2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1601/2001
av den 2 augusti 2001
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidump-
ningstull som införts på import av vissa linor eller kablar, av järn eller stål, med ursprung i
Ryska federationen, Konungariket Thailand, Tjeckiska republiken och Republiken Turkiet
(EGT L 211, 4.8.2001, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning(EG) nr 2288/2002 av den 19 december 2002 L 348 52 21.12.2002
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1601/2001
av den 2 augusti 2001
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag
av den preliminära antidumpningstull som införts på import avvissa linor eller kablar, av järn eller stål, med ursprung i Ryskafederationen, Konungariket Thailand, Tjeckiska republiken och
Republiken Turkiet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning(EG) nr 384/96 av den 22
december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska gemenskapen(
1), särskilt artikel 9 i denna,
med beaktande av det förslagsom kommissionen lag t fram efter
samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.FÖRFARANDE
1.Provisoriska åtgärder
(1)Genom förordning(EG) nr 230/2001(2) (nedan kallad förord-
ningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminärantidumpningstull på import av vissa linor och kablar, av järn
eller stål, med ursprungi Ryssland, Thailand, Tjeckien och
Turkiet, och godtog åtaganden från vissa exporterande tillverkarei Tjeckien och Turkiet.
(2)Inga provisoriska åtgärder infördes för import från Sydkorea och
Malaysia mot bakgrund av de minimala dumpningsmarginaler
som konstaterats.
2.Efterföljande förfarande
(3)Efter underrättelsen om de viktigaste omständigheter och övervä-
ganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska
antidumpningsåtgärder lämnade flera berörda parter skriftliga
synpunkter. De parter som begärde det beviljades tillfälle att blihörda.
(4)Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla
uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa de slutgiltiga
undersökningsresultaten.
(5)Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och
överväganden som låg till grund för följande rekommendationer:
a) Införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av
stållinor, med ursprungi Ryssland, Thailand, Tjeckien ochTurkiet, och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhetställts i form av den preliminära tullen.
b) Avslutande av förfarandet rörande import av stållinor med
ursprungi Malaysia och Sydkorea utan att åtg ärder införs.
(6)De fick också möjlighet att inom en viss tid efter underrättelsen
framföra synpunkter.
(7)De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter beak-
tades och i tillämpliga fall ändrades de slutgiltigaundersökningsresultaten i enlighet med dessa synpunkter.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 2
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).
(2) EGT L 34, 3.2.2001, s. 4.
▼B
B.BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1.Berörd produkt
(8)I förordningen om preliminär tull beskrevs den berörda
produkten som linor eller kablar, inbegripet slutet tågvirke, avjärn eller stål, dock ej av rostfritt stål, med ett största tvärmått
av mer än 3 mm, med eller utan anslutningar (i branschen
kallade stållinor).
(9)Några berörda parter upprepade sin begäran att stållinorna bordeindelas i två grupper. Några av parterna skilde mellan så kalladestållinor för allmänna ändamål och stållinor för särskildaändamål, medan några andra skilde mellan standardlinor för
allmänna ändamål och linor för särskilda ändamål. Det hävdades
att dessa inte kan betraktas som en och samma produkt omhänsyn tas till deras särskilda fysiska och tekniska egenskaper,särskilda produktionsmetoder, den omständigheten att de inte ärutbytbara på ett meningsfullt sätt, inriktningen på olika mark-
nader och avsaknaden av betydande konkurrens.
(10)I det avseendet bör det först konstateras att fastän stållinor till-
verkas i ett brett sortiment med vissa fysiska och tekniskaskillnader har samtliga samma grundläggande fysiska egenskaper(dvs. ståltrådarna som bildar en kardel, kardelerna som är
lindade kringen kärna och själva kärnan) och samma g rund-
läggande tekniska egenskaper (samtliga har ett visst antal trådari en kardel, ett visst antal kardeler i en lina, en viss diameter ochen viss konstruktion). Medan produktgrupperna längst ner ochhögst upp i sortimentet inte är utbytbara, är produkterna i närlig-gande produktgrupper utbytbara. Följaktligen drogs slutsatsen att
det förekommer en viss grad av överlappning och konkurrens
mellan stållinor i olika grupper. Produkter i samma grupp kandessutom ha olika användningar.
(11)För det andra grundar sig skillnaden mellan stållinor förallmänna ändamål och stållinor för särskilda ändamål på använd-
ningen av stållinorna, dvs. en stållina som är lämplig för olika
ändamål till skillnad från en stållina som endast kan användasför särskilda ändamål. Det bör noteras att berörda parter intekunde visa att det fanns någon tydlig skiljelinje mellan dessatvå grupper. En sådan differentiering tar inte heller hänsyn tillatt det finns närliggande grupper i vilka stållinor för allmänna
ändamål direkt konkurrerar med stållinor för särskilda ändamål
och därför är utbytbara.
(12)Skillnaden mellan standardstållinor och stållinor för särskildaändamål hänför sigtill om de tillverkas i enlig het med en stan-dard (ISO, DIN, osv.) eller inte följer standarden (stållinor för
särskilda ändamål, vilka ibland utgör en modifiering av stan-
darden), oavsett stållinornas specifika användning. Det börnoteras att de grundläggande fysiska och tekniska egenskapernaär gemensamma för båda grupperna, oavsett om det rör sig omstandardstållinor eller stållinor för särskilda ändamål. Det finns
dessutom närliggande grupper i vilka en standardstållina konkur-
rerar med en stållina för särskilt ändamål, eftersom de kananvändas för samma ändamål och därför är utbytbara.
(13)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 9–13 i förordningen om preli-
minär tull.
2.Likadan produkt
(14)I förordningen om preliminär tull konstaterades det att de
stållinor som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på
gemenskapens marknad var likadana produkter som de stållinorsom exporterades till gemenskapen från de berörda ländernaoch de som tillverkades och såldes på de berörda ländernashemmamarknader. Likaledes var de stållinor som tillverkadesoch såldes på hemmamarknaden i Sydkorea och de stållinor2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 3
▼B
med ursprungi Ryssland som exporterades till g emenskapen att
anse som likadana produkter.
(15)Några berörda parter hävdade att de stållinor som såldes avgemenskapsindustrin i gemenskapen inte var likadana produktersom de som importerades från de berörda länderna. I synnerhet
hävdades det att de stållinor som importerades från de berörda
länderna huvudsakligen var stållinor för allmänna ändamål,medan de som såldes av gemenskapsindustrin huvudsakligenvar stållinor för särskilda ändamål. Därför borde förfarandetbegränsas till stållinor för allmänna ändamål. Det begärdes ävenatt projektstållinor inte skulle omfattas av åtgärderna eftersom
gemenskapsindustrin praktiskt taget är den enda leverantören på
gemenskapens marknad.
