02021H2279 — SV — 30.12.2021 — 000.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet





Rättad genom:









▼B

▼C1

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2021/2279

av den 15 december 2021

om användningen av metoder för produkters miljöavtryck för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv







1. SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1 Syftet med denna rekommendation är att främja användning av metoderna för miljöavtryck i relevant politik och relevanta system för mätning och/eller kommunikation rörande miljöprestandan utifrån ett livscykelperspektiv för alla slags produkter, både varor och tjänster, och för organisationer.

1.2 Rekommendationen riktar sig till medlemsstaterna och till privata och offentliga organisationer som mäter sin produkts eller sin organisations miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv och/eller kommunicerar information om miljöprestanda till privata, offentliga eller civilsamhällets intressenter i EU, eller har för avsikt att göra något av detta.

1.3 Denna rekommendation gäller inte genomförandet av EU:s bindande lagstiftning som innehåller en särskild metod för beräkning av produkters eller organisationers miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv. Det kan dock hänvisas till denna rekommendation i EU:s lagstiftning eller politiska åtgärder som en metod för beräkning av produkters eller organisationers miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv.

2. DEFINITIONER

I denna rekommendation gäller följande definitioner:

a) metoden för produkters miljöavtryck (PEF-metoden): en allmän metod för att mäta och kommunicera en produkts potentiella miljöpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv, såsom den beskrivs i bilaga I.

b) metoden för organisationers miljöavtryck (OEF-metoden): en allmän metod för att mäta och kommunicera en organisations potentiella miljöpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv, såsom den beskrivs i bilaga III.

c) produkters miljöavtryck: resultatet av en undersökning av produkters miljöavtryck utgående från metoden för produkters miljöavtryck.

d) organisationers miljöavtryck: resultatet av en undersökning av organisationers miljöavtryck utgående från metoden för organisationers miljöavtryck.

e) regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR-regler): produktspecifika, livscykelbaserade regler som kompletterar den allmänna metodvägledningen för PEF-studier genom att tillhandahålla ytterligare specifikation på nivån för en specifik produktkategori. Om en PEFCR-regel finns bör den användas för att beräkna miljöavtrycket från en produkt som tillhör den produktkategorin.

f) sektorsregler för organisationers miljöavtryck (OEFSR-regler): sektorsspecifika, livscykelbaserade regler som kompletterar den allmänna metodvägledningen för OEF-studier genom att ge ytterligare specifikation på sektorsnivå. Om en OEFSR-regel finns bör den användas för att beräkna miljöavtrycket från en organisation som tillhör den sektorn.

g) miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv: kvantifierad mätning av potentiell miljöpåverkan med beaktande av en produkts eller organisations alla relevanta livscykelfaser, ur ett försörjningskedjeperspektiv.

h) kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv: allt delgivande av information om miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv – till affärspartner, investerare, offentliga organ eller konsumenter.

i) organisation: företag, bolag, firma, näringsrörelse, myndighet eller institution eller en del eller en kombination av dessa, oavsett företagsform, offentlig eller privat, med egna funktioner och förvaltningar.

j) system: vinstdrivande eller icke-vinstdrivande initiativ som tagits av privata företag eller en företagssammanslutning, av ett offentligt-privat partnerskap eller av statliga eller icke-statliga organisationer, som kräver mätning eller kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

k) branschorganisation: organisation som representerar privata företag som ingår i organisationen eller privata företag som tillhör en sektor på lokal, regional, nationell eller internationell nivå.

l) finansvärlden: alla aktörer som tillhandahåller finansiella tjänster (inklusive finansiell rådgivning), i vilket ingår banker, investerare och försäkringsbolag.

3. ANVÄNDNING AV PEF- OCH OEF-METODERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS POLITISKA BESLUT

Medlemsstaterna bör göra följande:

3.1 Använda PEF- eller OEF-metoderna och relaterade PEFCR- och OEFSR-regler i frivilliga strategier och initiativ som har att göra med mätning och angivande av produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv, där så är lämpligt med beaktande av att sådana strategier inte får skapa hinder för varors fria rörlighet i EU.

3.2 Bedöma information eller argument om miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv på grundval av användning av PEF-metoden eller OEF-metoden och relaterade PEFCR- och OEFSR-regler i den form de gäller enligt relevanta nationella system som omfattar mätning eller kommunikation av produkters eller organisationers potentiella miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

3.3 Sträva efter att öka tillgången på livscykeldata av hög kvalitet genom att införa åtgärder för att utveckla, revidera och tillhandahålla nationella databaser och bidra till att föra in data i existerande offentliga databaser, baserat på kraven för datauppsättningar som överensstämmer med miljöavtryckskraven. Samstämmighet mellan de olika databaserna bör säkerställas sinsemellan.

3.4 Bidra till kommissionens ansträngningar när det gäller tillgången till högkvalitativa datamängder som uppfyller kraven i EF.

3.5 Ge små och medelstora företag stöd och verktyg för att mäta, förbättra och kommunicera miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv enligt PEF-metoden eller OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler för sina produkter eller sin organisation. Därvid bör myndigheterna undvika att överlappa befintliga verktyg om de är ändamålsenliga.

3.6 Uppmuntra användningen av OEF-metoden och i förekommande fall relaterade OEFSR-regler, för att mäta eller kommunicera offentliga organisationers miljöprestanda.

3.7 Främja och stödja användningen av PEF- och OEF-metoderna på internationell nivå, bland annat i multilaterala forum eller i samband med system för mätning och kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv. Därvid bör myndigheterna överväga att tillhandahålla hjälp och verktyg till små och medelstora företag i EU:s partnerländer för mätning och förbättring av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv i fråga om eventuella halvfabrikat eller halvfärdiga produkter som dessa företag tillverkar.

4. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN I FÖRETAG OCH ANDRA PRIVATA ORGANISATIONER

Företag och andra privata organisationer som beslutar att mäta, jämföra eller kommunicera sina produkters eller sin organisations miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv bör göra följande:

4.1 Använda PEF-metoden eller OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler som referensmetod för mätning eller kommunikation av produkters eller organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

4.2 Bidra till revidering av offentliga databaser och förse dem med livscykeldata av hög kvalitet i linje med kraven för datauppsättningar som överensstämmer med miljöavtryckskraven. Bidra till kommissionens ansträngningar när det gäller tillgången till högkvalitativa datamängder som uppfyller kraven i EF.

4.3 Överväga att ge stöd till företags, särskilt små och medelstora företags, försörjningskedjor när det gäller att tillhandahålla information utgående från PEF och OEF samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler och förbättra organisationens och produkternas miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

Branschorganisationerna bör göra följande:

4.4 Främja användningen av PEF-metoden och OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler bland medlemmarna.

4.5 Hjälpa till att revidera offentliga databaser och förse dem med livscykeldata av hög kvalitet i linje med kraven för datauppsättningar som överensstämmer med miljöavtryckskraven. Bidra till kommissionens ansträngningar när det gäller tillgången till högkvalitativa datamängder som uppfyller kraven i EF.

4.6 Tillhandahålla förenklade beräkningsinstrument och expertis för att hjälpa små och medelstora företag att beräkna miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv enligt PEF-metoden eller OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler för sina produkter eller sin organisation.

4.7 Främja och stödja användningen av PEF- och OEF-metoderna på internationell nivå, bland annat i multilaterala forum eller i samband med system för mätning och kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

5. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN SAMT RELATERADE PEFCR- OCH OEFSR-REGLER GENOM SYSTEM FÖR MÄTNING ELLER KOMMUNIKATION AV MILJÖPRESTANDA UTIFRÅN ETT LIVSCYKELPERSPEKTIV

5.1 System för mätning eller kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv bör använda PEF-metoden eller OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler som referensmetod för mätning eller kommunikation av produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

6. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN SAMT RELATERADE PEFCR- OCH OEFSR-REGLER I FINANSVÄRLDEN

Parterna inom finansvärlden bör, där så är lämpligt, göra följande:

6.1 Främja information eller argument om miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv på grundval av användning av PEF-metoden eller OEF-metoden samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler vid bedömningen av ekonomiska risker i samband med miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv.

6.2 Främja användningen av information baserad på OEF-studier i bedömningen av prestandanivåerna för miljökomponenten i hållbarhetsindex.

6.3 Främja och stödja användningen av PEF- och OEF-metoderna på internationell nivå, bland annat i multilaterala forum eller i samband med system för mätning och kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

7. VERIFIERING

7.1 Om PEF- och OEF-studier delges tredje parter ska studierna verifieras enligt kraven för PEF- och OEF-metoderna samt eventuella särskilda anvisningar i PEFCR- och OEFSR-reglerna.

8. RAPPORTERING AV HUR REKOMMENDATIONEN TILLÄMPAS

8.1 Medlemsstaterna uppmanas att årligen underrätta kommissionen om åtgärder som har vidtagits enligt denna rekommendation. Den första omgången information bör lämnas in ett år efter det att denna rekommendation har antagits. Den information som lämnas in bör omfatta följande:

a) Hur PEF- och OEF-metoderna samt relaterade PEFCR- och OEFSR-regler används i politiska initiativ.

b) Antalet produkter och organisationer som initiativet omfattar.

c) Incitament för miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

d) Initiativ till framtagning av livscykeldata av hög kvalitet.

e) Bistånd till små och medelstora företag när det gäller att lämna information om miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv och förbättring av deras miljöprestanda.

f) Eventuella problem eller flaskhalsar som upptäckts i samband med metoderna.

9. UPPHÄVANDE AV TIDIGARE REKOMMENDATION

Kommissionens rekommendation 2013/179/EU ska upphöra att gälla. Hänvisningar till den upphävda rekommendationen ska anses som hänvisningar till den här rekommendationen.









BILAGA I.

Metod för produkters miljöavtryck

Förkortningar Definitioner Förhållande till andra metoder och standarder 1. Regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR-regler) 1.1. Principer och exempel för potentiella tillämpningar 2. Allmänna aspekter rörande PEF-studier 2.1. Användning av denna metod 2.2. Principerna för studier om produkters miljöavtryck (PEF-studier) 2.3. De olika stegen i en PEF-studie 3. Definition av PEF-studiens syfte och räckvidd 3.1. Definition av syfte 3.2. Definition av räckvidd 3.2.1 Funktionell enhet och referensflöde 3.2.2. Systemgräns 3.2.3. Påverkanskategorier för miljöavtryck 3.2.4. Ytterligare information i PEF-studien 3.2.5. Antaganden/begränsningar 4. Livscykelinventering 4.1 Screening 4.2 Livscykelfaser 4.2.1 Anskaffning och förbearbetning av råmaterial 4.2.2 Tillverkning 4.2.3 Distribution 4.2.4 Användning 4.2.5 Slutbehandling (inklusive återvinning av produkten) 4.3 Nomenklatur för livscykelinventering 4.4 Modelleringskrav 4.4.1 Jordbruksproduktion 4.4.2 Elanvändning 4.4.3 Transport och logistik 4.4.4 Kapitalvaror – infrastruktur och utrustning 4.4.5 Lagring i distributionscentral eller detaljhandel 4.4.6 Stickprovsförfarande 4.4.7 Modelleringskrav för användningsfasen 4.4.8 Återvunnet innehåll och modellering av slutbehandling 4.4.9 Förlängd livslängd för produkten 4.4.10 Utsläpp och upptag av växthusgaser 4.4.11 Kompensationer 4.5 Hantering av multifunktionella processer 4.5.1 Allokering inom djurhållning 4.6 Krav avseende datainsamling och datakvalitet 4.6.1 Företagsspecifika data 4.6.2 Sekundära data 4.6.3 Datauppsättningar som ska användas 4.6.4 Brytpunkt 4.6.5 Datakvalitetskrav 5. Påverkansbedömning för miljöavtryck 5.1 Klassificering och karakterisering 5.1.1 Klassificering 5.1.2 Karakterisering 5.2 Normalisering och viktning 5.2.1 Normalisering av resultaten från påverkansbedömningen för miljöavtryck 5.2.2 Viktning av resultaten från påverkansbedömningen för miljöavtryck 6. Tolkning av PEF-resultat 6.1 Inledning 6.2 Bedömning av PEF-modellens robusthet 6.3 Identifiering av problem: de mest relevanta påverkanskategorierna, livscykelfaserna, processerna och elementärflödena 6.3.1 Förfarande för att identifiera de mest relevanta påverkanskategorierna 6.3.2 Förfarande för att identifiera de mest relevanta livscykelfaserna 6.3.3 Förfarande för att identifiera de mest relevanta processerna 6.3.4 Förfarande för att identifiera de mest relevanta elementärflödena 6.3.5 Hantering av negativa tal 6.3.6 Sammanfattning av kraven 6.3.7 Exempel 6.4 Slutsatser och rekommendationer 7. Rapporter om produkters miljöavtryck (PEF-rapporter) 7.1 Inledning 7.1.1 Sammanfattning 7.1.2 Aggregerad datauppsättning som överensstämmer med miljöavtryckskraven 7.1.3 Huvudrapport 7.1.4 Valideringsutlåtande 7.1.5 Bilagor 7.1.6 Konfidentiell rapport 8. Verifiering och validering av PEF-studier, rapporter och kommunikationsverktyg 8.1 Definition av omfattningen av verifieringen 8.2 Verifieringsförfarande 8.3 Kontrollör(er) 8.3.1 Minimikrav för kontrollörer 8.3.2 Den ansvarige kontrollörens roll i verifieringsteamet 8.4 Krav för verifiering och validering 8.4.1 Minimikrav för verifiering och validering av PEF-studien 8.4.2 Tekniker för verifiering och validering 8.4.3 Datasekretess 8.5 Resultat från verifierings-/valideringsprocessen 8.5.1 Verifierings- och valideringsrapportens innehåll 8.5.2 Valideringsutlåtandets innehåll 8.5.3 Verifierings- och valideringsrapportens och valideringsutlåtandets giltighet Källförteckning Figurförteckning Tabellförteckning

