syfte att säkerställa systemets driftskompatibilitet under
uppfyllande av de väsentliga kraven.
4.1Grundegenskaper för delsystemet ”Energiförsörjning”
4.1.1 Spänning och frekvens
Drift av tåg kräver standardisering av värden för spänning och frekvens
såsom fastställs för driftskompatibilitet. I tabell 4.1 förtecknas de
spänningar och frekvenser som är tillämpliga för olika linjekategorier.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 14
▼B
Tabell 4.1
Spänningar och frekvenser
Spänning och frekvensLinjekategori
Anslutande linjer Uppgraderade linjer Höghastighetslinjer
AC 25 kV 50 Hz X X X
AC 15 kV 16,7 Hz X X (1)
DC 3 kV X X (2)
DC 1,5 kV X X -
(1) I länder vilkas järnvägsnät för närvarande är elektrifierade med AC 15 kV 16,7 Hz, kan detta system
användas för nyanlagda linjer. Samma system kan även användas i angränsande länder när så är
ekonomiskt försvarligt.
(2) Försörjningen med DC 3 kV kan användas i Italien och Spanien för befintliga linjer och nya linjeav-
snitt som trafikeras i 250 km/tim när elektrifiering med AC 25 kV 50 Hz kan skapa risk för störningarav mark- och fordonsbaserad signalutrustning på en befintlig linje som finns nära den nya linjen.
Spänningen vid omformarens anslutningar och vid strömavtagaren skall
överensstämma med de värden som anges i bilaga N till denna TSD.
Spänningens frekvens skall överensstämma med de värden som anges
i bilaga N till denna TSD. Spänningar och frekvenser skall fastställas
i ”Infrastrukturregistret” (bilaga D till denna TSD). För bedömning av
överensstämmelse se bilaga N4.
4.1.2 Kontaktledning och strömavtagare
På framtida höghastighetslinjer, uppgraderade linjer och anslutande
linjer bör det endast finnas en typ av toppbygel för alla tåg som
trafikerar dessa linjer. För att tillgodose detta krav skall alla framtida
höghastighetståg använda strömavtagare med 1 600 mm bred topp-
bygel. All nyanlagd AC-kontaktledningsutrustning för
höghastighetstrafik skall överensstämma med punkterna 4.1.2.1 respek-
tive 4.1.2.3. Detta berör även uppgraderade och anslutande AC- och
DC-linjer
4.1.2.1Geometri för kontaktledningar för AC-system
Kontaktledningens höjd över rälsen, dess lutning i förhållande till
spåret och kontaktledningens avböjning i sidled under påverkan av
sidovindar styr driftskompatibiliteten för höghastighetsnätet. Tillåtna
data ges i tabell 4.2.
Tabell 4.2
Geometri för kontaktledningar för AC-system
Nr BeskrivningAnslutande
linjerUppgraderade
linjerHöghastighets-
linjer
1 Kontaktledningens nominella
höjd (mm)Mellan 5000
och
5750 (1)(2)-
(3)Mellan 5 000
och
5 500(1)(3)5 080 eller
5 300(3)
2 Tillåten lutning på kontaktled-
ningen i förhållande till spåret
och lutningens ändringEN 50119, version 2001,
punkt 5.2.8.2Inga planerade
lutningar
godkänns
3 Tillåten avböjning i sidled av
kontaktledningen under
påverkan av sidvind (mm) (3)≤400
(1) För anslutande linjer med blandad gods- och persontrafikoch vid trafikmed vagnar med extra stor
fordonsprofil kan kontaktledningens höjd vara högre under förutsättning att strömavtagaren är lämplig
för strömavtagning med specificerad kvalitet och att strömavtagaren kan höjas tillräckligt såsom anges
i punkt 5.3.2.5.
(2) Vid plankorsningar skall kontaktledningens höjd följa nationella direktiv.
(3) Kontaktledningens höjd och den vindhastighet som skall beaktas fastställs i ”Infrastrukturregistret”
som fastställs i bilaga D till denna TSD.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 15
▼B
Kontaktledningens geometri skall överensstämma med de krav som
anges i bilaga H.3.1 till denna TSD.
4.1.2.2Geometri för kontaktledningar för DC-system
De data som fastställer geometrin för kontaktledningen för DC-system
för det europeiska järnvägssystemet för höghastighetståg anges i tabell
4.3.
Tabell 4.3
Geometri för kontaktledningar för DC-system
Nr Beskrivning Anslutande linjer Uppgraderade linjer
1 Kontaktledningens nominella höjd
(mm)Mellan 5 000 och
5 600(1)(2)(3)(4)Mellan 5 000 och
5 500(3)(4)
2 Tillåten lutning på kontaktledningen i
förhållande till spåret och lutningens
ändringEN 50119, version 2001, punkt 5.2.8.2
3 Tillåten avböjning i sidled av kontakt-
ledningen under påverkan av sidvind
(mm) (4)≤400
(1) För anslutande linjer med blandad gods- och persontrafikoch vid trafikmed vagnar med extra stor
fordonsprofil kan kontaktledningens höjd vara högre under förutsättning att strömavtagaren är lämplig
för strömavtagning med specificerad kvalitet och att strömavtagaren kan höjas tillräckligt såsom anges
i punkt 5.3.2.5.
(2) Vid plankorsningar skall kontaktledningens höjd följa nationella direktiv.
(3) För de italienska linjerna till vilka hänvisas i not 2 till tabell 4.1 är kontaktledningens höjd mellan
5 000 mm och 5 300 mm. Andra värden gäller för andra typer av linjer.
(4) Den kontaktledningshöjd och vindhastighet som skall beaktas fastställs i ”Infrastrukturregistret” såsom
anges i bilaga D till denna TSD.
Kontaktledningens geometri skall överensstämma med de krav som
anges i bilaga J.3.1 till denna TSD.
4.1.2.3Geometri för strömavtagarens toppbygel
Bredden och arbetsområdet för strömavtagarens toppbygel, bredden på
slitskenorna och toppbygelns profil fastställs för att uppnå kompatibi-
litet. I tabell 4.4 anges data för både AC- och DC-system. Profilen på
strömavtagarens toppbygel är avbildad i figur 4.1.
Tabell 4.4
Geometri för strömavtagarens toppbygel för AC- och DC-system
Nr Beskrivning Alla linjekategorier
1 Bredd på strömavtagarens
toppbygel (mm)1 600
2 Profilen på strömavtagarens
toppbygelSe figur 4.1
3 Andra krav för AC-system Se bilaga H.3.2 till denna
TSD
4 Andra krav för DC-system Se bilaga J.3.2 till denna TSD2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 16
▼B
Figur 4.1
Profilen på strömavtagarens toppbygel
1 Horn tillverkade av isolerande material
2 Slitskenans minsta längd3 Utskjutande längd4 Toppbygelns arbetsområde5 Toppbygelns bredd
4.2Gränssnitt för delsystemet ”Energiförsörjning”
4.2.1 Gränssnittsförteckning
4.2.1.1.Gränssnitt till delsystemet Infrastruktur
— Fria rummet
— Skydd mot elolyckor (jordning och förbindning)
4.2.1.2Gränssnitt till delsystemet ”Trafikstyrning och signalering”
— Övertonsströmmar, störningar på signalsystem och intern telekom-
munikation
— Kontrollsignaler som krävs för banavsnitt med fas- eller systema-
vskiljande sektioner
4.2.1.3Gränssnitt till delsystemet ”Rullande materiel”
— Fordonets dynamiska profil
— Begränsning av den maximala effektförbrukningen
— Ström vid stillastående— Spänning och frekvens— Samordning av elskydd— Strömavtagares placering på fordon
— Framförande genom fasskiljande sektioner
— Framförande genom systemskiljande sektioner— Anpassning av strömavtagarens kontaktkraft
4.2.1.4Gemensamma prestandakriterier med delsystemet ”Rullande materiel”
— Effektfaktor
— Regenerativ bromsning— Övertonsegenskaper och tillhörande överspänningar i kontaktled-
ningen
4.2.2 Karakteristiska gränssnittsdata
4.2.2.1Fria rum
Fria rummet skall beakta det utrymme som krävs för strömavtagarens
rörelser i kontakt med kontaktledningsutrustningen och för installation
av själva kontaktledningen. Tunnlars och andra konstbyggnaders
dimensioner skall vara ömsesidigt kompatibla med geometrin för
kontaktledningsutrustningen och strömavtagarens dynamiska profil. (I
punkt H.3.6 i bilaga H till denna TSD anges strömavtagarens dyna-
miska profil). Det utrymme som krävs för installation av
kontaktledningsutrustningen skall föreskrivas av den upphandlande
enheten. Bedömning av överensstämmelse skall göras i samband med
bedömningen av delsystemet ”Infrastruktur”.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 17
▼B
4.2.2.2Jordning och förbindning, skydd mot elolyckor
Inom ramen för delsystemet ”Infrastruktur” skall ett allmänt jordnings-
system installeras längs banan för att uppfylla kraven för elskydd som
anges i EN 50 122-1. Elskydd vid drift och då fel uppstår uppfylls
genom att beröringsspänningarna begränsas till acceptabla nivåer
såsom föreskrivs i EN 50 122-1, version 1997, punkt 7. Resultaten av
de undersökningar som utförs av den upphandlande enheten och
motsvarande särskilda bestämmelser skall tillhandahållas för att påvisaöverensstämmelse med kraven. Bedömning av överensstämmelse skall
göras i samband med bedömningen av delsystemet ”Infrastruktur”.
4.2.2.3Övertonsströmmar, störning av signalering och intern telekommunika-
tion
Övertonsströmmar som alstras av rullande materiel påverkar delsys-
temet ”Trafikstyrning och signalering” via delsystemet
”Energiförsörjning”. Därför behandlas detta ämne i samband med
delsystemet ”Trafikstyrning och signalering”. Ingen bedömning av
överensstämmelse krävs för delsystemet ”Energiförsörjning”.
4.2.2.4Fordonets dynamiska profil
Konstruktionen av kontaktledningsutrustningen skall överensstämma
med den dynamiska fordonsprofilen. Det fria rum som skall tillämpas
beror på den linjekategori som fastställs i ”Infrastrukturregistret”
(bilaga D till denna TSD). Bedömning av överensstämmelse skall
göras inom ramen för delsystemet ”Energiförsörjning”.
4.2.2.5Begränsning av den maximala effektförbrukningen
Den installerade effekten på en höghastighetslinje, en uppgraderad eller
anslutande linje avgör tågens högsta tillåtna effektförbrukning. Därför
skall strömbegränsningsanordningar installeras på tågen såsom beskrivs
i bilaga O till denna TSD. Bedömning skall göras i samband med
bedömningen av delsystemet ”Rullande materiel”. ”Infrastrukturre-
gistret” skall såsom anges i bilaga D till denna TSD innehålla
information om maximal effektförbrukning.
4.2.2.6Begränsning av strömförbrukningen för stillastående tåg
Vad gäller system med DC 1,5 kV eller 3,0 kV skall strömmen vid
stillastående begränsas till 300 A respektive 200 A per strömavtagare.
Bedömning skall göras i samband med bedömningen av delsystemet
”Rullande materiel”.
4.2.2.7Spänning och frekvens
Tåg skall klara drift inom de spännings- och frekvensområden som
anges i punkt 4.1.1 och specificeras i bilaga N till denna TSD. Bedöm-
ning av överensstämmelse skall göras i samband med bedömningen av
delsystemet ”Rullande materiel”.
4.2.2.8Samordning av elskydd
Samordning av omformarstationernas och dragfordonens elskydd är
nödvändig för att optimera hanteringen av kortslutningar. (I bilaga E
till denna TSD anges tillämpliga krav.) ”Infrastrukturregistret” skall,
såsom anges i bilaga D till denna TSD, innehålla information om
skydd av omformarstationer.
Bedömningen av överensstämmelse skall göras inom ramen för delsys-
temet ”Energiförsörjning” vad gäller konstruktion och drift av
omformarstationer och inom ramen för delsystemet ”Rullande mate-
riel” vad gäller utrustningar för dragfordon.
4.2.2.9Strömavtagares placering
Placeringen av strömavtagare på tågen skall beakta den maximala
tåglängden. Avståndet mellan de yttersta strömavtagarna får vara
högst 400 m. Dessutom skall avståndet mellan den första och den
tredje av tre på varandra följande strömavtagare vara större än 143 m.
Det godtagbara antalet strömavtagare och deras inbördes avstånd beror
även på dynamiska prestanda. Strömavtagarna får inte vara elektriskt
sammankopplade vid AC-drift. Hänvisningar görs till bilaga H, punkt
H.3.5, till denna TSD.
Bedömning av överensstämmelse skall göras i samband med bedöm-
ningen av delsystemet ”Rullande materiel”
4.2.2.10Framförande genom fasskiljande sektioner
Tåg skall klara att förflytta sig från ett banavsnitt till ett intilliggande
utan att brygga över de två faserna.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 18
▼B
Lämpliga åtgärder skall vidtas för att medge att tåg som står mitt under
den fasskiljande sektionen kan starta igen. Hänvisningar görs till bilaga
H, punkt H.3.3, till denna TSD. ”Infrastrukturregistret” skall, såsom
anges i bilaga D till denna TSD, innehålla information om konstruktion
av fasskiljande sektioner.
Tågets effektförbrukning (för traktion och hjälpanordningar) skall
nedbringas till noll när det går in i en fasskiljande sektion. Detta skall
ske automatiskt utan att lokföraren behöver ingripa. Sänkning av
strömavtagarna krävs inte.
Kraven för konstruktion av delsystemet ”Energiförsörjning” är
följande:
För framtida linjer kan två typer av fasskiljande sektioner antas.
— En konstruktion av fasskiljande sektioner där alla strömavtagare på
de längsta driftskompatibla tågen befinner sig i den spänningslösa
sektionen. I detta fall finns det inga restriktioner avseende placering
av och avstånd mellan strömavtagarna på tågen. Den spänningslösa
sektionens längd skall vara åtminstone 402 m. För detaljerade krav
se bilaga H, punkt H.3.3, till denna TSD.
— En konstruktion med kortare fasskiljande sektioner, och med
restriktioner för placeringen av strömavtagare på tågen visas ipunkt H.3.3 i bilaga H till denna TSD. Den totala längden på den
spänningslösa sektionen vid denna konstruktion är mindre än 142 m.
Om denna konstruktion används krävs att avståndet mellan den
första och den tredje av tre på varandra följande strömavtagare i
drift är större än 143 m.
För befintliga linjer kan olika lösningar väljas och ställas i relation till
godkänd placering av strömavtagare på tågen, beroende på möjlighe-
terna att planera för den rutt ett fordon skall trafikera, önskvärda
prestanda och investeringar som är godtagbara för den upphandlande
enheten. Om konstruktionen av befintliga fasskiljande sektioner inte
medger passage för driftskompatibla höghastighetståg skall den
upphandlande enheten tillhandahålla lämpliga alternativa förfaringssätt
eller konstruktioner.
Information om konstruktion av fasskiljande sektioner skall tillhan-
dahållas i ”Infrastrukturregistret” såsom anges i bilaga D till denna
TSD.
Vad gäller konstruktion av fasskiljande sektioner skall bedömning av
överensstämmelse göras i samband med bedömningen av delsystemet
”Energiförsörjning”.
Kraven på delsystemen ”Trafikstyrning och signalering” och
”Rullande materiel” är följande:
På höghastighetslinjer skall delsystemet ”Trafikstyrning och signal-
ering” medge att rullande materiel fungerar automatiskt före och efter
fasskiljande sektioner. Utrustning på dragfordon skall utlösas i
tillbörlig tid före en fasskiljande sektion med fullt beaktande av den
största tillåtna tåghastigheten. Funktionsprovningar för bedömning av
överensstämmelse skall göras gemensamt i samband med bedömningen
av delsystemen ”Rullande materiel” och ”Trafikstyrning och signal-
ering”.
4.2.2.11Framförande genom systemskiljande sektioner
Allmänt
Tåg skall klara att förflytta sig från ett energiförsörjningssystem till ett
intilliggande som använder en annan energi utan att tåget bryggar över
de två systemen. De nödvändiga åtgärderna beror såväl på båda syste-
mens typ som på strömavtagarnas placering på tågen och
tåghastigheten.
Det finns två möjligheter för tågen att passera genom systemskiljande
sektioner:
(1) Med strömavtagare höjda och i kontakt med kontaktledningen.
(2) Med strömavtagare sänkta och ej i kontakt med kontaktledningen.
Ett val skall göras av den upphandlande enheten och tillkännages i
”Infrastrukturregistret” såsom anges i bilaga D till denna TSD.
Kraven för konstruktion av delsystemet ”Energiförsörjning” är
följande:
—Höjda strömavtagare2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 19
▼B
Om de systemskiljande sektionerna passeras med strömavtagare höjda
till kontaktledningen gäller följande villkor:
(1) Den funktionella konstruktionen av den systemskiljande sektionen
specificeras enligt följande:
— Geometrin på kontaktledningens olika delar skall förhindra att
strömavtagare kortsluter eller bryggar över båda energisys-
temen, genom den placering av strömavtagare som anges i
punkt 4.2.2.9.
— För korta spänningslösa sektioner skall strömavtagarens
kontaktledningssystem uppträda i överensstämmelse med EN
50 119, version 2001, punkt 5.2, vid maximal hastighet.
— Åtgärder skall vidtas inom ramen för delsystemet ”Ener-
giförsörjning” för att undvika överbryggning av de båda
intilliggande systemen när frånslag av fordonsbaserade effekt-
brytare misslyckats.
— Ett exempel på konstruktion av systemskiljande sektion ges i
figur H.a i bilaga H till denna TSD.
(2) Kontaktledningens höjd skall vara lika för båda systemen om
hastigheten är högre än 250 km/tim. Detaljer och toleranser anges
i bilagorna H och J till denna TSD.
(3) På rullande materiel skall anordningar se till att effektbrytarna
automatiskt slår ifrån före inträde i den systemskiljande sektionen
och automatiskt igenkänna spänningen i det nya energiförsörjnings-
systemet vid strömavtagaren för att koppla in motsvarande kretsar.
—Sänkta strömavtagare
Om de systemskiljande sektionerna passeras med sänkta strömavtagare
gäller följande villkor:
(1) Konstruktionen av den systemskiljande sektionen mellan olika
energiförsörjningssystem skall säkerställa att, vid händelse av
oavsiktlig kontakt mellan strömavtagare och kontaktledning,
överbryggning av de två energiförsörjningssystemen undviks och
att urkoppling av båda sektionerna sker omedelbart. Utlösning av
en kortsluten krets säkerställer drift på de avskilda sektionerna.
(2) Detta alternativa val skall göras om förhållanden vid drift med
höjda strömavtagare inte är uppfyllda.
(3) På höghastighetslinjer med olika höjd på kontaktledningen och på
systemskiljande sektioner på befintliga linjer som inte uppfyller
kraven i TSD, skall strömavtagarna sänkas vid byte av energi-
försörjningssystem eller då tåghastigheten inte medger installation
av överföringsmoduler med acceptabla stigningar (se bilagorna H
och J till denna TSD).
(4) Vid separering av försörjningssystem som kräver sänkning av
strömavtagare skall strömavtagarnas sänkning utlösas av styrsig-
naler, utan att lokföraren behöver ingripa.
Vad gäller konstruktion av systemskiljande sektioner skall bedömning
av överensstämmelse göras inom ramen för delsystemet ”Energiförsörj-
ning”.
Kraven på delsystemen ”Trafikstyrning och signalering” och
”Rullande materiel” är följande:
Före passage av skiljande sektioner mellan olika energiförsörjnings-
system skall öppningen av dragfordonens huvudströmbrytare utlösas
av styrsignaler, utan att lokföraren behöver ingripa. Detta skall utföras
i så god tid att dragfordonets elektriska utrustning för det anslutna
energiförsörjningssystemet helt kopplas ur innan det nya energi-
försörjningssystemet nås.
Delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” skall tillhandahålla
nödvändiga signaler till dragfordonen.
Dragfordonen skall vara så konstruerade att de kan ta emot linjestyrsig-
naler som utlöser öppningen av huvudströmbrytaren, och sänker
strömavtagarna om så krävs, utan att lokföraren behöver ingripa. När
strömavtagare inte sänks från kontaktledningen skall endast de elekt-
riska kretsar på dragfordonen, som omedelbart anpassar sig till
energiförsörjningssystemet, fortfarande vara inkopplade.
Systemskiljande sektioners konstruktion och funktion skall förklaras i
”Infrastrukturregistret” såsom anges i bilaga D till denna TSD.
Bedömning av överensstämmelse skall göras med hjälp av funktions-
provningar gemensamt i samband med bedömningen av delsystemen
”Rullande materiel” och ”Trafikstyrning och signalering”.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 20
▼B
4.2.2.12Anpassning av strömavtagares kontaktkraft
Rullande materiel skall genom interna styrinställningar av strömavtaga-
rens kontaktkraft bringas i överensstämmelse med de krav som anges i
punkt 5.3.2.7. Bedömning av överensstämmelse skall göras i samband
med bedömningen av delsystemet ”Rullande materiel”
4.2.3 Regler och driftsvillkor
4.2.3.1Allmänna bestämmelser
För att säkerställa enhetligheten i det transeuropeiska järnvägssystemet
skall följande regler och driftsvillkor tillämpas:
4.2.3.2Miljöskydd
Miljöskydd omfattas av rådets direktiv 85/337/EEG om bedömning av
inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt.
Specifika krav är inte nödvändiga för delsystemet ”Energiförsörjning”
för driftskompatibla höghastighetslinjer.
4.2.3.3Brandskydd
Brandskydd omfattas av direktiv 89/106/EEG av den 21 december
1988 och det därtill hörande tolkningsdokumentet om det väsentliga
säkerhetskravet nr 2, ”brandskydd”.
Specifika krav är inte nödvändiga för delsystemet ”Energiförsörjning”
för driftskompatibla höghastighetslinjer.
4.2.3.4Undantag vid pågående arbeten
Specifikationerna för delsystemet ”Energiförsörjning” och dess drifts-
kompatibilitetskomponenter, som fastställs i kapitel 4 och 5 i denna
TSD, skall tillämpas på linjer under normala driftsförhållanden eller
vid oförutsedda driftsstörningar som faller under underhållsplanens
tillämpningsområde.
Under vissa förhållanden då arbeten planerats i förväg är det kanske
inte möjligt att uppfylla dessa bestämmelser samtidigt som ändringar
av delsystemet ”Energiförsörjning” utförs.
Dessa tillfälliga undantag från TSD-bestämmelserna skall fastställas av
den upphandlande enheten för den berörda linjen. Denna skall noga
tillse att undantagen inte medför några risker för trafiksäkerheten
genom att tillämpa följande allmänna bestämmelser:
— De medgivna undantagen skall vara tillfälliga och i vederbörlig
ordning planerade.
— De trafikutövare som bedriver trafik på den berörda linjen skall
underrättas om dessa tillfälliga undantag, deras geografiska omfatt-
ning, beskaffenhet och särskilda signalering, genom skrivna
meddelanden som anger den särskilda typ av signalering som
används för det fallet. En mall för ett sådant meddelande skall
bifogas ”Infrastrukturregistret” för linjen såsom anges in bilaga D
till denna TSD.
— För att säkerställa att den nödvändiga säkerhetsnivån upprätthålls
skall alla undantag åtföljas av kompletterande säkerhetsåtgärder.
Dessa kompletterande åtgärder kan särskilt bestå av följande:
— Särskilda övervakningsbestämmelser för det berörda arbetet.
— Tillfälliga hastighetsbegränsningar på banavsnittet som
godkänns av den upphandlande enheten.
4.2.3.5Infrastrukturregister för Europas driftskompatibla linjer
För varje järnvägssträcka i det transeuropeiska järnvägsnätet för
höghastighetståg skall ett unikt dokument kallat det Europeiska infra-
strukturregistret, upprättas av den upphandlande enheten eller dess
ombud. Detta dokument sammanfattar egenskaperna för de berörda
linjerna vad avser samtliga delsystem som omfattar fast utrustning.
Dokumentet möjliggör följande:
— Den medlemsstat som ansvarar för att bevilja tillstånd för delsys-
temets driftsättning får ett dokument som för varje linje i det
transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg beskriver de
huvudsakliga egenskaper som styr driften av delsystemet.
— De trafikutövare som bedriver trafik eller önskar bedriva trafik på
linjen informeras om linjens särskilda kännetecken i de fall egen-
skaper och specifikationer avseende driftskompatibiliteten följer av
ett visst val från den upphandlande enhetens sida.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 21
▼B
— För delsystemet ”Energiförsörjning” skall detta dokument ange de
allmänna och särskilda specifikationer som används och som bör
observeras vid drift av linjen, för varje enhetligt banavsnitt och för
varje särskild utrustning. Denna förteckning tillhandahålls i bilaga
D till denna TSD.