(16)Det bör noterats att i antidumpningsförfaranden definieras den
berörda produkten och den likadana produkten med hänvisning
till deras grundläggande fysiska, tekniska eller kemiska egen-skaper och grundläggande användning. När den berördaprodukten, dvs. den produkt som tillverkas i de berörda ländernaoch exporteras till gemenskapen, väl har definierats, måste det
undersökas huruvida den produkt som tillverkas och säljs på de
berörda ländernas hemmamarknader och den produkt som till-verkas och säljs av gemenskapsindustrin i gemenskapen ärlikadana produkter som den berörda produkten. Att en vissprodukttyp inte tillverkas i gemenskapen är i detta avseendeinte relevant.
(17)Rörande i synnerhet projektstållinor, vilka är utformade ienlighet med kundernas krav och tillverkade efter ingående avavtal som ofta tilldelats efter ett anbudsförfarande, bör det
noteras att de också har samma grundläggande fysiska och
tekniska egenskaper som andra stållinor. Även om gemenskaps-industrin har en klar fördel när det gäller närheten, bör det underalla omständigheter noteras att exporterande tillverkare intehindras från att delta i anbudsförfarandena.
(18)Det konstaterades därför att de grundläggande fysiska ochtekniska egenskaperna och den grundläggande användningen avde stållinor som importeras från de berörda länderna och de
som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin
är likadana produkter.
(19)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de avgöranden som
anges i skälen 14–16 i förordningen om preliminär tull.
C.DUMPNING
1.Allmän metod
a)Normalvärde
(20)Några samarbetsvilliga exporterande tillverkare ifrågasatte den
metod som använts för att fastställa de vinstbelopp som lagts
till tillverkningskostnaderna och till försäljnings- och administra-tionskostnaderna och andra allmänna kostnader i de fall därnormalvärdet konstruerats. Genom att fastställa den samman-lagda nettovinsten enbart på grundval av försäljningen vidnormal handel och inte på den sammanlagda försäljningen på
hemmamarknaden av den berörda produkten skulle kommis-
sionen, vad gäller de ryska och thailändska samarbetsvilligaexporterande tillverkarna, på ett orimligt sätt blåsa upp vinstmar-ginalen. För den tjeckiska samarbetsvilliga exporterandetillverkaren borde kommissionen ha undantagit försäljningen på
hemmamarknaden av de slagav stållinor vars volymer motsva-
rade mindre än 5 % av den volym av samma slagsomexporteras till gemenskapen. Eftersom priserna vid sådanförsäljningnormalt inte beaktas vid fastställandet avnormalvärdet på grund av att de inte är representativa, borde deinte heller tas med vid fastställandet av vinstmarginalen.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 4
▼B
(21)Enligt ingressen till artikel 2.6 i förordning nr 384/96 (nedan
kallad grundförordningen) skall vinsten baseras på faktiska
uppgifter om tillverkning och försäljning, vid normal handel, avden likadana produkten på exportlandets hemmamarknad, omsådana uppgifter finns tillgängliga. Det finns följaktligen ingenanledning att basera den skäliga vinstmarginalen på uppgiftersom innefattar försäljningsom inte skall beaktas eftersom den
inte skett vid normal handel. Därav följer även att när det
fastställts att försäljningen på hemmamarknaden av den likadanaprodukten är representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen,är det lämpligt att ta hänsyn till all försäljning som skett vidnormal handel. Den vinst som använts för att konstruera
normalvärdet fastställs för företaget och för den likadana
produkten. Försäljningav en viss modell på hemmamarknadenvid normal handel kan leda till felaktiga resultat när denförsäljningen uppgår till kvantiteter som inte är representativajämfört med exportvolymen. Ingen hänsyn tas därför till prisetvid den försäljningen, eftersom det inte är representativt för
fastställandet av normalvärdet för en jämförbar modell som
exporteras. Inverkan från uppgifter som eventuellt inte är repre-sentativa upphävs när försäljningen av alla modeller påhemmamarknaden slås samman på företagsnivå, förutsatt attden sammanlagda försäljningen på hemmamarknaden vid normalhandel överstiger 5 % av exporten till gemenskapen.
(22)Den thailändska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren
ifrågasatte även rimligheten i den vinstmarginal som tillämp-
ningen av ovannämnda metod resulterat i. Den fastställdavinstmarginalen var resultatet av en korrekt tillämpning av denlämpliga metoden på de uppgifter som den samarbetsvilligaexporterande tillverkaren lämnat.
(23)Denna begäran avslogs följaktligen.
(24)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 18–25 och 68–70 i förordningen
om preliminär tull.
b)Exportpris och jämförelse
(25)I avsaknad av nya uppgifter om den allmänna metoden för
fastställande av exportpris och jämförelse mellan normalvärdetoch exportpriset bekräftas de preliminära avgöranden som angesi skälen 26–28 i förordningen om preliminär tull.
c)Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
(26)Den allmänna metod för fastställande av dumpningsmarginaler
för de undersökta företagen som beskrivs i skäl 29 i förord-ningen om preliminär tull bekräftas.
(27)Det bör slutligen konstateras att i de fall där en exporterande till-verkare exporterade mer än ett produktslagtill g emenskapenfastställdes den vägda genomsnittliga övergripande dumpnings-
marginalen genom att den dumpning som konstaterats för varje
slagberäknades utan att neg ativa skillnader mellan normalvärdetoch exportpriset för enskilda slagutjämnades.
d)Dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga företag
(28)I avsaknad av nya uppgifter om den allmänna metoden för
fastställande av dumpningsmarginalerna för övriga företagbekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen 30–34 i
förordningen om preliminär tull.
2.Tjeckien
(29)I avsaknad av nya uppgifter om den bristande samarbetsviljan
hos en exporterande tillverkare i Tjeckien bekräftas de preli-minära avgöranden som anges i skäl 35 i förordningen ompreliminär tull.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 5
▼B
a)Normalvärde
(30)Sedan provisoriska åtgärder införts gav ŽDB a.s. en ytterligare
förklaring av fördelningen av försäljnings- och administrations-kostnaderna samt andra allmänna kostnader. Försäljnings- ochadministrationskostnaderna samt andra allmänna kostnaderändrades på så sätt att de poster undantogs som för kommis-
sionen på ett tillfredsställande sätt bevisats inte ha något
samband med tillverkningen och försäljningen av den berördaprodukten.
b)Exportpris
(31)ŽDB a.s. hävdade att exporten till gemenskapen genom företa-
gets närstående exportör borde undantas vid fastställandet av
företagets exportpris. Detta grundade sig på påståendet att dennanärstående exportör inte längre exporterade stållinor till gemen-skapen eftersom ŽDB a.s. hade avvecklat en av sina fabriker iseptember 2000 (efter utgången av undersökningsperioden), i
vilken de flesta stållinor som såldes av den närstående expor-
tören under undersökningsperioden tillverkades.