Förkortningar

ADEME Agence de l’Environnement et de la Maîtrise de l’Energie

AR allokeringskvot

B2B Business to Business, relationer mellan företag

B2C Business to Consumer, relationer mellan företag och kund

BOM materiallista

BP bästa praxis

CFC klorfluorkarboner

CPA indelning av produkter efter näringsgren

DQR datakvalitetsklassificering

EF miljöavtryck

EI miljöpåverkan

Emas miljölednings- och miljörevisionsordning

EoL slutbehandling (end of life)

GWP global uppvärmningspotential

ILCD internationellt referensdatasystem för livscykelanalys

ILCD-EL internationellt referensdatasystem för livscykelanalys – ingångsnivå

IPCC Mellanstatliga panelen för klimatförändringar

ISIC internationell näringsgrensindelning

ISO Internationella standardiseringsorganisationen

IUCN Internationella naturvårdsunionen

JRC gemensamma forskningscentrumet

LCA livscykelanalys

LCDN Life Cycle Data Network

LCI livscykelinventering

LCIA miljöpåverkansbedömning

Nace Nomenclature Générale des Activités Economiques dans les Communautés Européennes

NMVOC lättflyktiga organiska ämnen utom metan

OEFSR sektorsregler för organisationers miljöavtryck

P precision

PAS allmänt tillgänglig specifikation

PEF produkters miljöavtryck

PEFCR regler för produktkategoriers miljöavtryck

PEF-RP PEF-studie av den representativa produkten

RF referensflöde

RP representativ produkt

SS stödjande studie

TeR teknisk representativitet

TiR tidsrelaterad representativitet

TS tekniskt sekretariat

Unep FN:s miljöprogram

UUID universellt unik identifierare

WBCSD World Business Council for Sustainable Development

WRI World Resources Institute

Terminologi: ska, bör och kan/får

I denna bilaga I används fasta termer för att uttrycka krav, rekommendationer och alternativ som ett företag kan välja.

Termen ”ska” anger vad som krävs för att en PEF-studie ska överensstämma med denna metod.

Termen ”bör” anger en rekommendation, inte ett krav. Varje avvikelse från ett ”bör”-rekommendation måste motiveras av den som genomför studien och vara öppen för insyn.

Termerna ”kan” och ”får”anger ett tillåtet alternativ.

Definitioner

aktivitetsdata: information kopplad till processer för modellering av livscykelinventeringar (LCI). Varje aggregerat LCI-resultat från de processkedjor som motsvarar aktiviteterna för en process multipliceras med motsvarande aktivitetsdata ( 1 ) och läggs därefter samman för att få fram processens miljöavtryck.

Exempel på aktivitetsdata är mängden kilowattimmar av använd el, mängden använt bränsle, utflödet från en process (t.ex. avfall), antalet timmar som utrustningen drivs, tillryggalagd sträcka, en byggnads golvyta osv.

Synonym till ”icke-elementärt flöde”.

försurning: påverkanskategori för miljöavtryck som mäter effekter av försurande ämnen i miljön. Utsläpp av kväveoxider (NOx), ammoniak (NH3) och svaveloxider (SOx) leder till att vätejoner (H+) frigörs när gaserna mineraliseras. Protonerna ger upphov till försurning av mark och vatten när de frigörs i områden där buffertkapaciteten är låg, vilket i sin tur leder till skogsminskning och försurning av sjöar.

ytterligare miljöinformation: miljöinformation som inte ingår i påverkanskategorierna för miljöavtryck och som beräknas och kommuniceras tillsammans med PEF-resultaten.

ytterligare teknisk information: information som inte är miljöinformation och som beräknas och kommuniceras tillsammans med PEF-resultaten.

aggregerad datauppsättning: fullständig eller delvis livscykel för ett produktsystem som –vid sidan av elementärflöden (och eventuellt ej relevanta mängder av avfallsflöden och radioaktivt avfall) – endast redovisar en eller flera produktprocesser som referensflöde(n) i inflödes–utflödes-listan, men inga andra varor eller tjänster.

Aggregerade datauppsättningar benämns även ”datauppsättningar med LCI-resultat”. Aggregerade datauppsättningar kan aggregeras horisontellt och/eller vertikalt.

allokering: en metod för att lösa frågor kring multifunktionalitet. Med begreppet avses ”fördelning av inflöden eller utflöden hos en process eller ett produktsystem mellan det studerade produktsystemet och ett eller flera andra produktsystem”.

tillämpningsspecifik: allmän aspekt av den specifika tillämpning i vilken ett material används. Till exempel genomsnittlig återvinningsgrad av polyetentereftalat (PET) i flaskor.

bokföringsorienterad: processbaserad modellering avsedd att ge en statisk representation av genomsnittsförhållanden, med uteslutning av marknadsförmedlade effekter.

genomsnittsdata: produktionsvägda medelvärden för specifika data.

bakgrundsprocesser: de processer inom en produkts livscykel för vilka det inte finns direkt tillgång till information. Exempelvis anses de flesta livscykelprocesser uppströms och generellt alla processer längre nedströms utgöra delar av bakgrundsprocesser.

riktmärke: en standard eller referenspunkt mot vilken en jämförelse kan göras. Inom ramen för PEF avser termen ”riktmärke” den genomsnittliga miljöprestandan för den representativa produkt som säljs på EU-marknaden.

materiallista: en materiallista eller produktstruktur (benämns även BOM) är en förteckning över de råmaterial, underenheter, mellanliggande enheter, delkomponenter, delar och de mängder av varje som behövs för att tillverka den produkt som PEF-studien omfattar. Inom vissa sektorer motsvarar en materiallista en komponentlista.

business to business (B2B): beskriver transaktioner mellan företag, t.ex. mellan en tillverkare och en grossist eller mellan en grossist och detaljhandlare.

business to consumers (B2C): beskriver transaktioner mellan företag och konsumenter, t.ex. mellan detaljhandlare och konsumenter.

karakterisering: beräkning av omfattningen av bidraget från vart och ett klassificerat inflöde/utflöde till de berörda påverkanskategorierna för miljöavtryck och aggregeringen av bidrag inom varje kategori.

För detta krävs att inventeringsdata multipliceras linjärt med karakteriseringsfaktorerna för varje ämne och berörd påverkanskategori för miljöavtryck. När det till exempel gäller påverkanskategorin klimatförändring är koldioxid referensämne och referensenheten är kilo koldioxidekvivalenter.

karakteriseringsfaktor: en faktor som har härletts från en karakteriseringsmodell och som används för att omvandla resultaten från ett tilldelat livscykelinventeringsresultat till den gemensamma enheten för kategoriindikatorn för miljöavtryckets påverkan.

klassificering: fördelning av inflöden av material och energi enligt livscykelinventeringen till påverkanskategorier för miljöavtryck enligt varje ämnes potential att bidra till var och en av de påverkanskategorier som beaktas.

klimatförändring: påverkanskategori för miljöavtryck där alla inflöden och utflöden som leder till utsläpp av växthusgaser beaktas. Följderna är bland annat ökade genomsnittliga globala temperaturer och plötsliga regionala klimatförändringar.

samfunktion: någon av två eller flera funktioner som kommer från samma enhetsprocess eller produktsystem.

ansvarig för studien: en organisation (eller grupp av organisationer), såsom ett kommersiellt företag eller en ideell organisation, som finansierar en miljöavtrycksstudie i enlighet med PEF-metoden och den relevanta PEFCR-regeln, om den finns tillgänglig.

företagsspecifika data: data som direkt mäts eller samlas in från en eller flera anläggningar (anläggningsspecifika data), och som är representativa för företagets verksamheter (”företag” används som synonym för ”organisation”). En synonym till detta begrepp är primärdata. För att fastställa graden av representativitet kan ett stickprovsförfarande användas.

företagsspecifik datauppsättning: en datauppsättning (disaggregerad eller aggregerad) som har sammanställts utifrån företagsspecifika data. I de flesta fall är aktivitetsdata företagsspecifika medan de underliggande delprocesserna är datauppsättningar som härrör från bakomliggande databaser.

jämförande påstående: ett miljöpåstående om att en produkt är bättre än eller likvärdig med en konkurrerande produkt med samma funktion (inklusive riktmärket för produktkategorin).

jämförelse: en jämförelse (grafisk eller annan form) mellan två eller flera produkter baserat på resultaten av en PEF-studie, som stöder PEFCR-reglerna. Inkluderar inte ett jämförande påstående.

konsument: en enskild person i allmänheten som köper eller använder varor, egendom eller tjänster för privat bruk.

samprodukt: någon av två eller flera produkter som kommer från samma enhetsprocess eller produktsystem.

vagga till grind: en del av produktens försörjningskedja, från utvinning av råmaterial (vagga) till tillverkarens slutprodukt (grind). Då utesluts faserna för distribution, lagring, användning och slutbehandling.

vagga till grav: en produkts livscykel som omfattar faserna för utvinning av råmaterial, bearbetning, distribution, lagring, användning och bortskaffande eller återvinning. Vid bedömningen beaktas alla relevanta inflöden och utflöden i alla faser av livscykeln.

kritisk granskning: ett förfarande i syfte att säkerställa överensstämmelse mellan en PEFCR-regel och PEF-metodens principer och krav.

datakvalitet: egenskaper hos data som syftar på deras förmåga att uppfylla angivna krav. Datakvaliteten omfattar flera olika aspekter, såsom teknisk, geografisk och tidsrelaterad representativitet samt inventeringsdatas fullständighet och exakthet.

datakvalitetsklassificering (DQR): semikvantitativ bedömning av kvalitetskriterierna för en datauppsättning, baserat på teknisk representativitet, geografisk representativitet, tidsrelaterad representativitet och precision. Datakvalitet ska förstås som datauppsättningens dokumenterade kvalitet.

fördröjda utsläpp: utsläpp som släpps ut över tid, t.ex. genom långa användnings- eller bortskaffandefaser, i motsats till ett enda utsläpp vid tidpunkten t.

direkta elementärflöden (även kallade elementärflöden): alla utflöden i form av utsläpp och alla inflöden i form av resursanvändning som uppstår direkt i samband med en process. Exempel är utsläpp från en kemisk process eller flyktiga utsläpp från en ångpanna direkt på anläggningen.

direkt ändring av markanvändning: ändring från en typ av markanvändning till en annan i fråga om ett enskilt marktäcke utan att det leder till ändringar i ett annat system.

direkt hänförlig: används för processer, aktiviteter eller påverkan som sker inom den definierade systemgränsen.

disaggregering: processen när en aggregerad datauppsättning delas upp i mindre datauppsättningar för en enhetsprocess (horisontellt eller vertikalt). Disaggregering kan bidra till att göra data mer specifika. Disaggregeringsprocessen får aldrig riskera eller hota att riskera den ursprungliga aggregerade datauppsättningens kvalitet och enhetlighet.

nedströms: en punkt längs försörjningskedjan efter referenspunkten.

ekotoxicitet, sötvatten: påverkanskategori för miljöavtryck som gäller de toxiska verkningarna på ett ekosystem som skadar enskilda arter och leder till ändringar av ekosystemets struktur och funktion Ekotoxicitet är en följd av flera olika toxikologiska mekanismer orsakade av utsläpp av ämnen som har direkt påverkan på ekosystemets hälsa.

kommunikationsverktyg: alla möjliga sätt som kan användas för att kommunicera resultaten av en miljöavtrycksstudie till intressenterna (t.ex. märkningar, miljövarudeklarationer, miljöpåståenden, webbplatser, infografik osv.).

datauppsättning som överensstämmer med miljöavtryckskraven: datauppsättning som tagits fram i enlighet med de miljöavtryckskrav som regelbundet uppdateras av gemensamma forskningscentrumet ( 2 ).

spårning av elektricitet ( 3 ): processen att tilldela elförbrukning elproduktionsattribut.

elementärflöden: i livscykelinventeringen omfattar elementärflöden ”material eller energi som har hämtats från miljön och som utan föregående mänsklig förändring tillförs det studerade systemet, eller material eller energi som lämnar det studerade systemet och som återförs till miljön utan efterföljande mänsklig förändring”.