Den upphandlande enheten skall låta detta dokument medfölja EG-
kontrollförklaringen för delsystemet ”Energiförsörjning” och ingå i det
tekniska underlag som beskrivs i bilaga V till direktiv 96/48/EG, för att
få medlemsstatens tillstånd att ta delsystemet i bruk.
4.3Angivna prestanda
4.3.1 Prestanda för energiförsörjningssystem,omformare och luftlednings-
stolpar
4.3.1.1Installerad effekt
De prestanda som skall uppnås av delsystemet ”Energiförsörjning”
skall motsvara tillämpliga angivna prestanda för varje linjekategori i
det europeiska järnvägsnätet för höghastighetståg med avseende på
följande:
— Högsta tillåtna linjehastighet.
— Toppeffekten vid strömavtagarna och den effekt tågen förbrukar.
— Minsta tillåtna avstånd mellan tåg.
— Medelvärdet för användbar spänning.
Den upphandlande enheten skall ange linjetypen beroende på dess
funktion med hänvisning till Bilaga F till denna TSD och i ”Infrastruk-
turregistret” såsom anges i bilaga D till denna TSD.
Konstruktionen av elektriska system skall garantera förmågan hos
energin att uppnå angivna prestanda. Därför anges i punkt 4.2.2.5 ett
krav på begränsning av effektförbrukningen för delsystemet ”Rullande
materiel”.
Det beräknade medelvärdet för den användbara spänningen vid
strömavtagaren skall överensstämma med bilaga L till denna TSD.
4.3.1.2Säkerhet, jordning och förbindning
Säkerhet för strömförsörjningssystem, omformarstationer och stolpar
skall uppnås genom konstruktion och provning av dessa installationer
enligt EN 50 122-1, version 1997, punkterna 5, 7 och 9. Omformarsta-
tioner och stolpar skall vara försedda med galler för att förhindra
obehörigt tillträde.
4.3.1.3Effektfaktor
Godtagbara data för effektfaktor fastställs i bilaga G till denna TSD. På
höghastighetslinjer är det minsta värdet 0,95 under de förhållanden som
beskrivs i ovan nämnda dokument. Bedömning av överensstämmelse
skall göras i samband med bedömningen av delsystemet ”Rullande
materiel”.
4.3.1.4Regenerativ bromsning
AC-energiförsörjningssystem skall vara konstruerade så att de medger
användning av regenerativ bromsning för färdbroms som kan utväxla
kraft kontinuerligt med andra tåg eller med huvudleverantören av el
till järnvägsnätet. Hänvisningar görs till bilaga K till denna TSD.
Tågets utrustning skall medge användning av andra bromssystem när
regenerativ bromsning ej är möjlig.
Den upphandlande enheten kan besluta huruvida regenerativ bromsning
skall godkännas eller inte på DC-system. ”Infrastrukturregistret” skall,
såsom anges i bilaga D till denna TSD, innehålla nödvändig informa-
tion.
Bedömning av överensstämmelse skall för fasta installationer utföras
på det sätt som anges i bilaga K4 till denna TSD.
Bedömning av överensstämmelse för rullande materiel skall utföras på
det sätt som anges i TSD ”Rullande materiel”.
4.3.1.5Extern elektromagnetisk kompatibilitet
Extern elektromagnetisk kompatibilitet är inte en specifik egenskap för
det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg. Installationer
för strömförsörjning skall överensstämma med standarderna EN
50 121-2- och EN 50 122-serierna för att uppfylla alla krav på elektro-2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 22
▼B
magnetisk kompatibilitet. Ingen bedömning av överensstämmelse krävs
inom ramen för denna TSD.
4.3.1.6Övertonsutsläpp i förhållande till effektutnyttjande
Vad gäller övertonsutsläpp i förhållande till effektutnyttjande åvilar det
den upphandlande enheten att följa nationella standarder (eller europe-
iska standarder då sådana finns) och att uppfylla kraven på
effektutnyttjande. Ingen bedömning av överensstämmelse krävs inom
ramen för denna TSD.
4.3.1.7Övertonsegenskaper och tillhörande överspänningar i kontaktledningen
För att undvika överspänningar i kontaktledningen orsakade av
övertoner som alstras av dragfordon skall dragfordonen följa
bestämmelserna i bilaga P till denna TSD. De nödvändiga kraven
fastställs i delsystemet ”Rullande materiel” och bedömning av
överensstämmelse utförs inom ramen för delsystemet ”Rullande mate-
riel” på det sätt som anges i bilaga P.
4.3.1.8Skydd mot elolyckor
Strömförsörjningssystemet skall vara integrerat med det allmänna jord-
ningssystemet längs linjen för att uppfylla kraven om skydd mot
elolyckor såsom anges i standard EN 50 122-1, version 1997, punk-
terna 5, 7 och 9. Elskydd vid drift och då fel uppstår uppfylls genom
att beröringsspänningarna begränsas till acceptabla nivåer såsom före-
skrivs i EN 50 122-1, version 1997, punkterna 7.2 och 7.3. För varje
installation skall en undersökning göras för att kontrollera elskyddet. I
undersökningen kan provningar ingå.
4.3.1.9Underhållsplan
En underhållsplan skall upprättas av den upphandlande enheten eller
dess ombud för att garantera att de angivna egenskaperna för delsys-
temet ”Energiförsörjning” bibehålls inom föreskrivna gränsvärden.
I en underhållsplan skall åtminstone följande finnas med:
— Underhållsrutiner för strömförsörjningssystem med undersystem.
— Dokumentering av förhållanden, rön och gjorda erfarenheter.
— En lista med säkerhetsgränsvärden som medför en begränsning av
tågens hastigheter för att uppnå överensstämmelse med specifika-
tionerna i punkt 4.1.1 med tillhörande bilagor.
— Uppgift om kontrollfrekvens och toleranser för uppmätta värden
med för de senare en uppgift om bestämmelser gällande likheten
med de standardvärden som anges i punkt 4.3.1.
— Åtgärder som vidtas (hastighetsbegränsningar, reparationstider) när
föreskrivna värden överskrids.
Underhållsrutiner bör inte sätta sådana säkerhetsbestämmelser ur spel
som rör t.ex. returströmkretsars kontinuitet, begränsning av överspän-
ningar och detektering av kortslutningar. De får inte minska systemets
totala prestanda, och får inte medföra att någon del av kontaktled-
ningen blir strömlös.
4.3.1.10Bortkoppling av strömförsörjning i händelse av fara
Utrustning skall installeras och förfaringssätt införas för att initiera
bortkoppling av spänning från dragfordon och elektrifierade linjer
genom larmanordningar som gör det möjligt för strömförsörjningsope-
ratören att utföra nödåtgärder. Bedömning av överensstämmelse skall
utföras genom kontroll av överföringsanordningar och förfaranderegler.
4.3.1.11Fortsatt strömförsörjning i händelse av störningar
Strömförsörjningen och kontaktledningen skall vara så konstruerade att
de klarar fortsatt drift i händelse av störningar. Detta kan uppnås
genom uppdelning av kontaktledningar i strömsektioner och installation
av reservutrustning i omformarstationer. Bedömning av överensstäm-
melse skall utföras genom kontroll av kretsdiagram.
4.3.2 Kontaktledningens prestanda
4.3.2.1Allmänt
De prestanda som skall uppnås av kontaktledningen skall motsvara
tillämpliga angivna prestanda för varje linjekategori i det europeiska
järnvägsnätet för höghastighetståg med avseende på:
— Högsta tillåtna linjehastighet.
— Tågens effektbehov vid strömavtagarna.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 23
▼B
Konstruktionen av kontaktledningen skall garantera angivna prestanda
enligt det underlag som lämnas av den upphandlande enheten inom
ramen för punkt 4.3.1.1.
4.3.2.2Säkerhet, jordning och förbindning
Kontaktledningens säkerhet uppnås genom att installationerna
konstrueras enligt de europeiska standarderna EN 50 119, version
2001, punkt 5.1.2 och EN 50 122-1, version 1997, punkterna 5, 7 och
9. Alla spänningsförande komponenter skall vara installerade utom
räckhåll för användare och alla andra personer.
4.3.2.3Bestämmelser avseende dynamiskt uppträdande och strömavtagningens
kvalitet
Kontaktledningutrustningens konstruktion skall uppfylla kraven på
dynamiskt uppträdande (egenskaper för strömavtagarpassage).
Höjningen vid den hastighet som linjen är konstruerad för skall
uppfylla villkoren i standard EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.1.2
och i tabellerna 4.5 och 4.6 i denna TSD.
Strömavtagningens kvalitet har en grundläggande påverkan på kontakt-
ledningens livslängd och skall därför överensstämma med de
överenskomna och mätbara egenskaperna.
Strömavtagningens kvalitet kan bedömas med hjälp av medelvärdet Fmoch standardavvikelsen σmaxför de uppmätta eller simulerade kontaktk-
rafterna genom räkning av överslag. För AC-system finns kriterierna
förtecknade i tabell 4.5 och för DC-system i tabell 4.6.
Den upphandlande enheten skall avgöra om samspelskriteriet i punkt nr
1 (kontaktkraft) eller punkt nr 2 (överslag) enligt tabellerna 4.5 eller
4.6 skall användas.
Samspelet anses överensstämma med bestämmelserna i denna TSD om
— punkt 1 eller 2 i tabell 4.5 och
— punkt 3 i tabell 4.5
är uppfyllda.Provningsresultat från ett liknande kontaktledningssystem kan användas
som grund för bedömning av överensstämmelse.
Om angivna prestanda skall uppnås med fler än en strömavtagare skall
den strömavtagare som uppvisar de mest kritiska värdena beaktas.
Tabell 4.5
Samspelskrav för AC-system
Nr BeskrivningAnslutande och
uppgraderade-
linjerHöghastighetslinjer
Befintliga Nya
1 Korrigerad medelkraft Fm(N)(1)Se punkterna 5.3.1.6 och
5.3.2.7(2)Se punkt
5.3.1.6 (2)
Standardavvikelse vid
maximal hastighet σmax(N)0,3 Fm
2 Andel överslag vid maximal
hastighet, NQ ( %)≤0,14
3 Nödvändigt utrymme för
maximal höjning av utliggare
under ofördelaktiga aerodyna-
miska förhållandenSe EN 50119, version 2001,
punkt 5.2.1.22·So(3)
För definitioner, värden och provningar se bilaga Q
(1)Fmär det dynamiska korrigerade medelvärdet för kontaktkraften som erhålls efter statistisk analys av
resultaten av uppmätta kontaktkrafter eller simuleringar.
(2) Den dynamiska korrigeringen skall tillämpas på de värden som anges i punkterna 5.3.1.6 och 5.3.2.7.
(3)Soär den beräknade, simulerade eller uppmätta höjningen av kontaktledningen vid utliggaren som
alstras vid normala driftsförhållanden med en eller flera strömavtagare med en medelkontaktkraft Fmvid den maximala linjehastigheten enligt standard EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.1.2.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 24
▼B
Tabell 4.6
Samspelskrav för DC-system
Nr BeskrivningAnslutande och uppgraderade
linjer(1)
1 Korrigerad medelkraft Fm(N)(2) Se punkterna 5.3.1.6 och
5.3.2.7(3)
Standardavvikelse vid maximal hastighet σmax(N) 0,3 Fm
2 Andel överslag vid maximal hastighet, NQ ( %) ≤0,20
3 Nödvändigt utrymme för maximal höjning av utlig-
garen under ofördelaktiga aerodynamiska
förhållandenSe EN 50119, version
2001, punkt 5.2.1.2(4)
För definitioner, värden och provningar se bilaga Q
(1) För linjer i Italien och Spanien hänvisas till not 2 till tabell 4.1. Dessa värden gäller även för uppgra-
derade linjer.
(2)Fmär det dynamiska korrigerade medelvärdet för kontaktkraften som erhålls efter statistisk analys av
resultaten av uppmätta kontaktkrafter eller simuleringar.
(3) Den dynamiska korrigeringen skall tillämpas på de värden som anges i punkterna 5.3.1.6 och 5.3.2.7.
(4) Det nödvändiga utrymmet bestäms av den beräknade, simulerade eller uppmätta höjningen av kontakt-
ledningen vid utliggaren som alstras vid normala driftsförhållanden med en eller flera strömavtagaremed en medelkontaktkraft F
mvid den maximala linjehastigheten.
4.3.2.4Skydd mot elolyckor
Kontaktledningen skall vara integrerad med det allmänna jordningssys-
temet längs linjen för att uppfylla kraven om skydd mot elolyckor
såsom anges i standard EN 50 122-1, version 1997, punkterna 5, 7
och 9. Elskydd vid drift och då fel uppstår uppfylls genom att begränsa
beröringsspänningarna till acceptabla nivåer såsom föreskrivs i EN
50 122-1, version 1997, punkterna 7.2 och 7.3. För varje installation
skall en undersökning utföras för att kontrollera elskyddet.
4.3.2.5Statisk kontaktkraft och medelvärde för aerodynamisk kontaktkraft
Den nominella statiska kraften anges av den upphandlande enheten
med följande värden och variationer:
— 70 N + 20 N/-10 N för AC-försörjningssystem.
— 110 N ± 10 N för DC-försörjningssystem med 3 kV.— 90 N ± 20 Nför DC-försörjningssystem med 1,5 kV.
För DC-system kan en större kraft, i allmänhet 140 N, krävas för att
förbättra kontakten mellan kolslitskenor och kontaktledningen och
undvika farlig uppvärmning av kontaktledningen när tåget står stilla
med sina hjälpsystem i drift.
Medelvärdet för den totala lyftkraften skall överensstämma med värdet
för den medelkontaktkraft F
msom krävs för en god kvalitet på strömav-
tagningen (se punkterna 4.3.2.3, 5.3.1.6 och 5.3.2.7).
Bedömningen av överensstämmelse utförs i samband med bedöm-
ningen av driftskompatibilitetskomponenten ”Strömavtagare”.
4.3.2.6Underhållsplan
En underhållsplan skall upprättas av den upphandlande enheten eller
dess ombud för att garantera att de angivna egenskaperna för delsys-
temet ”Energiförsörjning” bibehålls inom föreskrivna gränsvärden.
I underhållsplanen skall åtminstone följande finnas med:
— Underhållsrutiner för kontaktledningar.
— Dokumentering av förhållanden, rön och gjorda erfarenheter.
— En uppsättning säkerhetsgränsvärden som skall medföra en
begränsning av tåghastigheterna med hänsyn till kontaktledningens
höjd och förskjutning enligt punkterna 4.1.2.2 och 4.1.2.3 i denna
TSD.
— Uppgift om kontrollfrekvens och toleranser för uppmätta värden för
dessa geometriska och dynamiska uppgifter och de kontrollmetoder
som skall användas, samt för de senare uppgift om bestämmelser2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 25
▼B
gällande ekvivalensen med de standardvärden som anges i punkt
4.3.2.
— Åtgärder som vidtas, t.ex. hastighetsbegränsning, och förväntad
reparationstid när föreskrivna värden överskrids.
Underhållsrutiner bör inte sätta sådana säkerhetsbestämmelser ur spel
som rör t.ex. returströmkretsars kontinuitet, begränsning av överspän-
ningar och detektering av kortslutningar. De får inte minska systemets
totala prestanda.
4.3.3 Gränsområden mellan höghastighetslinjer och andra linjer
För korta linjeavsnitt som ansluter en höghastighetslinje till en annan
linje åligger det den upphandlande enheten att fastställa platsen där
kraven i TSD för delsystemet ”Energiförsörjning” för höghastighets-
linjer är tillämpliga och dess angivna prestanda uppfylls.
5DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
5.1Allmänt
Enligt artikel 2.d i direktiv 96/48/EG avses med driftskompatibilitets-
komponenter
”[…] alla grundkomponenter och komponentgrupper samt all delut-
rustning eller komplett utrustning som införlivats eller avses att
införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det tran-
seuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg är direkt eller
indirekt beroende av ”.
Driftskompatibilitetskomponenterna för delsystemet ”Energiförsörj-
ning” omfattas av de tillämpliga bestämmelserna i direktiv 96/48/EG
och är förtecknade i punkt 5.2 i denna TSD.
5.2Definition av driftskompatibilitetskomponenter
För delsystemet ”Energiförsörjning” är följande komponenter defini-
erade:
—Kontaktledning. En överliggande kontaktledning är en kontaktled-
ning som är placerad ovanför den övre gränsen för fordonsprofilen
och försörjer fordon med elektrisk energi medelst takmonterad
strömavtagarutrustning kallad strömavtagare. När det gäller
kontaktledningar för höghastighetsjärnvägssystem med bärli-
neupphängd kontaktledning är kontaktledningen eller
kontaktledningarna upphängda i en eller flera längsgående bärlinor.
De stödjande komponenterna såsom utliggare, stolpar och funda-
ment påverkar inte driftskompatibiliteten och omfattas därför inte
av denna TSD.
—Strömavtagare. Strömavtagare är anordningar för avtagning av
ström från en eller flera kontaktledningar som utgörs av en
upphängd anordning som är konstruerad för att medge att strömav-
tagarens toppbygel rör sig vertikalt. På strömavtagarens toppbygel
sitter en slitskena och fästanordningar för denna. Strömavtagarens
toppbygeländar är formade som nedböjda horn.
—Slitskenor. Slitskenan är den utbytbara delen av strömavtagarens
toppbygel, som ligger direkt an mot kontaktledningen och därför
har en tendens att slitas.
5.3Karakterisering av driftskompatibilitetskomponenter
5.3.1 Kontaktledning
5.3.1.1Konstruktion
Kontaktledningens konstruktion skall överensstämma med standard EN
50 119, version 2001, punkterna 5 och 6. Ytterligare krav, som särskiltberör höghastighetslinjer, anges här nedan.
Kontaktledningen skall uppfylla de angivna kraven för den specifika
linjen, särskilt vad gäller största tillåtna hastighet och strömavtagnings-
kapacitet.
5.3.1.2Strömkapacitet
Strömkapaciteten beror på omgivande förhållanden som är den maxi-
mala omgivande temperaturen och den minsta sidvindshastigheten
som anges för varje särskild linje i ”Infrastrukturregistret”, såsom
anges i bilaga D till denna TSD, och de tillåtna temperaturerna hos2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 26
▼B
kontaktledningens delar och strömavtagningens varaktighet. Kontakt-
ledningens konstruktion skall beakta gränserna för maximal
temperatur såsom anges i bilaga B till standard EN 50 119, version
2001 och samtidigt beakta de uppgifter som anges i standard EN
50 149, version 1999, punkt 4.5, tabellerna 3 och 4. En analys skall
påvisa att kontaktledningen klarar att uppfylla de angivna kraven.
5.3.1.3Grundegenskaper
Kontaktledningens konstruktion skall uppfylla de grundegenskaper som
anges i punkterna 4.1.2.1. och 4.1.2.2.
5.3.1.4Vågutbredningshastighet
Vågutbredningshastigheten i kontaktledningar är en utmärkande egen-
skap för att bedöma en kontaktlednings lämplighet för
höghastighetsdrift. Denna egenskap beror på kontaktledningens
särskilda massa och påkänning. Den maximala driftshastigheten skall
inte vara högre än 70 % av vågutbredningshastigheten. Se även stan-
dard EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.1.4.
5.3.1.5Elasticitet och elasticitetens likformighet
Elasticitet och likformighet längs spannet är mycket viktiga för en
högkvalitativ strömavtagning och minskning av förslitningen. Elastici-
tetens likformighet kan bedömas med likformighetsfaktorn u
u¼emax/C0emin
emaxþemin/C1100 %ðÞ :
där
emax= maximal elasticitet längs ett spann,
emin= minimal elasticitet längs ett spann.
För höghastighetslinjer bör ett så lågt värde på usom möjligt
eftersträvas. I tabell 5.1 anges de gränsvärden för u, som godtas för
respektive typ av kontaktledning.
Tabell 5.1
Elasticitetens likformighet ui%
Typ av kontakt-
ledningTåghastighet km/tim
200 till 230 230 till 300 Över 300
Utan Y-lina < 40 < 40 < 25
Med Y-lina < 20 < 10 < 10
För höghastighetslinjer bör mittspannselasticiteten begränsas till värden
som är mindre än 0,5 mm/N. Kontaktledningen skall överensstämma
med standard EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.1.3.
5.3.1.6Medelkontaktkraft
I denna punkt anges de medelkontaktkrafter för vilka kontaktledningen
skall vara konstruerad.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 27
▼B
Figur 5.1
Mål för medelkontaktkraften Fmför AC-system som funktion av tåghastighet
Den medelkontaktkraft Fm, vilken bildas av kontaktkraftens statiska och
aerodynamiska komponenter med dynamisk korrektion, som skall
anbringas på kontaktledningen visas i figur 5.1 för AC-system som en
funktion av tåghastigheten.
I detta sammanhang representerar Fmett målvärde som å ena sidan bör
uppnås, för att säkerställa en strömavtagning utan onödiga överslag,
och som å andra sidan inte bör överskridas, för att slitage och risker
för strömavtagarnas slitskenor skall begränsas.
I fallet tåg med flera strömavtagare samtidigt i bruk skall medelkon-
taktkraften Fminte för någon strömavtagare vara större än det värde
som ges av figur 5.1, eftersom strömavtagningskriteriet skall vara
uppfyllt för varje enskild strömavtagare.
För DC-system gäller att den medelkontaktkraft Fm, vilken bildas av
kontaktkraftens statiska och aerodynamiska komponenter med dyna-
misk korrektion, som skall anbringas på kontaktledningen visas i figur
5.2 för 1,5 och 3,0 kV DC-system som en funktion av tåghastigheten.
För linjer med 1,5 kV DC bör den statiska kontaktkraften vara 140 N
när så krävs med tanke på strömmen vid stillastående.
I fallet tåg med flera strömavtagare samtidigt i bruk skall medelkon-
taktkraften Fminte för någon strömavtagare vara större än det värde
som ges av figur 5.2, eftersom strömavtagningskriteriet skall vara
uppfyllt för varje enskild strömavtagare.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 28
▼B
Figur 5.2
Mål för medelkontaktkraften Fmför 1,5 och 3,0 kV DC-linjer beroende på tåghastighet
5.3.1.7Underhåll
Tillverkaren skall tillhandahålla all information som krävs för att den
upphandlande enheten skall kunna göra ett förslag till en under-
hållsplan med särskilt beaktande av kontaktledningens geometri och
slitage, särskilt vid kritiska punkter såsom korsningar, växlar och
överlapp.
5.3.1.8Spänning vid stillastående
En viss strömstyrka vid stillastående skall vara godtagbar för både
kontaktledningen och strömavtagarens slitskenor för att medge korrekt
matning av hjälpanordningar som finns installerade på tågen. För 1,5
kV DC-system skall en ström på 300 A per strömavtagare garanteras
och för 3,0 kV DC-system skall en ström på 200 A per strömavtagare
garanteras. Vid provning av kontaktledning med den metod som anges
i standard EN 50 206-1, version 1998, punkt 6.13, skall kontaktled-
ningens temperatur inte överstiga de gränsvärden som anges i bilaga
B till standard EN 50 119, version 2001.
5.3.2 Strömavtagare
5.3.2.1Konstruktion
Strömavtagaren skall uppfylla angivna prestanda vad gäller maximal
tåghastighet och strömavtagningskapacitet. Om ej annat anges nedan
är standard EN 50 206 tillämplig. Installationen av strömavtagare på
rullande materiel behandlas i delsystemet ”Rullande materiel”.
5.3.2.2Grundegenskaper
Strömavtagarens konstruktion skall uppfylla de grundegenskaper som
anges under punkt 4.1.
5.3.2.3Strömkapacitet
Strömavtagaren skall vara konstruerad för den angivna ström som skall
överföras till fordonet. Märkströmmen skall uppges av tillverkaren.
Uppmärksamhet skall särskilt ägnas de uppgifter som är specifika
med hänsyn till om AC- eller DC-system används. En analys skall
påvisa att strömavtagaren klarar att överföra den angivna strömmen.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 29
▼B
5.3.2.4Isoleringens konstruktion
Strömavtagarna skall vara monterade på fordonens tak och vara isole-
rade mot jord. Isoleringens konstruktion skall hantera påkänningarna på
grund av spänning. Hänvisningar till uppgifter som skall kontrolleras
finns i bilaga N till denna TSD vad gäller systemspänningar och i stan-
dard EN 50 124-1, version 1999, tabell 2, vad gäller krav på isolering
och samordning. Isolatorerna skall provas enligt standard EN 60 383.
5.3.2.5Strömavtagares arbetsområde
Strömavtagarna skall klara drift under kontaktledningar med höjder
över rälsens övre kant på mellan 4 800 mm och 6 400 mm. För drift i
Förenade kungariket och Finland på uppgraderade och anslutande linjer
är höjden en annan. Se punkt 7.3.