(32)Detta argument kunde inte godtas. Utvecklingen efter under-sökningsperioden kan undantagsvis beaktas, förutsatt att
införandet av en antidumpningstull som grundar sig på under-
sökningsperioden skulle vara uppenbart olämplig. Denutvecklingen kan i själva verket enbart beaktas om följderna äruppenbara, oomstridda, bestående, inte kan manipuleras ochinte har framkallats genom en berörd parts avsiktliga handlande.
Det faktum att en av fabrikerna varit stängd hindrar inte den
närstående exportören från att sälja stållinor tillverkade i denandra fabriken som ŽDB a.s. äger. Det bör även noteras attdenna närstående exportör under undersökningsperioden emel-lanåt sålde stållinor tillverkade i den andra fabriken. Detkonstaterades därför att villkoren inte var uppfyllda för att det
vid fastställandet av exportpriset för ŽDB a.s. skulle tas hänsyn
till att exporten av stållinor från den närstående exportörenpåstods ha upphört.
(33)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skäl 38 i förordningen om preliminärtull.
c)Jämförelse
(34)ŽDB a.s. invände mot justeringen på 5 % för den teoretiska
provision som dragits ifrån den närstående exportörens priser
till oberoende kunder i gemenskapen, eftersom det inte rördesig om någon faktisk betalning av provision. Företaget hävdadevidare att den närstående exportören borde ha behandlats somŽDB a.s.:s exportavdelning. Eftersom båda företagen varnärstående och utgjorde en och samma ekonomiska enhet var
avdraget av en teoretisk provision inte motiverad.
(35)Vid undersökningen fastställdes att den närstående exportören
inte ersätter ŽDB a.s.:s exportavdelning. I själva verket hanterar
ŽDB a.s.:s exportavdelningäven export utan inblandningfrån
den närstående exportören. En rättvis jämförelse av priserna frittfabrik kräver att avdragg örs från den närstående exportörenspriser till oberoende kunder i gemenskapen, baserat på en teore-tisk provision motsvarande den närstående exportörens utökaderoll som handlare, vilken kan anses likna rollen av en handlare
som agerar på provisionsbasis. Justeringen på 5 % bibehölls
följaktligen.
(36)ŽDB a.s. begärde att de konstruerade normalvärdena skulle
justeras för förpackningskostnader, eftersom dessa kostnader
ingick i försäljnings- och administrationskostnaderna och andraallmänna kostnader och en justeringav exportpriset hade g jortsför kostnaden för rullarna. Kommissionen fastställde att depåstådda skillnaderna mellan de förpackningskostnader somingick i exportpriset och i normalvärdet på nivån fritt fabrik2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 6
▼B
inte existerade. De belopp som angivits för transport, försäkring
och förpackningskostnader i försäljnings- och administrations-kostnaderna och andra allmänna kostnader innefattade inte
någon förpackningskostnad eftersom dessa belopp motsvarade
de belopp som begärts som justering enbart för inhemsk fraktoch försäkring. Även om man antar att ŽDB a.s. hade underlåtitatt bryta ned transport-, försäkrings- och förpackningskostna-derna när företaget begärde justeringar av normalvärdet, var
kravet inte berättigat eftersom en justering gjordes med hänsyn
till det angivna beloppet för inhemsk frakt och försäkring. Dennabegäran avvisades därför.
(37)Justeringen av transportkostnader för en transaktion ändrades påså sätt att uppgifter om de faktiska kostnaderna användes,eftersom justeringen på det preliminära stadiet, i avsaknad avandra uppgifter, grundade sig på en uppskattning.
(38)Följaktligen bekräftas de preliminära avgöranden som anges i
skälen 39 och 40 i förordningen om preliminär tull, med
undantagför de ändring ar som beskrivs ovan.
d)Dumpningsmarginal
(39)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berördaprodukten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varjemotsvarande slag.
(40)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följande
dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid ge-
menskapens gräns före tull:
— ŽDB a.s.: 30,7 %.
(41)I avsaknad av nya uppgifter i detta avseende bekräftas den
metod som anges i skäl 43 i förordningen om preliminär tullför fastställande av dumpningsmarginalen för övriga företag. Påden grundvalen är den slutgiltiga dumpningsmarginalen förövriga företag 47,1 %.
3.Sydkorea
a)Normalvärde
(42)I avsaknad av nya uppgifter om metoden för fastställande av
normalvärdet bekräftas de preliminära avgöranden som anges iskälen 45–49 i förordningen om preliminär tull.
b)Exportpris
(43)I avsaknad av nya uppgifter om metoden för fastställande av
exportpriset bekräftas de preliminära avgöranden som anges i
skäl 50 i förordningen om preliminär tull.
c)Jämförelse
(44)I avsaknad av nya uppgifter om jämförelsemetoden bekräftas de
preliminära avgöranden som anges i skälen 51–54 i förordningenom preliminär tull.
d)Dumpningsmarginal
(45)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berördaprodukten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varjemotsvarande slag.
(46)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följandedumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vidgemenskapens gräns före tull:
— Kiswire Ltd: 0 %
— ChungWoo Rope Co.: 0 %2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 7
▼B
— DSR Wire Corp.: 0 %.
(47)I skäl 57 i förordningen om preliminär tull fastställdes det att vid
jämförelse med uppgifter från Eurostat föreföll de tre samarbets-villiga exporterande tillverkarna att svara för all sydkoreanskexport till gemenskapen av den berörda produkten. Den klagandehävdade att sydkoreanska tillverkare som inte samarbetade i
undersökningen faktiskt hade exporterat till gemenskapen under
undersökningsperioden och därför hävdade företaget att en tullför övriga företag måste införas. Kommissionen kunde sedanbekräfta att åtminstone en icke-samarbetsvilligtillverkarefaktiskt hade exporterat till gemenskapen under undersöknings-
perioden.
(48)Fastän samarbetsviljan var god konstaterades det att en tillver-
kare avsiktligt inte hade samarbetat och därför fastställdesdumpningsmarginalen för övriga företag till den högsta dump-
ningsmarginalen för samarbetsvilliga exporterande tillverkares
representativa transaktioner.