Elementärflöden är t.ex. resurser som har utvunnits från naturen, eller utsläpp till luft, vatten eller mark som är direkt kopplade till karakteriseringsfaktorerna för påverkanskategorierna för miljöavtryck.

miljöaspekt: en del av en organisations verksamhet, produkter eller tjänster som samverkar eller kan samverka med miljön.

påverkansbedömning för miljöavtryck: den fas i PEF-analysen som syftar till att förstå och utvärdera omfattningen och betydelsen av ett produktsystems potentiella miljöpåverkan under produktens livscykel Metoderna för påverkansbedömning ger faktorer för karakterisering av elementärflödenas påverkan genom vilka man aggregerar påverkan för att få fram ett begränsat antal indikatorer för mittpunkt.

metod för påverkansbedömning för miljöavtryck: protokoll för kvantitativ omvandling av livscykelinventeringsdata till bidragen till den miljöpåverkan det gäller.

påverkanskategori för miljöavtryck: klass för resursanvändning eller miljöpåverkan till vilken livscykelinventeringsdata är relaterade.

kategoriindikator för miljöavtryckets påverkan: kvantifierbar representation av en påverkanskategori för miljöavtryck.

miljöpåverkan: varje negativ eller positiv förändring i miljön som helt eller delvis är en följd av en organisations verksamhet, produkter eller tjänster.

miljömekanism: ett system av fysikaliska, kemiska och biologiska processer för en given påverkanskategori för miljöavtryck som kopplar resultaten från livscykelinventeringen till kategoriindikatorer för miljöavtryck.

eutrofiering: påverkanskategori för miljöavtryck som avser näringsämnen (främst kväve och fosfor) från avloppsutsläpp och gödslad jordbruksmark som accelererar tillväxten av alger och annan vegetation i vatten.

Vid nedbrytningen av det organiska materialet förbrukas syre vilket leder till syrebrist och, i vissa fall, fiskdöd. Genom begreppet eutrofiering översätts mängden utsläppta ämnen till ett gemensamt mått, uttryckt som den mängd syre som krävs för nedbrytningen av död biomassa.

För att bedöma effekterna till följd av eutrofiering används tre påverkanskategorier för miljöavtryck: Eutrofiering – mark. Eutrofiering – sötvatten. Eutrofiering – havsvatten.

extern kommunikation: kommunikation till andra berörda parter än den person som är ansvarig för eller använder studien.

extrapolerade data: data från en given process som används för att representera en liknande process för vilken data inte finns att tillgå, med antagandet om att processen är rimligt representativ.

flödesdiagram: schematisk representation av de flöden som förekommer inom ett eller flera processteg inom livscykeln för den produkt som utvärderas.

förgrundselementärflöden: direkta elementärflöden (utsläpp och resurser) för vilka det finns tillgång till primärdata (eller företagsspecifik information).

förgrundsprocesser: de processer inom organisationens livscykel för vilka det finns direkt tillgång till information. Exempelvis tillverkarens anläggning och andra processer som utförs av tillverkaren eller underleverantörer (varutransport, huvudkontorets tjänster osv.)

funktionell enhet: kvalitativa och kvantitativa aspekter av den eller de funktioner och/eller den eller de tjänster som den utvärderade produkten levererar. Definitionen av funktionell enhet besvarar frågorna vad, hur mycket, hur väl och hur länge.

grind till grind: en del av produktens försörjningskedja som endast omfattar processerna inom en viss organisation eller anläggning.

grind till grav: en del av produktens försörjningskedja som endast omfattar stegen för distribution, lagring, användning och bortskaffning eller återvinning.

global uppvärmningspotential (GWP): ett index som mäter strålningsdrivningen hos ett givet ämnes massenhet, vilket har ackumulerats under en vald tidshorisont. GWP uttrycks som ett referensämne (t.ex. koldioxidekvivalenter) och en viss tidshorisont (t.ex. GWP 20, GWP 100, GWP 500, för 20, 100, respektive 500 år).

Genom att kombinera uppgifter om både strålningsdrivning (det energiflöde som uppstår när ämnet släpps ut) och den tid ämnet stannar kvar i atmosfären ger GWP ett mått på ämnets kapacitet att påverka den globala genomsnittliga lufttemperaturen vid jordens yta, och påverkar därför ett antal olika klimatparametrar och deras effekter, såsom stormars frekvens och intensitet, nederbördsintensitet och förekomst av översvämningar osv.

horisontell fördelning: när flera datauppsättningar med processenheter aggregeras, eller aggregerade datauppsättningar där varje uppsättning ger samma referensflöde för att skapa en ny processdatauppsättning.

humantoxicitet – cancer: påverkanskategori för miljöavtryck som står för hälsoskadliga effekter på människor, orsakade av intag av toxiska ämnen genom inandning, förtäring, vattenintag eller penetrering genom huden, till den del dessa effekter är relaterade till cancer.

humantoxicitet – ej cancer: påverkanskategori för miljöavtryck som står för hälsoskadliga effekter på människor, orsakade av intag av toxiska ämnen genom inandning, förtäring, vattenintag eller penetrering genom huden, till den del dessa effekter inte är cancerrelaterade och inte har orsakats av partiklar/oorganiska ämnen eller joniserande strålning som påverkar luftvägarna.

oberoende extern expert: en kompetent person som inte är hel- eller deltidsanställd av den person som är ansvarig för miljöavtrycksstudien eller användaren av miljöavtrycksmetoden, och inte är delaktig i fastställandet av omfattningen av miljöavtrycksstudien eller i genomförandet av denna.

indirekt ändring av markanvändning: inträffar när efterfrågan på en viss markanvändning leder till ändringar utanför systemgränserna, dvs. i andra typer av markanvändning. Dessa indirekta effekter kan främst uppskattas genom ekonomisk modellering av efterfrågan på mark eller genom modellering av omlokalisering av verksamheten på en global skala.

inflöde: produkt-, material- eller energiflöde som går in i en enhetsprocess. Som produkter och material räknas råmaterial, mellanprodukter och samprodukter.

mellanprodukt: utflöde från en enhetsprocess som i sin tur är ett inflöde till andra enhetsprocesser och som kräver ytterligare omvandling i systemet. En mellanprodukt är en produkt som kräver vidare förädling innan den kan säljas till slutkonsumenten.

joniserande strålning, människors hälsa: påverkanskategori för miljöavtryck som står för skadliga effekter på människors hälsa orsakade av radioaktiva utsläpp.

markanvändning: påverkanskategori relaterad till markanvändning och omvandling av verksamheten på ett markområde, såsom jordbruk, skogsbruk, vägar, byggnader, gruvdrift osv.

För markanvändning beaktas användningens effekter, den berörda arealen och användningens varaktighet (ändringar av jordmånskvalitet multiplicerat med areal och varaktighet). För markomvandling beaktas omfattningen av ändringar av markens egenskaper och den areal som påverkas (ändringar av jordmånskvalitet multiplicerat med areal).

ansvarig kontrollör: en person som deltar i verifieringsteamet men har ytterligare ansvarsuppgifter jämfört med de andra kontrollörerna i teamet.

livscykel: de på varandra följande och sammanhängande stadierna i ett produktsystem, från anskaffning av råmaterial eller utvinning ur naturresurser till slutligt bortskaffande.

livscykelperspektiv: hela spektrumet av resursflöden och miljöeffekter som hör samman med en produkt beaktas utifrån ett perspektiv som omfattar hela försörjningskedjan, inklusive alla steg från råmaterialanskaffning och bearbetning till distribution, användning och slutbehandlingsprocesser och alla relevanta relaterade miljöeffekter (i stället för att fokusera på enskilda faktorer inom livscykeln).

livscykelanalys (LCA): sammanställning och utvärdering av inflöden, utflöden och den potentiella miljöpåverkan från ett produktsystem under dess livscykel.

miljöpåverkansbedömning (LCIA): den fas i livscykelbedömningen som syftar till att förstå och utvärdera omfattningen och betydelsen av ett produktsystems potentiella miljöpåverkan under produktens livscykel.

Metoderna för miljöpåverkansbedömning ger faktorer för karakterisering av elementärflödenas påverkan genom vilka man aggregerar påverkan för att få fram ett begränsat antal indikatorer för mittpunkt och/eller skada.

livscykelinventering (LCI): den sammanlagda mängden av data om utbyten mellan elementärflöden, avfallsflöden och produktflöden i en datauppsättning för livscykelinventering.

datauppsättning för livscykelinventering (LCI-datauppsättning): ett dokument eller en fil med livscykelinformation för en specificerad produkt eller annan referens (t.ex. webbplats, process) som omfattar beskrivande metadata och kvantitativ livscykelinventering. En datauppsättning för livscykelinventering kan vara en datauppsättning för en enhetsprocess, en delvis aggregerad datauppsättning eller en aggregerad datauppsättning.

lastningsgrad: förhållandet mellan faktisk last och full last eller kapacitet (t.ex. vikt eller volym) som ett fordon kan ta per resa.

materialspecifik: en generisk aspekt av ett material. T.ex. återvinningsgrad för polyetentereftalat (PET)

multifunktionalitet: om en process eller en anläggning har flera funktioner än en, dvs. ger ut flera varor och/eller tjänster (samprodukter), är den multifunktionell. I sådana situationer kommer all tillförsel och alla utsläpp kopplade till processen att delas upp mellan den berörda produkten och de övriga samprodukterna enligt tydligt angivna förfaranden.

icke-elementära (eller komplexa) flöden: i livscykelinventeringen omfattar icke-elementära flöden alla inflöden (t.ex. el, material, transportprocesser) och utflöden (t.ex. avfall, samprodukter) i ett system som kräver ytterligare modellering för att omvandlas till elementärflöden.

Det är en synonym till aktivitetsdata.

normalisering: efter karakteriseringen är normaliseringen ett steg där resultaten från miljöpåverkansbedömningen divideras med normaliseringsfaktorer som representerar en övergripande inventering av en referensenhet (t.ex. ett helt land eller en genomsnittsmedborgare).

De normaliserade resultaten av miljöpåverkansbedömningen uttrycker de relativa andelarna av effekterna av det analyserade systemet när det gäller de totala bidragen till varje påverkanskategori per referensenhet.

När de normaliserade resultaten från miljöpåverkansbedömningen för de olika påverkansrubrikerna visas bredvid varandra framgår tydligt vilka påverkanskategorier som det analyserade systemet påverkar mest och minst.

De normaliserade resultaten från miljöpåverkansbedömningen återspeglar endast det analyserade systemets bidrag till den totala påverkanspotentialen, inte allvarlighetsgraden/relevansen för berörd total påverkan. De normaliserade resultaten är dimensionslösa, men inte additiva.

sektorsregler för organisationers miljöavtryck (OEFSR): sektorsspecifika, livscykelbaserade regler som kompletterar den allmänna metodvägledningen för OEF-studier genom att ge ytterligare specifikation på sektorsnivå.