5.3.2.6Statisk kontaktkraft
Den statiska kraften är medelvärdet för den vertikala kraft som verkar
uppåt, från toppbygeln på kontaktledningen och orsakas av strömavta-
garens höjningsanordning, då strömavtagaren är höjd och fordonet är
stillastående.
För AC-system skall den statiska kraften kunna ställas in på mellan 40
och 120 N.
För DC-system kan en större kraft, i allmänhet 140 N, krävas för att
förbättra kontakten mellan kolslitskenor och kontaktledningen och för
att undvika farlig uppvärmning av kontaktledningen, när tåget står
stilla med sina hjälpsystem i drift. För DC-system skall den statiska
kraften kunna ställas in på mellan 50 och 150 N.
Strömavtagarna och deras mekanismer som tillhandahåller de erforder-
liga kontaktkrafterna skall säkerställa att strömavtagarna kan användas
tillsammans med alla typer av driftskompatibla kontaktledningar. För
detaljer och bedömning hänvisas till standard EN 50 206-1, version
1998, punkt 6.3.1.
5.3.2.7Medelkontaktkraften och samspelsprestanda för systemet kontaktled-
ning/strömavtagare
Medelkontaktkraften är medelvärdet för krafterna som orsakas av
statisk och aerodynamisk påverkan. Den är lika med summan av den
statiska kontaktkraften (punkt 5.3.2.6) och den dynamiska kraft som
orsakas av luftflödet på strömavtagarens delar vid den beaktade hastig-
heten. Medellyftkraften är en egenskap för strömavtagaren på viss
rullande materiel och med en viss höjning av strömavtagaren. Medel-
kontaktkraften mäts på toppbygeln enligt Q 4.2.2.
Värdet på medelkontaktkraften skall överensstämma med medelkon-
taktkraften F som anges i punkt 5.3.1.6.
För befintliga, anslutande, uppgraderade och höghastighets-AC-linjer
som inte kommer att uppfylla kraven som anges i punkt 5.3.1.6, skall
strömavtagaren konstrueras så att den hastighetsberoende kontaktk-
raften Fm, förutom målkurvan i figur 5.1, tillåter de andra
justeringskurvorna C1 och C2.
Dessa kurvor definieras i bilaga Q, punkt Q 4.1.
Tillverkaren av strömavtagaren skall möjliggöra att övergång mellan de
tre kurvorna kan göras på tåget genom att använda tillämpliga
uppgifter, t.ex. användning av strömavtagare med bredden 1 950 mm,
eller uppgifter om kontaktledningens typ av spänning. ”Infrastrukturre-
gistret” för befintliga linjer, som definieras i bilaga D till denna TSD,
skall ange vilken kurva som skall beaktas, dvs. målkurvan eller de
alternativa kurvorna C1 eller C2.
I fallet tåg med flera strömavtagare samtidigt i bruk skall medelkon-
taktkraften Fminte för någon strömavtagare vara större än det värde
som ges av målkurvan i punkt 5.3.1.6 eller en av kurvorna C1 eller
C2, eftersom strömavtagningskriteriet skall vara uppfyllt för varje
enskild strömavtagare.
Dessa krav specificeras i bilaga Q.
Bedömning skall göras enligt bilaga Q.
5.3.2.8Automatisk sänkningsanordning
Strömavtagare skall vara utrustade med en anordning som sänker
strömavtagaren i händelse av att ett fel uppstår enligt standard EN
50 206-1, version 1998, punkt 4.9.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 30
▼B
5.3.2.9Spänning vid stillastående
Den av tågen avtagna strömmen vid stillastående skall vara godtagbar
för både kontaktledningen och strömavtagarnas slitskenor för att medge
korrekt matning av hjälpanordningar som finns installerade på tågen.
För DC-system skall en ström på 300 A per strömavtagare garanteras
för överensstämmelse med punkt 5.3.1.8. En undersökning skall påvisa
att strömavtagaren klarar att överföra den angivna strömmen vid stillas-
tående.
För bedömning av överensstämmelse hänvisas till standard EN 50 206-
1, version 1998, punkt 6.13, samt till bilaga Q.
5.3.3 Slitskenor
5.3.3.1Grundegenskaper
Strömavtagarnas slitskenor skall uppfylla de grundegenskaper som
anges under punkt 4.1.
5.3.3.2Material
De material som används för strömavtagarnas slitskenor skall vara
fysiskt och elektriskt kompatibla med materialet i kontaktledningen
för att undvika onödig nötning av kontaktledningen och sörja för mini-
malt slitage av både kontaktledningar och slitskenor. Vanligt kol eller
kol impregnerat med tillsatsmaterial är godkända för användning till-
sammans med kontaktledningar av koppar eller kopparlegeringar.
Därför bör denna kombination helst användas för det europeiska
järnvägssystemet för höghastighetståg.
Andra material får användas för DC-system om det finns multilaterala
överenskommelser. I detta fall anses inte slitskenorna vara driftskom-
patibla. Hänvisning görs till bilaga M.2 till denna TSD.
5.3.3.3Strömkapacitet
Slitskenornas material och tvärsnitt skall anpassas till den maximala
ström som slitskenan är avsedd för. Tillverkaren skall på slitskenan
ange dess märkström. Typprovningar skall visa överensstämmelsen
såsom anges i bilaga M.4 till denna TSD.
5.3.3.4Ström vid stillastående
En viss strömstyrka vid stillastående skall vara godtagbar både för
kontaktledningen och strömavtagarnas slitskenor för att medge korrekt
försörjning av hjälpanordningar som finns installerade på tågen. För
DC-system skall en ström på 300 A per strömavtagare garanteras för
överensstämmelse med punkt 5.3.1.8. En undersökning skall utföras
för att bevisa slitskenornas kapacitet. För bedömning av överensstäm-
melse hänvisas till bilaga M.3 till denna TSD.
5.3.3.5Detektering av skada på slitskena
Slitskenan skall vara så konstruerad att alla fel på denna detekteras och
utlöser sänkning av strömavtagaren. Hänvisning görs till standard EN
50 206-1, version 1998, punkt 4.9.
6.BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER
LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING
6.1Driftskompatibilitetskomponenter
6.1.1 Bedömningsförfaranden och moduler
Driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse, enligt defini-
tion i kapitel 5 i denna TSD, skall bedömas med tillämpning av de
moduler som anges i bilaga A till denna TSD.
Om den upphandlande enheten kan visa att provningar och kontroller
för tidigare ansökningar fortfarande är giltiga för den nya ansökan,
skall det anmälda organet beakta dem vid bedömningen av
överensstämmelse.
Förfaringssätt för bedömning av överensstämmelse för driftskompatibi-
litetskomponenterna kontaktledning, strömavtagare och slitskenor -
enligt vad som fastställs i kapitel 5 i denna TSD - anges i tabellerna
B.1 till B.3 i bilaga B till denna TSD.
I den mån de moduler som anges i bilaga A till denna TSD så kräver
skall, när så anges i förfarandet, bedömningen av en driftskompatibili-
tetskomponents överensstämmelse utföras av det anmälda organ till
vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud ställer
sin ansökan.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 31
▼B
Tillverkaren av en driftskompatibilitetskomponent eller dennes i ge-
menskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om
överensstämmelse i enlighet med artikel 13.1 och bilaga IV, kapitel 3
i direktiv 96/48/EG, innan driftskompatibilitetskomponenten släpps ut
på marknaden. En EG-försäkran om lämplighet för användning krävs
inte för driftskompatibilitetskomponenterna i delsystemet ”Ener-
giförsörjning”.
6.1.2 Användning av moduler
För kontroll av varje driftskompatibilitetskomponent till delsystemet
”Energiförsörjning” får tillverkaren eller dennes i gemenskapen etable-
rade ombud välja ett av följande alternativ:
— Det förfarande för typkontroll (modul B) som anges i bilaga A, A.2
till denna TSD, för konstruktions- och utvecklingsfaserna, i kombi-
nation med det förfarande för bedömning av överensstämmelse med
typ (modul C) som anges i A.3 i bilaga A till denna TSD, för till-
verkningsfasen.
— Det förfarande för fullständig kvalitetssäkring med kontroll av
konstruktion (modul H2) som anges i bilaga A, A.4 till denna
TSD, för samtliga faser.
Dessa bedömningsförfaranden fastställs i bilaga A till denna TSD.Modul H2 får endast väljas om tillverkaren tillämpar ett kvalitets-
säkringssystem som inbegriper konstruktion, tillverkning samt
avsyning och provning av den färdiga produkten och som godkänts
och övervakas av ett anmält organ.
Bedömningen av överensstämmelse skall omfatta de faser och egen-
skaper som är markerade med X i tabellerna B.1, B.2 och B.3 i bilaga
B till denna TSD.
6.2Delsystemet ”Energiförsörjning”
6.2.1 Bedömningsförfaranden och moduler
På begäran av den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen
etablerade ombud skall det anmälda organet genomföra EG-kontrollen
enligt artikel 18.1 och bilaga VI till direktiv 96/48/EG, och enligt vill-
koren i de tillämpliga modulerna såsom anges i bilaga A till denna
TSD.
Om den upphandlande enheten kan visa att provningar och kontroller
för tidigare ansökningar fortfarande är giltiga för den nya ansökan,
skall det anmälda organet beakta dem vid bedömningen av
överensstämmelse.
Bedömningsförfaranden för EG-kontrollen av delsystemet ”Ener-
giförsörjning” anges i tabell C.1 i bilaga C till denna TSD.
I den mån det föreskrivs i denna TSD skall EG-kontrollen av delsys-
temet ”Energiförsörjning” beakta gränssnitten till övriga delsystem i
det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg.
Den upphandlande enheten skall utfärda en EG-kontrollförklaring för
delsystemet ”Energiförsörjning” enligt artikel 18.1 och bilaga V till
direktiv 96/48/EG.
6.2.2 Användning av moduler
För kontroll av delsystemet ”Energiförsörjning” får den upphandlande
enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud välja ett av
följande alternativ:
— Det förfarande med enhetskontroll (modul SG) som anges i bilaga
A, A.5 till denna TSD.
— Det förfarande för fullständig kvalitetssäkring med kontroll av
konstruktion (modul SH2) som anges i bilaga A, A.6 till denna
TSD.
Modul SH2 får väljas endast när samtliga av de verksamheter som
medverkar i det delsystemsprojekt som skall kontrolleras (konstruktion,
tillverkning, montering, installation) omfattas av ett kvalitetssäkrings-
system som inbegriper konstruktion, tillverkning samt avsyning och
provning av den färdiga produkten och som godkänts och övervakas
av ett anmält organ.
Bedömningen skall avse de faser och egenskaper som anges i tabell
C.1 i bilaga C till denna TSD.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 32
▼B
7.INFÖRANDE AV TSD ”ENERGI”
7.1Tillämpning av denna TSD för höghastighetslinjer och rullande
materiel som skall tas i bruk
När det gäller höghastighetslinjer inom det geografiska tillämpnings-
området för denna TSD (se punkt 1.2) och rullande materiel som tas i
drift efter ikraftträdandet av denna TSD är såväl kapitlen 2 till 6 helt
tillämpliga som eventuella särskilda bestämmelser i punkt 7.3 nedan.
7.2Tillämpning av denna TSD på höghastighetslinjer och rullande
materiel som redan är i drift
När det gäller infrastrukturinstallationer och rullande materiel som
redan är i drift är denna TSD tillämplig på komponenter som används
för de syften som anges i artikel 3 i detta beslut. I detta särskilda
sammanhang gäller huvudsakligen tillämpningen av en övergångsstra-
tegi som möjliggör en ekonomiskt försvarbar anpassning av befintliga
installationer med beaktande av tidigare gällande bestämmelser.
Följande principer gäller för TSD ”Energiförsörjning”.
Medan dessa TSD är tillämpliga fullt ut på nya installationer, kan det
för att de skall vara tillämpliga på befintliga linjer krävas vissa
ändringar av befintliga installationer. Vilka ändringar som krävs beror
på i vilken omfattning de befintliga installationerna överensstämmer
med kraven i TSD. Strategier för genomförandet måste utarbetas indi-
viduellt för olika linjer eller järnvägsnät i EG:s medlemsstater. I punkt
7.3 anges de detaljer där det i samband med genomförandet krävs
ändringar av befintliga installationer. I tabell 7.1 sammanfattas de
egenskaper som skall införas.
Den upphandlande enheten skall fastställa nödvändiga praktiska
åtgärder och tidsplaner för driftsättning med önskade prestanda. Dessa
tidsplaner kan omfatta övergångsperioder med driftsättning med
begränsade prestanda.
Tabell 7.1
Införande av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet för delsystemet ”Ener-
giförsörjning”
Egenskaper som skall införas Punkt
Spänning och frekvens 4.1.1
Installerad effekt, medelvärdet för användbar spänning 4.3.1.1Övertonsströmmar 4.2.2.3
Elskydd 4.2.2.8
Extern elektromagnetisk kompatibilitet 4.3.1.5Skydd mot elolyckor 4.3.1.8, 4.3.2.4Bortkoppling av strömförsörjning 4.3.1.10
Fortsatt strömförsörjning 4.3.1.11
Regenerativ bromsning 4.3.1.4Kontaktledningens geometri 4.1.2.1, 4.1.2.2, 5.3.1.3Dynamiskprofil 4.2.2.4Banavsnitt med fasskiljande sektioner 4.2.2.10
Banavsnitt med systemskiljande sektioner 4.2.2.11
Strömkapacitet 5.3.1.2, 5.3.2.3, 5.3.3.3Vågutbredningshastighet 5.3.1.42002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 33
▼B
Egenskaper som skall införas Punkt
Elasticitet och dess likformighet 5.3.1.5
Medelkontaktkraft 5.3.1.6Säkerhet, jordning och förbindning 4.3.1.2, 4.3.2.2
Dynamiskt uppträdande och strömavtagning 4.3.2.3
Strömavtagares konstruktion 4.1.2.3Slitskenors konstruktion 5.3.3Kontaktkrafter 4.3.2.5
7.3Särskilda fall
Följande särskilda bestämmelser är godkända för följande specifika
fall. Dessa specifika fall är indelade i två kategorier: Bestämmelserna
tillämpas antingen permanent (P-fall) eller temporärt (T-fall). När det
gäller temporära fall rekommenderas att systemets mål uppnås antingenår 2010 (T1-fall), ett mål som fastställs i Europaparlamentet och rådets
beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapen riktlinjer
för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (T2-
fall).
7.3.1 Särskilda kännetecken för Österrikes järnvägsnät
Anslutande linjer
De investeringar som skulle krävas för att byta kontaktledning på
uppgraderade och anslutande linjer samt på stationer för att uppfylla
kraven för euroströmavtagare med 1 600 mm bredd är orimliga. Tåg
som trafikerar dessa linjer måste utrustas med extra strömavtagare
med bredden 1 950 mm för drift i medelhöga hastigheter upp till
230 km/tim så att kontaktledningen inom dessa delar av det transeuro-
peiska järnvägsnätet inte måste byggas om för trafik med
euroströmavtagare. Inom dessa områden är en avböjning i sidled av
kontaktledningen på 550 mm tillåten vid påverkan av sidvindar. I fram-
tida undersökningar som gäller uppgraderade och anslutande linjer bör
euroströmavtagaren beaktas för att visa relevansen i de val som görs.
Anslutande och uppgraderade linjer (P-fall)
Eftersom konstruktion av kontaktledningen för strömavtagare med
bredden 1950 mm godkänns finns inget behov av ändringar.
Anslutande linjer (T1-fall)
För att uppfylla kraven på medelvärde för användbar spänning och
installerad effekt krävs fler omformarstationer. Installationen är
planerad att utföras fram till 2010.
7.3.2 Särskilda kännetecken för Belgiens järnvägsnät (T1-fall)
Befintliga höghastighetslinjer
På befintliga höghastighetslinjer är de fasskiljande sektionerna inte
kompatibla med kravet på mer än 143 m avstånd mellan den första
och den tredje av tre på varandra följande strömavtagare. Mellan
befintliga höghastighetslinjer och uppgraderade linjer finns det ingen
automatiskstyrning för att utlösa huvudströmbrytaren på de drivande
fordonen.
Båda posterna skall modifieras.Anslutande och uppgraderade linjer
På vissa banavsnitt, under broar, uppfyller inte kontaktledningens höjd
minimikraven för TSD och skall modifieras. Datum ej fastställt.
7.3.3 Särskilda kännetecken för Tysklands järnvägsnät (P-fall)
Den investering som skulle krävas för att byta kontaktledning på
uppgraderade och anslutande linjer samt på stationer för att uppfylla
kraven för euroströmavtagare med 1600 mm bredd är orimlig. Tåg
som trafikerar dessa linjer måste utrustas med extra strömavtagare2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 34
▼B
med bredden 1 950 mm för drift i medelhöga hastigheter upp till
230 km/tim så att kontaktledningen inom dessa delar av det transeuro-
peiska järnvägsnätet inte måste byggas om för trafik med
euroströmavtagare. Inom dessa områden är en avböjning i sidled av
kontaktledningen på 550 mm tillåten vid påverkan av sidvindar. I fram-
tida undersökningar som gäller uppgraderade och anslutande linjer bör
euroströmavtagaren beaktas för att visa relevansen i de val som görs.
7.3.4 Särskilda kännetecken för Spaniens järnvägsnät (P-fall)
Den investering som skulle krävas för att byta kontaktledning på
uppgraderade och anslutande linjer samt på stationer för att uppfylla
kraven för euroströmavtagare med 1600 mm bredd är orimlig. Tåg
som trafikerar dessa linjer måste utrustas med extra strömavtagare
med bredden 1 950 mm för drift i medelhöga hastigheter upp till
230 km/tim så att kontaktledningen inom dessa delar av det transeuro-
peiska järnvägsnätet inte måste byggas om för trafik med
euroströmavtagare. Inom dessa områden är en avböjning i sidled av
kontaktledningen på 550 mm tillåten vid påverkan av sidvindar. I fram-
tida undersökningar som gäller uppgraderade och anslutande linjer bör
euroströmavtagaren beaktas för att visa relevansen i de val som görs.
Den nominella kontaktledningshöjden kan vara 5,50 m på vissa avsnitt
av kommande höghastighetslinjer i Spanien. Detta gäller särskilt den
planerade höghastighetslinjen mellan Barcelona och Perpignan. (Detta
skulle beröra även Frankrike, mellan spanska gränsen och Perpignan.)
På höghastighetslinjen Madrid-Sevilla måste tågen vara utrustade med
en strömavtagare med bredden 1 950 mm.
7.3.5 Särskilda kännetecken för Frankrikes järnvägsnät
Befintliga höghastighetslinjer (T2-fall)
För att tillgodose kriteriet på strömavtagning och dynamiskt
uppträdande på AC-linjer är modifiering av kontaktledningsutrust-
ningen nödvändig.
På befintliga höghastighetslinjer är de fasskiljande sektionerna inte
kompatibla med en strömavtagarplacering med mer än 143 m avstånd
mellan den första och den tredje av tre på varandra följande strömavta-
gare. De fasskiljande sektionerna måste modifieras.
På en viss höghastighetslinje är en modifiering av kontaktledningen
nödvändig för att medge den tillåtna höjningen utan att höjningsstopp
finns installerade i strömavtagarna.
Uppgraderade och anslutande linjer
För att tillgodose kriteriet på strömavtagning på DC-linjer är modi-
fiering av kontaktledningsutrustningen nödvändig. För DC-linjer är
kontaktledningarnas tvärsnitt inte tillräckligt stort för att uppfylla
TSD-kraven på ström vid stillastående på stationer eller inom områden
där tågen förvärms.
Den befintliga DC-linjen till Spanien trafikeras med DC-toppbygel med
bredden 1 950 mm. För att linjen skall kunna trafikeras med driftskom-
patibla eurotoppbyglar med bredden 1600 mm skall kontaktledningen
anpassas därefter.
Alla linjekategorier
Följande gäller strömavtagarna:
— För AC-system krävs ett eurotoppbygel med bredden 1 600 mm
istället för de koniska toppbyglar ( pan heads ) med bredden
1 450 mm som för närvarande används på TGV.
— För DC-system krävs ett eurotoppbygel med bredden 1 600 mm
istället för de koniska toppbyglar med bredden 1 950 mm som för
närvarande används på TGV.
— För AC-system är användning av strömavtagare som klarar drift
med tre målkurvor (C1, C2 och målkurva) för medelkontaktkraften
Fmnödvändig under en övergångsperiod.
— För DC-system kan användning av strömavtagare som klarar drift
med två Fm-kurvor vara nödvändig: en för 1,5 kV och en annan
för 3 kV.
Konverteringen har ännu ej planerats.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 35
▼B
7.3.6 Särskilda kännetecken för Förenade kungarikets järnvägsnät
Nya höghastighetslinjer (T1-fall)
På den planerade kanaltunnellinjen (Channel Tunnel Railway Line
[CTRL]) kan de fasskiljande sektionerna behöva justeras för att mots-
vara specifikationerna i TSD. Denna ändring kommer att utföras i ochmed införandet av full drift inklusive godståg.
Uppgraderade linjer (P-fall)
På linjen längs ostkusten (East Coast Main Line [ECML])
överensstämmer inte vissa banavsnitt med specifikationerna för
spänning och frekvens, medelvärde för användbar spänning och instal-
lerad effekt. Införandet av TSD är planerat i samband med nästa större
uppgradering av ECML.
På ECML och linjen längs västkusten (West Coast Main Line
[WCML]) är kontaktledningens geometri och den dynamiska profilen
baserad på lastprofilen UK1 och hanteras som ett särskilt fall. Den
varierande kontaktledningshöjden kan bibehållas för hastigheter upp
till 225 km/tim och medelkontaktkraften justeras för att uppnå kraven
på strömavtagning i standard EN 50 119, version 2001, punkt 5.2.1.
På WCLM kommer den befintliga typen av fasskiljande sektioner att
bevaras.
7.3.7 Särskilda kännetecken för Italiens järnvägsnät
Befintliga höghastighetslinjer (T1-fall)
Kontaktledningarnas geometri behöver justeras med avseende på
kontaktledningens höjd på en 100 km lång sträcka med dubbelspår.
Dessa modifieringar skall utföras fram till år 2010.
Anslutande och uppgraderade linjer (T1-fall)Kontaktledningarnas geometri behöver justeras med avseende på
kontaktledningens höjd på delar av de linjer som berörs.
För att uppfylla kraven på medelvärde för användbar spänning och
installerad effekt krävs fler omformarstationer.
Dessa modifieringar skall utföras fram till år 2010.
7.3.8 Särskilda kännetecken för Irlands och Nordirlands järnvägsnät (P-
fall)
På elektrifierade linjer inom Irlands och Nordirlands järnvägsnät skall
kontaktledningens nominella höjd bestämmas av fria rummet enligt den
irländska standarden IRL1 och nödvändiga friavstånd.
7.3.9 Särskilda kännetecken för Sveriges järnvägsnät (P-fall)
Den investering som skulle krävas för att byta kontaktledning på
uppgraderade och anslutande linjer samt på stationer för att uppfylla
kraven för euroströmavtagare med 1600 mm bredd är orimlig. Tåg
som trafikerar dessa linjer måste utrustas med extra strömavtagare
med bredden 1 950 mm för drift i medelhöga hastigheter upp till
230 km/tim så att kontaktledningen inom dessa delar av det transeuro-
peiska järnvägsnätet inte måste byggas om för trafik med
euroströmavtagare. Inom dessa områden är en avböjning i sidled av
kontaktledningen på 550 mm tillåten vid påverkan av sidvindar. I fram-
tida undersökningar som gäller uppgraderade och anslutande linjer bör
euroströmavtagaren beaktas för att visa relevansen i de val som görs.
7.3.10 Särskilda kännetecken för Finlands järnvägsnät (P-fall)
Kontaktledningens normalhöjd har fastställts till 6 150 mm (minst
5 600 mm, högst 6 500 mm).2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 36
▼B
BILAGA A
BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN (MODULER)
— för driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse, samt
— för EG-kontroll av delsystem.
A.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga omfattar modulerna för bedömning av driftskompatibilitets-
komponenters överensstämmelse och för EG-kontrollen av delsystemet
”Energiförsörjning”.
A.2 MODUL B (TYPKONTROLL)
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse
1. I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket ett anmält organ
skall konstatera och intyga att en typ, som är representativ för den
berörda produktionen, uppfyller bestämmelserna i tillämpliga TSD.
2. En ansökan om typkontroll skall av tillverkaren eller dennes i gemen-
skapen etablerade ombud inges till ett anmält organ som denne
väljer.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av tillver-
karens etablerade ombud, dessutom dennes namn och adress.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till
ett annat anmält organ.
— Den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 3.
Den sökande skall förse det anmälda organet med ett representativt
provexemplar ur den aktuella produktionen, i det följande kallat typ.
En typ kan omfatta olika versioner av driftskompatibilitetskompo-
nenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte kan påverka
överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.
Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om prov-
ningsprogrammet så kräver.