(49)Slutligen beräknades en ny vägd genomsnittlig dumpningsmar-
ginal för Sydkorea. I enlighet med artikel 18 i
grundförordningen måste därför andelen av de icke-samarbetsvil-liga exportörernas export till gemenskapen uppskattas. I detsyftet användes uppgifter från ett tidigare förfarande rörandesamma produkt. Den omräknade dumpningsmarginalen för
Sydkorea är mindre än 2 % uttryckt i procent av importpriset
cif vid gemenskapens gräns före tull. I enlighet med artikel 9.3i grundförordningen bör därför undersökningen rörandeSydkorea avslutas.
4.Malaysia
a)Normalvärde
(50)I avsaknad av nya uppgifter om metoden för fastställande av
normalvärdet bekräftas de preliminära avgöranden som anges iskälen 59 och 60 i förordningen om preliminär tull.
b)Exportpris
(51)I avsaknad av nya uppgifter om metoden för fastställande av
exportpriset bekräftas de preliminära avgöranden som anges i
skäl 61 i förordningen om preliminär tull.
c)Jämförelse
(52)I avsaknad av nya uppgifter om jämförelsemetoden bekräftas de
preliminära avgöranden som anges i skälen 62 och 63 i förord-
ningen om preliminär tull.
d)Dumpningsmarginal
(53)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berörda
produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje
motsvarande slag.
(54)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följandedumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid ge-
menskapens gräns före tull:
— Kiswire Sdn. Bhd: 0 %.
(55)Den klagande hävdade att malaysiska tillverkare som inte samar-
betade i undersökningen kan ha exporterat till gemenskapenunder undersökningsperioden. Eftersom ingen bevisninglämnades till stöd för detta påstående kunde kommissionen intebekräfta att export från icke-samarbetsvilliga tillverkare till ge-
menskapen faktiskt hade ägt rum under undersökningsperioden.
(56)De preliminära avgöranden som anges i skäl 66 i förordningen
om preliminär tull bekräftas härmed. I enlighet med artikel 9.3 i2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 8
▼B
grundförordningen bör undersökningen rörande Malaysia därför
avslutas.
5.Thailand
a)Normalvärde
(57)I avsaknad av nya uppgifter om metoden för fastställande av
normalvärdet bekräftas de preliminära avgöranden som anges iskälen 68 och 70 i förordningen om preliminär tull.
b)Exportpris
(58)Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att
kommissionen hade använt uppgifter om dess närstående impor-törers vinstmarginaler när den konstruerade exportpriset ienlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Företaget påstod
att de närstående importörerna även agerade som icke-närstående
importörer för import av den likadana produkten med ursprungitredje land och att vinstmarginalerna vid den handeln skulleanvändas.
(59)Enligt artikel 2.9 i grundförordningen skall emellertid den vinst-marginal som används för att konstruera exportpriset vara skälig.
Det bör noteras att en av de berörda närstående importörerna inte
har någon vinstmarginal över huvud taget, och att vinstnivån förde övriga berörda närstående importörerna endast motsvarar0,8 % av omsättningen. Dessa vinstnivåer kan inte betraktassom skäliga, i synnerhet vid jämförelse med vinstmarginalen för
samarbetsvilliga icke-närstående importörer i ett tidigare förfa-
rande rörande samma produkt.
(60)Det kan dessutom ifrågasättas om uppgifter om den vinstmar-ginal som en närstående importör erhåller i sin påstådda rollsom icke-närstående importör kan anses som pålitliga då vinst-marginalen sannolikt kommer att påverkas av försäljning till
transferpriser mellan närstående parter.
(61)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skäl 71 i förordningen om preliminärtull.
c)Jämförelse
(62)Den samarbetsvilliga tillverkaren hävdade att den metod som
kommissionen använt för justeringav normalvärdet för produkt-slagsom enlig t den exporterande tillverkaren skulle vara nära
noglika, i syfte att föra upp dem till en nivå som är jämförbar
med exportpriserna, inte är korrekt då metoden utöver olikheter itillverkningskostnader inbegriper försäljnings- och administra-tionskostnader, andra allmänna kostnader och vinst som inteborde ingå.
(63)I enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen motsvarar
justeringen för olikheter i ”fysiska egenskaper” en skälig
uppskattningav olikhetens marknadsvärde. Följaktlig en kan denskäliga uppskattningen inte begränsas till olikheter i tillverk-ningskostnader, utan den måste inbegripa ett skäligt belopp förförsäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kost-
nader och vinst.
(64)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skälen 72 och 73 i förordningen ompreliminär tull.
d)Dumpningsmarginal
(65)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berördaprodukten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varjemotsvarande slag.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 9
▼B
(66)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följande
dumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid ge-
menskapens gräns före tull:
— Usha Siam Steel Industries Public Company Limited: 28,9 %.
(67)I avsaknad av nya uppgifter om den metod som använts för att
fastställa dumpningsmarginalen för övriga företag bekräftas de
preliminära avgöranden som anges i skäl 76 i förordningen ompreliminär tull och på den grundvalen är den slutgiltiga dump-ningsmarginalen för övriga företag 42,8 %.
6.Turkiet
a)Normalvärde och exportpris
(68)I avsaknad av nya uppgifter om normalvärde och exportpris
bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen 78–80 i
förordningen om preliminär tull.
b)Jämförelse
(69)Ny bevisninging avs rörande den justeringav normalvärdet som
en exporterande tillverkare begärde för en skatt på 3 % somerlagts för importerade råvaror för vilka inköpsvillkoren medgavbetalningsanstånd och som inte skulle tas ut för råvaror som
används vid tillverkningav stållinor som så småning om skall
exporteras. Det bevisades på ett tillfredsställande sätt förkommissionen att skatten på 3 % hänförde sigtill råvaror somingick i stållinor som såldes på hemmamarknaden, medan deninte hade tagits ut för de råvaror som ingick i stållinor somexporterades till gemenskapen. Begäran bifölls följaktligen.