OEFSR-regler bidrar till att fokusera OEF-studien på de aspekter och parametrar som betyder mest, och på så sätt bidrar till ökad relevans, reproducerbarhet och konsekvens i resultaten genom att kostnaderna minskas i jämförelse med en studie som baseras på OEF-metodens omfattande krav. Endast de OEFSR-regler som har utarbetats av eller i samarbete med Europeiska kommissionen, eller har antagits av Europeiska kommissionen eller i form av EU-akter, anses överensstämma med denna metod.

utflöde: produkt-, material- eller energiflöde som lämnar en enhetsprocess. Som produkter och material räknas råmaterial, mellanprodukter, samprodukter och utsläpp. Utflöden anses även omfatta elementärflöden.

nedbrytning av ozonskiktet: påverkanskategori för miljöavtryck som står för nedbrytning av stratosfärens ozon som orsakas av ozonnedbrytande ämnen, t.ex. långlivade klor- och bromhaltiga gaser (t.ex. CFC, HCFC, haloner).

delvis disaggregerad datauppsättning: en datauppsättning med en LCI som innehåller elementärflöden och aktivitetsdata, och som ger en fullständig aggregerad LCI-datauppsättning när den kombineras med kompletterande underliggande datauppsättningar.

delvis disaggregerad datauppsättning på nivå-1: en delvis disaggregerad datauppsättning på nivå-1 innehåller elementärflöden och aktivitetsdata på en nivå längre ned i försörjningskedjan, medan alla kompletterande underliggande datauppsättningar har en aggregerad form.

Figur 1

exempel på en datauppsättning som delvis aggregerats på nivå-1.

partiklar: påverkanskategori för miljöavtryck som står för skadliga effekter på människors hälsa orsakade av utsläpp av partiklar och dess prekursorer (NOx, SOx, NH3).

kompletterande PEFCR-studie: en PEF-studie som baseras på ett utkast till PEFCR-regel. Sådana studier används för att bekräfta de beslut som fattas i utkastet till PEFCR-regel innan den slutliga PEFCR-regeln offentliggörs.

PEF-profil: de kvantifierade resultaten av en PEF-studie. PEF-profilen omfattar kvantifiering av effekterna för de olika påverkanskategorierna och ytterligare miljöinformation som ska rapporteras.

PEF-rapport: dokument som sammanfattar resultaten av PEF-studien.

PEF-studie av den representativa produkten (PEF-RP): en PEF-studie av en eller flera representativa produkter som syftar till att identifiera de mest relevanta livscykelfaserna, processerna, elementärflödena, påverkanskategorierna och eventuella andra viktiga krav för den produktkategori/underkategori som omfattas av en PEFCR-regel.

PEF-studie: begrepp som används för att ange samtliga åtgärder som krävs för att beräkna PEF-resultaten. Det omfattar modellering, datainsamling och analys av resultaten. PEF-studieresultat utgör underlag för utarbetandet av PEF-rapporter.

bildning av fotokemiskt ozon: påverkanskategori för miljöavtryck som står för bildning av marknära ozon orsakad av fotokemisk oxidation av flyktiga organiska föreningar (VOC) och kolmonoxid (CO) i närvaro av kväveoxider (NOx) och solljus.

Höga halter av marknära ozon skadar växtligheten, människors andningsvägar och konstgjorda material genom reaktion med organiska material.

population: en finit eller infinit aggregering av individer, inte nödvändigtvis levande, som är föremål för en statistisk studie.

primärdata: data från specifika processer inom försörjningskedjan för användaren av PEF-metoden eller användaren av PEFCR-regeln.

Primärdata kan vara aktivitetsdata eller förgrundselementärflöden (livscykelinventering). Primärdata är platsspecifika, företagsspecifika (om det finns flera anläggningar för samma produkt) eller specifika för försörjningskedjan.

Primärdata kan erhållas från mätaravläsningar, inköpsdokumentation, hushållsräkningar, teknikmodeller, direkt övervakning, material-/produktbalanser, stökiometri eller andra metoder för att inhämta data från specifika processer i värdekedjan för användaren av PEF-metoden eller användaren av PEFCR-regeln.

I denna metod är primärdata synonymt med ”företagsspecifika data” eller ”data som är specifika för försörjningskedjan”.

produkt: en vara eller en tjänst.

produktkategori: en grupp produkter (eller tjänster) som har likvärdiga funktioner.

produktkategoriregler: en uppsättning specifika regler, krav och vägledning för framtagning av typ III-miljödeklarationer för en eller flera produktkategorier.

regler för produktkategoriers miljöavtryck: produktspecifika, livscykelbaserade regler som kompletterar den allmänna metodvägledningen för PEF-studier genom att tillhandahålla ytterligare specifikation på en specifik produktkategorinivå.

PEFCR-regler bidrar till att fokusera PEF-studien på de aspekter och parametrar som betyder mest, och på så sätt till ökad relevans, reproducerbarhet och konsekvens i resultaten genom att kostnaderna minskas jämfört med en studie som baseras på PEF-metodens omfattande krav.

Endast de PEFCR-regler som har utarbetats av eller i samarbete med Europeiska kommissionen, eller har antagits av kommissionen eller i form av EU-akter, anses överensstämma med denna metod.

produktflöde: produkter som kommer in från eller överförs till ett annat produktsystem.

produktsystem: en uppsättning enhetsprocesser med elementär- och produktflöden, som utför en eller flera definierade funktioner, och som modellerar en produkts livscykel.

råmaterial: primärt eller sekundärt material som används för att producera en produkt.

referensflöde: mått/måttstock för de utflöden från processerna i ett bestämt produktsystem som krävs för att uppfylla den funktion som uttrycks av den funktionella enheten.

renovering: en process där komponenter återställs till en funktionellt och/eller tillfredsställande skick i förhållande till den ursprungliga specifikationen (att de har samma funktion), med hjälp av metoder såsom omputsning av fasader (revetering), ommålning osv. Renoverade produkter kan ha testats och kontrollerats för att de ska fungera som avsett.

utsläpp: emissioner till luft och effluenter till vatten och mark.

representativ produkt (modell): en verklig eller en virtuell (icke-befintlig) produkt. Den virtuella produkten bör beräknas på grundval av genomsnittliga europeiska försäljningsviktade egenskaper hos all befintlig teknik/allt befintligt material som omfattas av produktkategorin eller underkategorin.

Andra viktningssatser får användas om det är motiverat, t.ex. ett vägt genomsnitt baserat på massa (ton material) eller ett vägt genomsnitt baserat på produktenheter (styck).

representativt urval: ett representativt urval med avseende på en eller flera variabler är ett urval i vilket fördelningen av dessa variabler är exakt densamma (eller liknande) som i den population av vilken urvalet är en delmängd.

resursanvändning, fossil: påverkanskategori för miljöavtryck som gäller användningen av icke förnybara fossila naturresurser (t.ex. naturgas, kol, olja).

resursanvändning, mineraler och metaller: påverkanskategori för miljöavtryck som gäller användningen av icke förnybara abiotiska naturresurser (mineraler och metaller).

granskning: ett förfarande för att säkerställa att processen att utforma eller revidera en PEFCR-regel har utförts i enlighet med kraven i PEF-metoden och del A i bilaga II.

granskningsrapport: dokumentation av granskningsförfarandet som omfattar granskningsutlåtandet, all relevant information om granskningsförfarandet, detaljerade anmärkningar från granskaren samt svar på dessa och resultat. Dokumentet ska ha en elektronisk eller handskriven underskrift av granskaren (eller den ansvariga granskaren om det rör sig om en granskningspanel).

granskningspanel: en grupp av experter (granskare) som granskar PEFCR-regeln.

granskare: en oberoende extern expert som granskar PEFCR-regeln och eventuellt deltar i granskningspanelen.

urval: en delmängd som innehåller egenskaperna hos en större population. Urval används i statistisk testning när populationens storlek är för stor för att testet ska omfatta alla möjliga medlemmar eller observationer. Urvalet bör vara representativt för hela populationen och inte gynna ett särskilt attribut.

sekundära data: data som inte härrör från en specifik process inom försörjningskedjan för det företag som utför en PEF-studie.

Begreppet avser data som inte samlas in, mäts eller uppskattas av företaget direkt utan hämtas från en tredjeparts LCI-databas eller andra källor.

Sekundära data omfattar genomsnittliga industridata (t.ex. offentliggjorda produktionsdata, statlig statistik och statistik från branschorganisationer), litteraturstudier, tekniska studier och patent, och kan också baseras på finansiella uppgifter och innehålla indirekta uppgifter och andra generiska data.

Primärdata som genomgår ett horisontellt aggregeringssteg betraktas som sekundära data.

känslighetsanalys: systematiska förfaranden för att uppskatta effekterna på en PEF-studies resultat orsakade av de val som gjorts avseende metoder och data.

anläggningsspecifika data: direkt uppmätta eller insamlade data från en anläggning (produktionsanläggning).

Synonym till ”primärdata”.

totalpoäng: summan av de viktade miljöavtrycksresultaten av alla påverkanskategorier.

specifika data: data som mäts direkt eller samlas in direkt och som är representativa för aktiviteter vid en specifik anläggning eller uppsättning anläggningar.

Synonym till ”primärdata”.

uppdelning i delområden: disaggregering av multifunktionella processer eller anläggningar i syfte att isolera de inflöden som har ett direkt samband med utflödet från varje process eller från anläggningen. Processen undersöks för att se om den kan delas upp. Om det är möjligt att göra uppdelning bör inventeringsdata endast samlas in för de enhetsprocesser som är direkt hänförliga till de berörda produkterna eller tjänsterna.

delpopulation: en finit eller infinit aggregering av individer, inte nödvändigtvis levande, som är föremål för en statistisk studie och som utgör en enhetlig deluppsättning av hela populationen.

Synonym till ”stratum”.

delprocesser: processer som används för att återge aktiviteterna i nivå-1-processerna (= byggstenar). Delprocesser kan presenteras i en (delvis) aggregerad form (se figur 1).

delurval: ett urval från en delpopulation.

försörjningskedja: alla upp- och nedströmsaktiviteter som har samband med verksamheten för användaren av PEF-metoden, inbegripet konsumenternas användning av sålda produkter och slutbehandling av sålda produkter efter det att de använts av konsumenten.

specifik för försörjningskedjan: en specifik aspekt av en företagsspecifik försörjningskedja. T.ex. det återvunna innehållet i aluminium som produceras av ett visst företag.

systemgräns: de aspekter som ingår i eller utesluts ur studien. Till exempel ska systemgränsen för en miljöavtrycksstudie ”från vagga till grav” omfatta alla faser från utvinning av råmaterial, bearbetning och distribution till lagring, användning och bortskaffande eller återvinning.

systemgränsdiagram: en grafisk återgivning av den systemgräns som har fastställts för PEF-studien.

tillfällig kollagring: sker när en produkt minskar utsläppen av växthusgaser till atmosfären eller skapar negativa utsläpp, genom att avlägsna och lagra kol under en begränsad tid.

typ III-miljödeklaration: en miljödeklaration som ger kvantifierade miljödata med användning av på förhand definierade parametrar och, där det är relevant, ytterligare miljöinformation.

osäkerhetsanalys: förfarande för att bedöma den osäkerhet som kan tillföras resultaten från en PEF-studie på grund av datavariabilitet och valrelaterad osäkerhet.

enhetsprocess: minsta element som beaktas i den livscykelinventering för vilken inflödes- och utflödesdata kvantifieras.

enhetsprocess, svart låda: processkedja eller enhetsprocess på anläggningsnivå. Detta omfattar horisontella genomsnitt av enhetsprocesser för flera anläggningar. Det omfattar även multifunktionella enhetsprocesser där de olika samprodukterna genomgår olika bearbetningssteg inom den svarta lådan, vilket skapar allokeringsproblem för den berörda datauppsättningen ( 4 ).

enhetsprocess, enskild verksamhet: en enhetsprocess för en enhetsverksamhetstyp som inte kan delas upp ytterligare. Omfattar multifunktionella processer för enhetsverksamhetstypen ( 5 ).

uppströms: sker längs försörjningskedjan för inköpta varor eller tjänster innan de går in i systemgränsen.

användare av PEFCR-regeln: berörd part som utarbetar en PEF-studie baserad på en PEFCR-regel.

användare av PEF-metoden: berörd part som utarbetar en PEF-studie baserad på PEF-metoden.

användare av PEF-resultaten: berörd part som använder PEF-resultaten för ett internt eller externt ändamål.

validering: en bekräftelse av kontrollören av miljöavtrycket om att den information och de data som ingår i PEF-studien, PEF-rapporten och kommunikationsverktygen är tillförlitliga, trovärdiga och korrekta.

valideringsutlåtande: slutligt dokument med en sammanställning av kontrollörernas eller verifieringsteamets slutsatser om miljöavtrycksstudien. Detta dokument är obligatoriskt och ska vara försett med kontrollörens elektroniska eller handskrivna underskrift eller (om det rör sig om en verifieringspanel) den ansvariga kontrollörens underskrift.