Om förfarandet för typkontroll inte kräver typprovning (se punkt 4.4)
och om typen är tillräckligt väl definierad i den tekniska dokumenta-
tion som avses i punkt 3, får det anmälda organet godkänna att inga
provexemplar ställs till dess förfogande.
3. Den tekniska dokumentationen skall möjliggöra en bedömning av
driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med
bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall
dokumentationen omfatta produktens konstruktion, tillverkning och
funktion. Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande
uppgifter:
— En allmän typbeskrivning.
— Plan- och konstruktionsritningar samt diagram och scheman över
komponenter, delutrustningar, kretsar, etc.
— Sådana beskrivningar och förklaringar som krävs för att förstå
ovan nämnda ritningar och diagram och produktens funktion.
— Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i
dess funktionella sammanhang (delutrustning, komplett utrust-
ning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller
gränssnitt.
— Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskom-
ponenten (inskränkningar med avseende på användningstid eller
körsträcka, gränsvärden för slitage, etc.).
— En förteckning över de tekniska specifikationer som skall ligga
till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponenten
(tillämpliga TSD och/eller europeiska specifikationer innehål-
lande tillämpliga bestämmelser).
— En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i
TSD när de europeiska specifikationer som nämns i TSD inte
tillämpas fullt ut.
— Resultaten av gjorda konstruktionskalkyler, utförda kontroller,
etc.
— Provningsrapporter.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 37
▼B
4. Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:
4.1 Granska den tekniska dokumentationen.4.2 Om en kontroll av konstruktionen föreskrivs i TSD, skall organet
granska konstruktionens metoder, hjälpmedel och resultat, i syfte att
bedöma deras förmåga att garantera att kraven på driftskompatibili-
tetskomponentens överensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens
slutfas.
4.3 Om en kontroll av tillverkningsprocessen föreskrivs i TSD skall
organet granska den tillverkningsprocess som planeras för driftskom-
patibilitetskomponenten, i syfte att bedöma hur den bidrar till
produktens överensstämmelse och/eller granska den kontroll som
utförs av tillverkaren i konstruktionens slutfas.
4.4 Om typprovningar krävs enligt TSD, skall organet kontrollera att
provexemplaret eller provexemplaren tillverkats i enlighet med den
tekniska dokumentationen och genomföra eller låta genomföra typp-
rovningar enligt bestämmelserna i TSD och de europeiska
specifikationer som omnämns i TSD.
4.5 Organet skall identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämp-
liga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationer som
nämns i TSD, liksom de delar vars konstruktion inte bygger på
tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.
4.6 Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga kontroller och de prov-
ningar som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att fastställa
huruvida de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i
TSD, i de fall då de europeiska specifikationer som omnämns i TSD
inte har tillämpats.
4.7 Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga kontroller och de prov-
ningar som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4 för att kontrollera
att tillämpliga europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i
de fall då tillverkaren har valt att tillämpa dessa.
4.8 Organet skall tillsammans med den sökande bestämma på vilken
plats nödvändiga kontroller och provningar skall utföras.
5. Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet
utfärda ett typkontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla
tillverkarens namn och adress, slutsatser från undersökningen, giltig-
hetsvillkor för intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera
den godkända typen.
Giltighetstiden får inte vara längre än tre år.En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen
skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras av det anmälda
organet.
Om tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud nekas
ett EG-typkontrollintyg skall det anmälda organet lämna en detaljerad
motivering till ett sådant avslag.
Ett överklagandeförfarande skall inrättas.
6. Den sökande skall underrätta det anmälda organ som innehar den
tekniska dokumentationen för EG-typkontrollintyget om alla
ändringar i den godkända produkten. Nytt godkännande krävs om
ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller
de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. Det nya godkän-
nandet utfärdas i form av ett tillägg till det ursprungliga
typkontrollintyget. Alternativt kan ett nytt intyg utfärdas sedan det
gamla intyget återkallats.
7. Om ingen ändring har gjorts enligt punkt 6 får ett intygs giltighetstid
förlängas med ytterligare en giltighetsperiod när intyget löper ut. Den
sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga
sådana ändringar gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer
förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i punkt 5.
Förfarandet får upprepas.
8. Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant
information om typkontrollintyg som organet återkallat eller avslagit.
9. Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av typkontrollintyg
och/eller tillägg till dessa. Intygens bilagor skall vara tillgängliga för
övriga anmälda organ.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 38
▼B
10. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall till-
sammans med den tekniska dokumentationen bevara kopior av EG-
typkontrollintyg och tillägg till dessa under en tioårsperiod räknat
från produktens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren
eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten
att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åvila den person
som saluför produkten på gemenskapsmarknaden.
A.3 MODUL C (ÖVERENSSTÄMMELSE MED TYP)
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse
1. I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller
dennes i gemenskapen etablerade ombud skall säkerställa och
försäkra att den berörda driftskompatibilitetskomponenten
överensstämmer med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget
och uppfyller tillämpliga krav i direktiv 96/48/EG samt i TSD.
2. Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som krävs för att vid tillverk-
ningsprocessen säkerställa att driftskompatibilitetskomponenterna
överensstämmer med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget
samt med tillämpliga krav i direktiv 96/48/EC och i TSD.
3. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall
utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens
överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall omfatta åtminstone de uppgifter
som anges i direktiv 96/48/EG, bilaga 4.3 samt i artikel 13.3. EG-
försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall
vara daterade och underskrivna.
Försäkran skall vara avfattad på samma språk som det tekniska
underlaget och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktiv (direktiv 96/48/EG och övriga direktiv
som driftskompatibilitetskomponenten kan omfattas av).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds
namn och adress (ange handelsnamn och fullständig adress och
om det är fråga om ett etablerat ombud även tillverkarens eller
konstruktörens handelsnamn).
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ,
osv.).
— Beskrivning av det förfarande (modul) som tillämpas för
försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten,
särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i
förfarandet för kontroll av överensstämmelse, kontrollintygets
datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till denna TSD samt övriga tillämpliga TSD och i
förekommande fall hänvisningar till europeiska specifikationer.
— Identitet på den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen
etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande
verkan.
Hänvisning till följande intyg:
— Typkontrollintyg och tillägg till dessa.
4. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall
bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en
tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste
tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenska-
pen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen
tillgänglig åvila den person som saluför driftskompatibilitetskompo-
nenten på gemenskapsmarknaden.
5. Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens lämplighet för användning, utöver EG-försäkran om
överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats
av tillverkaren enligt de villkor som anges i modul V.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 39
▼B
A.4 MODUL H2 (FULLSTÄNDIG KVALITETSSÄKRING MED
KONTROLL AV KONSTRUKTION)
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse
1. I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket ett anmält organ
skall utföra en undersökning av en driftskompatibilitetskomponents
konstruktion, och tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade
ombud, som fullgör de åtaganden som anges i punkt 2, skall
säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitetskompo-
nenten uppfyller tillämpliga krav i direktiv 96/48/EG samt i TSD.
2. Tillverkaren skall inrätta ett kvalitetssäkringssystem som inbegriper
konstruktion, tillverkning samt avsyning och provning av den färdiga
produkten enligt vad som anges i punkt 3. Systemet skall underställas
den övervakning som föreskrivs i punkt 4.
3. Kvalitetssäkringssystem
3.1 Tillverkaren skall till ett anmält organ inge en ansökan om bedöm-
ning av kvalitetssäkringssystemet.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda
driftskompatibilitetskomponenter representerar.
— Dokumentation av kvalitetssäkringssystemet.
3.2 Kvalitetssäkringssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitets-
komponenten överensstämmer med tillämpliga krav i direktiv 96/48/
EG samt i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillver-
karen tagit hänsyn till skall dokumenteras på ett systematiskt och
överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och
instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetssäkringssystemet
skall säkerställa att riktlinjer och förfaringssätt för kvalitetssäkring,
såsom kvalitetsprogram, planering, handledningar och dokumentation
tolkas enhetligt.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna
dokumentation:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruk-
tion och produktkvalitet.
— De tekniska specifikationer för konstruktion, inberäknat europe-
iska specifikationer, som kommer att tillämpas, och de åtgärder
som kommer att vidtas för att driftskompatibilitetskomponenten
skall uppfylla tillämpliga krav i direktivet och i TSD, i de fall
de europeiska specifikationer som omnämns i artikel 10 i direktiv
96/48/EG inte tillämpas fullt ut.
— De tekniker, processer och systematiska förfaringssätt för att styra
och kontrollera konstruktionen, som kommer att användas vid
konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör
den berörda produktkategorin.
— Motsvarande tekniker, processer och systematiska förfaringssätt
som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetsstyrning och
kvalitetssäkring.
— De kontroller och provningar som kommer att utföras före, under
och efter tillverkningen, med uppgift om genomförandefrekvens.
— Kvalitetsdokument som avsyningsrapporter och provningsdata,
kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifika-
tioner, etc.
— De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträ-
vade konstruktions- och produktkvaliteten uppnås och att
kvalitetssäkringssystemet fungerar väl.
Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta
bedömningsfaser, såsom kontroll av konstruktion, kontroll av tillverk-
ningsprocessen och typprovningar, såsom de specificeras i TSD vad
avser driftskompatibilitetskomponentens olika egenskaper och
prestanda.
3.3 Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssäkringssystemet för att
avgöra om det uppfyller kraven i punkt 3.2. Överensstämmelse med
dessa krav skall antas föreligga för kvalitetssäkringssystem som följer
tillämplig harmoniserad standard. Den harmoniserade standarden är
EN ISO 9001 från december 2000, som vid behov skall kompletteras
för att beakta de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibilitets-
komponent som standarden tillämpas på.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 40
▼B
Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som
driftskompatibilitetskomponenten representerar. Minst en av revi-
sionsgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma den
berörda produktens tekniska egenskaper. I bedömningsförfarandet
ingår en inspektion hos tillverkaren.
Beslutet skall meddelas tillverkaren. Meddelandet skall innehålla
slutsatser från undersökningen och det motiverade beslutet.
3.4 Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av
kvalitetssäkringssystemet sådant det godkänts och bibehålla dess
tillämplighet och effektivitet.
Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall
meddela det anmälda organ som godkänt kvalitetssäkringssystemet
alla planerade ändringar av kvalitetssäkringssystemet.
Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och
besluta om det ändrade kvalitetssäkringssystemet kommer att fortsätta
att uppfylla de krav som anges i punkt 3.2 eller om en ny bedömning
krävs.
Beslutet skall meddelas tillverkaren. Meddelandet skall innehålla
slutsatser från undersökningen och det motiverade beslutet.
4. Övervakning av kvalitetssäkringssystemet faller under det anmälda
organets ansvar.
4.1 Syftet med övervakningen är att säkerställa att tillverkaren korrekt
uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitets-
säkringssystemet.
4.2 Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-,
avsynings-, provnings- och lagerlokaler för inspektioner, och tillhan-
dahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om
— dokumentation av kvalitetssäkringssystemet,
— de kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitets-
säkringssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat,
beräkningar, provningsresultat, etc.,
— de kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitets-
säkringssystemet som avser tillverkningen, såsom
avsyningsrapporter och provningsdata, kalibreringsdata, rapporter
om den berörda personalens kvalifikationer etc.
4.3 Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för
att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och tillämpar kvalitets-
säkringssystemet, samt lämna en revisionsrapport till tillverkaren.
Revisionerna skall äga rum minst en gång per år.
4.4 Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda besökhos tillver-
karen. Vid dessa besök får det anmälda organet utföra eller låta
utföra provningar, där detta bedöms nödvändigt, för att kontrollera
att kvalitetssäkringssystemet fungerar väl. Organet skall lämna en
besöksrapport till tillverkaren och om provning skett en provning-
srapport.
5. Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens
senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för
de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i punkt 3.1, andra stycket, andra
strecksatsen.
— De ändringar som anges i punkt 3.4, andra stycket.
— Det anmälda organets beslut och rapporter som avses i punkt 3.4
sista stycket och i punkterna 4.3 och 4.4.
6. Kontroll av konstruktion
6.1 Tillverkaren skall inge en ansökan om kontroll av driftskompatibili-
tetskomponentens konstruktion till ett anmält organ.
6.2 Ansökan skall göra det möjligt att förstå driftskompatibilitetskompo-
nentens konstruktion, tillverkning och funktion, samt att bedöma
överensstämmelsen med kraven i direktiv 96/48/EG samt i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— De tekniska specifikationer som tillämpas vid konstruktionen,
inklusive europeiska specifikationer.
— Nödvändiga stödjande bevis på specifikationernas lämplighet, i
synnerhet om de europeiska specifikationer som anges i artikel2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 41
▼B
10 inte tillämpas fullt ut. Dessa stödjande bevis skall omfatta
resultaten av provningar som utförts av ett lämpligt laboratorium
i tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning.
6.3 Det anmälda organet skall granska ansökan och, om konstruktionen
uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD, utfärda ett konstruktions-
kontrollintyg till den sökande. Intyget skall innehålla slutsatser från
undersökningen, giltighetsvillkor för intyget, de uppgifter som krävs
för att identifiera den godkända konstruktionen och, om så krävs, en
beskrivning av produktens funktion.
Giltighetstiden får inte vara längre än tre år.
6.4 Den sökande skall underrätta det anmälda organ som utfärdat
konstruktionskontrollintyget om alla ändringar av den godkända
konstruktionen. Nytt godkännande från det anmälda organ som
utfärdat konstruktionskontrollintyget krävs om ändringarna kan
påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten
föreskrivna användningsvillkoren. Det nya godkännandet utfärdas i
form av ett tillägg till det ursprungliga konstruktionskontrollintyget.
6.5 Om ingen ändring enligt punkt 6.4 görs får ett intygs giltighetstid
förlängas med ytterligare en period när intyget löper ut. Den sökande
ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana
ändringar gjorts och om inga motstridiga uppgifter inkommer
förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i punkt
6.3. Förfarandet får upprepas.
7. Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant
information om godkännanden av kvalitetssäkringssystem och
konstruktionskontrollintyg som organet återkallat eller avslagit.
Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av följande:
— Godkännanden av kvalitetssäkringssystem och kompletterande
godkännanden som utfärdats.
— Konstruktionskontrollintyg och tillägg som utfärdats.
8. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall
utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitetskomponentens
överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall omfatta åtminstone de uppgifter
som anges i direktiv 96/48/EG, bilaga 4.3 samt i artikel 13.3. EG-
försäkran om överensstämmelse och bilagda dokument skall vara
daterade och underskrivna.
Försäkran skall vara avfattad på samma språk som det tekniska
underlaget och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktiv (direktiv 96/48/EG eller andra direktiv,
som driftskompatibilitetskomponenten omfattas av).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds
namn och adress (ange handelsnamn och fullständig adress och
om det är fråga om ett etablerat ombud även tillverkarens eller
konstruktörens handelsnamn).
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ,
etc.).
— Beskrivning av det förfarande (modul) som tillämpas för
försäkran om överensstämmelse.
— Alla tillämpliga beskrivningar av driftskompatibilitetskomponen-
tens egenskaper, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i
förfarandet för kontroll av överensstämmelse, provningsintygets
datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i
förekommande fall till europeiska specifikationer.
— Identitet på den som av tillverkaren eller dennes i gemenskapen
etablerade ombud bemyndigats att sluta avtal med bindande
verkan.
Hänvisning till följande intyg:
— Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetssäkrings-
systemet enligt punkterna 3 och 4.
— Konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta.
9. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall
bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse under en
tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste
tillverkningsdatum.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 42
▼B
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenska-
pen, skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen
tillgänglig åvila den person som saluför driftskompatibilitetskompo-
nenten på gemenskapsmarknaden.
10. Om det enligt TSD krävs en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens lämplighet för användning, utöver EG-försäkran om
överensstämmelse, skall denna försäkran bifogas efter att ha utfärdats
av tillverkaren enligt de villkor som anges i modul V.
A.5 MODUL SG (ENHETSKONTROLL)
EG-kontroll av delsystemet ”Energiförsörjning”1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält
organ använder för att på begäran av en upphandlande enhet eller
dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga att ett
delsystem för energiförsörjning överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de
väsentliga kraven i direktiv 96/48/EG är uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av fördraget, och kan tas i
drift.
2. Den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade
ombud skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom
förfarandet för enhetskontroll) till ett valfritt anmält organ.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.
— Den tekniska dokumentationen.
3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att förstå
delsystemets konstruktion, tillverkning, installation och funktion,
samt bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— En allmän beskrivning av delsystemets konstruktion och
uppbyggnad.
— ”Infrastrukturregistret”, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.— Plan- och konstruktionsritningar samt scheman över delutrust-
ningar, kretsar, etc.
— Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av
delsystemet.
— De tekniska specifikationer som tillämpas vid konstruktionen,
inklusive europeiska specifikationer.
— Nödvändiga stödjande bevis på specifikationernas lämplighet, i
synnerhet om de europeiska specifikationer som omnämns i TSDoch de tillämpliga punkterna inte tillämpas fullt ut.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som
skall införas i delsystemet.
— En förteckning över tillverkare som medverkar vid delsystemets
konstruktion, tillverkning, montering och installation.
— En förteckning över de europeiska specifikationer som hänvisas
till i TSD eller i de tekniska specifikationerna för konstruktionen.
Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla
andra uppgifter skall dessa ingå.
4. Det anmälda organet skall granska ansökan och utföra lämpliga
kontroller och provningar enligt vad som anges i TSD och/eller i de
europeiska specifikationer som omnämns i TSD, för att kontrollera
överensstämmelsen med de väsentliga krav i direktivet som specifi-
ceras i TSD. Granskningarna, provningarna och kontrollerna skall
enligt vad som föreskrivs i TSD omfatta följande etapper:
— Konstruktionen.
— Delsystemets uppbyggnad särskilt i förekommande fall
anläggningsarbeten, komponenternas montering samt justeringen
av helheten.
— Provning av det färdiga delsystemet.— Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, om detta
anges i TSD.
5. Det anmälda organet och den upphandlande enheten får komma
överens om var provningarna skall äga rum, och de kan gemensamt
besluta att provningen av det färdiga delsystemet och provning under
verkliga driftsförhållanden, om detta krävs enligt TSD, skall genom-2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 43
▼B
föras av den upphandlande enheten under direkt överinsyn och i
närvaro av det anmälda organet.
6. I syfte att genomföra provningar och kontroller skall det anmälda
organet ha permanent tillträde till ritkontor, konstruktions- och
produktionsverkstäder, platser för montering och installation samt
till lokaler för eventuell prefabricering och till provningsanlägg-
ningar, för att kunna fullgöra sitt uppdrag såsom föreskrivs i TSD.
7. Om delsystemet uppfyller kraven i TSD skall det anmälda organet på
grundval av de provningar, undersökningar och kontroller som utförts
enligt kraven i TSD och de europeiska specifikationer som hänvisas
till i TSD upprätta ett EG-kontrollintyg avsett för den upphandlande
enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud, som i sin tur
utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i
den medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller i drift. EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade
och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk som
det tekniska underlaget och innehålla åtminstone de uppgifter som
anges i bilaga V till direktiv 96/48/EG.
8. Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det
tekniska underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Detta
tekniska underlag skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i
artikel 18.3 i direktiv 96/48/EG, särskilt följande uppgifter:
— Alla nödvändiga handlingar om delsystemets egenskaper.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som
ingår i delsystemet.
— Kopior av EG-försäkran om överensstämmelse och i förekom-
mande fall EG-försäkran om lämplighet, som dessa komponenter
skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, om så krävs
tillsammans med tillhörande dokument (intyg, dokument om
godkännande och övervakning av kvalitetssäkringssystemet) som
utfärdats av anmälda organ på grundval av TSD.
— Alla uppgifter som avser villkor och begränsningar för
användande.
— Alla uppgifter som avser föreskrifter för reparation, kontinuerlig
eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.
— Det EG-kontrollintyg från det anmälda organet som nämns i
punkt 7, tillsammans med tillhörande beräkningar och attesterat
av organet. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med
direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuellt
kvarstående förbehåll som formulerats under åtgärdernas genom-
förande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även, om så är
motiverat, fogas inspektions- och revisionsrapporter som organet
upprättat i anslutning till kontrollen.
— ”Infrastrukturregistret”, inbegripet alla uppgifter som anges i
TSD.
9. All den dokumentation som medföljer EG-kontrollintyget skall depo-
neras hos den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen
etablerade ombud och utgöra stöd för EG-kontrollintyget som
utfärdats av det anmälda organet. Det skall bifogas den EG-
kontrollförklaring som den upphandlande enheten upprättar för till-
synsmyndighetens räkning.
10. En kopia av underlaget skall behållas av den upphandlande enheten
under delsystemets hela livstid. Det skall överlämnas till de övriga
medlemsstater som begär detta.
A.6 MODUL SH2 (FULLSTÄNDIG KVALITETSSÄKRING MED
KONTROLL AV KONSTRUKTION)
EG-kontroll av delsystemet ”Energiförsörjning”
1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande som ett anmält
organ skall tillämpa för att på begäran av en upphandlande enhet
eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollera och intyga
att ett delsystem för energiförsörjning överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de
väsentliga kraven i direktiv 96/48/EG är uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av fördraget, och kan tas i
drift.
Det anmälda organet skall genomföra förfarandet, inbegripet en
kontroll av delsystemets konstruktion, förutsatt att den upphandlande
enheten och medverkande tillverkare uppfyller villkoren i punkt 2.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 44
▼B
2. När det gäller ett delsystem som är föremål för EG-kontroll får den
upphandlande enheten enbart sluta avtal med tillverkare vars verk-
samhet inom ramen för det delsystem som kontrolleras
(konstruktion, tillverkning, montering, installation) omfattas av ett
godkänt kvalitetssäkringssystem som inbegriper konstruktion, till-
verkning samt avsyning och provning av den färdiga produkten,
såsom anges i punkt 3, och som är underställt den övervakning som
föreskrivs i punkt 4.
Med termen ”tillverkare” avses även företag som
— har ansvar för integrering av hela delsystemsprojektet (huvuden-
treprenör),
— utför konstruktionstjänster eller undersökningar (t.ex. konsult-
företag),
— utför montering (monteringsföretag) och installation av delsys-
temet. För tillverkare som endast utför monterings- och
installationsarbeten räcker det med ett kvalitetssäkringssystem
som omfattar tillverkning samt avsyning och provning av det
färdiga delsystemet.
Huvudentreprenören, som är ansvarig för delsystemsprojektet (inbe-
gripet särskilt ansvar för delsystemets integrering) skall i alla
händelser tillämpa ett godkänt kvalitetssäkringssystem som omfattar
tillverkning samt avsyning och provning av den färdiga produkten,
enligt vad som anges i punkt 3, och som skall underställas den
övervakning som föreskrivs i punkt 4.
Om den upphandlande enheten medverkar direkt vid konstruktion
och/eller produktion (inbegripet montering och installation) eller om
den själv har ansvaret för hela delsystemsprojektet (inbegripet särskilt
ansvar för delsystemets integrering), skall den tillämpa ett godkänt
kvalitetssäkringssystem för dessa verksamheter, såsom anges i punkt
3 och som skall underställas den övervakning som föreskrivs i punkt
4.
3. Kvalitetssäkringssystem
3.1 Den eller de tillverkare som berörs och den upphandlande enheten,
om den berörs, skall inge en ansökan om bedömning av sina kvali-
tetssäkringssystem till ett anmält organ som de väljer.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— All relevant information om det berörda delsystemet.
— Dokumentation av kvalitetssäkringssystemet.
Tillverkare som medverkar endast i en del av delsystemsprojektet
skall lämna uppgifter endast om ifrågavarande del.
3.2 När det gäller huvudentreprenören skall kvalitetssäkringssystemet
säkerställa att delsystemet i dess helhet överensstämmer med kraven
i direktiv 96/48/EG samt i TSD. När det gäller övriga tillverkare
(underleverantörer), skall kvalitetssäkringssystemet garantera
överensstämmelse med kraven i TSD vad gäller deras medverkan i
delsystemet.
Alla de faktorer, krav och bestämmelser som de sökande tagit hänsyn
till skall dokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i
form av skriftliga riktlinjer, förfaringssätt och instruktioner. Denna
dokumentation av kvalitetssäkringssystemet skall säkerställa att rikt-
linjer och förfaringssätt för kvalitetssäkring, såsom kvalitetsprogram,
planer, handledningar och dokumentation tolkas enhetligt.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna
dokumentation:
— För samtliga sökande:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som
kommer att användas vid tillverkning, kvalitetsstyrning och
kvalitetssäkring.
— De undersökningar, kontroller och provningar som kommer
att utföras före, under och efter tillverkning, montering och
installation med uppgift om genomförandefrekvens.