(70)En exporterande tillverkare upprepade sin begäran om juster-ingar av normalvärdet för olika handelsled, eftersom all export
till gemenskapen skedde till återförsäljare, medan försäljningen
på hemmamarknaden skedde till återförsäljare och slutanvändare.Nya förklaringar och ny bevisning ingavs, varigenom den expor-terande tillverkaren försökte påvisa att företaget utförde olikafunktioner i de två distributionskanalerna. Uppgifterna lämnades
i ett mycket framskridet skede av undersökningen och hade
aldrig nämnts tidigare, fastän frågor om skillnader i funktionervad gäller slutanvändare och återförsäljare på hemmamarknadenhade ställts efter genomgången av svaret på frågeformuläret ochsedan på platsen. I svaret på frågeformuläret, svaret på begäranom ytterligare upplysningar och i de förklaringar som mottogs på
platsen motiverades prisskillnaden enbart med att återförsäljare
måste sälja produkten vidare och således inte kunde godta priserpå användarnivå. Vidare kontrollerade kommissionen återigenhuruvida det förelåg en genomgående prisskillnad genom attjämföra priserna till slutanvändare och återförsäljare för samma
slagav stållinor och under samma månad, mot bakg rund av den
höga inflationen i Turkiet under undersökningsperioden. Denjämförelsen visade stora prisvariationer inom samma kategoriav kunder på hemmamarknaden och bekräftade inte att prisernatill slutanvändare genomgående var högre. Under dessaomständigheter avvisas begäran och de preliminära avgöranden
som anges i skäl 83 i förordningen om preliminär tull bekräftas.
(71)Därför bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen81 och 83–88 i förordningen om preliminär tull, med undantag
för de ändringar som anges ovan.
c)Dumpningsmarginal
(72)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berördaprodukten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varjemotsvarande slag.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 10
▼B
(73)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följande
dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid
gemenskapens gräns före tull:
— Celik Halat ve Tel Sanayii A.S: 55,2 %
— Has Celik ve Halat San Tic A.S: 17,8 %.
(74)I avsaknad av nya uppgifter i detta avseende bekräftas den
metod som anges i skäl 91 i förordningen om preliminär tull
för fastställande av dumpningsmarginalen för övriga företag. På
de grundvalen fastställdes den slutgiltiga dumpningsmarginalenför övriga företag till samma nivå som den högsta marginalenför samarbetsvilliga företag, dvs. 55,2 %.
7.Ryssland
a)Allmänna aspekter
i) Analys av marknadsekonomisk status
(75)I avsaknad av nya uppgifter i detta avseende bekräftas
avgörandet att en rysk exporterande tillverkare betraktades som
icke-samarbetsvillig under undersökningen. Efter offentliggö-randet av förordningen om preliminär tull lämnade desamarbetsvilliga exporterande tillverkarna synpunkter på faststäl-landet av marknadsekonomisk status och upprepadehuvudsakligen synpunkter som lämnats tidigare, efter under-
rättelsen om det föreslagna fastställandet av
marknadsekonomisk status, och som besvarats i samband medunderrättelsen om de preliminära avgörandena. Det bör noterasatt eftersom JSC ChSPZ redan haft tillfälle att lämna synpunkterefter underrättelsen om det föreslagna fastställandet av mark-
nadsekonomisk status, och eftersom dessa synpunkter inte gav
upphov till några nya omständigheter eller överväganden somskulle kullkasta kommissionens avgöranden, fortsätter faststäl-landet av marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 ci grundförordningen att gälla under hela undersökningen. Invänd-ningarna efter offentliggörandet av förordningen om preliminär
tull skulle inte heller ha påverkat fastställandet av marknadseko-
nomisk status.
(76)Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren invände motavslaget på sin ansökan om behandling som ett företag som ärverksamt under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallatmarknadsekonomisk status) av tre huvudsakliga skäl. Företagethävdade att i) det faktum att tidsfristen på tre månader för
fastställandet inte iakttagits stred mot dess rättsliga
förväntningar, dess rätt till svaromål och god förvaltningspraxis,ii) begäran om ett fullständigt svar på frågeformuläret rörandedumpning (inbegripet uppgifter som är relevanta för faststäl-landet av normalvärdet) innebar en onödigarbetsbörda förföretaget, och iii) fastställandet av marknadsekonomisk status
grundade sig på en felaktig tolkning av artikel 2.7 c i grund-
förordningen och en felaktig tolkning eller analys av sökandensfaktiska situation. Enligt företaget utgjorde exempelvis kostnadersom inte i stort sett återspeglade marknadsvärden inte någraviktiga indata. Företaget hade en enda uppsättning räkenskaper(nämligen den uppsättning som ställs samman enligt rysk
lagstiftning). Företagets räkenskaper hade varit föremål för en
självständigrevision i överensstämmelse med internationellaredovisningsnormer och olikheter mellan ryska och internatio-nella redovisningsnormer skulle kunna leda till en justeringeller en förlikningsnarare än till ett avvisande av ansökan om
marknadsekonomisk status. Betalningar genom skuldavskrivning
under undersökningsperioden hade varit ytterst ovanliga, de hadeskett på grundval av verkliga marknadsvärden, avsåg mindrekostnader som inte hänförde sigtill den berörda produkten, ochkunde inte betecknas som byteshandel eller kompensations-handel.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 11
▼B
(77)Fastän det inte bestrids att kommissionen inte kunde slutföra
fastställandet av marknadsekonomisk status inom tre månader
från inledandet av undersökningen, underrättades företaget omavgörandena så snart kommissionen kunde göra detta enligt godförvaltningspraxis. Företagets rätt till svaromål och dessförväntningar att det skulle kunna lämna synpunkter på varjeförslagoch relevanta upplysning ar för fastställandet påverkades
inte på något sätt, eftersom företaget uppmanades att lägga fram
sina synpunkter och eventuella motargument rörande det föres-lagna fastställandet av marknadsekonomisk status och beviljadesen skäligtidsfrist för detta. Företag et uppmanades även att lämnasynpunkter på valet av jämförbart land. Som nämnts ovan gav de
synpunkter som mottogs som svar på underrättelsen om faststäl-
landet av marknadsekonomisk status inte upphov till några nyaomständigheter och överväganden som skulle kunna kullkastakommissionens avgöranden.
(78)Kommissionen ansåg det önskvärt att begära ett fullständigt svar
på frågeformuläret för att göra det möjligt för den att fastställa
normalvärdet på grundval av uppgifter från företaget i händelseav att det var motiverat att bevilja marknadsekonomisk status.När det gäller arbetet med att besvara frågeformuläret borde endel av de uppgifter som krävdes för att besvara det även ha
ingått i ansökan om marknadsekonomisk status. I alla händelser
togs det vederbörlig hänsyn till företagets särskilda förhållandenoch företaget beviljades två förlängningar på vardera en veckaav den ursprungliga tidsfristen.