verifiering: den bedömning av överensstämmelse som genomförs av en kontrollör av miljöavtrycket för att visa om PEF-studien har utförts i överensstämmelse med bilaga I.

verifieringsrapport: dokumentation av verifieringsprocessen och slutsatserna, inklusive detaljerade anmärkningar från kontrollören eller kontrollörerna samt svar på dessa. Detta dokument är obligatoriskt, men kan vara konfidentiellt. Det ska vara försett med kontrollörens elektroniska eller handskrivna underskrift eller (om det rör sig om en verifieringspanel) den ansvariga kontrollörens underskrift.

verifieringsteam: grupp av kontrollörer som ska verifiera miljöavtrycksstudien, miljöavtrycksrapporten och kommunikationsverktygen.

kontrollör: en oberoende extern expert som utför en verifiering av miljöavtrycksstudien och eventuellt deltar i ett verifieringsteam.

vertikal aggregering: teknik- eller konstruktionsbaserad aggregering, avser vertikal aggregering av enhetsprocesser som är direkt kopplade till varandra inom en enda anläggning eller process. I vertikal aggregering kombineras datauppsättningar för enhetsprocesser (eller aggregerade datauppsättningar för processer) som är sammankopplade inom ett flöde.

avfall: ämnen eller föremål som innehavaren avser att eller har skyldighet att bortskaffa.

vattenanvändning: påverkanskategori för miljöavtryck som motsvarar den relativa mängd vatten som fortfarande finns tillgänglig per areal i ett avrinningsområde efter det att människors och akvatiska ekosystems behov har tillgodosetts. I denna kategori bedöms potential för vattenbrist antingen för människor eller ekosystem, baserat på antagandet att ju mindre vatten som återstår per areal, desto mer sannolikt är det att en annan användare kommer att drabbas av vattenbrist.

viktning: ett steg som ger stöd för tolkning och kommunikation av analysresultat. PEF-resultaten multipliceras med en uppsättning viktningsfaktorer (i %) som återspeglar den uppfattade relativa betydelsen av de påverkanskategorier som beaktas. Viktade resultat kan jämföras direkt mellan påverkanskategorier och kan också summeras över påverkanskategorier för att få en enda totalpoäng.

Förhållande till andra metoder och standarder

Vart och ett av de krav som anges i PEF-metoden har valts med beaktande av rekommendationerna i liknande allmänt erkända metoder för miljöredovisning av produkter och i vägledningsdokument.

Särskilt har följande metodvägledningar beaktats:

ISO-standarder, särskilt följande:

(a) ISO 14040:2006 Miljöledning – Livscykelanalys – Principer och struktur.

(b) ISO 14044:2006 Miljöledning – Livscykelanalys – Krav och vägledning.

(c) ISO 14067:2018 Växthusgaser – Klimatpåverkan från produkter – Krav och vägledning för beräkning.

(d) ISO 14046:2014 Miljöledning – Vattenpåverkan – Principer, krav och vägledning.

(e) ISO 14020:2001 Miljömärkning och miljödeklarationer – Allmänna principer.

(f) ISO 14021:2016 Miljömärkning och miljödeklarationer – Egna miljöuttalanden (Typ II miljömärkning).

(g) ISO 14025:2010 Miljömärkning och miljödeklarationer – Typ III miljödeklarationer – Principer och procedurer.

(h) ISO 14050:2020 Miljöledning – Terminologi.

(i) CEN ISO/TS 14071:2016 Miljöledning – Livscykelanalys – Processer för kritisk granskning och granskares kompetenser: Ytterligare krav och vägledning till ISO 14044:2006.

(j) ISO/IEC 17024:2012 – Bedömning av överensstämmelse – Allmänna krav på organ som certifierar personer.

(k) PEF-guiden, bilaga till kommissionens rekommendation 2013/179/EU om användningen av gemensamma metoder för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv (april 2013).

(l) ILCD-handboken (internationellt referensdatasystem för livscykelanalys) ( 6 ), framtagen av gemensamma forskningscentrumet.

(m) Standarder för ekologiskt fotavtryck ( 7 ).

(n) Greenhouse Gas Protocol – Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard ( 8 ) (World Resources Institute – WRI/World Business Council for Sustainable Development – WBCSD).

(o) BP X30-323-0:2015 General principles for an environmental communication on mass market products (Agence de la transition écologique, ADEME) ( 9 ).

(p) PAS 2050:2011 Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services (British Standards Institution, BSI).

(r) FAO 2016. Environmental performance of animal feeds supply chains: Guidelines for assessment. LEAP-partnerskapet.

En närmare beskrivning av de flesta analyserade metoderna och resultatet av analysen finns i Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment ( 11 ).

1. Regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR-regler)

Det huvudsakliga syftet med en PEFCR-regel är att fastställa en konsekvent och specifik uppsättning regler för beräkning av relevant miljöinformation om produkter i den produktkategori som omfattas. Ett viktigt mål är att fokusera på det som är viktigast för en viss produktkategori för att göra PEF-studierna enklare, snabbare och mindre kostsamma.

Ett lika viktigt mål är att möjliggöra jämförelser och jämförande påståenden i samtliga fall där detta är genomförbart, relevant och lämpligt. Jämförelser och jämförande påståenden är endast tillåtna om PEF-studier genomförs i överensstämmelse med en PEFCR-regel. Alla PEF-studier ska genomföras i enlighet med en PEFCR-regel, om en PEFCR-regel finns tillgänglig för produkten i fråga.

Krav för utveckling av PEFCR-regler anges i del A i bilaga II. En PEFCR-regel kan innehålla närmare specifikationer av krav enligt PEF-metoden och kan innehålla ytterligare nya krav om PEF-metoden ger flera alternativ. Syftet är att se till att PEFCR-reglerna utarbetas enligt PEF-metoden och att de innehåller de specifikationer som krävs för att PEF-studier ska vara jämförbara, mer reproducerbara, enhetliga, relevanta, rätt fokuserade och effektiva.

PEFCR-regler bör i möjligaste mån och med beaktande av de olika tillämpningssammanhangen stämma överens med befintliga internationella relevanta produktkategoriregler. Om andra produktkategoriregler finns tillgängliga från andra system ska dessa förtecknas och utvärderas. De får användas som grund för utarbetandet av en PEFCR-regel i enlighet med kraven i bilaga II.

1.1. Principer och exempel för potentiella tillämpningar

Reglerna i PEF-metoden gör det möjligt att genomföra PEF-studier som är mer reproducerbara, enhetliga, robusta, verifierbara och jämförbara. Resultaten av PEF-studierna ligger till grund för tillhandahållandet av information om miljöavtryck och kan användas inom ett stort antal möjliga tillämpningsområden.

Tillämpningarna av PEF-studier utan en befintlig PEFCR-regel för produkten eller produkterna i fråga kommer att omfatta följande:

1) Interna tillämpningar, såsom a) optimering av processer längs en produkts livscykel, b) stöd till miljöledning, c) identifiering av miljöproblem, d) stöd för produktdesign som minimerar miljöpåverkan längs livscykeln, e) förbättring och spårning av miljöprestanda.

2) Externa tillämpningar (t.ex. företag till företag (B2B), företag till konsument (B2C)), såsom a) tillämpning eller uppfyllande av strategier som hänvisar till PEF-studien, b) svar på kundernas och konsumenternas krav, c) marknadsföring, d) samarbete längs försörjningskedjorna för att optimera produkten under hela livscykeln, e) deltagande i tredjepartssystem med anknytning till miljöpåståenden eller synliggörande av produkter som beräknar och kommunicerar sin miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv. Tillämpningar av PEF-studier som utförts i överensstämmelse med en befintlig PEFCR-regel för produkten i fråga, utöver dem som anges ovan, kommer att omfatta följande: — Jämförelser och jämförande påståenden (dvs. påståenden om att en viss produkt totalt sett är överlägsen eller likvärdig vad gäller miljöprestanda i jämförelse med en annan produkt) (se ISO 14040:2006) baserade på PEF-studier. — Jämförelser och jämförande påståenden mot riktmärket för produktkategorin och därefter en gradering av andra produkter enligt deras prestanda i jämförelse med riktmärket. — Identifiering av betydande miljöpåverkan som är gemensam för en produktgrupp. — Anseendesystem som lyfter fram vissa produkter som beräknar sina miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv. — Grön upphandling (offentlig och privat).

2. Allmänna aspekter rörande PEF-studier

2.1. Användning av denna metod

Denna metod innehåller de regler som krävs för att göra en PEF-studie. Materialet presenteras i sekventiell följd, i den ordning som gäller för de metodsteg som ska följas för beräkning av en produkts miljöavtryck.

Där så är lämpligt inleds avsnitten med en allmän beskrivning av steget tillsammans med en översikt av faktorer som måste beaktas och belysande exempel.

När ytterligare krav för att skapa PEFCR-regler anges finns dessa i bilaga II.

2.2. Principerna för studier om produkters miljöavtryck (PEF-studier)

För att genomföra en PEF-studie ska följande två krav vara uppfyllda:

i) Materiallistan ska vara specifik för produkten i fråga.

ii) Modelleringen av tillverkningsprocesserna ska baseras på företagsspecifika data (t.ex. energi som behövs för att montera materialet/komponenterna för produkten i fråga).

Anmärkning: För företag som producerar mer än en produkt ska de aktivitetsdata som används (inklusive materiallistan) vara specifika för den produkt som omfattas av studien.

För att ta fram tillförlitliga, reproducerbara och verifierbara PEF-studier är det viktigt att följa ett antal centrala analytiska principer. Dessa principer utgör en övergripande vägledning för tillämpning av PEF-metoden. De ska beaktas och respekteras i varje steg i PEF-studien, från definition av syfte och räckvidd, insamling av data och påverkansbedömning, till rapportering och verifiering av studiens resultat.

Användarna av denna metod ska beakta följande principer vid genomförandet av en PEF-studie:

(1) Relevans

Alla metoder som används och data som samlas in för att kvantifiera en produkts miljöavtryck ska vara så relevanta för studien som möjligt.

(2) Fullständighet

Kvantifieringen av en produkts miljöavtryck ska inbegripa alla miljömässigt relevanta material- och energiflöden och andra miljöeffekter som behövs för att följa den definierade systemgränsen, kraven på data och de metoder som används för påverkansbedömning.

(3) Enhetlighet

PEF-studien ska på alla steg genomföras strikt enligt denna metod, för att säkerställa intern enhetlighet och jämförbarhet.

(4) Noggrannhet

Alla rimliga åtgärder ska vidtas för att minska osäkerheter vid modellering av produktsystemet och rapportering av resultaten.

(5) Öppenhet

PEF-informationen ska anges på sådant sätt att avsedda användare får den grund som de behöver för beslutsfattande och så att intressenterna kan bedöma informationens robusthet och tillförlitlighet.

2.3. De olika stegen i en PEF-studie

För att göra en PEF-studie enligt denna metod ska ett antal steg genomföras, närmare bestämt definition av syfte och räckvidd, livscykelinventering (LCI), miljöpåverkansbedömning (LCIA), tolkning av PEF-resultat och PEF-rapportering – se figur 2.

Figur 2

De olika stegen i en PEF-studie

I fasen för definition av syften definieras målen för studien, dvs. den avsedda tillämpningen, skälen till varför studien genomförs och den avsedda målgruppen. I fasen för definition av räckvidd görs de viktigaste metodrelaterade valen, t.ex. den exakta definitionen av den funktionella enheten, identifiering av systemgränsen, val av ytterligare miljöinformation och teknisk information samt de viktigaste antagandena och begränsningarna.

LCI-fasen omfattar förfarandet för insamling av data och beräkningsförfarandet för kvantifiering av inflöden och utflöden för det undersökta systemet. Inflöden och utflöden avser energi, råmaterial och andra fysiska insatsvaror, produkter och samprodukter och avfall samt utsläpp till luft/vatten/mark. Data som samlas in gäller förgrundsprocesser och bakgrundsprocesser. Data ställs i relation till processenheterna och de funktionella enheterna. LCI är en iterativ process. I takt med att data samlas in och man lär sig mer om systemet kan nya datakrav eller begränsningar identifieras som kräver en ändring av förfarandena för datainsamling så att studiens mål fortfarande uppfylls.