— Kvalitetsdokument såsom avsyningsrapporter och provning-
sdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens
kvalifikationer, etc.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 45
▼B
— För huvudentreprenören och underleverantörerna (endast vad
avser deras specifika medverkan i delsystemsprojektet)
— De tekniska specifikationer för konstruktion, inbegripet euro-
peiska specifikationer, som kommer att tillämpas, och
åtgärder som kommer att vidtas för att delsystemet skall
uppfylla tillämpliga krav i TSD, i de fall de europeiska speci-
fikationer som omnämns i artikel 10 i direktivet inte tillämpas
fullt ut.
— De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att
styra och kontrollera konstruktionen, som kommer att
användas vid delsystemets konstruktion.
— Åtgärder som gör det möjligt att kontrollera att delsystemets
konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade
kvalitetsnivån samt att kvalitetssäkringssystemet fungerar väl.
— För huvudentreprenören:
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på
konstruktionens och delsystemets kvalitet i sin helhet, i
synnerhet hanteringen av delsystemets införande.
Undersökningarna, provningarna och kontrollerna skall omfatta samt-
liga följande etapper:
— Konstruktionen.
— Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponen-
ternas montering samt justeringen av helheten.
— Provning av det färdiga delsystemet.
— Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, om detta
anges i TSD.
3.3 Det anmälda organ som anges i punkt 3.1 skall bedöma kvalitets-
säkringssystemet för att avgöra om det uppfyller kraven i punkt 3.2.
Överensstämmelse med dessa krav skall antas föreligga för kvalitets-
säkringssystem som följer tillämplig harmoniserade standard. Den
harmoniserade standarden är EN ISO 9001 från december 2000,
som vid behov skall kompletteras för att beakta särskilda egenskaper
hos det delsystem standarden tillämpas på.
När det gäller sökande som endast ombesörjer monterings- och
installationsarbeten är den harmoniserade standarden EN ISO 9001
från december 2000, som vid behov skall kompletteras för att beakta
särskilda egenskaper hos det delsystem som standarden tillämpas på.
Revisionen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet
samtidigt som sökandens specifika medverkan i delsystemet skall
beaktas. Minst en av revisionsgruppens deltagare skall ha erfarenhet
av att bedöma det berörda delsystemets tekniska egenskaper. I
bedömningsförfarandet ingår en inspektion hos tillverkaren.
Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla
slutsatserna från undersökningen och det motiverade beslutet.
3.4 Tillverkaren eller tillverkarna samt den upphandlande enheten, om
denna berörs, skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av
kvalitetssäkringssystemet sådant det godkänts, och att bibehålla det
tillämpligt och effektivt.
De skall hålla det anmälda organ som godkänner kvalitetssäkrings-
systemet underrättat om alla planerade ändringar av
kvalitetssäkringssystemet.
Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och
besluta om det ändrade kvalitetssäkringssystemet kommer att fortsätta
att uppfylla de krav som anges i punkt 3.2 eller om en ny bedömning
krävs.
Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla
slutsatser från undersökningen och det motiverade beslutet.
4. Övervakning av kvalitetssäkringssystemet eller kvalitetssäkringssys-
temen faller under de anmälda organens ansvar.
4.1 Övervakningens syfte är att säkerställa att tillverkaren eller tillver-
karna samt den upphandlande enheten, om denna berörs, korrekt
uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitets-
säkringssystemet.
4.2 I syfte att genomföra inspektioner skall det eller de anmälda organ
som avses i punkt 3.1 ha permanent tillträde till ritkontor, konstruk-
tions- och produktionsverkstäder, platser för montering och
installation, lagringsutrymmen och, om tillämpligt, anläggningar för2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 46
▼B
prefabricering och provning och i allmänhet till samtliga platser som
det anser sig behöva ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag med
hänsyn till den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.
4.3 Tillverkaren eller tillverkarna och, om denna berörs, den upphand-
lande enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud skall till
det anmälda organ som anges i punkt 3.1 överlämna (eller låta
överlämna) alla de dokument som behövs för detta syfte och i
synnerhet arbetsplaner och teknisk dokumentation avseende delsys-
temet (med hänsyn till den sökandes specifika medverkan i
delsystemet). Närmare bestämt skall följande dokument tillhan-
dahållas:
— Dokumentation av kvalitetssäkringssystemet, inbegripet särskilda
åtgärder som vidtagits för att säkerställa att
— (för huvudentreprenören) ledningens ansvar och befogenheter
för att säkerställa hela delsystemets överensstämmelse är
tillräckligt och lämpligt definierade,
— varje tillverkares kvalitetssäkringssystem tillämpas på rätt sätt,
så att dessa system bildar en helhet på delsystemsnivå,
— de kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitets-
säkringssystemet som avser konstruktionen, såsom analysresultat,
beräkningar, provningsresultat, etc,
— de kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitets-
säkringssystemet som avser tillverkningen (inbegripet montering
och installation), såsom avsyningsrapporter och provningsdata,
kalibreringsdata, rapporter om den berörda personalens kvalifika-
tioner, etc.
4.4 Det anmälda organet eller de anmälda organen skall regelbundet
utföra revisioner för att försäkra sig om att tillverkaren eller tillver-
karna och den upphandlande enheten, om denna berörs, upprätthåller
och tillämpar kvalitetssäkringssystemet, samt lämna en revisionsrap-
port till dem.
Revisionerna skall utföras minst en gång per år och minst en revision
skall utföras under pågående arbete (konstruktion, tillverkning,
montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är
föremål för EG-kontrollförfarandet i punkt 6.
4.5 Dessutom får det anmälda organet eller de anmälda organen
genomföra oanmälda inspektioner av den eller de sökandes anlägg-
ningar som nämns i punkt 4.2. Vid dessa inspektioner kan det
anmälda organet när så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta
utföra fullständiga eller partiella revisioner för att kontrollera att
kvalitetssäkringssystemet fungerar väl. Det skall överlämna en
inspektionsrapport till den eller de sökande, samt, om en revision
har utförts, en revisionsrapport.
5. Tillverkaren eller tillverkarna och den upphandlande enheten, om
denna berörs, skall under en tioårsperiod räknat från delsystemets
senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för
de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i punkt 3.1, andra stycket, andra
strecksatsen.
— De ändringar som anges i punkt 3.4, andra stycket.
— Det anmälda organets beslut och rapporter som avses i punkt 3.4
sista stycket och i punkterna 4.4 och 4.5.
6. EG-kontrollförfarande
6.1 Den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade
ombud skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-
kontroll av delsystemet (genom förfarandet för fullständig kvalitetssä-
kring med kontroll av konstruktionen), inbegripet samordning av
övervakningen av kvalitetssäkringssystemen enligt punkterna 4.4 och
4.5. Den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade
ombud skall informera berörda tillverkare om detta val och om
ansökan.
6.2 Ansökan skall göra det möjligt att förstå delsystemets konstruktion,
tillverkning, installation och funktion, samt bedöma överensstäm-
melsen med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— De tekniska specifikationer som tillämpats vid konstruktionen,
inklusive europeiska specifikationer.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 47
▼B
— Nödvändiga stödjande bevis på specifikationernas lämplighet, i
synnerhet om de europeiska specifikationer som anges i TSD
inte tillämpas fullt ut. Dessa stödjande bevis skall omfatta resul-
taten av provningar som utförts av ett lämpligt laboratorium i
tillverkarens regi eller för tillverkarens räkning.
— Registret för delsystemet ”Energiförsörjning”, inklusive alla
uppgifter som anges i TSD.
— Den tekniska dokumentation avseende delsystemets tillverkning
och montering.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som
skall införas i delsystemet.
— En förteckning över samtliga tillverkare som medverkar vid
delsystemets konstruktion, montering och installation.
— Bevis på att alla de etapper som nämns i punkt 3.2, omfattas av
tillverkarens och/eller den berörda upphandlande enhetens kvali-
tetssäkringssystem och bevis på att dessa system är effektiva.
— Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för
godkännande och övervakning av dessa system.
6.3 Det anmälda organet skall granska ansökan om kontroll av konstruk-
tionen och, om konstruktionen överensstämmer med tillämpliga
bestämmelser i direktiv 96/48/EG och tillämpliga TSD, upprätta en
konstruktionskontrollrapport till den sökande. Rapporten skall
innehålla slutsatserna från konstruktionskontrollen, giltighetsvillkor,
nödvändiga uppgifter för att identifiera den konstruktion som kontrol-
lerats, och om så krävs en beskrivning av delsystemets funktion.
6.4 När det gäller EG-kontrollens övriga etapper skall det anmälda
organet kontrollera att alla de etapper av delsystemet som nämns i
punkt 3.2 på ett tillräckligt och lämpligt sätt omfattas av kvalitets-
säkringssystemets eller kvalitetssäkringssystemens godkännande och
övervakning.
Om delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på
olika kvalitetssäkringssystem skall följande särskilt kontrolleras:
— Huruvida förhållandena och gränssnitten mellan kvalitetssäkri-
ngssystemen är tydligt dokumenterade.
— (För huvudentreprenören) huruvida ledningens övergripande
ansvar och befogenheter för att säkerställa hela delsystemets
överensstämmelse är tillräckliga och lämpligt definierade.
6.5 Även om det för EG-kontrollen ansvariga anmälda organet inte
utövar övervakningen av det eller de kvalitetssäkringssystem som
avses i punkt 4, skall det samordna det övervakningsarbete som
utförs av alla övriga anmälda organ som ansvarar för denna uppgift,
för att försäkra sig om att hanteringen av gränssnitten mellan de olika
kvalitetssäkringssystemen har skötts på ett riktigt sätt, med avseende
på integreringen av delsystemet. I denna samordning ingår att det för
EG-kontrollen ansvariga anmälda organet har rätt att
— erhålla all dokumentation (godkännande och övervakning) som
utfärdas av det anmälda organet eller de anmälda organen,
— medverka vid de övervakningsrevisioner som föreskrivs i punkt
4.4,
— på eget ansvar och tillsammans med det anmälda organet eller de
anmälda organen ta initiativ till kompletterande revisioner enligt
punkt 4.5.
6.6 Om delsystemet uppfyller kraven i direktiv 96/48/EG samt i TSD,
skall det anmälda organet på grundval av kontrollen av konstruk-
tionen och godkännandet och övervakningen av
kvalitetssäkringssystemet eller kvalitetssäkringssystemen upprätta ett
EG-kontrollintyg avsett för den upphandlande enheten eller dess i ge-
menskapen etablerade ombud, som i sin tur skall utfärda en EG-
kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den medlemsstat
där delsystemet är beläget och/eller i drift.
EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara date-
rade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas på samma språk
som det tekniska underlaget och innehålla åtminstone de uppgifter
som anges i bilaga V till direktiv 96/48/EG.
6.7 Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det
tekniska underlaget som skall medfölja EG-kontrollförklaringen.
Detta tekniska underlag skall innehålla åtminstone de uppgifter som2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 48
▼B
anges i artikel 18.3 i direktiv 96/48/EG, och särskilt följande
uppgifter:
— Alla nödvändiga handlingar om delsystemets egenskaper.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som
ingår i delsystemet.
— Kopior av EG-försäkran om överensstämmelse, och i förekom-
mande fall EG-försäkran om lämplighet, som skall utfärdas för
dessa komponenter enligt artikel 13 i direktivet, om så krävs till-
sammans med tillhörande dokument (intyg, dokument om
godkännande och övervakning av kvalitetssäkringssystemet) som
utfärdats av anmälda organ på grundval av TSD.
— Alla uppgifter som avser villkor och begränsningar för
användande.
— Alla uppgifter som avser föreskrifter för reparation, kontinuerlig
eller rutinmässig övervakning, skötsel och underhåll.
— Det EG-kontrollintyg från det anmälda organet som nämns i
punkt 6.6, tillsammans med tillhörande beräkningar och attesterat
av organet. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med
direktivet och med TSD och i förekommande fall skall eventuellt
kvarstående förbehåll som formulerats under åtgärdernas genom-
förande, och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas
inspektions- och revisionsrapporter som organet upprättar i
anslutning till kontrollen, såsom nämns i punkterna 4.4 och 4.5.
— Registret för delsystemet ”Energiförsörjning”, inklusive alla
uppgifter som anges i TSD.
7. All den dokumentation som medföljer EG-kontrollintyget skall depo-
neras hos den upphandlande enheten eller dess i gemenskapen
etablerade ombud och utgöra stöd för EG-kontrollintyget som
utfärdats av det anmälda organet. Dokumentationen skall bifogas
den EG-kontrollförklaring som den upphandlande enheten upprättar
för tillsynsmyndighetens räkning.
8. En kopia av underlaget skall behållas av den upphandlande enheten
under delsystemets hela livstid. Det skall överlämnas till övriga
medlemsstater som begär detta.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 49
▼B
BILAGA B
BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTERS
ÖVERENSSTÄMMELSE
B.1 TILLÄMPNINGSOMRÄDE
I denna bilaga beskrivs bedömningen av överensstämmelse för driftskompatibili-
tetskomponenterna (kontaktledning, strömavtagare och slitskena) i delsystemet
”Energiförsörjning”.
B.2 EGENSKAPER
De egenskaper hos driftskompatibilitetskomponenterna som skall bedömas under
olika konstruktions- och tillverkningsfaser markeras med X i tabellerna B.1-B.3.
Tabell B.1
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenten: Kontaktledning
1 23456
Egenskaper att bedöma Bedömning i följande fas
Egenskap PunktProjekterings- och utvecklingsfas Tillverk-
ningsfas
(serier)Konstruk-
tionskont-
rollKontroll av
tillverk-
ningspro-
cessTypprov-
ningDriftserfa-
renhet
Geometri AC 4.1.2.1 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Geometri DC 4.1.2.2Konstruktion 5.3.1.1
Grundegenskaper 5.3.1.3
Strömkapacitet 5.3.1.2 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämplig
Vågutbredningshas-
tighet5.3.1.4 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämplig
Elasticitet och elastici-
tetens likformighet5.3.1.5 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igEj
tillämplig
Medelkontaktkraft 5.3.1.6 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igEj
tillämplig
Ström vid stillastående 5.3.1.8 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igEj
tillämplig
Underhåll 5.3.1.7 Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 50
▼B
Tabell B.2
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenten: Strömavtagare
1 23456
Egenskaper att bedöma Bedömning i följande fas
Egenskap PunktProjekterings- och utvecklingsfas Tillverk-
ningsfas
(serier)Konstruk-
tionskont-
rollKontroll av
tillverk-
ningspro-
cessTypprov-
ningDriftserfa-
renhet
Konstruktion 5.3.2.1 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Toppbygelns geometri 4.1.2.3,
5.3.2.2XE j
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX
Strömkapacitet 5.3.2.3 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX
Isoleringens konstruk-
tion5.3.2.4 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Arbetsområde 5.3.2.5 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX
Statisk kontaktkraft 4.3.2.5,
5.3.2.6XE j
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Medelkontaktkraft och
samverkansprestanda5.3.2.7 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Villkor för alternativa
kontaktkrafter5.3.2.7 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Automatiska sänkning-
sanordningar5.3.2.8 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Ström vid stillastående 5.3.2.9 X Ej
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igEj
tillämplig
Anm.:Med 25 kV/95 kV 50 Hz 1 min och 250 kV topp, 1,2/50 µs.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 51
▼B
Tabell B.3
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenten: Slitskena
1 23456
Egenskaper att bedöma Bedömning i följande fas
Egenskap PunktProjekterings- och utvecklingsfas Tillverk-
ningsfas
(serier)Konstruk-
tionskont-
rollKontroll av
tillverk-
ningspro-
cessTypprov-
ningDriftserfa-
renhet
Grundegenskap, slitske-
nans längd5.3.3.1 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX
Material 5.3.3.2 Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igX
Strömkapacitet 5.3.3.3 Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igXE j
tillämpl-
igEj
tillämplig
Ström vid stillastående 5.3.3.4 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämplig
Detektering av brott på
slitskena5.3.3.5 X Ej
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igEj
tillämpl-
igX2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 52
▼B
BILAGA C
BEDÖMNING AV DELSYSTEMET ”ENERGI”
C.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga beskrivs bedömningen av överensstämmelse för delsystemet
”Energiförsörjning”.
C.2 EGENSKAPER OCH MODULER
De egenskaper för delsystemet som skall bedömas under de olika konstruktions-,
installations- och driftsstadierna är markerade med X i tabell C.1.
Tabell C.1
Bedömning av delsystemet ”Energiförsörjning”
12 3 4 5
Egenskaper att bedöma Bedömning i följande fas
Egenskap PunktKonstruk-
tions- och
utveck-
lingsfasTillverkningsfas
Konstruk-
tionskontrollKonstruktion,
hopsättning,
monteringHopsatt, före
driftsättningValiditets-
provning
under verk-
liga drifts-
förhållanden
Kontaktledningens linje-
geometri4.1.2.1, X X X Ej tillämplig
4.1.2.2
Säkerhet, jordning och
förbindning4.3.1.2, X X Ej
tillämpligEj tillämplig
4.3.2.2
Kontaktledningens lutning 4.1.2.1, X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
4.1.2.2
Dynamiskprofil 4.2.2.4 X Ej
tillämpligEj
tillämpligEj tillämplig
Fasskiljande sektioner 4.2.2.10 X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
Systemskiljande sektioner 4.2.2.11 X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
Strömavtagningens kvalitet 4.3.2.3 X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
Utrymme för höjning 4.3.2.3 X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
Spänning och frekvenser 4.1.1 X Ej
tillämpligEj
tillämpligX
Medelvärde för användbar
spänning inom ett
försörjningsområde4.3.1.1 X Ej
tillämpligEj
tillämpligX
Typ av linje:(prestanda) 4.3.1.1, X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
4.3.2.1
Skydd mot elektriska stötar 4.3.1.8, X X X Ej tillämplig
4.3.2.42002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 53
▼B
12 3 4 5
Egenskaper att bedöma Bedömning i följande fas
Egenskap PunktKonstruk-
tions- och
utveck-
lingsfasTillverkningsfas
Konstruk-
tionskontrollKonstruktion,
hopsättning,
monteringHopsatt, före
driftsättningValiditets-
provning
under verk-
liga drifts-
förhållanden
Elskydd (samordning med
delsystemet ”Rullande
materiel”)4.2.2.8 X Ej
tillämpligX Ej tillämplig
Regenerativbromsning 4.3.1.4 X Ej
tillämpligEj
tillämpligEj tillämplig
Underhåll 4.3.1.9, Ej
tillämpligEj
tillämpligX Ej tillämplig
4.3.2.6
Bortkoppling av
strömförsörjning i händelse
av fara4.3.1.10 X Ej
tillämpligEj
tillämpligEj tillämplig
Fortsatt strömförsörjning 4.3.1.11 X Ej
tillämpligEj
tillämpligX2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 54
▼B
BILAGA D
INFRASTRUKTURREGISTRET, INFORMATION OM DELSYSTEMET
”ENERGIFÖRSÖRJNING”
D.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga behandlas de uppgifter som berör delsystemet ”Energiförsörj-
ning” och som skall ingå i det infrastrukturregister som skall upprättas för
varje enhetligt banavsnitt av driftskompatibla linjer, enligt punkt 4.2.3.5.
D.2 EGENSKAPER SOM SKALL BESKRIVAS
I tabell D.1 finns de egenskaper för driftskompatibiliteten hos delsystemet
”Energiförsörjning” för vilka uppgifter skall lämnas för varje banavsnitt.
Tabell D.1
Uppgifter som av den upphandlande enheten skall anges i ”Infrastrukturregistret”
Egenskap, driftskompatibilitetskomponent Punkt
Uppgift om spänning och frekvens 4.1.1
Kontaktledningens höjd för höghastighetslinjer
Användning av eurotoppbygel med bredden 1 600 mm eller
om annan toppbygel är godkänt för linjen4.1.2.1, 4.1.2.2, 7.3
Vindhastighet som skall beaktas 4.1.2.1, 4.1.2.2
Högsta omgivningstemperatur 5.3.1.2Minsta sidvind 5.3.1.2
Anpassning av strömavtagarens kontaktkraft 5.3.2.7
Fasskiljande sektioner: Typ av fasskiljande sektioner som
används
Uppgifter om funktion4.2.2.10
Systemskiljande sektioner: Typ av systemskiljande sektion
som används
Uppgifter om funktion: Utlösning av huvudströmbrytare,
sänkning av strömavtagare4.2.2.11
Linjekategori: Uppgift om prestanda 4.3.1.1
Regenerativ bromsning vid DC-elektrifiering: Godkännande
eller inte4.3.1.4
Övertonsegenskaper: Elektriska uppgifter som berör
strömförsörjningen4.3.1.7
Fordonsbaserad energi- eller strömbegränsning krävs: Ja eller
nej4.2.2.5
Samordning av elskydd 4.2.2.8
Några andra avvikelser från kraven i TSD2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 55
▼B
BILAGA E
SAMORDNING AV ELSKYDDET I OMFORMARSTATIONER RESPEK-
TIVE DRAGFORDON
E.1 ALLMÄNT
Kompatibiliteten för skyddssystemen mellan dragfordonet och omformarsta-
tionen skall kontrolleras.
E.2 SKYDD MOT KORTSLUTNINGAR
Varje dragfordon är utrustat med en effektbrytare vars brytningskapacitet är
högre eller lägre än den maximala kortslutningsström som kan uppstå på dess
elektriska krets primärsida, beroende på drivsystemet.
Tabell E.1
Maximal kortslutningsnivå kontaktledning/räler
StrömförsörjningssystemOmformarstation normalt parallellt
inkoppladMaximal kortslutningsström som
kan uppstå i rälerna
Ja/Nej kA
AC 25000 V-50Hz Nej 15(1)
AC 15000 V-16,7 Hz Ja 40
DC 3 000 V Ja 50 (bibehålls i framtiden) (2)
DC 1 500 V Ja 75 (bibehålls i framtiden) (2)
DC 750 V Ja 65 (bibehålls i framtiden) (2)
(1) Värdet 12 kA var tidigare allmänt accepterat.
(2) För definition se EN 50123-1.
Tabell E.2
Aktivering av effektbrytare när internt fel uppstår på dragfordonet
Strömförsörjningssystem När ett internt fel uppstår på dragfordonen Sekvens för utlösning av:
omformarstationens effektbrytare
på matarledningendragfordonets effektbrytare
AC 25000 V-50 Hz Omedelbar utlösning (1) Omedelbar utlösning
AC 15000 V-16,7 Hz Omedelbar utlösning (1) Transformatorns primärsida:
Utlösningen skall ske stegvis
Transformatorns sekundära
sida:
Omedelbar utlösning
DC Omedelbar utlösning (2) Omedelbar utlösning
(1) Utlösningen av effektbrytaren bör vara mycket snabb för höga kortslutningsströmmar.
(2) När kortslutningsströmmen är mycket hög bör utlösningen av effektbrytarna i omformarstationerna vara mycket
snabb och därigenom förhindra att dragfordonets effektbrytare utlöser för att åtgärda felen.
E.3 AUTOMATISK ÅTERINKOPPLING AV EN ELLER FLERA
EFFEKTBRYTARE I OMFORMARE
Automatiska återinkopplingssystem (om sådana finns) för effektbrytare i omfor-
marstationer är benägna att åter förse linjen med energi. I ett sådant fall skall
omformarstationens effektbrytare slutas endast sedan effektbrytarna utlösts på
dragfordonen som finns inom det område som försörjs av omformarstationen.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 56
▼B
Dragfordonets effektbrytare skall utlösas automatiskt såsom förklaras i punkt
E.4.
E.4 FÖLJDERNA AV FÖRLUST AV LINJESPÄNNING OCH ÅTERIN-
KOPPLING AV DRAGFORDONET
Dragfordonets effektbrytare skall utlösas automatiskt inom tre sekunder efter
förlust av linjespänningen.
Anm. 1: Se bilaga N till denna TSD.
Då spänningen åter inkopplas skall dragfordonets effektbrytare inte slutas förrän
efter tre sekunder.
Anm. 2: Tidsfördröjningen av återinkopplingen medger provning av linjen med
avseende på kvarstående kortslutning.
E.5 ELEKTRISKA DC-SYSTEM: TRANSIENT STRÖM VID SLUT-
NING
Detta villkor är endast tillämpligt för DC-dragfordon utrustade med
ingångsfilter.
När effektbrytaren på ett dragfordon skall slutas med ingångsfilter (om
monterat), bör den transienta strömmen inte orsaka onödig utlösning av skydds-
anordningarna i omformarstationerna. När tågmonterade filter konstrueras skall
erforderlig information tillhandahållas av de trafikutövare som berörs.
Den transienta strömmens differential di/dt skall vid slutning av dragfordonets
effektbrytare ha följande egenskaper:
Tabell E.3
di/dt vid slutning av dragfordonets effektbrytare
T Villkor tillämpliga för di/dt
0 ms di/dt < 60 A/ms
20 ms di/dt < 20 A/ms
med en minsta induktans i kontaktledning och omformare på 2 mH.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 57
▼B
BILAGA F
TYP AV LINJE
F.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga omfattar både
— linjer som allmänt sett är utrustade för hastigheter över eller lika med
250 km/tim, och
— linjer som uppgraderats för hastigheter på omkring 200 km/tim.