(79)Tvärtemot företagets uppgifter avslöjade kontrollbesöket på
platsen och förklaringar som lämnats av företaget i själva verket
att kostnaderna för flera viktiga insatsvaror inte i stort sett åters-peglade marknadsvärdet. Det är viktigt att notera att företagethade metänn en uppsättningräkenskaper. Det lämnade in i)räkenskaper som var utarbetade i amerikanska dollar och
sammanställda enligt internationella redovisningsnormer, men
inte reviderade och ii) räkenskaper som reviderats enligt ryskanormer, vilka skilde sigfrån internationellt accepterade redovis-ningsnormer. Fastän företaget vid flera tillfällen tillfrågatslämnade det inte någon förklaring till hur skillnaderna mellandessa olika uppsättningar av räkenskaper skulle kunna stämmas
av och företaget kunde således inte bevisa att det fanns en enda
uppsättningräkenskaper. Dessutom lämnades ing en bevisningföratt räkenskaperna varit föremål för en självständigrevision enlig tinternationella redovisningsnormer. Förekomsten av ett flertaltrepartstransaktioner nämndes i de räkenskaper för 1998 som
var upprättade i amerikanska dollar. Företaget kunde inte lämna
sådana räkenskaper för 1999 så att det kunde fastställas ommetoden hade upphört under undersökningsperioden, och för ettbetydande antal transaktioner (kostnad för användningav mark1999, vattenförsörjning, dvs. allmänna kostnader som hänför sigtill alla produkter) konstaterade kommissionen att betalningarna
delvis hade gjorts av ett annat företag eller klarats upp ömsesi-
digt, en metod som företaget erkände att det använde.
ii) Val av jämförbart land
(80)Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull
ifrågasatte den klagande valet av Sydkorea som jämförbart landi stället för Tjeckien. I tillkännagivandet om inledande betrak-tades det senare landet (tillsammans med Brasilien) som ett
lämpligt jämförbart land. Den klagande hävdade att valet av
Sydkorea gynnade ryska exporterande tillverkare, vilket visadesig genom skillnaden mellan de preliminära dumpningsmargina-lerna för Ryssland och Tjeckien. Det faktum att de tjeckiska ochryska tillverkarnas kataloger erbjuder samma urval av stållinor
för inhemsk försäljningoch exportförsäljningskulle också kull-
kasta resonemanget i skäl 99 i förordningen om preliminär tullför att inte välja Tjeckien.
(81)Samtliga berörda parter underrättades under undersökningspe-rioden i vederbörligtid om skälen till att betrakta Sydkorea2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 12
▼B
som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi. Synpunkter
erhölls endast från de berörda exporterande tillverkarna, vilkagodtog valet. Eftersom ingen invändning gjordes, valdes
Sydkorea som lämpligt jämförbart land. Att de tjeckiska och
ryska tillverkarnas kataloger innehöll samma slag av stållinor ärhelt ovidkommande i detta fall, eftersom det endast fanns enliten överlappningmellan de slagav stållinor som exporteradesav den ryska exporterande tillverkaren till gemenskapen och de
slagav stållinor som såldes av den tjeckiska samarbetsvillig a
exporterande tillverkaren på dennes hemmamarknad underundersökninsperioden. Inga andra argument framfördes därSydkoreas lämplighet som jämförbart land ifrågasattes.
(82)Under dessa omständigheter bibehölls beslutet att använda
Sydkorea som ett lämpligt jämförbart land.
iii) Individuell behandling
(83)I avsaknad av nya uppgifter om individuell behandling bekräftas
de preliminära avgöranden som anges i skälen 101–105 i förord-ningen om preliminär tull.
b)Normalvärde
(84)Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att
användningen av konstruerade normalvärden på ett oskäligt sätt
blåste upp företagets dumpningsmarginal. Företaget föreslog att
användningen av försäljningspriser på hemmamarknaden skulleutökas genom att det lättades på kraven på vissa egenskaper föratt definiera olika modeller och slagav stållinor, och att antaletproduktslagsom säljs på den sydkoreanska marknaden och somär jämförbara med de produktslagsom företag et hade exporterat
till gemenskapen därigenom skulle öka.
(85)I artikel 2.7 a i grundförordningen föreskrivs att normalvärdet
vid import från länder som Ryssland skall bestämmas pågrundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land
med marknadsekonomi, såvida inte en exporterande tillverkare
uppfyller de kriterier som anges i punkt c i samma artikel. Detvar därför inte möjligt att bifalla denna begäran.
(86)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skäl 106 i förordningen om preliminär
tull.
c)Exportpris
(87)I avsaknad av nya uppgifter om exportpris bekräftas de preli-
minära avgöranden som anges i skäl 107 i förordningen ompreliminär tull.
d)Jämförelse
(88)Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren ifrågasatte
användningen av kostnader i det jämförbara landet för att
fastställa justeringarna av exportpriserna för transportkostnader
och anknytande kostnader (hantering, lastning och därmedsammanhängande kostnader). Företaget hävdade att dess egnakostnader borde användas, eftersom dessa erläggs till oberoendespeditörer och försäkringsbolag och därför följer marknadspri-serna. Ett sådant tillvägagångssätt skulle även överensstämma
med kommissionens tillvägagångsätt när det gäller justeringar
av kostnader för provisioner samt förpacknings- och kreditkost-nader. Som ett alternativ bad den samarbetsvilliga exporterandetillverkaren om en kontroll av eftergiften för transportkostnaden,vilken företaget ansåg vara oskälig.
(89)Begäran om att basera justeringen på den ryska exporterande till-verkarens transportkostnader och anknytande kostnader kundeinte godtas. Denna tillverkare beviljades inte marknadsekono-misk status. Inte heller lämnades någon bevisning för attkostnaderna återspeglade marknadssignaler. Eftergiften för trans-2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 13
▼B
portkostnader grundade sig på uppgifter som inhämtats och
kontrollerats i det jämförbara landet. På begäran kontrolleradesresultatet på nytt och bekräftades.
(90)Till följd av ovannämnda begäran, och mot bakgrund av slutsat-serna i föregående punkt, såg kommissionen över sitttillvägagångssätt vad gäller förpackningskostnader och grundadejusteringen på uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet.
(91)Justeringarna av exportpriserna med hänsyn till krediter ochprovisioner förblev oförändrade, eftersom de sannolikt inte varsnedvridna av den icke marknadsekonomiska miljön.
(92)Därför bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen108 och 109 i förordningen om preliminär tull, med undantagför de ändringar som anges ovan.
e)Dumpningsmarginal
(93)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje slag av den berörda
produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för varjemotsvarande slag.
(94)Efter en översyn av beräkningarna fastställdes slutgiltigt följandedumpningsmarginal, uttryckt i procent av importpriset cif vid ge-menskapens gräns före tull:
— Cherepovetsky Staleprokatny Zavod: 36,1 %.