I fasen för påverkansbedömning är LCI-resultaten kopplade till kategorier och indikatorer för miljöpåverkan. Detta görs genom LCIA-metoder, som först klassificerar utsläpp i påverkanskategorier och sedan karakteriserar dem som gemensamma enheter (exempelvis uttrycks både koldioxidutsläpp och metanutsläpp som utsläpp av koldioxidekvivalenter genom användning av deras globala uppvärmningspotential). Exempel på påverkanskategorier är klimatförändring, försurning och resursanvändning.

I tolkningsfasen tolkas resultaten från livscykelinventeringen och miljöpåverkansbedömningen i enlighet med det angivna syftet och räckvidden. I denna fas identifieras de mest relevanta påverkanskategorierna, livscykelfaserna, processerna och elementärflödena. Slutsatser och rekommendationer kan dras på grundval av analysresultaten. Fasen omfattar även det rapporteringssteg som utformats för att sammanfatta resultaten av PEF-studien i PEF-rapporten.

I verifieringsfasen görs slutligen en bedömning av överensstämmelse för att kontrollera om PEF-studien har utförts i enlighet med denna PEF-metod. Verifieringen är obligatorisk när PEF-studien eller en del av informationen i den används för någon typ av extern kommunikation.

3. Definition av PEF-studiens syfte och räckvidd

3.1. Definition av syfte

Definition av syfte är det första steget i en PEF-studie, och genom syftet definieras också studiens övergripande sammanhang. Avsikten med att tydligt definiera syftet är att säkerställa att målen, metoderna, resultaten och de avsedda tillämpningarna är likriktade och att studiens deltagare styrs av samma visioner.

Ett beslut om att använda PEF-metoden medför att vissa aspekter rörande definition av mål och syfte kommer att avgöras först, på grund av de särskilda krav som anges i PEF-metoden.

När dessa definieras är det viktigt att identifiera avsedda tillämpningar och hur djupt och hur strängt analysen ska genomföras. Detta ska återspeglas i de begränsningar som anges för den definierade studien (fasen för definition av räckvidd).

Definitionen av syfte för en PEF-studie ska omfatta följande:

1. Avsedd(a) tillämpning(ar).

2. Skäl till varför studien genomförs och beslutssammanhang.

3. Målgrupp.

4. Ansvarig för studien.

5. Kontrollörens identitet.







Tabell 1 Exempel på måldefinition – En t-shirts miljöavtryck Aspekt Beskrivning Avsedd(a) tillämpning(ar): Tillhandahålla produktinformation till kunden. Skäl till varför studien genomförs och beslutssammanhang: Tillmötesgå en begäran från en kund. Målgrupp: Extern teknisk publik, affärskommunikation mellan företag (B2B). Kontrollör: Oberoende extern kontrollör, t.ex. forskare Y. Ansvarig för studien: T.ex. G-företag AB.

3.2. Definition av räckvidd

Definitionen av PEF-studiens räckvidd innebär att man beskriver det system som ska utvärderas och de tekniska specifikationerna i detalj.

Definitionen av räckvidden ska överensstämma med de definierade syftena och inkludera följande (se senare avsnitt för en närmare beskrivning):

1. Funktionell enhet och referensflöde.

2. Systemgräns.

3. Påverkanskategorier för miljöavtryck ( 12 ).

4. Ytterligare information som ska ingå.

5. Antaganden/begränsningar.

3.2.1 Funktionell enhet och referensflöde

Den funktionella enheten är ett produktsystems kvantifierade prestanda, som ska användas som referensenhet. Den funktionella enheten ger en kvalitativ och kvantitativ beskrivning av produktens funktion(er) och hållbarhet.

Referensflödet är den mängd produkt som behövs för att ge den definierade funktionen. Alla andra inflöden och utflöden i analysen relaterar kvantitativt till detta. Det antal produkter som behövs för att uppfylla produktens livslängd bör alltid avrundas uppåt, såvida det inte finns en giltig anledning att inte göra detta. Referensflödet kan uttryckas i direkt relation till den funktionella enheten eller på ett mer produktorienterat sätt.

Användare av PEF-metoden ska definiera PEF-studiens funktionella enhet och referensflöde. De ska också beskriva vilka aspekter av produkten som inte omfattas av den funktionella enheten och motivera varför (t.ex. eftersom de inte är kvantifierbara eller subjektiva till sin natur).

Den funktionella enheten för en PEF-studie ska definieras utifrån följande aspekter:

i) De funktioner eller tjänster som tillhandahålls: vad?

ii) Funktionens eller tjänstens omfattning: hur mycket?

iii) Förväntad kvalitetsnivå: hur väl?

iv) Produktens hållbarhet/livslängd: hur länge?

Om hållbarhetstiden (t.ex. bäst före-datum eller sista förbrukningsdag) anges på livsmedelsprodukters förpackning (t.ex. antal månader) ska livsmedelsförluster vid lagring, försäljning i butik och konsumtion kvantifieras. Om förpackningstypen påverkar hållbarhetstiden ska denna beaktas. Detta är relevant för aspekten ”hur länge” av den funktionella enheten.

Om tillämpliga standarder finns ska de användas och citeras i PEF-studien när den funktionella enheten definieras. Det internationella enhetssystemet, allmänt känt som metersystemet, ska alltid användas.

Exempel 1

Definiera den funktionella enheten för dekorationsfärg: Den funktionella enheten är att skydda och dekorera 1 m2 underlag i 50 år till en fastställd kvalitetsnivå (minst 98 % opacitet).

Vad: Dekoration och skydd av ett underlag.

Hur mycket: Täckning av 1 m2 underlag.

Hur väl: Med minst 98 % opacitet.

Hur länge: I 50 år (byggnadens livstid).

Referensflöde: Mängd produkt som behövs för att fylla den fastställda funktionen (ska mätas i kg färg).

Exempel 2

Definiera den funktionella enheten och referensflödet för miljöavtrycket för foder för sällskapsdjur.

Vad: Att servera det rekommenderade dagliga intaget i kilokalorier av omsättbar energi (kcal ME) (”dagsbehov”) av berett foder till en katt eller hund.

Hur mycket: Dagsbehov.

Hur väl: För att uppfylla de dagliga kalori- och näringsbehoven hos en genomsnittlig katt eller hund (där genomsnittet avser djurets vikt: 4 kg för katt och 15 kg för hund).

Hur länge: En dags servering av berett foder till en katt eller hund.

Referensflöde: Mängd produkt som behövs för att fylla den fastställda funktionen (ska mätas i gram per dag).

För mellanprodukter är den funktionella enheten svårare att definiera eftersom den ofta kan ha flera funktioner och produktens hela livscykel inte är känd. Därför bör en deklarerad enhet användas, t.ex. vikt (kg) eller volym (kubikmeter). I detta fall kan referensflödet motsvara den funktionella enheten.

3.2.2. Systemgräns

Systemgränsen definierar vilka delar av produktens livscykel och därmed sammanhängande livscykelfaser och processer som tillhör det analyserade systemet (dvs. som krävs för att utföra dess funktion enligt den funktionella enheten), om inte dessa processer har undantagits enligt brytpunktsregeln (se avsnitt 4.6.4). Skälen till uteslutningar och deras potentiella signifikans ska motiveras och dokumenteras.

Systemgränsen ska definieras genom att följa en allmän logik för försörjningskedjan, som inbegriper alla faser från anskaffning och förbehandling av råmaterial, produktion av huvudprodukten, distribution och lagring, användning och bortskaffande eller återvinning (se i förekommande fall avsnitt 4.2). Samprodukter, biprodukter och avfallsflöden från åtminstone förgrundssystemet ska tydligt identifieras.

Systemgränsdiagram

Ett systemgränsdiagram (eller ett flödesdiagram) är en schematisk representation av det system som analyseras. Det ska tydligt ange vilka verksamheter eller processer som ingår och vilka som inte ingår i analysen. Användaren av PEF-metoden ska markera var företagsspecifika data har använts.

Namn på verksamhet och/eller process i systemdiagrammet och i PEF-rapporten ska anpassas. Systemdiagrammet ska ingå i definitionen av räckvidd och i PEF-rapporten.

3.2.3. Påverkanskategorier för miljöavtryck

Syftet med en miljöpåverkansbedömning är att gruppera och aggregera livscykelinventeringsdata enligt respektive bidrag till varje påverkanskategori för miljöavtryck. Urvalet av påverkanskategorier för miljöavtryck bör därför vara omfattande, så att de täcker alla relevanta miljöfrågor relaterade till den berörda försörjningskedjan i enlighet med de allmänna fullständighetskraven för PEF-studier.

Påverkanskategorier för miljöavtryck ( 13 ) avser särskilda påverkanskategorier som beaktas i en PEF-studie och utgör metoden för påverkansbedömning för miljöavtryck. Karakteriseringsmodeller används för att kvantifiera miljömekanismen mellan livscykelinventeringen (dvs. inflöden (t.ex. resurser) och utsläpp som hör samman med produktens livscykel) och kategoriindikatorn för varje påverkanskategori för miljöavtryck.

I tabell 2 finns en standardförteckning över påverkanskategorier för miljöavtryck och relaterade bedömningsmetoder. För en PEF-studie ska alla påverkanskategorier för miljöavtryck tillämpas, utan undantag. En fullständig förteckning över karakteriseringsfaktorer som ska användas finns i referenspaketet för miljöavtryck ( 14 ).







Tabell 2 Påverkanskategorier för miljöavtryck med respektive kategoriindikatorer för påverkan och karakteriseringsmodeller Påverkanskategori för miljöavtryck Kategoriindikator för påverkan Enhet Karakteriseringsmodell Robusthet Klimatförändring, totalt (1) Global uppvärmningspotential (GWP100) kg CO2 eq Bern-modellen – globala uppvärmningspotentialer (GWP) över en tidshorisont på 100 år (baserat på IPCC 2013) I Nedbrytning av ozonskiktet Ozonnedbrytningspotential (ODP) kg CFC-11 eq EDIP-modell baserad på ozonnedbrytningspotentialerna (ODP) från Meteorologiska världsorganisationen (WMO) över en oändlig tidshorisont (WMO 2014 + integrationer) I Humantoxicitet, cancer Komparativ toxisk enhet för människor (CTUh) CTUh Baserat på USEtox2.1-modellen (Fantke m.fl. 2017), anpassad enligt Saouter m.fl., 2018 III Humantoxicitet, ej cancer Komparativ toxisk enhet för människor (CTUh) CTUh Baserat på USEtox2.1-modellen (Fantke m.fl. 2017), anpassad enligt Saouter m.fl., 2018 III Partiklar Inverkan på människors hälsa Förekomst av sjukdomar PM-modell (Fantke m.fl., 2016 i UNEP 2016) I Joniserande strålning, människors hälsa Effektiv exponering av människor i förhållande till U235 kBq U235 eq Human health effect model, utvecklad av Dreicer m.fl. 1995 (Frischknecht m.fl, 2000) II Bildning av fotokemiskt ozon, människors hälsa Ökning av ozonkoncentrationen i troposfären kg NMVOC eq LOTOS-EUROS-modellen (Van Zelm m.fl., 2008), såsom tillämpad i ReCiPe-metoden 2008 II Försurning Accumulated exceedance (AE) mol H+ eq Accumulated exceedance (Seppälä m.fl. 2006, Posch m.fl., 2008) II Eutrofiering, mark Accumulated exceedance (AE) mol N eq Accumulated exceedance (Seppälä m.fl. 2006, Posch m.fl., 2008) II Eutrofiering, sötvatten Andel näringsämnen som når ut till sötvattenmiljön (P) kg P eq EUTREND-modellen (Struijs m.fl., 2009), såsom tillämpad i ReCiPe-metoden II Eutrofiering, havsvatten Andel näringsämnen som når ut till havsvattenmiljön (P) kg N eq EUTREND-modellen (Struijs m.fl., 2009), såsom tillämpad i ReCiPe-metoden II Ekotoxicitet, sötvatten Komparativ toxisk enhet för ekosystem (CTUe) CTUe Baserat på USEtox2.1-modellen (Fantke m.fl. 2017), anpassad enligt Saouter m.fl., 2018 III Markanvändning (2) Markkvalitetsindex (3) Dimensionslös (pt) Markkvalitetsindex baserat på LANCA-modellen (De Laurentiis m.fl. 2019) och version 2.5 av LANCA CF (Horn och Maier, 2018) III Vattenanvändning Potential för vattenbrist (vattenförbrukning viktad efter brist) m3 vattenekvivalent vattenbrist Modellen Available WAter REmaining (AWARE) (Boulay m.fl., 2018; UNEP 2016) III Resursanvändning, mineraler och metaller Utarmning av abiotiska resurser (ADP ultimate reserves) kg Sb eq van Oers m.fl., 2002, såsom i CML 2002-metoden, v. 4.8 III Resursanvändning, fossila bränslen Utarmning av abiotiska resurser – fossila bränslen (ADP-fossil) (4) MJ van Oers m.fl., 2002, såsom i CML 2002-metoden, v. 4.8 III ( 1 ) Indikatorn ”Klimatförändring, totalt” är en kombination av tre delindikatorer: klimatförändring – fossil, klimatförändring – biogen, Klimatförändring – markanvändning och förändrad markanvändning. Delindikatorerna beskrivs närmare i avsnitt 4.4.10 i bilaga I. Underkategorierna ”Klimatförändring – fossil”, ”Klimatförändring – biogen” och ”Klimatförändring – markanvändning och förändrad markanvändning” ska rapporteras separat, om de visar ett bidrag på mer än 5 % vardera till totalpoängen för klimatförändringen. ( 2 ) Avser användning och omvandling. ( 3 ) Detta index är resultatet av en sammanställning som Gemensamma forskningscentrumet gjort av fyra indikatorer (biotisk produktion, erosionsmotstånd, mekanisk filtrering och påfyllning av grundvatten) enligt LANCA-modellen för bedömning av inverkan på markanvändningen, såsom rapporteras i De Laurentiis m.fl., 2019. ( 4 ) I förteckningen över miljöavtrycksflöden och för den aktuella rekommendationen ingår uran i förteckningen över energibärare och mäts i MJ.