F.2 MÅLI denna bilaga fastställs typen av linje som en funktion av trafiken i form av
hastighet och tågtäthet och dragfordonets energi vid strömavtagaren.
F.3 DEFINITIONERTyp av linjeKlassificering av linjerna som en funktion av de egenskaper som beskrivs nedan.Högsta tillåtna linjehastighetHastigheten i km/tim för vilken linjen är godkänd för drift.Tågeffekt vid strömavtagaren
Maximal kontinuerlig effekt i MW som krävs av tåget med beaktande av effekt
för traktion (från prestation/hastighetskurvan), regenerativ bromsning och hjälpa-
nordningar.
Kortaste tillåtna tågintervallAv signalsystemet medgivet minsta intervall mellan tågen, i minuter, vid
tabellstörningar.
F.4 UPPGIFTER FÖR OLIKA LINJETYPERF.4.1Allmänt
I tabellen F.1 ges information som är gemensam för alla elektriska system.
För höghastighetslinjer antas följande: V ≥250 km/tim; de elektriska system
som väljs är AC 25 kV 50 Hz och AC 15 kV 16,7 Hz.
För uppgraderade och anslutande linjer omfattar tabell F.1 alla elektriska system
som är i bruki Europa, oavsett linjehastighet.
Tabell F.1
Typer av linjer
Hastighets-
område vKortaste
möjliga tågin-
tervallTågeffekt vid
strömavtagareTyp av linje
km/h Minuter MW
V≥3003 20-25 eller
merIa
3 15-20 b
3 10-15 c
250≤V
< 3002 20
IIa
3 15-20 b
3 10-15 c
4 15-20 d
4 10-15 e
5 15-20 f
5 10-15 g
200≤V
< 2502 15
IIIa
3 10-15 b
4 10-15 c
5 10-15 d2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 58
▼B
Hastighets-
område vKortaste
möjliga tågin-
tervallTågeffekt vid
strömavtagareTyp av linje
km/h Minuter MW
160≤V
< 2002 6-10
IVa
2 10-15 b
2 15-25 c
3 6-10 d
3 10-15 e
4 6-10 f
4 10-15 g
5 6-10 h
5 10-15 i
120-1602
(1)Va
3 b
4 c
5 d
< 1202
(1)V Ia
3 b
4 c
5 d
(1) För linjer med hastigheter lägre än 160 km/tim skall typen av linje definieras endast i
form av linjehastighet och tågtäthet på grund av det stora effektomfånget för tåg somtrafikerar dessa linjer.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 59
▼B
BILAGA G
EFFEKTFAKTORN FÖR ETT TÅG
G.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga är tillämplig för tåg som är konstruerade för driftskompatibel
trafikpå det europeisk a järnvägssystemet för höghastighetståg.
G.2 ALLMÄNTJu högre effektfaktor, desto bättre strömförsörjningsprestanda. Därför är följande
regler tillämpliga: Kapacitiv och induktiv effekt från ett tåg kan utnyttjas för att
ändra och förbättra spänningen i kontaktledningen.
G.3 DEFINITION AV EFFEKTFAKTORNDen totala effektfaktorn λbestäms av
λ=αcosφ
där α= är deformationsfaktorn och
φ= fasvinkeln.
G.4 INDUKTIV EFFEKTFAKTOR
G.4.1Mål
I denna punkt behandlas den induktiva effektfaktorn och effektförbrukningen
inom spänningsområdet mellan U
min1ochUmax1som fastställs i bilaga N till
denna TSD.
G.4.2Krav
De krav som anges i tabell G.1 skall uppfyllas av alla driftskompatibla tåg som
trafikerar en driftskompatibel linje.
Tabelle G.1
Ett tågs totala effektfaktor λ
Tågets effektför-
brukning
MWLinjekategori
Höghastighetslinje Uppgraderade linjer Anslutande linje (3)
a) P > 6 ≥0,95 ≥0,95 ≥0,95 (1)
b) 2 < P ≤6 ≥0,93 ≥0,93 ≥0,93 (1)
c) 0≤P≤2(2)(2)(2)
(1) Dessa värden rekommenderas.
(2) För att styra den totala effektfaktorn för ett tågs hjälputrustning under frirullande faser,
skall det totala medelvärdet för λ(traktion och hjälpanordningar) som fastställs genom
simulering och/eller mätning vara högre än 0,85 under en komplett tidtabellsenligtframförande.
Beräkningen av det totala medelvärdet för λunder framförande görs med den aktiva
energinW
P(MWh) och den reaktiva energin WQ(MVArh) som fås genom datasimu-
lering av ett framförande eller mäts på ett faktiskt tåg.
λ¼1=ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
1þWQ=WP/C0/C12hir
(3) Den upphandlande enheten kan införa villkor, t.ex. ekonomiska begränsningar, drifts-
begränsningar eller effektbegränsningar, för godkännande av tåg som har eneffektfaktor som är lägre än målvärdet.
Inom bangårdar eller verkstäder skall den totala effektfaktorn orsakad av
tåglasten inte vara mindre än 0,8, med ett målvärde på 0,9, då tåget står stilla
med drivkraften avstängd och den aktiva effekten som tas från kontaktledningen
är större än 10 kW per fordon.
Dessa värden för villkoren a och b skall kontrolleras eller mätas med ett
försörjningssystem som inte begränsar tågets prestanda.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 60
▼B
G.5 KAPACITIV EFFEKTFAKTOR
Inom spänningsområdet Umin1tillUmax1som fastställs i bilaga N till denna TSD,
är de kapacitiva effektfaktorerna inte begränsade. Inom spänningsområdet Umax1tillUmax2, får ett tåg inte uppträda som en kondensator.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 61
▼B
BILAGA H
KONTAKTLEDNINGSUTRUSTNING, GEOMETRISKT SAMSPEL
MELLAN KONTAKTLEDNINGAR OCH STRÖMAVTAGARE, AC-
SYSTEM
H.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga omfattar
— geometriska krav på kontaktledningar,
— geometriska krav på strömavtagare,
— krav på samspel mellan kontaktledning och strömavtagare,
för linjer i det europeiska järnvägssystemet för höghastighetståg som försörjs
med AC-system.
H.2 MÅLDenna bilaga innehåller kompletterande krav till de grundegenskaper som anges
för linjer som försörjs av AC-system. Dessa krav är nödvändiga för att garantera
en säker drift av tågen och en elförsörjning utan avbrott och onödiga störningar,
liksom för att uppnå ett bra samspel mellan kontaktledningar och slitskenor utan
onödig förslitning på dessa.
H.3 GEOMETRISKA KRAV
H.3.1Kontaktledningar
I tabell H.1 anges de geometriska kraven med toleranser.
Tabell H.1
Kontaktledningens geometri
Nr Beskrivning Anslutande linjer Uppgraderade linjer Höghastighetslinjer
1 Kontaktledningens höjd
1.1 Kontaktledningens
nominella höjd (mm)Mellan 5 000 och
5 750(1)(2)(3)Mellan 5 000 och
5 500(1)(3)5 080 eller
5 300(3)
1.2 Tolerans (mm) ± 30 ± 30 0 + 20
1.3 Gränsvärden 4 950 och 6 200 4 950 och 6 200 —
2 Tillåten lutning för
kontaktledningen i
förhållande till spåret
och tillåten
lutningsändringSe EN 50119, version 2001, punkt
5.2.8.2Inga planerade
lutningar godkänns
3 Tillåten avböjning i
sidled av kontaktled-
ningen under påverkan
av sidvind (mm) (3)≤400
(1) För anslutande linjer med blandad gods- och persontrafikoch vid framförande av vagnar med extra stor fordon-
sprofil kan kontaktledningens höjd vara högre under förutsättning att strömavtagaren är lämplig förströmavtagning med specificerad kvalitet och att strömavtagaren kan höjas tillräckligt såsom anges i punkt5.3.2.5.
(
2) Vid plankorsningar skall kontaktledningens höjd följa nationella direktiv.
(3) Den kontaktledningshöjd och vindhastighet som skall beaktas fastställs i Infrastrukturregistret såsom anges i
bilaga D till denna TSD.
H.3.2Strömavtagare
I tabell H.2 anges de geometriska kraven på en strömavtagare som är lämplig
för det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. I figur H.1 visas
enskildheter på strömavtagarens toppbygel. Eftersom strömavtagarna skall
användas för det driftskompatibla systemets alla linjer görs ingen särskillnad
mellan linjekategorier.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 62
▼B
Tabell H.2
Strömavtagarens toppbygelgeometri
Nr Beskrivning Alla linjekategorier
1 Strömavtagarens toppbygelbredd (mm) 1 600
2 Strömavtagarens arbetsområde för toppbygeln (mm) 1 200
3 Maximal elektrisk bredd på strömavtagarens toppbygel
(mm)650
4 Slitskenornas längd (mm) ≥800
5 Profilen på strömavtagarens toppbygel Se figur H.1
6 Anordning för att detektera fel på strömavtagarens topp-
bygelKrävs
Figur H.1
Profilen på strömavtagarens toppbygel
1 Horn tillverkade av isolerande material
2 Slitskenans minsta längd3 Utskjutande längd4 Toppbygelns arbetsområde5 Toppbygelns bredd
H.3.3Banavsnitt med fasskiljande sektioner
Två typer av fasskiljande sektioner behandlas.
Med en konstruktion enligt figur H.2 är den spänningslösa sektionen längre än
avståndet mellan de yttersta strömavtagarna i drift på ett driftskompatibelt tåg
som är 400 m långt.
Figur H.2
Konstruktion med lång spänningslös sektion
Längd D > 402 mÖverlappande sektioner C: Strömavtagare i kontakt med två kontaktledningar
I figur H.3 är den totala fasskiljande sektionen kortare än det 143 meter långa
avståndet mellan den första och den tredje av tre på varandra följande strömav-
tagare.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 63
▼B
Figur H.3
Konstruktion med kort spänningslös sektion
Längd D < 142 m
Överlappande sektioner C: Strömavtagare i kontakt med två kontaktledningarH.3.4Exempel på systemskiljande sektion
När systemskiljande sektioner passeras med strömavtagarna höjda består den
systemskiljande sektionen av tre spänningslösa kontaktledningssektioner som ärisolerade från varandra. Den totala längden skall vara åtminstone 402 m. I figur
H.4 visas konstruktionens princip.
Figur H.4
Konstruktion av systemskiljande sektion med lång spänningslös sektion
H.3.5Strömavtagares placering på tåg
För att passera de angivna konstruktionerna av fasskiljande sektioner är det
största tillåtna avståndet mellan de yttersta strömavtagarna 400 m, vilket är den
maximala tåglängden. Dessutom skall avståndet mellan den första och tredje av
tre på varandra följande strömavtagare vara större än 143 m. Strömavtagaren
mellan två andra kan vara placerad var som helst. Det skall inte finnas någon
elektrisk koppling mellan strömavtagare i drift. I figur H.5 visas strömavta-
garnas placering.
Figur H.5
Strömavtagarnas placering
Längd L1< 400 mm
Längd L2> 143 m2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 64
▼B
H.3.6Dynamiskprofil för passage med strömavtagare
I figur H.6 visas måtten på det utrymme som krävs för passage med euro-
strömavtagare på driftskompatibla linjer. Förutom detta utrymme skall
infrastrukturen beakta det utrymme som krävs för installation av själva kontakt-
ledningen och nödvändiga säkerhetsavstånd. Utrymmet beror på konstruktionen
av den enskilda kontaktledningen och dess spänning.
I figur H.6 avser bredden L1kontaktledningshöjden 5,0 m medan L2beror på
kontaktledningshöjden som är tillämplig för en viss linje. S är villkoret för
höjning motsvarande 2 gånger Soenligt tabellerna 4.5 och 4.6.
Värdet L2är:
L_{2} = 0,74 + 0,04 · H + 0,15 · H · C - 0,075 · C + 2,5/R,
där den maximala spårvidden antas vara 1,45 m. Rälsförhöjningen C, radien R
och måttet H anges i meter.
Figur H.6
Dynamiskprofil för passage med strömavtagare på driftsk ompatibla linjer
I tabell H.3 visas ett exempel på förhållanden mellan spårradie, rälsförhöjning
och måtten L1och L2för höghastighetslinjer med en spårradie som är större än
3 000 m. Måttet H är summan av kontaktledningens höjd CWH och S är vill-
koret för höjning.
Tabell H.3
Mått på den dynamiska profilen för passage med strömavtagare på höghas-
tighetslinjer (exempel, spårradie större än 3000 m)
Rälsförhöjning C
(m)Bredd L1vid höjden 5,00 m
(m)Bredd L2(se figur H.6)
(m)
0,0 0,94 0,74 + 0,04 H
0,066 0,99 0,74 + 0,05 H0,180 1,08 0,73 + 0,07 H2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 65
▼B
BILAGA J
KONTAKTLEDNINGSUTRUSTNING, GEOMETRISKT SAMSPEL
MELLAN KONTAKTLEDNINGAR OCH STRÖMAVTAGARE, DC-
SYSTEM
J.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga omfattar
— geometriska krav för kontaktledningar,
— geometriska krav för strömavtagare,— krav på samspel mellan kontaktledning och strömavtagare,
för uppgraderade och anslutande linjer i det europeiska järnvägssystemet för
höghastighetståg som försörjs med DC-system.
J.2 MÅL
Denna bilaga innehåller kompletterande krav till de grundegenskaper som anges
för linjer som försörjs av DC-system. Dessa krav är nödvändiga för att garantera
en säker drift av tågen och en strömförsörjning utan avbrott och onödiga
störningar, liksom för att uppnå ett bra samspel mellan kontaktledningar och
slitskenor utan onödig förslitning på dessa.
J.3 GEOMETRISKA KRAVJ.3.1Kontaktledningar
I tabell J.1 förtecknas de geometriska kraven med toleranser.
Tabell J.1
Kontaktledningens geometri
Nr Beskrivning Anslutande linjer Uppgraderade linjer
1 Kontaktledningens höjd
1.1 Kontaktledningens standardhöjd
(mm)Mellan 5000 och
5600 (1)(2)(3)Mellan 5 000 och
5 500(3)(4)
1.2 Tolerans (mm) 0 + 60 0 + 60
1.3 Gränsvärden (mm) 4 900 och 6 200(5) 4 950 och 6 200
2 Tillåten lutning för kontaktled-
ningen i förhållande till spåret
och lutningens ändringSe EN 50119, version 2001, punkt 5.2.8.2
3 Tillåten avböjning i sidled av
kontaktledningen under
påverkan av sidvind (mm)≤400
(1) För anslutande linjer med blandad gods- och persontrafikoch vid framförande av vagnar med extra stor fordon-
sprofil kan kontaktledningens höjd vara högre under förutsättning att strömavtagaren är lämplig för
strömavtagning med specificerad kvalitet och att strömavtagaren kan höjas tillräckligt såsom anges i punkt
5.3.2.5.
(2) Vid plankorsningar skall kontaktledningens höjd följa nationella direktiv.
(3) För de italienska linjerna, till vilka hänvisas i not 2 till tabell 4.1, är kontaktledningens höjd mellan 5 000 mm
och 5 300 mm. Andra värden gäller för andra typer av linjer.
(4) Den kontaktledningshöjd och vindhastighet som skall beaktas fastställs i ”Infrastrukturregistret” såsom anges i
bilaga D till denna TSD.
(5) För anslutande linjer i Spanien: 4 600 mm och 6 200 mm.
J.3.2Strömavtagare
I tabell J.2 anges de geometriska kraven på en strömavtagare som är lämplig för
det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. I figur J.1 visas
enskildheter på strömavtagarens toppbygel. Eftersom strömavtagarna skall
användas på anslutande och uppgraderade linjer inom det driftskompatibla
systemet görs ingen särskillnad mellan linjekategorier.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 66
▼B
Tabell J.2
Strömavtagarens toppbygelgeometri
Nr Beskrivning Alla linjekategorier
1 Strömavtagarens toppbygelbredd
(mm)
1.1 Enhetlig toppbygel (mm) 1 600
1.2 Toppbygel under övergångsperiod
(mm)1 450 och 1 950
2 Strömavtagarens arbetsområde för
toppbygeln (mm)1 200
3 Slitskenornas längd (mm) ≥800
4 Profilen på strömavtagarens topp-
bygel
4.1 Profilen på enhetlig toppbygel Se figur J.1
4.2 Profilen på toppbygel under
övergångsperiodenEN 50367
5 Elektrisk koppling mellan strömavta-
gareNär sådan koppling finns,
skall en åtgärd för att
bryta denna koppling till-
handahållas
6 Anordning för att detektera fel på
strömavtagarens toppbygelKrävs
Figur J.1
Profil på nuvarande toppbygel
1 Horn tillverkade av isolerande material
2 Slitskenans minsta längd3 Utskjutande längd4 Arbetsområde för toppbygeln
5 Toppbygelbredd
J.3.3Dynamiskprofil för passage med strömavtagare
Bestämmelserna för DC är de samma som för AC. Hänvisningar görs till bilaga
H, punkt H.3.6.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 67
▼B
BILAGA K
REGENERATIV BROMSNING
K.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga är tillämplig på driftskompatibel trafik på linjer som försörjs av ett
AC-system. I denna bilaga anges villkoren för användning av regenerativ broms-
ning för strömförsörjningssystem som används för traktion.
Anmärkning: För DC-system kan den upphandlande enheten besluta om
godkännande av regenerativ bromsning efter förfrågan från trafik-
utövaren.
K.2. HÄNSYNSTAGANDEN TILL RULLANDE MATERIEL
Tåg får inte fortsätta att använda regenerativ bromsning
— vid förlust av försörjningsspänning eller vid kortslutning kontaktledning -
räls/jord på det banavsnitt som försörjs av omformarstationen,
— om kontaktledningen inte kan ta emot energin,— om linjespänningen är högre än U
max2. (Se bilaga N till denna TSD.)
Om andra förbrukare inte kan använda återmatningsenergin skall man återgå till
användning av andra bromssystem i den rullande materielen.
K.3 HÄNSYNSTAGANDEN TILL DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJ-
NING
Delsystemet Energiförsörjning skall konstrueras så att regenerativ bromsning
kan användas som färdbroms.
Den upphandlande enheten skall begära att elförsörjningsmyndigheten
godkänner återmatning av bromsenergi till kraftförsörjningsnätet, när energin
inte kan förbrukas av andra förbrukare på järnvägen.
K.4 BEDÖMNING
Omformarstationens styr- och skyddsanordningar skall medge återmatning av
energi till kraftförsörjningsnätet. Anslutningsscheman skall tillåta den bedöm-
ningen.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 68
▼B
BILAGA L
SPÄNNING VID STRÖMAVTAGAREN (KVALITETSINDEX FÖR
STRÖMFÖRSÖRJNINGEN)
L.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Syftet med undersökningen av konstruktionen är att fastställa egenskaperna hos
fasta installationer. Dessa installationer bör vara sådana att de svåraste
förhållanden som följer av tidtabellen kan bemötas, med hänsyn tagen till
— tidtabellens tätaste driftsperiod, motsvarande högtrafik,
— egenskaperna hos de olika typerna av tåg som berörs, med hänsyn till de
olika dragfordonen.
Denna bilaga omfattar både
— linjer som är konstruerade för hastigheter över eller lika med 250 km/tim,
och
— linjer som uppgraderats för hastigheter på omkring 200 km/tim.
L.2 MÅLMålet är att ge en anvisning om kvaliteten hos de fasta installationerna för elekt-
risk traktion. Den är baserad på en matematisk undersökning av spänningen som
finns på en elektrifierad järnvägssträcka med tåg som kör enligt angiven referen-
stidtabell.
Kvalitetsindexet U
medel användbarberäknas genom simulering och kan kontrolleras
genom mätningar för detta ändamål på ett kritiskt tåg.
Anmärkning: Med syftet att garantera prestandanivåerna för alla tåg beroende
på typ av linje, bör den upphandlande enheten konstruera utrust-
ningen på ett sådant sätt att medelvärdet för den användbara
spänningen vid strömavtagaren på varje tåg i försörjningssek-tionen är tillräckligt högt. Detta innebär inte att tågen inte
kommer att utsättas för extrema spänningar, under mycket korta
perioder, såsom fastställs i bilaga N till denna TSD.
L.3 DEFINITION AV MEDELVÄRDET FÖR ANVÄNDBAR
SPÄNNING
Medelvärdet för användbar spänning U
medel användbarberäknas genom datasimulering
av ett geografiskt område som tar hänsyn till alla tåg som enligt tidtabellerna
passerar genom området vid en viss tidpunkt som motsvarar tidtabellens högtra-
fikperiod. Denna givna tidsperiod bör vara tillräcklig för att beakta den största
belastningen på varje elektrisk sektion inom det geografiska området.
Hänsyn skall tas till strömförsörjningsinstallationernas elektriska egenskaper och
varje typ av tåg som omfattas av simuleringen.
Den basala spänningen vid strömavtagaren på varje tåg inom det geografiska
området analyseras för varje tidssteg som simuleringen omfattar. För AC-system
används medelvärdet för den basala spänningen. För DC-system används
medelvärdet. Simuleringens tidssteg skall vara tillräckligt korta för att ta hänsyn
till tidtabellens alla händelser.
Spänningsvärden från simuleringen används för att undersöka
1.Umedel användbarför strömförsörjningsområdet
Detta är medelvärdet för alla spänningar som analyserats under simuleringen
och ger en indikation om strömförsörjningens kvalitet inom hela området.
Alla tåg inom det geografiska området, under den högtrafikperiod som avses,
ingår i analysen oavsett om de befinner sig i traktionsläge eller ej (stillas-
tående, drivande, regenerativt bromsande, rullande) vid respektive tidssteg
för simuleringen.
2.Umedel användbarför tåg
Detta är medelvärdet för alla spänningar under samma simulering som den
geografiska områdesundersökningens. Dock analyseras endast spänningarna
för ett särskilt tåg vid varje tidssteg då tåget framdrivs (ej stillastående, ej
regenerativt bromsande, ej rullande).
Medelvärdet för dessa spänningar ger en kontroll av prestanda för varje tåg i
simuleringen och, som en följd, fastställer det kritiska tåget, det tåg vars
förmåga att accelerera mest förhindras av låg spänning.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 69
▼B
L.4 REKOMMENDERADE VÄRDEN FÖR MEDELVÄRDET FÖR DEN
ANVÄNDBARA SPÄNNINGEN VID STRÖMAVTAGAREN
Lägsta värden för medelvärdet för användbar spänning Umedel användbarvid strömavt-
agaren ges i tabell L.1:
Tabell L.1
Minsta medelvärde för användbar spänning vid strömavtagare (kV)
Elektriskt systemDC 1,5
kVDC 3 kVAC 15
kVAC 25 kV
Område 1,30 2,80 14,2 22,5
Tåg 1,30 2,80 14,2 22,5
L.5 FÖRHÅLLANDET MELLAN MEDELVÄRDET FÖR ANVÄNDBAR
SPÄNNING Umedel användbarOCH Umin1
Konstruktionen av strömförsörjningen skall göras på ett sådant sätt att simuler-
ingarna möjliggör att medelvärdet för användbar spänning Umedel användbarvid
strömavtagaren kan beräknas och aldrig alstra momentana spänningsvärden vid
strömavtagaren för något tåg som är lägre än gränsvärdet ” Umin1” från bilaga N
till denna TSD för trafiksom motsvarar den linjetyp som berörs i bilaga F till
denna TSD.
L.6 URVALSKRITERIER SOM BESTÄMMER SPÄNNINGEN VID
STRÖMAVTAGAREN FÖR HÖGHASTIGHETSTÅG
Underlag för konstruktionen av fasta installationer för elektrisk traktion kan
erhållas genom simulering av den kritiska tidtabellen med hänsyn till den effekt
som förbrukas av varje tåg vid simuleringen av varje tidsintervall.
Strömförsörjningens kvalitet utgör en viktig kvalificerande egenskap för det
försörjningsschema som undersöks, förutom de delar som rör kalibrering av
utrustning (transformatorer, kontaktledningar, automatiska transformatorer för
2 × 25 kV och omformare för DC) och kompatibilitet med den skenbara effekt
som tolereras vid anslutningarna för högspänning.
Den typiska kurvan för driveffekten och hastigheten för ett dragfordon ändras
som en funktion av spänningen vid strömavtagaren. Fastställande av ramen för
den typiska driveffekts- och hastighetskurvan vid minskad spänning, i
förhållande till den nominella typiska kurvan, uppnås genom extrapolering över
hastighetsområdet med en proportionalitetskoefficient som är något lägre än
förhållandet mellan spänningen vid strömavtagaren och den nominella
spänningen ( Uströmavtagare/Unominell).