(95)I avsaknad av nya uppgifter i det avseendet bekräftas den metod
som anges i skäl 112 i förordningen om preliminär tull förfastställandet av dumpningsmarginalen för övriga företag. Påden grundvalen är den slutgiltiga dumpningsmarginalen för
övriga företag 50,7 %.
D.GEMENSKAPSINDUSTRIN
(96)I avsaknad av nya uppgifter om gemenskapsindustrin bekräftas
de preliminära avgöranden som anges i skälen 114–120 i förord-
ningen om preliminär tull.
E.SKADA
1.Inhämtande av uppgifter om skada
(97)Några berörda parter godtog inte den metod kommissionen
använde för att begära uppgifter från hela gemenskapsindustrin
om den berörda produkten med avseende på tillverkning, kapa-
citet, kapacitetsutnyttjande, försäljning, lagerhållning ochsysselsättning, och att analysen av de övriga skadeindikatorernagrundade sig på ett urval av företag från gemenskapsindustrin.De hävdade att den metoden var otillräckligför att uppfyllakommissionens skyldigheter enligt artikel 3.5 i grundförord-
ningen.
(98)För att komma fram till sina preliminära avgöranden bedömde
kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer ochförhållanden som har betydelse för industrins tillstånd i enlighetmed artikel 3.5 i grundförordningen, och tillämpade den stick-
provsmetod som beskrivs i artikel 17 i grundförordningen.
Stickprovsmetoden, som är fullständigt förenlig med kraven iartikel 3.5 i grundförordningen, var nödvändig med tanke påantalet klagande eller klagomålet understödjande gemenskapstill-verkare och behovet att begränsa undersökningen till ett skäligt
antal parter som rimligen kunde undersökas inom den tillgäng-
liga tiden (ett stickprov med fem företag). Det bör noteras attvalet av stickprov eller huruvida stickprovet var representativtinte ifrågasattes av någon berörd part.
(99)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas den metod som anges iskälen 123–125 i förordningen om preliminär tull.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 14
▼B
2.Synbar förbrukning i gemenskapen
(100)En berörd part invände mot påståendet i skäl 128 att minsk-
ningen av den synbara förbrukningen under 1999 kundeförklaras med försäljning av lager som byggts upp under 1998av importörer eller handlare. Företaget hävdade att orsakernatill minskningen av den synbara förbrukningen var beslut avsjöfarts- och fiskerisektorerna inom gemenskapen att köpa
stållinor i tredje land utan tullklareringi g emenskapen, och vissa
importörers beslut att öka försäljningen av stållinor till offsho-reoljeriggar utanför gemenskapen för att undgå verkningarna avinförandet av antidumpningsåtgärderna.
(101)För det första är det viktigt att notera att ingen bevisninglämnades till stöd för detta påstående.
(102)För det andra bör det erinras om att synbar förbrukning, dvs.volymen av den försäljningsom sker från tillverkare i g emenska-
pen och volymen av den import till gemenskapen som har sitt
ursprung i tredje land, inte nödvändigtvis återspeglar de berördaanvändarnas verkliga förbrukning.
(103)Mot bakgrund av att stållinor, såsom det konstaterades i
samband med den tidigare undersökningen, motsvarar en liten
del av användarnas totala kostnader är det inte sannolikt attfiskeri- och sjöfartssektorerna skulle besluta om köp av stållinorpå grundval av sina rutter.
(104)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 126–128 i förordningen omprovisorisk tull.
3.Sammantagen bedömning av den berörda importens verk-
ningar
(105)I avsaknad av nya uppgifter om den sammantagna bedömningenav den berörda importens verkningar bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skälen 129–132 i förordningen om preli-
minär tull.
4.Import från de berörda länderna
a)Volym och marknadsandel för den dumpade importen
(106)Den thailändska exporterande tillverkaren hävdade att dennes
export till gemenskapen var försumbar under hela skadeun-dersökningsperioden.
(107)Importen av stållinor med ursprungi Thailand motsvarade 1,5 %under 1999 och 2 % under undersökningsperioden och var därförinte försumbar enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Dessutommotsvarade den 4,6 % av gemenskapens importvolym av denberörda produkten med ursprungi tredje land under 1999 och
6,5 % under undersökningsperioden, och överskred således även
det tröskelvärde på 3 % som fastställs i WTO-avtalet rörandeantidumpning.
(108)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skälen 133 och 134 i förordningen om
preliminär tull.
b)Priserna för den dumpade importen
i) Prisutveckling
(109)I avsaknad av nya uppgifter om prisutvecklingen bekräftas de
preliminära avgöranden som anges i skäl 135 i förordningen ompreliminär tull.
ii) Prisunderskridande
(110)En berörd part uppgav att den dubbla omräkning som kommis-
sionen utför – från fakturans valuta till exportlandets nationella2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 15
▼B
valuta och sedan till euro strider mot artikel 2.4.1 i WTO-avtalet
rörande antidumpning.
(111)I det avseendet bör det noteras att artikel 2.4.1 i WTO-avtalet
rörande antidumpninginte är relevant för beräkningav prisun-
derskridande utan endast för fastställande av dumpning. För attförhindra felaktigheter till följd av de två valutaomräkningarnagranskades emellertid på begäran beräkningarna för alla exporte-rande tillverkare. Cif-värdena i de exporterande tillverkarnas
valuta omräknades till euro med användande av lämpliga växel-
kurser.
(112)En turkisk exporterande tillverkade hävdade att justeringen förhandelsled grundade sig på ett olämpligt val av importör,eftersom den senare varken var kund till den exporterande till-verkaren eller importör av stållinor från Turkiet. Vidare
hävdade företaget att nivån på justeringen var alltför låg. Till
stöd för detta påstående tillhandahöll den exporterande tillver-karen ett exemplar av sina försäljningsfakturor för vissa typerav stållinor till en icke-närstående importör i gemenskapen ochdennes försäljningsfakturor till kunder i gemenskapen. Vid ettsenare tillfälle överlämnades även den icke-närstående impor-
törens räkenskaper till stöd för påståendet. Den marginal som
på så sätt erhölls, vilken återspeglade den sammanlagda skill-naden mellan inköp och återförsäljning, var högre än den somkommissionen använde på det preliminära stadiet.