Ytterligare information om beräkningar för påverkansbedömningar finns i avsnitt 5 i denna bilaga.

3.2.4. Ytterligare information i PEF-studien

En produkts relevanta potentiella miljöpåverkan kan gå utöver påverkanskategorierna för miljöavtryck. Det är viktigt att när så är möjligt rapportera denna som ytterligare miljöinformation.

På samma sätt kan relevanta tekniska aspekter och/eller fysiska egenskaper hos den berörda produkten behöva beaktas. Dessa aspekter ska rapporteras som ytterligare teknisk information.

3.2.4.1 Ytterligare miljöinformation

All ytterligare miljöinformation ska vara

(a) i överensstämmelse med relevant lagstiftning, t.ex. direktivet om otillbörliga affärsmetoder ( 15 ) och tillhörande vägledning,

(b) relevant för den berörda produkten eller produktkategorin,

(c) ett komplement till påverkanskategorierna för miljöavtryck: Ytterligare miljöinformation ska inte återspegla samma eller liknande påverkanskategorier för miljöavtryck, inte ersätta karakteriseringsmodellerna för påverkanskategorierna för miljöavtryck och inte rapportera resultat av nya karakteriseringsfaktorer som läggs till påverkanskategorier för miljöavtryck.

De modeller som används för denna ytterligare information ska anges tydligt och dokumenteras tillsammans med motsvarande indikatorer. Det kan t.ex. förekomma följder för den biologiska mångfalden till följd av ändrad markanvändning för en viss anläggning eller en viss verksamhet. Detta kan kräva att man tillämpar påverkanskategorier utöver påverkanskategorier för miljöavtryck eller till och med använder ytterligare kvalitativa beskrivningar i fall där påverkan kanske inte kan kopplas till försörjningskedjan på ett kvantitativt sätt. Sådana tilläggsmetoder ska ses som komplement till påverkanskategorierna för miljöavtryck.

Ytterligare miljöinformation ska endast gälla miljöfrågor. Information och anvisningar, t.ex. säkerhetsdatablad som inte är relaterade till produktens miljöprestanda ska inte utgöra del av ytterligare miljöinformation.

Ytterligare miljöinformation kan omfatta följande:

(a) Information om plats- och anläggningsspecifik påverkan.

(b) Kompensationer.

(c) Miljöindikatorer eller produktansvarsindikatorer (t.ex. enligt GRI, Global Reporting Initiative).

(d) För grind till grind-bedömningar, antalet rödlistade arter, enligt IUCN (Internationella naturvårdsunionen) och nationella rödlistor, vilkas livsmiljö finns i områden som påverkas av verksamheten, sorterade enligt utrotningsrisk.

(e) Beskrivning av betydande påverkan av verksamhet, produkter och tjänster på den biologiska mångfalden inom skyddade områden och områden med stark biologisk mångfald utanför skyddade områden.

(f) Bullerpåverkan.

(g) Annan miljöinformation som anses relevant inom ramen för PEF-studien.

Biologisk mångfald

PEF-metoden omfattar inte någon påverkanskategori som kallas biologisk mångfald, eftersom det för närvarande inte finns något internationellt samförstånd om en LCIA-metod som fångar upp denna påverkan. PEF-metoden omfattar dock minst åtta påverkanskategorier som påverkar den biologiska mångfalden (dvs. klimatförändring, eutrofiering (sötvatten), eutrofiering (havsvatten), eutrofiering (mark), försurning, vattenanvändning, markanvändning, ekotoxicitet i sötvatten).

Med tanke på den biologiska mångfaldens stora relevans för många produktgrupper ska varje PEF-studie förklara huruvida den biologiska mångfalden är relevant för den berörda produkten. Om så är fallet ska PEF-metodens användare inkludera indikatorer för biologisk mångfald som ytterligare miljöinformation.

Följande alternativ kan användas för att täcka in biologisk mångfald:

(a) Att uttrycka den (undvikta) inverkan på den biologiska mångfalden som den procentandel material som kommer från ekosystem som har lyckats upprätthålla eller förbättra villkoren för den biologiska mångfalden, vilket framgår av regelbunden övervakning och rapportering av nivåerna av biologisk mångfald samt vinster eller förluster (t.ex. mindre än 15 % förlust av artrikedomen på grund av störningar – man kan dock fastställa en egen förlustnivå för PEF-studien, om det finns övertygande argument för denna nivå och den inte strider mot en relevant befintlig PEFCR-regel). Bedömningen bör avse material som hamnar i slutprodukterna och material som har använts under tillverkningsprocessen. Till exempel träkol som används vid stålproduktion eller soja som används för att utfordra kor som producerar mejeriprodukter osv.

(b) Att dessutom rapportera den procentandel av sådana material för vilka det inte finns någon information om spårbarhet.

(c) Att använda ett certifieringssystem som ett närmevärde. Användaren av PEF-metoden bör fastställa vilka certifieringssystem som ger tillräckliga bevis för att säkerställa att den biologiska mångfalden upprätthålls och beskriva de kriterier som används.

Användaren av PEF-metoden kan välja andra relevanta indikatorer för att täcka in produktens inverkan på den biologiska mångfalden. PEF-studien ska innehålla en motivering av valet och en beskrivning av den valda metoden.

3.2.4.2 Ytterligare teknisk information

Ytterligare teknisk information kan omfatta följande (icke-uttömmande förteckning):

(a) Materiallistans uppgifter.

(b) Reversibel demontering, monteringens lätthet, reparerbarhet och annan information som rör den cirkulära ekonomin.

(c) Användning av farliga ämnen.

(d) Bortskaffning av farligt/ofarligt avfall.

(e) Energiförbrukning.

(f) Tekniska parametrar, t.ex. användning av förnybar eller icke-förnybar energi, förnybara eller icke-förnybara bränslen, sekundärt material, sötvattenresurser.

(g) Totalvikten för avfall enligt avfallstyp och bortskaffningsmetod.

(h) Vikten för transporterat, importerat, exporterat eller behandlat avfall som bedöms vara farligt enligt Baselkonventionens ( 16 ) bilagor I, II och III, och procentandelen avfall som transporteras internationellt.

(i) Information och uppgifter om produktens funktionella enhet och tekniska prestanda.

(j) Information om biologisk nedbrytbarhet och komposterbarhet.

Om den berörda produkten är en mellanprodukt ska ytterligare teknisk information omfatta följande:

(a) Biogent kolinnehåll när varorna lämnar fabriken (fysiskt innehåll och allokerat innehåll).

(b) Återvunnet material (R1).

(c) Resultat med tillämpningsspecifika A-värden för formeln för cirkulärt fotavtryck, om det är relevant.

3.2.5. Antaganden/begränsningar

Vid PEF-studier kan det förekomma flera begränsningar för hur analysen kan genomföras och därför kan det krävas vissa antaganden. Alla begränsningar (t.ex. dataluckor) och antaganden ska rapporteras på ett öppet sätt.

4. Livscykelinventering

En inventering av alla inflöden/utflöden av material, energiresurser och avfall och utsläpp till luft, vatten och mark för produktens försörjningskedja ska sammanställas som en bas för modellering av produktens miljöavtryck.

Detaljerade datakrav och kvalitetskrav beskrivs i avsnitt 4.6.

I livscykelinventeringen (LCI) ska följande klassificeringar användas för de flöden som ingår:

1) Elementärflöden.

2) Icke-elementära (eller komplexa) flöden (t.ex. produkt- eller avfallsflöden).

I PEF-studien ska alla icke-elementära flöden i livscykelinventeringen modelleras upp till nivån för elementärflöden, bortsett från produktflödet för produkten i fråga. Exempelvis ska avfallsflöden inte endast tas med i studien som antalet kg hushållsavfall eller farligt avfall, utan också modelleras upp till stadiet för utsläpp till vatten, luft och mark till följd av behandlingen av fast avfall. Modelleringen av livscykelinventeringen är därför endast fullständig när alla icke-elementära flöden uttrycks som elementärflöden. Därför ska datauppsättningen för livscykelinventering i PEF-studien endast innehålla elementärflöden, förutom produktflödet för den berörda produkten.

4.1 Screening

En första screening av livscykelinventeringen – ”screeningfasen” – kan utföras eftersom den bidrar till att fokusera datainsamlingen och datakvalitetsprioriteringarna. Screeningfasen ska omfatta fasen för miljöpåverkansbedömning och leda till ytterligare iterativa förbättringar av livscykelmodellen för den berörda produkten, i takt med att mer information blir tillgänglig. När screening genomförs är inga brytpunkter tillåtna och tillgängliga primära eller sekundära data kan användas i den mån de uppfyller datakvalitetskraven enligt avsnitt 4.6. När screeningen har genomförts kan de ursprungliga inställningarna för omfattning förfinas.

4.2 Livscykelfaser

Som ett minimum ska livscykelfaserna i en PEF-studie utgöras av

1) anskaffning och förbearbetning av råmaterial (inklusive tillverkning av delar och komponenter),

2) tillverkning (tillverkning av huvudprodukten),

3) distribution (distribution och lagring av produkten),

4) användning,

5) slutbehandling (inklusive återvinning av produkten).

Om ett annat namn används för någon av dessa standardfaser ska användaren ange vilken standardfas det motsvarar.

Om det finns ett giltigt behov av att göra detta kan användaren av PEF-metoden besluta att dela upp eller lägga till livscykelfaser. Skälen till detta ska anges i PEF-rapporten. Till exempel kan livscykelfasen ”anskaffning och förbearbetning av råmaterial” delas upp i ”anskaffning av råmaterial”, ”förbearbetning” och ”leverantörens transport av råmaterial”.

För mellanprodukter ska följande livscykelfaser uteslutas:

1) Distribution (motiverade undantag är tillåtna).

2) Användning.

3) Slutbehandling (inklusive återvinning av produkten).

4.2.1 Anskaffning och förbearbetning av råmaterial

Denna livscykelfas inleds när resurserna utvinns ur naturen och avslutas när produktkomponenterna kommer in (genom grinden till) anläggningen för tillverkning av produkten. Inom denna fas kan följande processer förekomma:

1) Brytning och utvinning av resurser.

2) Förbearbetning av alla materialinflöden för den berörda produkten, inklusive återvinningsbara material.

3) Jordbruks- och skogsbruksverksamhet.

4) Transport inom och mellan utvinnings- och förbearbetningsanläggningarna och till produktionsanläggningen.

Produktionen av förpackningar ska utformas som en del av livscykelfasen ”anskaffning och förbearbetning av råmaterial”.

4.2.2 Tillverkning

Produktionsfasen inleds när produktkomponenterna kommer till produktionsplatsen och avslutas när den färdiga produkten lämnar produktionsanläggningen. Exempel på produktionsrelaterade aktiviteter är följande:

1) Kemisk bearbetning.

2) Tillverkning.

3) Transport av mellanprodukter mellan olika tillverkningsprocesser.

4) Montering av materialkomponenter.

Avfallet från produkter som används vid tillverkningen ska ingå i modelleringen för tillverkningsfasen. Formeln för cirkulärt fotavtryck (avsnitt 4.4.8) ska tillämpas på sådant avfall.