De spänningsvärden som erhålls bör medge att de prestandanivåer som krävs
kan uppnås. För att till exempel undersöka elektrifiering med 25 kV gör valet
av en spänning på åtminstone 22,5 kV detta möjligt, om den inte statistiskt faller
under minimigränsvärdet 19 kV. Spänningar under 19 kV är möjliga i synnerhet
under perioder med exceptionell trafikmed k ortare tågintervall eller vid
särskilda förhållanden som inte alltid visar sig vid simuleringar, såsom då rader
av tåg färdas i båda riktningarna.
Förekomsten av förhållanden med försämrade prestanda, både vad gäller
strömförsörjningsschemat och driftsdiagrammet, bör bedömas med beaktande
av tillåtna minskningar av prestanda.
Valet av rätt medelvärde för användbar spänning medför följande fördelar:
— Det möjliggör att dragfordonen kan arbeta närmare sin nominella spänning
och därigenom optimera effektivitet och prestanda.
— Det säkerställer att de värden för minsta spänning som anges av standarderna
respekteras.
— Det avspeglar det faktum att de fasta installationerna för elektrisk traktion
har rätt prestanda och att, som en följd, ökade trafikvolymer kan övervägas.
— Det medger att vissa försämrade trafikförhållanden kan hanteras.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 70
▼B
L.7 BERÄKNING AV MEDELVÄRDET FÖR ANVÄNDBAR
SPÄNNING VID STRÖMAVTAGAREN
Medelvärdet för användbar spänning Umedel användbarvid strömavtagaren fastställs
enligt följande:
där
Tj= integrerings- eller undersökningsperioden för tåg nummer j,
n = antalet tåg som beaktas vid undersökningen.
För AC-system:U
pj= spänningens momentana effektivvärde vid aktuell matningsfrekvens vid
strömavtagaren på tåg nummer j,
|Ipj| = enhetsmått för strömmens momentana effektivvärde vid aktuell
matningsfrekvens genom strömavtagaren på tåg nummer j,
För DC-system:
Upj= momentant medelvärde för DC-spänningen vid strömavtagaren på tåg
nummerj,
|Ipj| = enhetsmått för momentant medelvärde för DC-ström som går genom
strömavtagaren på tåg nummer j,
Detta utgör förhållandet mellan medeleffekten som beräknas för tåget (tågen)
under traktionssekvensen och motsvarande medelström.
Ett likvärdigt resultat erhålls med följande formel, som är mer lämplig för vissa
dataprogram:
där
n = antalet tåg som beaktas vid simuleringen,
Uj,k= medelspänning vid aktuell matningsfrekvens, som uppskattas ur det
första beräkningssteget för elektriska AC-system, alternativt,
den medelspänning som erhålls vid det första beräkningssteget för
elektriska DC-system,
M = antal beräkningssteg under integreringsperioden,
N = antalet integreringsperioder som beaktas vid simuleringen,∆t= tiden under vilken varje steg Msimuleras,
Anmärkning: ∆tskall vara tillräckligt kort för att beakta alla händelser i
tidtabellen.
Detta uttryck för spänningen har fördelen att det ganska exakt återspeglar
strömförsörjningens kvalitet vid trafiksimuleringar som omfattar ett stort antal
tåg på den studerade järnvägen.
Ovanstående formel används för att undersöka:
Ett geografiskt område (dvs. den del av järnvägsnätet som skall undersökas)
under ett visst tidsintervall, med beaktande av alla tåg som passerar genom
området, oavsett om de befinner sig i traktionsläge eller inte (stillastående,
drivande, regenerativt bromsande, rullande). Medelvärdet för användbar
spänningU
medel användbarär således en indikator för strömförsörjningens kvalitet
inom hela området.
Medelvärdet för användbar spänning vid strömavtagaren på varje tåg som
befinner sig inom den studerade delen av linjen. Endast tågets traktionsperioder
beaktas: I detta fall är n lika med 1 i formeln ovan. Detta värde används för att
kontrollera prestanda för varje tåg som ingår i simuleringen och identifierar
därför det kritiska tåget.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 71
▼B
L.8 KVALITETSINDEX FÖR STRÖMFÖRSÖRJNINGEN
L.8.1 Umedel användbar(område)
Vad När Hur Villkor för godkännande
Simulering
Av ett fastställt
område för
strömförsörjningssys-temetEfter varje
simuleringAnvänd simuleringens
resultat för tågen inom
det beaktade området -beräkning enligt defini-
tion i punkt L.3Värdet är större än de
värden som ges på raden
”Område” i tabell L.1
L.8.2 U
medel användbar(tåg)
Vad När Hur Villkor för godkännande
Simulering
För ett fastställt tåg i
tidtabellen som
simuleras - det
kritiska tågetSom en följd av
simuleringarAnvänd simuleringens
resultat för tågberäk-
ningen tillsammans med
definitionen i punkt L.3Värdet är större än de
värden som anges på raden
”Varje tåg” i tabell L.1
(TSD-linjer eller konven-
tionella linjer)
L.8.3Förhållande mellan Umedel användbarochUmin1
Vad När Hur Villkor för godkännande
Simulering
Efter varje
simuleringAnvänd simuleringens
resultat för varje tåg som
beaktas vid område-
sprovningen - görs
endast om Umedel användbarvid strömavtagaren ärhögre än de värden som
föreskrivs i punkt L.5Kontrollera att spänningen
vid strömavtagaren för
varje tåg aldrig är lägre än
U
min12002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 72
▼B
BILAGA M
PROVNING OCH KONTROLL AV SLITSKENOR
M.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga är tillämplig på provningar och kontroll av de slitskenor som skall
användas på strömavtagare för driftskompatibel höghastighetstrafik.
M.2 SLITSKENOR
M.2.1Allmänt
Typen av slitskena som används skall vara i överensstämmelse med följande:
— Strömkapacitet.
— Statiskk raft.— Slitskenans material.
Materialet i slitskenorna skall vara godtagbara för den upphandlande enheten.
Vanligtvis används följande material för slitskenor:
— Vanligt kol, om så krävs impregnerat med tillsatsmaterial.
— Koppar-stål, kopparlegering, koppar.— Kopparklätt kol.— Sintrat material.
Vid användning av andra material är det nödvändigt att framlägga bevis för att
egenskaperna är likvärdiga eller bättre än egenskaperna för de rekommenderade
materialen.
Drift med olika material i slitskenorna längs kontaktledningsnätet skall grundas
på en överenskommelse mellan den upphandlande enheten och tågoperatören.
Anm:Om slitskenor av blandade material används inom järnvägsnätet kan
slitaget på slitskenor och kontaktledning öka.
M.3 STRÖM VID STILLASTÅENDE
M.3.1Provningsförhållanden
Strömmens uppvärmning av kontaktledningen vid stillastående skall kontrolleras
för DC-system. En kontroll krävs ej för AC-system på grund av den mindre
strömmen vid stillastående.
Provningen skall utföras med en strömavtagare utrustad med en toppbygel med
två slitskenor.
De två slitskenorna skall provas på en plan yta på samma sätt som då de
används.
Strömavtagaren skall vara monterad på ett dragfordon. Provningen skall utföras i
en skyddad omgivning (i en sluten verkstad) för att undvika all påverkan från
luftströmmar.
Provningen skall utföras under en eller två kontaktledningar som är utrustade
med temperatursensorer. Temperatursensorerna skall vara placerade 2 mm från
kontaktytan.
M.3.2Provningsförfarande
Provning skall utföras med en statisk kontaktkraft enligt punkt 5.3.2.6.
Strömmen som överförs av strömavtagaren skall motsvara den största förbruk-
ningen för den rullande materielen inom de gränser som anges i punkt 5.3.3.4.
Varje provning skall pågå under 30 minuter om inte temperaturen som visas av
en av sensorerna når det högsta tillåtna värdet för kontaktledningarna. Detta
värde skall anges av den upphandlande enheten. I detta fall skall provningen
avbrytas.
Strömstyrkan och temperaturen skall registreras kontinuerligt.Provning skall anses vara tillfredsställande om kontaktledningens temperatur
efter 30 minuter inte är högre än det gränsvärde som föreskrivs.
M.4 STRÖM VID DEN ELEKTRISKA LASTENM.4.1Provningsförhållanden
Strömmens slitage på slitskenorna vid elektrisk belastning skall kontrolleras för
DC-system. En kontroll för AC-system krävs ej på grund av den mindre
strömmen vid elektrisk belastning.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 73
▼B
Provningsförhållanden
Strömavtagaren skall vara monterad på ett dragfordon vars kapacitet åtminstone
medger avtagning av maximal elektrisk ström.
Strömavtagaren med monterade provslitskenor skall under framföranden på
spåret och före mätningarna ställas in på ett sådant sätt att sämsta tänkbaraförhållanden för strömöverföring är uppfyllda.
M.4.2Provningsförfarande
Dragfordonet skall dra ett tåg med största tillåtna massa vid en hastighet som är
sådan att den maximala strömmen uppnås.
För varje konfiguration skall den största strömstyrkan under de berörda mätning-
arna överföras under 30 minuter.
För att få fram tillräckligt representativa driftsprestanda för slitskenorna, skall
tio mätframföranden utföras för varje konfiguration.
Det är lämpligt att slitskenorna byts ut åtminstone efter en cykel om tio fram-
föranden.
Efter varje cykel skall slitskenornas tillstånd inspekteras och omfattningen av
slitaget (mm/1 000 km) fastställas så att deras driftsprestanda kan bedömas.
Provningen skall anses tillfredsställande när inga fel detekteras som kan
försämra slitskenornas driftsprestanda och när slitagets omfattning
överensstämmer med de driftsprestanda som anges i TSD Energiförsörjning.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 74
▼B
BILAGA N
DRIVSYSTEMENS SPÄNNING OCH FREKVENS
N.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga fastställs spänningen och frekvensen samt respektive toleranser
vid omformarens anslutningar och vid strömavtagaren.
N.2 SPÄNNING
Egenskaperna för huvudspänningssystemen (överspänningar ingår ej) anges i
detalj i tabell N.1.
Tabell N.1
Nominella spänningar och deras godkända gränser för värden och varaktighet
Elektriska
systemLägsta tillåtna
ej permanenta
spänningLägsta tillåtna
permanenta
spänningNominell
spänningHögsta tillåtna
permanenta
spänningHögsta tillåtna
ej permanenta
spänning
Umin2
(V)Umin1
(V)Un
(V)Umax1
(V)Umax2
(V)
DC (medel-
värden)400 (1) 400 600 720 800(2)
400 (1) 500 750 900 1 000(2)
1000 (1) 1 000 1 500 1 800 1 950(2)
2000 (1) 2 000 3 000 3 600 3 900(2)
AC (medel-
värden)11000 (1) 12000 15000 17250 18000(2)
17500 (1) 19000 25000 27500 29000(2)
(1) Varaktigheten för spänningar mellan Umin1ochUmin2får inte överstiga två minuter.
(2) Varaktigheten för spänningar mellan Umax1ochUmax2får inte överstiga fem minuter.
— Spänningen vid omformarstationens strömskena med alla frånskiljare öppna
skall vara lägre än Umax1.
— Under normala driftsförhållanden skall spänningarna hålla sig mellan Umin1ochUmax2.
— Under exceptionella driftsförhållanden är spänningar mellan Umin1ochUmin2godtagbara.
Förhållandet Umax1/Umax2
Varje förekomst av Umax2skall följas av en nivå under eller lika med Umax1under
en icke specificerad tid.
Lägsta tillåtna driftspänning
Under exceptionella driftsförhållanden är Umin2den undre gränsen för den
kontaktledningsspänning vid vilken tågen är avsedda för drift.
Anm.:Rekommenderade värden för utlösning på grund av underspänning:
Inställningen för underspänningsreläer på fasta punkter eller på tåget kan
vara mellan 85 och 95 % av Umin2.
N.3 FREKVENS
Frekvensen 50 Hz för det elektriska traktionssystemet överlagras av trefasnätet.
Därför är de värden som anges i standard EN 50 160 tillämpliga. Frekvensen
16,7 Hz för det elektriska traktionssystemet (med undantag för synkron--synkron
omvandlare) överlagras inte av trefasnätet.
I tabell N.2 anges de värden som är tillämpliga för båda systemen.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 75
▼B
Tabell N.2
Frekvens för järnvägsenergisystem och tillhörande gränser
VaraktighetNominell frekvens för
systemetJärnvägsenergisystem försörjda med:
ett sammankopplat
trefasnätett ej sammankopplat
trefasnät
95 % av en vecka50 Hz50,50 Hz 51,00 Hz
49,50 Hz 49,00 Hz
16,7 Hz16,83 Hz ej tillgängligt
16,50 Hz ej tillgängligt
100 % av en vecka50 Hz52,00 Hz 57,50 Hz
47,00 Hz 42,50 Hz
16,7 Hz17,36 Hz 17,00 Hz
15,69 Hz 16,17 Hz
Anm. 1: I praktiken kontrolleras frekvensvariationen i Europa mycket noggran-
nare än vad som anges ovan.
N.4 PROVNINGSMETOD
N.4.1Mätning av linjespänningen
N.4.1.1Rullande materiel
Rullande materiel skall provas enligt standard EN 50 215: 1999 punkt 9.15.N.4.1.2Fasta installationer
Var När Hur Villkor för godkännande
N.4.1.2.1 Omformar-
station
strömskena,
linjefrånskiljare
öppna, normala
driftsförhållandenVid ibrukta-
gandet— Spänningsregistrerare
för basfrekvensen,
eller
— digitala loggenheter
med ett frekven-
sområde som är
större än eller lika
med 2 kHz.
Medelvärdesberäk-
ning för varje sekund,
— mätningstid 1 minutAlla spänningsvärden skall
vara mindre än eller lika
medUmax1
N.4.1.2.2 Om en
spänningsreglerings-
anordning finns
installerad längs
linjen
Mätning på anord-
ningens båda sidor
utan belastning och
under normala drifts-
förhållandenVid ibrukta-
gandet och
under driftIngen belastning ⇒se
omformarstation ovan
Under drift ⇒se
mätningar för detta
ändamål nedanIngen belastning ⇒se
omformarstation ovan
Under drift ⇒se
mätningar för detta
ändamål nedan2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 76
▼B
Var När Hur Villkor för godkännande
N.4.1.2.3 Mätningar
för detta ändamål
På plats, där
problemen finnsSom svar på
problem— Spänningsregistrer-
ingsanordningar för
basfrekvensen, eller
— digitala loggenheter
med ett frekven-
sområde som är
större än eller lika
med 2 kHz.
Medelvärdesberäk-
ning för varje sekund,
— mättid minst 1 timma
- högst 1 vecka— Alla spänningsvärden
skall vara större än
eller lika med Umin2
— All förekomst av
spänningar lägre Umin1skall vara kortare eller
lika lång som den tid
som anges i punkt N.2,
krav 1
— Medelvärdet för
spänningen skall vara
mellanUmin1ochUmax1
— All förekomst av
spänningar högre än
Umax1skall vara kortare
eller lika lång som den
tid som anges i punkt
N.2, krav 2
— Alla spänningsvärden
skall vara mindre än
eller lika med Umax2
N.4.2Mätning av linjefrekvens
Var När Hur Villkor för godkännande
Kontinuerlig
övervakning
Endast för
järnvägsnät som inte
överlagras av
trefasnätet
Kontinuerlig med
samtidig återkopp-
lingskontroll av frek-
vens i kraftverket
eller nätstyrnings-
centralenVid ibrukta-
gandet och
under driftDigitala loggenheter med
ett frekvensområde ≥2
kHzAlla frekvensvärden skall
ligga inom området som
anges i tabell 2, sista
kolumnen2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 77
▼B
BILAGA O
BEGRÄNSNING AV DEN MAXIMALA EFFEKTFÖRBRUKNINGEN
O.1 TILLÅMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga anges kraven på ström- och effektbegränsningsanordningar på
dragfordon.
O.2 MAXIMAL STRÖM TILL TÅG
Den maximalt tillåtna strömmen till tåg anges i tabell O.1. Nivåerna är tillämp-
liga både för traktionsläge och regenerativt läge. Lägre värden för linjer med
svag strömförsörjning skall anges i Infrastrukturregistret (se bilaga D till dennaTSD).
Tabell O.1
Maximal tillåten ström till tåg (ampere)
Strömförsörjnings-
systemHöghastighetslinjer Uppgraderade linjer Anslutande linjer
DC 750 V — — 6800
DC 1 500 V(1) — 5 000 5000
DC 3 000 V 4 000 4 000 2500
AC 15000 V
16,7 Hz1 700 1 000 900
AC 25000 V 50
Hz1 500 600 500
(1) På särskilda linjer (t.ex. godståg i bergsområden, förortsjärnvägar) får dessa värden
överskridas.
O.3 AUTOMATISK REGLERING
Tåg skall vara utrustade med en automatisk anordning som anpassar effektför-
brukningsnivån efter kontaktledningens spänning under stationära förhållanden.
I figur O.1 anges strömmen som funktion av kontaktledningens spänning.
Denna figur är ej tillämplig för läge för regenerativ bromsning.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 78
▼B
Figur O.1
Maximal ström till tåg som funktion av spänning
Imaxmaximal ström som förbrukas av tåget
A ingen traktion
B strömnivån överskriden
C tillåtna strömnivåer
a faktor som anges i tabell O.2
Tabell O.2
Värden på faktor a
Strömförsö-
rjnings-
systemAC
25 000 V
50 HzAC
15 000 V
16,7 HzDC 3 000 V DC 1 500 V DC 750 V
a 0,9 0,95 0,9 0,9 0,8
O.4 EFFEKT- ELLER STRÖMBEGRÄNSNINGSANORDNING
För att möjliggöra att ett dragfordon med kraftig motor kan framföras överallt
(på svagt eller väl försörjda linjer) är det nödvändigt att installera en fordonsba-
serad effekt- eller strömväljare som kan begränsa tågets energibehov till linjenselektriska kapacitet. Detta är tillämpligt endast för uppgraderade och anslutande
linjer till det transeuropeiska järnvägsnätet för höghastighetståg och på alla
andra linjer i det konventionella järnvägsnätet.
Den upphandlande enheten skall i Infrastrukturregistret ange den begränsning
som krävs för varje linje.
Denna inställning kan göras manuellt av lokföraren eller om linjen är så utrustad
ske automatiskt.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 79
▼B
BILAGA P
ÖVERTONSEGENSKAPER OCH TILLHÖRANDE ÖVERSPÄNNINGAR
I KONTAKTLEDNINGEN
P.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga fastställs de nödvändiga kraven för att undvika oacceptabla
överspänningar i kontaktledningen orsakade av övertoner som alstras av drag-
fordon.
P.2 ALLMÄNT
Övertonsegenskaperna hos strömförsörjningen och den rullande materielen i
järnvägssystemet är avgörande för överspänningarna i kontaktledningarna. För
att uppnå kompatibilitet för det elektriska systemet under stationära tillstånd
och dynamiska förhållanden skall dessa överspänningar begränsas till under
kritiska värden inom det tillämpliga frekvensområdet. Med installerade skydds-
anordningar orsakar överspänningar ett avbrott i den normala driften och är
kritiska snarare ur driftssynpunkt än ur säkerhetssynpunkt.
Följande fysiska effekter orsakar överspänningar:
Överspänningar orsakade av instabilt system
Moderna järnvägsfordon med kraftomriktare och hjälpsystem, såväl som statiskt
bundna frekvensomvandlare, är vanligen aktiva anordningar som klarar att
överföra ström från en frekvens till en annan i frekvensspektrumet. Deras
överföringsfunktion bestäms i stor utsträckning av styranordningarna, liksom av
systemets passiva delar.
Styranordningar skall ställas in på ett sådant sätt att funktionen är stabil under
alla driftsförhållanden. I ett system som inte är stabilt tenderar fysiska värden
(såsom spänningar eller strömmar) antingen att gå mot oändligheten och utlösa
en omedelbar skyddsavstängning (gäller för linjära och olinjära system) eller
kontinuerliga (stationära tillstånd) svängningar vid en eller flera frekvenser
(sannolikt endast i olinjära system).
Stabilitetsfrågor beror alltid på återmatningsslingor i ett system, särskilt genom
en eller flera styranordningar i ett eller flera elektriska delsystem. Det finns inte
någon tydlig exciteringskälla, små störningar är tillräckliga. Detta skall särskiljas
från de andra fall som beskrivs nedan, där både en exciteringskälla och en
överförings- och/eller förstärkningsväg alltid finns.
Normalt ligger de potentiella svängningarna som orsakas av instabiliteter inom
frekvensområdet upp till cirka 500 Hz (bandbredden för tillämpliga styrenheter).
Lågfrekventa svängningar (under och omkring försörjningsfrekvensen) inbe-
griper starkt olinjära egenskaper hos moderna fordon, instabiliteter med högre
frekvenser kan i det närmaste lineariseras.
Överspänningar orsakade av övertoner
Halvledaromriktare (både fasvinkelstyrda och tvångsstyrda) som installerats på
rullande materiel, eller för strömförsörjning, alstrar ström- och spänningsöver-
toner vilka förenklat kan representeras av ström-, respektive spänningskällor.
Varje slags omvandlare alstrar ett typiskt ström- och spänningsspektrum.
Omvandlaren tillsammans med passiva delar såsom transformatorer och filter,
uppträder antingen som en ström- eller spänningskälla inbegripet en typisk inre
impedans.
Alla strömförsörjningssystem har resonans på grund av resonansen i ledningar
och kablar, en del också på grund av passiva filterkomponenter. Detta medför
en förstärkning av övertonerna som införs av omvandlarna till
strömförsörjningssystemet. En förstärkning (eller partiell undertryckning)
uppstår både vid omvandlaren (på grund av ledningens impedans sedd från
omvandlaren) och mellan omvandlare och andra platser i nätet (överföringsbete-
ende för strömförsörjningen i sig).
En förstärkning av starka övertoner kan medföra betydande överspänningar,
antingen vid fordonet eller på en helt annan plats i nätet.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 80
▼B
Försörjningssystemet (omformarstationer och kontaktledning) har resonanstoppar
på grund av sina fördelade egenskaper - induktans och kapacitans per
längdenhet. Dessa resonanstoppar kan orsaka mycket stora resonansströmmar
och spänningar. Förhållandet mellan största och minsta ström som registreras
längs kontaktledningen vid särskilda resonansfrekvenser kan vara större än
100:1. För fordon med fyrkvadrantriktare kan övertonsströmmarna vid ett
fordons strömavtagare ökas cirka tre gånger på grund av att kraftförsörjnings-
nätets impedans inte är noll.
Ytterligare tekniska fenomen som skall beaktas för elektrisk kompatibilitet
mellan strömförsörjning och rullande materiel är följande:
— Multipla noll-genomgångar.
— Spänningstoppar och -bottnar, transienter.— Fasvariationer i försörjningsspänningen.— Lågfrekventa svängningar.
Sett ur ledningsstörningssynpunkt kan följande effekter vara av betydelse:
— Hjulslirning/hjulglidning.
— Hjälplast.
— Dynamiska händelser.
— Övertoner från hjälpomformare.— Modulationer som alstras av olika omvandlare.
P.3 GODKÄNNANDEFÖRFARANDE
Alla nya eller ombyggda dragfordon eller infrastrukturkomponenter (till exempel
strömförsörjningsutrustning, statisk omvandlare, högspänningskabel) kommer att
integreras i ett befintligt strömförsörjningsnät tillsammans med dragfordon.
Kompatibilitet mellan befintliga dragfordon och befintlig infrastruktur och fram-
tida dragfordon och infrastrukturkomponenter skall kontrolleras med avseende
på de fenomen som beskrivs i punkt P.2.
Följande organ och parter berörs:
— Den upphandlande enheten.
— Tågoperatörerna för den befintliga trafiken.
— Köparen/ägaren av det nya dragfordonet eller de nya dragfordonen eller
infrastrukturutrustningen.
— Tillverkaren av det nya dragfordonet eller de nya dragfordonen eller infra-
strukturutrustningen.
En gemensam specifikation för rullande materiel eller strömförsörjning, som
förhindrar överspänningar under alla förhållanden, förefaller vara mycket
konservativ och omöjlig att uppnå. Därför bör det förfarande som beskrivs i
punkt P.6 tillämpas för att kontrollera kompatibiliteten (kompatibilitetsfall).
P.4 BESKRIVNING AV FASTA INSTALLATIONER FÖR STRÖMFÖR-
SÖRJNING AV TRAKTION
Att uppnå fullständig och djuplodande beskrivning av strömförsörjningens fasta
installationer kräver en mycket stor arbetsinsats. Dessutom kan inte en allmän
och enkel beskrivning lämnas av alla typer av fasta installationer som är tillämp-
liga för kompatibilitetsfallet (punkt P.6).
Systemens värden skall anges av den upphandlande enheten.
P.5 BESKRIVNING AV TÅGEN
Fordonens värden skall anges av operatören eller operatörerna för den befintliga
trafiken och tillställas den upphandlande enheten.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 81
▼B
Figur P.1
Förfarande för införande av ett nytt fordon eller en ny del
2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 82
▼B
P.6 KOMPATIBILITETSUNDERSÖKNING
Kompatibilitetsundersökningen (eller kompatibilitetsfallet) är en process för att
påvisa kompatibiliteten för ny rullande materiel eller nya infrastrukturkompo-
nenter med befintliga dragfordon och befintligt kraftförsörjningsnät. Såsom
skildras i figur P.1 är planeringen av hela kompatibilitetsfallet den första
åtgärden för att uppnå kompatibilitet. Flödesschemat är tillämpligt för ny
rullande materiel och även nya infrastrukturkomponenter för strömförsörjning.
Det är ett förfarande för införande av dessa i det befintliga järnvägssystemet.
Den upphandlande enheten är ansvarig för beskrivningen av infrastruktur och
det totala nätet såsom beskrivs i punkterna P.4 och P.5. Den är också ansvarig
för fastställande av godkännandekriterier för fordonen eller nya infrastruktur-
komponenter såsom beskrivs i steg 1-7 i tabell P.1. Köparen/ägaren av den nya
komponenten (dragfordon eller utrustning för strömförsörjning) skall utföra en
undersökning för att bevisa dess kompatibilitet. De särskilda godkännandekrite-
rierna som är nödvändiga för att garantera kompatibilitet för hela systemet
såsom beskrivs i punkt P.7.
Tabell P.1
Beskrivning av steg
Nr Benämning Beskrivning Ansvarig
1 Schema för kontroll av
kompatibilitetI schemat för en särskild
kompatibilitetskontroll
fastställs analysens
omfattning och de speci-
fika uppgifterna och skyl-
digheterna. Schemat utgör
en överenskommelse
mellan alla berörda parter.Organisationen som är
ansvarig för kompatibilitets-
kontrollen, normalt leveran-
tören av nya delar
2 Beskrivning av befintlig
infrastrukturDen befintliga infrastruk-
turens egenskaper (huvud-
sakligen
strömförsörjningssystem),
information som är av
betydelse för kompatibili-
teten med
strömförsörjningen. Infor-
mationen kan tillhan-
dahållas i form av
datamodeller.Den upphandlande enheten
3 Beskrivning av befintlig
rullande materielEgenskaperna för de
fordon som redan
trafikerar järnvägsnätet,
information som är av
betydelse för kompatibili-
teten med
strömförsörjningen. Egen-
skaperna kan tillhan-
dahållas i form av
datamodeller.Operatör/ägare av rullande
materiel
4 Beskrivning av befintliga
driftsförhållandenInformation om driften på
det befintliga systemet:
antalet tåg i drift, normala
tidtabeller, normala
försörjningsarrangemang,
nödförsörjningsarrange-
mang.Järnvägssystemets operatör
5 Beskrivning av det totala
järnvägssystemet/nätetDetta är den kombinerade
informationen från steg 2,
3 och 4. Det kan vara
nödvändigt att fastställa
olika scenarier.Den upphandlande enheten
6 Teoretiskanalys av de
totala systemet/nätetUtredning av kompatibili-
tetsegenskaper för olika
scenarier. Såsom ett första
steg: bekräfta kompatibili-
teten för det befintligaDen upphandlande enheten2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 83
▼B
Nr Benämning Beskrivning Ansvarig
systemet. Såsom ett andra
steg: prova nya möjliga
delar (fordon eller
strömförsörjningssystem)
kontrollera vilka egen-
skaper de skall ha för att
bibehålla systemets stabi-
litet.
7 Godkännandekriterier för
nya delarResultatet från den teore-
tiska utredningen i steg 6
är det särskilda godkän-
nandekriteriet för nya
fordon eller nya delar för
strömförsörjningssystemet
(t.ex. transformatorer för
omformarstationer,
högspänningskablar etc.).
Det särskilda godkännan-
dekriteriet skall kunna
förstås och mätas under
konstruktionen och prov-
ningen av en ny del.Den upphandlande enheten
8 Konstruktion och tillverk-
ning av nya delarKonstruktion av nya
fordon eller nya delar förströmförsörjningssystemet
även med beaktande av
det godkännandekriterium
som fastställs i punkt 7.Leverantörer av den nya
delen (fordon ellerströmförsörjningsutrustning)
9 Beskrivning av nya delar Den nya delen skall
beskrivas med avseende
på dess kompatibilitet
med andra fordon och
strömförsörjningsegen-
skaper. Dessa egenskaper
skall efter validitetsprov-
ningen i steg 15 medge
en ändring av den befint-
liga järnvägen såsom
krävs i steg 2 och 3.Leverantörer av den nya
delen (fordon eller
strömförsörjningsutrustning)
10 Teoretiskanalys av nya
delarDen skall under en tidig
konstruktionsfas kontrol-
leras genom en teoretisk
analys, t.ex. genom
användning av datamo-
deller, så att den nya
delen kan uppfylla
godkännandekriteriet.Leverantörer av den nya
delen (fordon eller
strömförsörjningsutrustning)
11 Provning i laboratorier/på
provningsspårSå snart den första utrust-
ningen (fordon eller
strömförsörjningsutrust-
ning) byggts skall den
provas i laboratoriet eller
på ett provningsspår för
att kontrollera att den
uppfyller godkännandekri-
teriet såsom förutsagts av
den teoretiska analysen i
steg 10. Denna uppsätt-
ning provningar är en
typprovning av den nya
delen.Leverantörer av den nya
delen (fordon eller
strömförsörjningsutrustning)
12(
1) Provningsschema för
kompatibilitetsfalletEtt schema skall upprättas
för att fastställa de prov-
ningar som krävs för att
så långt som är möjligt
och rimligt bekräfta
följande:Den organisation som är
ansvarig för kompatibilitets-
fallet2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 84
▼B
Nr Benämning Beskrivning Ansvarig
1. Att den nya delen
uppfyller godkännan-
dekriteriet.
2. Att kompatibilitetskri-
teriet för standarden är
uppfyllt och följakt-
ligen att godkännan-
dekriteriet är
tillräckligt.
13(1) Provning i laboratorier/på
provningsspårI största möjliga utsträck-
ning skall provningar
utföras i laboratoriet eller
på provningsspår. Dessa
provningar skall officielltpåvisa att godkännandek-
riteriet är uppfyllt. Om
godkännandekriteriet ej
uppfylls innebär det att
leverantören måste
konstruera om delen.Den organisation som är
ansvarig för kompatibilitets-
fallet
14(
1) Provning på verkliga
järnvägssystemProvningar på verkliga
system skall tillförsäkra
att godkännandekriteriet
är tillräckligt för att
säkerställa systemets
stabilitet efter införande
av den nya delen. Om
dessa provningar uppvisar
kompatibilitetsproblem
trots att den nya utrust-
ningen överensstämmer
med godkännandekriteriet
innebär detta att godkän-
nandekriteriet inte var
tillräckligt.Den organisation som är
ansvarig för kompatibilitets-
fallet
15 Provningarna bekräftar
kompatibilitet?Om båda uppsättningar
provningar var fram-
gångsrika har kompatibi-
litet för den nya delen
med det befintliga
systemet påvisats. Detta
skall dokumenteras i en
kompatibilitetsrapport.Den organisation som är
ansvarig för kompatibilitets-
fallet
16 Kompatibilitetskontroll
avslutadMed det lyckade fullgö-
randet av kompatibilitets-
fallet har den nya delen
(fordon eller
strömförsörjningsutrust-
ning) blivit (2) en del av
det befintliga järnvägssys-
temet. Ansvaret för
kompatibiliteten ligger nu
hos järnvägssystemets
operatör.Järnvägssystemets operatör
(1) I provningsschemat fastställs om både steg 13 och 14 eller endast det ena skall utföras.
(2) Sett ur kompatibilitetsperspektiv.
Resultatet är ett dokument som beskriver den teoretiska analysen och provning-
arna för att säkerställa att fordonen och infrastrukturen är kompatibla vad gäller
tillförda störningsströmmar och stabilitet.
P.7 METODIK OCH GODKÄNNANDEKRITERIUMKompatibilitetsfallet som beskrivs i punkt P.5 skall påvisa att det befintliga
järnvägssystemet och den nya delen eller de nya delarna är kompatibla.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 85
▼B
Det övergripande kriteriet för överspänningar och stabilitet är att
— ingen överspänning är högre än 30 kV, toppvärde, för nät med 15 kV, 16,7
Hz, respektive 50 kV, toppvärde, för nät med 25 kV, 50 Hz, kommer att
uppstå i kontaktledningen på någon plats inom kraftförsörjningsnätet med
spänning U, som fastställs i bilaga N till denna TSD, lägre eller lika med
Umax2. Detta värde är toppvärdet för spänningens förvridna vågform.
Dessa övergripande kriterier kan alltid tillämpas.
— Eftersom det övergripande godkännandekriteriet endast kan tillämpas på hela
järnvägssystem (befintligt järnvägssystem och nya delar), är det en fördel att
konstruera riktlinjer för de nya delarna vilket minskar risken för misslyck-
ande under kompatibilitetsundersökningen. För dragfordon kan följande
riktlinjer användas:
Fordonet skall vara passivt (t.ex. godkänd inmatningsfas mellan − 90 grader
och + 90 grader) för alla frekvenser som är lika med eller högre än den
första (lägsta) resonansfrekvensen för det befintliga järnvägssystemet
(befintlig infrastruktur och befintlig rullande materiel).
Avståndet mellan fordonets högsta aktiva frekvens (dvs. högsta frekvens för
den godkända inmatningsfasen under − 90 grader eller över + 90 grader) och
den lägsta resonansfrekvensen för det befintliga järnvägssystemet såsom
beskrivs här ovan skall vara större än 20 % av den lägsta resonansfrek-
vensen.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 86
▼B
BILAGA Q
DYNAMISKT SAMSPEL MELLAN STRÖMAVTAGARE OCH
KONTAKTLEDNING
Q.1 TILLÄMPNINGSOMRÅDE
I denna bilaga anges kraven och provningsmetoden avseende det dynamiska
samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning.
Q.2 DEFINITIONER
Kontaktkraft: den vertikala kraft som strömavtagaren utövar på kontaktled-
ningen. Kontaktkraften är summan av alla krafter i en strömavtagares alla
kontaktpunkter.
Statisk kontaktkraft: medelvärdet för den vertikala uppåtriktade kraft som topp-
bygeln utövar på kontaktledningen och orsakas av strömavtagarens
höjningsanordning, då strömavtagaren är höjd och fordonet är stillastående.
Medelkraft: kontaktkraftens statistiska medelvärde.
Största kraft: kontaktkraftens största värde.
Minsta kraft: kontaktkraftens minsta värde.
Överliggande kontaktledning: en kontaktledning som är placerad ovanför (eller
bredvid) den övre gränsen för fordonsprofilen och försörjer fordon med elektrisk
energi medelst takmonterad strömuppsamlingsutrustning kallad strömavtagare
(IEC 60050-811).
Överslag: strömflödet genom en luftspalt mellan en slitskena och en kontaktled-
ning som vanligen indikeras genom en ljusbåge (prEN 50317).
Andel överslag i procent: denna ges av följande formel:
NQ¼X
tarc
ttotal/C1100
Resultatet angivet i % är en egenskap för en given fordonshastighet (prEN
50317).
Toppbygel: strömavtagarutrustning omfattande slitskenorna och deras fästanord-
ningar.
Kontaktpunkt: platsen för den mekaniska kontakten mellan en slitskena och en
kontaktledning.
Aerodynamisk kraft: ytterligare vertikal kraft som läggs på strömavtagaren som
en följd av luftflödet runt strömavtagaren.
Kvasistatisk kraft: summan av statiskoch aerodynamiskk raft vid en viss
hastighet.
Avspänningsspann: avstånd från en av den överliggande kontaktledningens
avslutningspunkter till nästa (EN 50119).
Kontrollavsnitt: representativ del av den totala mätlängden, längs vilken
mätförhållanden är kontrollerade.
Strömavtagarström: ström som passerar genom strömavtagaren.
Q.3 SYMBOLER OCH FÖRKORTNINGAR
σmaxstörsta standardavvikelsen för kontaktkraften
Fmmedelkraft
NQ andel överslag i procent
Fmaxstörsta kraft2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 87
▼B
Fminminsta kraft
d är avståndet mellan överslagssensor och ljuskälla (slitskena)
y är kalibreringsavståndet mellan överslagssensor och ljuskälla
x är effekttätheten för det minsta överslag som kan detekteras
Fappliedär den kraft som anbringas på strömavtagarens toppbygel
Fmeasuredär den uppmätta kraften
n är antalet frekvenssteg
f1är den lägsta frekvensen
fnär den högsta frekvensen
fiär den verkliga frekvensen
Q.4 GEMENSAMMA PRESTANDAQ.4.1Medelkontaktkraft för mellanperiod
Figur Q.4.1
Justeringskurva C1
2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 88
▼B
Figur Q.4.2
Justeringskurva C2
Q.4.2Krav på effekt och validitetsprovning av mätningar av det dyna-
miska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning
Q.4.2.1Allmänt
Mätningen av samspelet mellan kontaktledningen och strömavtagaren är avsedd
att kontrollera strömavtagarsystemets säkerhet och kvalitet. Mätresultaten för
olika strömavtagarsystem skall vara jämförbara för att komponenter för fri
försäljning inom Europa skall kunna godkännas.
Anm.:Uppmätta värden krävs även för validitetsprovning av simuleringspro-
gram och andra mätsystem.
För att kontrollera strömavtagarsystemets prestanda skall åtminstone följande
data mätas:
— Kontaktkraften eller andelen överslag i procent.
— Kontaktledningens höjning, vid stöden, när strömavtagaren passerar.
Förutom uppmätta värden skall driftsförhållanden (tåghastighet, plats, etc.) regi-
streras kontinuerligt och miljöförhållanden (regn, is, temperatur, vind, tunnel,
etc.) samt provningskonfiguration (strömavtagarnas egenskaper och placering,
typ av kontaktledning, etc.) under mätningen dokumenteras i provningsrap-
porten. Denna tilläggsinformation skall säkerställa att mätningarna kan
upprepas och att resultaten kan jämföras.
Q.4.2.2Mätningar av kontaktkraft
Allmänna villkor
Mätningen av kontaktkraften skall utföras på strömavtagaren med en krafts-
ensor. Kraftsensorerna skall vara placerade så nära kontaktpunkterna som
möjligt.
Mätsystemet skall mäta krafter i vertikal riktning utan påverkan av krafter i
andra riktningar.
Kraftsensorernas mätavvikelse på grund av temperaturen skall vara mindre än
10 N (för summan av krafter från alla sensorer) under alla mätförhållanden.
För strömavtagare med oberoende slitskenor skall varje slitskena mätas var för
sig.
Mätsystemet skall vara okänsligt för elektromagnetisk interferens.
Mätsystemets största fel skall vara mindre än 10 %.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 89
▼B
Mätsystemets påverkan
Mätsystemet skall inte utöva någon påverkan på den uppmätta kraften som kan
ändra resultaten med mer än 5 %.
Anm.:Den mest betydande källan för störning av resultatet från mätsystemet är
aerodynamiska krafter på mätutrustningen. Denna störning kan kontrol-
leras genom att utföra aerodynamiska provningar med och utan
mätutrustningen.
Tröghetskorrektion
Tröghetskrafterna på grund av massans effekt mellan sensorerna och kontakt-
punkterna skall korrigeras.
Anm.:Detta kan göras genom att mäta dessa komponenters acceleration.
Aerodynamisk korrektionEn korrektion skall användas för att medge påverkan av aerodynamiska krafter
på komponenterna mellan sensorer och kontaktpunkter.
Aerodynamiska provningar skall utföras för att fastställa de aerodynamiska
korrektionerna.
Anm.:Aerodynamisk påverkan kan mätas genom provning på spåret med
nedbunden strömavtagare.
Aerodynamiska provningar skall utföras med nominellt samma konfiguration
(kontaktledningshöjd, tågkonfiguration, mätutrustning, miljöförhållanden etc.)
som vid mätningen av kontaktkraften.
Anm.:Den aerodynamiska provningen kan utföras vid en provning på spåret.
Kalibrering av mätsystemet
Mätsystemet skall laboratorieprovas för att kontrollera noggrannheten i
mätningen av kraften. Denna provning skall utföras på den kompletta strömavt-
agaren utrustad med kompletta kraftmätningsanordningar och några
accelerationsmätare, dataöverföringssystemet (telemetri, optiska system) och
förstärkare.
Förhållandet mellan de anbringade och uppmätta krafterna (överföringsfunk-
tionen för strömavtagaren och instrumenteringen) skall fastställas genom
dynamiskexcitering av strömavtagaren, vid strömavtagarens toppbygel inom
ett frekvensområde.
Anm.:Om en sinusformad kraft används, ger en amplitud (topp till topp) på
30 % av den statiska kraften representativa resultat.
Provningarna skall utföras för följande två fall:
— Kraften anbringas mitt på strömavtagarens toppbygel.
— Kraften anbringas 250 mm från mittlinjen för strömavtagarens toppbygel,
om detta är möjligt. I annat fall skall den anbringade kraftpunkten ligga så
nära detta värde som möjligt. Om ett annat värde används skall det noteras i
provningsrapporten.
Provningen skall utföras med strömavtagarens toppbygel på den höjd som är
relevant.
Provningen skall utföras med en medelkraft som är lika stor som den statiska
kraften. Om strömavtagarens kontaktkraft ökar med hastigheten skall provningen
även utföras med den största kvasistatiska kraften.
Mätningarna av den anbringade kraften och den uppmätta kraften skall göras vid
frekvenser upp till 20 Hz i steg om 0,5 Hz, med minskade intervall vid reso-
nansfrekvenser. Frekvensstegen nära resonansfrekvenserna skall specificeras.
Anm.:Överföringsfunktionen är en kontinuerlig funktion med större variationer
nära resonansfrekvenserna. Minskningen av frekvensstegen nära reso-
nansfrekvenserna är nödvändig.
Överföringsfunktionens noggrannhet skall beräknas med följande formel:
1/C0
1
fn/C0f1 ðÞXn/C01
i¼1fiþ1/C0fi ðÞ 1/C0Fmeasured
Fapplied/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C12/C18/C19 !
/C1100 %
Överföringsfunktionen för strömavtagarens mätsystem skall utan någon korrek-
tion ha en noggrannhet som är större än 80 % upp till frekvensgränsen 10 Hz.
Denna noggrannhet är ett obligatoriskt krav för mätsystemet.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 90
▼B
För användning av mätning av dynamiskt samspel mellan strömavtagare och
kontaktledningssystem skall överföringsfunktionens noggrannhet vara högre än
90 % upp till frekvensgränsen 20 Hz (enligt de allmänna kraven). För att
uppnå detta kan en korrektion med filter göras.
MätegenskaperProvtagningsfrekvensen skall vara högre än 200 Hz för provtagning baserad på
tid eller mindre än 0,40 m för provtagning baserad på avstånd.
Kontaktkraften skall vara lågpassfiltrerad med en avstängningsfrekvens på 20
Hz.
Mätområdet skall åtminstone vara
— för AC-strömavtagare: från 0 N till 500 N,
— för DC-strömavtagare: från 0 N till 700 N.
MätresultatMätningar som görs inom ett kontrollavsnitt skall utvärderas.
För beräkning av statistiska värden bör kontrollavsnittet inte vara kortare än ett
avspänningsspann.
Åtminstone skall följande statistiska värden beräknas för ett kontrollavsnitt:
— Medelvärde ( F
m).
— Högsta värde.— Lägsta värde.— Standardavvikelse ( σ).
— Stapeldiagram eller sannolikhetskurva för kontaktkraften.
Q.4.2.3Mätning av förflyttning
Mätsystemet skall inte utöva någon påverkan på den uppmätta förflyttningen
som kan ändra resultatet med mer än 3 %.
Upplyftning vid stöden
Mätsystemets fel skall vara mindre än 5 mm.Vertikal förflyttning av kontaktpunktenDen vertikala förflyttningen av kontaktpunkten mäts relativt strömavtagarens
fästram.
Mätsystemets noggrannhet skall vara bättre än 10 mm.Mätningar av andra förflyttningar av kontaktledningenMätsystemets noggrannhet skall vara bättre än 10 % av amplituden för det
uppmätta värdet eller mindre än eller lika med 10 mm, vilkendera som ger
bäst noggrannhet.
Q.4.2.4Mätning av överslag
Allmänna villkor
För detektering av överslag skall detektorn vara känslig för våglängderna hos
det ljus som avges av kopparmaterialet. För kontaktledningar av koppar eller
kopparlegeringar skall ett våglängdsområde användas som omfattar området
220 nm - 225 nm eller 323 nm - 329 nm.
Anm.:Inom dessa två våglängdsområden finns betydande kopparemissivitet.
Mätsystemet skall vara okänsligt för synligt ljus med våglängder längre än 330
nm.
Detektorn skall
— vara tillräckligt nära strömavtagaren för att få tillräckligt hög känslighet,
— vara tillräckligt nära fordonets longitudinella axel för att få tillräckligt hög
känslighet,
— vara placerad bakom strömavtagaren i förhållande till fordonets färdriktning,— vara inriktad mot den anliggande slitskenan i förhållande till färdriktningen,— vara känslig inom ett synfält som omfattar strömavtagarens hela arbets-
område; känslighetens tolerans skall vara bättre än 10 %,
— ha en reaktionstid för början och slutet av ett överslag på mindre än 100 µs,— ha en detekteringströskel, beroende på den minsta överslagsenergi som skall
mätas.
Anm.:Tröskelvärdena varierar beroende på avståndet mellan mätanordningen
och den plats där överslaget sker.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 91
▼B
I figur 1 ges ett exempel på en vy från sidan av detektorns placering.
Figur 1
Placering av detektor
Kalibrering av mätsystemet för överslagDen detektor som skall användas skall vara kalibrerad för effekttäthet inom det
intressanta spektralområdet.
Denna känslighetskurva återger förhållandet mellan responsen i volt för detek-
torn och effekttätheten i µW/cm
2. Denna respons mäts vid detektorns analoga
utgång.
Effekttätheten för det minsta överslag som detekteras skall fastställas.Anm.:Detta värde skall till exempel vid 5 m vara:
— 160 µW/cm
2+ 10 % under25 kV AC-kontaktledning.
— 12,5 µW/cm2+ 10 % under 1,5 kV DC-kontaktledning.
Inställning av driftsavståndetOm avståndet mellan sensorn och ljuskällan vid drift avviker från avståndet (y)
vid kalibrering skall en inställning av detektorn utföras.
Detta skall utföras enligt följande:
— Fastställ effekttätheten för det minsta överslag som kan detekteras på detta
avstånd enligt lagen om att effekten minskar med kvadraten på avståndet
(1/d
2).
— Använd kalibreringsvärden för att fastställa den signal som motsvarar denna
effekttäthetsnivå.
— Följaktligen är det nya värdet för effekttäthetströskeln som kan detekteras en
funktion av det nya avståndet (d) till följd av förhållandet
x·d2/y2
Anm.:Ett överslag anses vara en punktkälla och följaktligen är effekttätheten
proportionell mot 1/d2(se figur 1).
Värden som skall mätasSystemet skall mäta åtminstone
— varje överslags varaktighet,
— tågets hastighet vid provningen,
— strömmen genom strömavtagaren.
Platsen för överslaget längs kontaktledningen (läget i kilometer) bör registreras.Återgivning av värdenÅtergivning av värden skall ske för ett kontrollavsnitt.För återgivningen skall endast överslag som varade mer än 1 ms analyseras.Vid analysen av mätningarna skall delar med en ström genom strömavtagare
under 30 % av den nominella strömmen för strömavtagaren ej beaktas.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 92
▼B
Åtminstone följande värden skall registreras för kontrollavsnittet:
— Tåghastighet.
— Antal överslag.— Summan av varaktigheten för alla överslag.— Den längsta varaktigheten för ett överslag.— Den totala tiden med en ström genom strömavtagaren större än 30 % av den
nominella strömmen per tåg per strömavtagare.
— Den totala körtiden för kontrollavsnittet.— Andel överslag i procent.
Anm. 1: Ett annat tänkbart kriterium är antalet överslag per km med en ström
genom strömavtagaren större än 30 % av den nominella strömmen.
Anm. 2: Kontrollavsnittet bör inte vara kortare än 10 km och skall trafikeras
med konstant hastighet med en tolerans av + 2,5 km/h.
Anm. 3: För att erhålla representativa resultat för kontaktledningen bör den
totala tiden med en ström genom strömavtagaren större än 30 % av
den nominella strömmen inte vara kortare än den tid det tar att färdas
ett avspänningsspann. Denna tid bör ej avbrytas av avsnitt med
minskad ström och hastigheten skall vara konstant.2002D0733 — SV — 12.09.2002 — 000.001 — 93