4.2.3 Distribution

Produkterna distribueras till användarna och kan lagras på olika punkter längs försörjningskedjan. Distributionsfasen omfattar transport från fabriken till lager/detaljhandel, förvaring i lager/detaljhandel och transport från lager/detaljhan del till konsumenternas hem.

Exempel på processer som kan ingå är följande:

1) Inflöde av energi för belysning och uppvärmning av lager.

2) Användning av köldmedier i lager och transportfordon.

3) Bränsle som används i fordon.

4) Vägar och lastbilar.

Avfall från produkter som används under distribution och lagring ska ingå i modelleringen. Formeln för cirkulärt fotavtryck (avsnitt 4.4.8) ska tillämpas på sådant avfall och resultaten ska beaktas under distributionsfasen.

Standardförluster per produkttyp under distribution och på konsumentnivå anges i del F i bilaga II och ska användas om ingen specifik information finns tillgänglig. Allokeringsregler för energiförbrukning vid lagring finns i avsnitt 4.4.5. För transport, se avsnitt 4.4.3.

4.2.4 Användning

Användningsfasen beskriver hur produkten förväntas användas av slutanvändaren (t.ex. konsumenten). Denna fas startar det ögonblick då slutanvändaren använder produkten tills den lämnar sin användningsplats och går in i slutet av livscykeln (t.ex. återvinning eller slutbehandling).

Användningsfasen omfattar alla aktiviteter och produkter som behövs för en korrekt användning av produkten (dvs. för att säkerställa att den fyller sin ursprungliga funktion under hela livstiden). Avfall som genereras genom användning av produkten, t.ex. livsmedelsavfall och dess primärförpackningar eller själva produkten när den inte längre fungerar, undantas från användningsfasen och ska ingå i produktens slutbehandlingsfas.

Nedan följer några exempel: Tillhandahållande av kranvatten vid tillagning av pasta. Tillverkning och distribution av, och avfall från, material som behövs för underhåll, reparation eller renovering (t.ex. reservdelar som behövs för att reparera produkten, kylmedelsproduktion och avfallshantering på grund av förluster). Slutbehandling av kaffekapslar, rester från kaffebryggning och förpackningar till malet kaffe hör till slutbehandlingsfasen.

I vissa fall behövs vissa produkter för en korrekt användning av produkten och används på ett sådant sätt att de blir fysiskt integrerade: I detta fall tillhör avfallshanteringen av dessa produkter slutbehandlingsfasen för den berörda produkten. Om den berörda produkten till exempel är ett tvättmedel tillhör behandlingen av avloppsvattnet efter användning av tvättmedlet slutbehandlingsfasen.

Användningsscenariot måste också innehålla uppgifter om huruvida användning av de berörda produkterna kan leda till ändringar i de system där de används.

Följande källor för teknisk information om användningsscenariot kan beaktas:

1) Marknadsundersökningar eller andra uppgifter om marknaden.

2) Publicerade internationella standarder som innehåller vägledning och krav för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

3) Publicerade nationella riktlinjer för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

4) Publicerade branschriktlinjer för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

Tillverkarens användningsrekommendationer (t.ex. tillagning i ugn vid en viss temperatur under en viss tid) bör användas som grund för att fastställa en produkts användningsfas. Det faktiska användningsmönstret kan dock avvika från rekommendationerna och bör då användas, i den mån informationen är tillgänglig och dokumenterad.

Standardförluster per produkttyp under distribution och på konsumentnivå anges i del F i bilaga II och ska användas om ingen specifik information finns tillgänglig.

Följande processer ingår inte i användningsfasen:

1) Om en produkt återanvänds (se även avsnitt 4.4.9.2) utesluts de processer som krävs för att samla in produkten och göra den klar för den nya användningscykeln (t.ex. påverkan från uppsamling och rengöring av återanvändbara flaskor). Dessa processer ingår i slutbehandlingsfasen om produkten återanvänds som en produkt med andra specifikationer (se avsnitt 4.4.9 för mer information). Om produktens livslängd förlängs till livslängden för en produkt med de ursprungliga produktspecifikationerna (med samma funktion) ska dessa processer ingå i den funktionella enheten och referensflödet.

2) Transport från detaljhandel hem till konsumenten ska uteslutas från användningsfasen och i stället ingå i distributionsfasen.

3) Transport till slutbehandling ska uteslutas från användningsfasen och i stället ingå i slutbehandlingsfasen.

Avfallet från produkter som används under användningsfasen ska ingå i modelleringen för användningsfasen. Formeln för cirkulärt fotavtryck (avsnitt 4.4.8) ska tillämpas på sådant avfall.

PEF-rapporten ska dokumentera de metoder och antaganden som används för denna fas. Alla relevanta antaganden för användningsfasen ska dokumenteras.

Tekniska specifikationer för modellering av användningsfasen finns i avsnitt 4.4.7.

4.2.5 Slutbehandling (inklusive återvinning av produkten)

Slutbehandlingsfasen inleds när användaren gör sig av med produkten och avslutas när produkten återförs till naturen som en avfallsprodukt eller tillförs till en annan produkts livscykel (återvunnet inflöde). I allmänhet omfattar detta även avfall från produkten, såsom livsmedelsavfall och primärförpackningar.

Avfall som genereras under tillverkning, distribution, detaljhandel, användning och efter användning ska ingå i produktens livscykel och modelleras i den livscykelfas där det uppstår.

Slutbehandlingsfasen ska modelleras med hjälp av formeln för cirkulärt fotavtryck och kraven i avsnitt 4.4.8. Användaren av PEF-metoden ska inkludera alla slutbehandlingsprocesser som är tillämpliga på den berörda produkten. Exempel på processer som ska omfattas i denna livscykelfas är följande:

1) Insamling och transport av den berörda produkten och dess förpackning till slutbehandlingsanläggningar.

2) Demontering av komponenter.

3) Fragmentering och sortering.

4) Avloppsvatten från produkter som använts, lösts upp i eller med vatten (t.ex. tvättmedel, duschgel osv.).

5) Konvertering till återvunnet material.

6) Kompostering eller annan behandlingsmetod för organiskt material.

7) Förbränning och bortskaffande av bottenaska.

8) Deponering och drift och underhåll av deponier.

För mellanprodukter ska slutbehandlingen av produkten uteslutas.

4.3 Nomenklatur för livscykelinventering

Livscykelinventeringsdata ska uppfylla miljöavtryckskraven:

— För alla elementärflöden ska nomenklaturen anpassas till den senaste versionen av det referenspaket för miljöavtryck som finns på utvecklarsidan för miljöavtryck ( 17 ).

— ILCD Handbook – Nomenclature and other conventions ( För processdatauppsättningar och produktflöden ska nomenklaturen överensstämma med 18 ).

4.4 Modelleringskrav

I detta avsnitt ges detaljerad vägledning och krav om hur man modellerar specifika livscykelfaser, processer och andra aspekter av produktens livscykel för att sammanställa livscykelinventeringen. Följande aspekter omfattas:

(a) Jordbruksproduktion.

(b) Elanvändning.

(c) Transport och logistik.

(d) Kapitalvaror (infrastruktur och utrustning).

(e) Lagring i distributionscentral eller detaljhandel.7

(f) Stickprovsförfaranden.

(g) Användningsfasen.

(h) Modellering av slutbehandling.

(i) Förlängd livslängd för produkten.

(j) Förpackning.

(k) Utsläpp och upptag av växthusgaser.

(l) Kompensationer.

(m) Hantering av multifunktionella processer.

(n) Krav på datainsamling och datakvalitet.

(o) Brytpunkt.

4.4.1 Jordbruksproduktion

4.4.1.1 Hantering av multifunktionella processer

De regler som beskrivs i LEAP-riktlinjerna ska följas ( 19 ).

4.4.1.2 Särskilda uppgifter om typ av gröda och land, region eller klimat

Särskilda uppgifter om typ av gröda och land, region eller klimat för avkastning, vatten- och markanvändning, förändrad markanvändning, mängd gödselmedel (konstgödsel och organiskt gödselmedel) (mängd kväve och fosfor) och mängd bekämpningsmedel (per aktiv ingrediens) per hektar och år ska användas.

4.4.1.3 Genomsnittsdata

Odlingsdata ska samlas in under en tillräckligt lång tidsperiod för att man ska kunna göra en genomsnittlig bedömning av livscykelinventeringen kopplad till inflöden och utflöden för odling av grödor som kommer att kompensera för variationer på grund av säsongsmässiga skillnader. Detta ska göras enligt beskrivningen i LEAP-riktlinjerna, som anges nedan.

(a) För årliga grödor ska en bedömningsperiod på minst tre år användas (för att utjämna skillnader i skördeavkastning på grund av variationer i odlingsförhållandena under åren såsom klimat, skadedjur och sjukdomar osv.). Om uppgifter för en treårsperiod inte finns tillgängliga, t.ex. för att ett nytt produktionssystem har inrättats (t.ex. ett nytt växthus, nyröjd mark, omställning till andra grödor), får bedömningen göras under en kortare period, som dock ska vara minst ett år. Grödor eller växter som odlas i växthus ska anses vara årliga grödor/växter, såvida inte växtcykeln är betydligt kortare än ett år och en annan gröda odlas i följd inom det året. Tomat, paprika och andra grödor som odlas och skördas under en längre period under året betraktas som årliga grödor.

(b) För fleråriga växter (inklusive hela växter och ätliga delar av fleråriga växter) ska en stabil situation (dvs. där alla utvecklingsstadier är proportionellt representerade under den undersökta tidsperioden) antas och en treårsperiod användas för att uppskatta inflöden och utflöden.

(c) Om de olika stadierna i växtcykeln kan vara olika långa ska en korrigering göras genom att de odlingsarealer som tilldelats olika utvecklingsstadier justeras i förhållande till de odlingsarealer som förväntas vid teoretisk jämvikt. Tillämpningen av sådana korrigeringar ska förklaras och registreras i PEF-rapporten. Livscykelinventeringen av fleråriga växter och grödor får inte användas förrän produktionssystemet faktiskt ger resultat.

(d) För grödor som odlas och skördas under mindre än ett år (t.ex. sallat som produceras under 2–4 månader) ska data samlas in i förhållande till den specifika produktionsperioden för en enda gröda från minst tre på varandra följande cykler. Genomsnittet över tre år kan bäst uppnås genom att man först samlar in årliga uppgifter och beräknar livscykelinventeringen per år och därefter fastställer genomsnittet för tre år.

4.4.1.4 Bekämpningsmedel

Utsläpp av bekämpningsmedel ska modelleras som specifika aktiva ingredienser. USEtox-metoden för miljöpåverkansbedömning har en inbyggd multimediemodell som simulerar vad som händer med bekämpningsmedlen, med början från de olika utsläppsdelarna. Därför behöver standardutsläppsfraktioner till de berörda delarna av miljön anges i modelleringen av livscykelinventeringen. De bekämpningsmedel som sprids på åkern ska modelleras som 90 % utsläpp till jordbruksmark, 9 % utsläpp till luft och 1 % utsläpp till vatten (baserat på expertutlåtanden på grund av nuvarande begränsningar). Mer specifika uppgifter kan användas om sådana finns tillgängliga.

4.4.1.5 Gödselmedel

Utsläpp av gödselmedel (och stallgödsel) ska differentieras per typ av gödselmedel och omfatta minst följande:

(a) Ammoniak till luft (från användning av kvävegödselmedel).

(b) Dikväveoxid till luft (direkt och indirekt) (från användning av kvävegödselmedel).

(c) Koldioxid till luft (från användning av kalk, urea och ureaföreningar).

(d) Ammoniak till ospecificerat vatten (läckage från användningen av kvävegödselmedel).

(e) Fosfat till ospecificerat vatten eller till sötvatten (läckage och avrinning av lösligt fosfat från användning av fosforgödselmedel).

(f) Fosfor till ospecificerat vatten eller till sötvatten (jordpartiklar som innehåller fosfor, från användning av fosforgödselmedel).

Modellen för påverkansbedömning av eutrofiering av sötvatten inleds i) när fosfor lämnar åkern (avrinning) eller ii) från spridningen av stallgödsel eller gödselmedel på åkern.

Inom modellering av livscykelinventering anses åkern (jorden) ofta tillhöra teknosfären och därmed ingå i livscykelinventeringsmodellen. Detta överensstämmer med tillvägagångssätt i, där modellen för påverkansbedömning börjar efter avrinning, dvs. när f