(113)Det bör först noteras att i avsaknad av styrkta uppgifter på dennapunkt från den enda samarbetsvilliga icke-närstående importören
justerades de exporterande tillverkarnas priser för skillnader i
handelsled på grundval av tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifterfrån en sammanslutningav importörer i g emenskapen, styrktagenom bevisning från en av dess medlemmar. I det avseendetär det värt att notera att den icke-närstående importör som den
turkiska exporterande tillverkaren föreslogkontaktades av
kommissionen vid inledandet av undersökningen, men dennebesvarade inte frågeformuläret och tillhandahöll inte någraupplysningar. Sammanslutningen av importörer underrättadesom justeringen och gjorde inga invändningar. Justeringen togdessutom hänsyn till alla relevanta kostnader som icke-
närstående importörer haft mellan importen och försäljningen
fritt fabrik och den återspeglade således inte den sammanlagdamarginalen mellan inköp och återförsäljning, vilket den turkiskaexporterande tillverkaren hävdade. Mot bakgrund av ovanståendeanses det att justeringen på det preliminära stadiet på ett korrekt
sätt återspeglar skillnaderna i handelsled. Begäran avvisades
följaktligen.
(114)I motsats till kommissionens slutsats i skäl 137 i förordningenom preliminär tull hävdade några berörda parter att draghållfast-heten var av stor betydelse för prissättningen och begärde attdetta kriterium skulle användas för att undvika att marginalerna
för prisunderskridande blåstes upp.
(115)Även om analysen av draghållfastheten för varje produktslag på
företagsnivå inte visade något märkbart prismönster, visade enjämförelse av de exporterande tillverkarnas priser med gemens-kapsindustrins priser att draghållfastheten faktiskt var en faktorsom påverkade priset. Prisunderskridandet räknades därför om,
varvid draghållfasthet inbegreps som ett kriterium för kategori-
seringen av produkterna.
(116)Med utgångspunkt från den metod som anges i skälen 136–139 iförordningen om preliminär tull, och med beaktande avovannämnda ändringar och rättelser av felaktigheter, återgesskillnaden mellan priserna, uttryckt i procent av gemenskapsin-
dustrins vägda genomsnittliga pris (fritt fabrik), dvs.
prisunderskridandemarginalen, i förteckningen nedan.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 16
▼B
Land FöretagPrisunderskridandemar-
ginal
(%)
Tjeckien ŽDB a.s. 24,1
Ryssland Cherepovetshy Staleprokatny Zavod 41,8
Thailand Usha Siam Steel Industries Plc. 14,2Turkiet Celik Halat ve Tel Sanayii A.S 16,4
Has Celik ve Halat San Tic A.S. 27,0
5.Gemenskapsindustrins situation
a)Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga
(117)Några berörda parter hävdade att hänsyn inte enbart kan tas till
verkningarna av investeringar med avseende på avskrivningar
och den ränta som betalas för att finansiera investeringarna,utan analysen borde även omfatta kreditvärdighet, goodwill ochkostnader och intäkter från användningen av finansiella medel.
(118)Det bör noteras att en analys av kreditvärdigheten görs i skäl 153
i förordningen om preliminär tull.
(119)Goodwill kan definieras som det tilläggsbelopp som måste
betalas för att förvärva en del av eller ett helt företagsom enfungerande affärsverksamhet, utöver värdet av företagets netto-tillgångar (förvärvad goodwill bokförs som en tillgång).
Goodwill skulle endast analyseras om avskrivningen av den
hade påverkat lönsamheten, vilket inte är fallet.
(120)En kostnads- och intäktsanalys av gemenskapsindustrins inve-steringar som går utöver den analys som gjorts avinvesteringarnas inverkan på lönsamheten ligger utanför detta
förfarande.
(121)Samma berörda parter hävdade att kommissionen under
undersökningen av det tidigare antidumpningsförfarandet hadefunnit att gemenskapsindustrins investeringar hade ökat väsent-ligt mellan 1994 och 1998, och att deras inverkan med
avseende på avskrivningar och den ränta som betalats under
skadeundersökningsperioden även borde analyseras.
(122)Även om avskrivningarna under skadeundersökningsperiodenökade med 9 %, minskade avskrivningarna på anläggningar ochmaskiner faktiskt med 3 %, vilket visar att investeringarna intevarit överdrivna utan behövdes för att ersätta de gamla redan
helt avskrivna maskinerna. Avskrivningsbeloppen återspeglar
även kostnaderna för avskrivningar på investeringar som gjortsföre skadeundersökningsperioden. Som angavs i skäl 152 iförordningen om preliminär tull hade ökningen av avskrivning-arna en begränsad inverkan på lönsamheten.
(123)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 151–153 i förordningen om preli-minär tull.
b)Andra faktorer
(124)I avsaknad av nya uppgifter avseende övriga relevanta skadefak-
torer bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen141–150 och 154–157 i förordningen om preliminär tull.
c)Slutsats om skada
(125)På grundval av ovanstående bekräftas det att efter införandet av
antidumpningsåtgärder 1999 stabiliserades situationen förgemenskapsindustrin under undersökningsperioden, även om2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 17
▼B
den fortfarande var svag. Produktionen var i stort sett stabil,
kapacitetsutnyttjandet lågkvar på samma nivå och lag ren var istort sett oförändrade. Även om en blygsam försäljningsökning
noterades, från 66 331 ton 1999 till 67671 ton under under-
sökningsperioden, ökade inte gemenskapsindustrinsmarknadsandel, trots att en effektiv konkurrens från de ländersom omfattades av antidumpningsåtgärder hade återställts.Gemenskapsindustrins försäljningspriser förblev också på det
hela taget oförändrade, trots införandet av antidumpningsåtgärder
1999.
(126)Även om gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades någotfrån en förlust på 1,4 % till breakeven under skadeundersök-ningsperioden, var den fortfarande så låg att
gemenskapsindustrins långsiktiga bärkraft inte är säkrad.
(127)Gemenskapsindustrin kunde därför knappast dra fördel av
införandet av antidumpningsåtgärder 1999 på grund av denökade importvolymen från de berörda länderna till priser somväsentligt underskred gemenskapsindustrins priser.
(128)Med hänsyn till ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 158–161 i förordningen om preli-minär tull, dvs. att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada iden mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.
F.ORSAKSSAMBAND
(129)Efter underrättelsen om de preliminära avgörandena hävdade
några berörda parter att det inte fanns något orsakssamband
mellan den dumpade importen och den skada som gemenskaps-industrin lidit och att skadan borde tillskrivas en kombination avföljande faktorer: en minskningav den synbara förbrukning en,självförvållad skada genom gemenskapsindustrins felaktigabeslut rörande investeringar och produktionskapacitet, och
import från andra tredje länder, inbegripet import med ursprung
i Sydkorea och Malaysia, för vilken ingen dumpning konstate-rades.
(130)Eftersom inga nya uppgifter lämnades om de övriga gemenskap-
stillverkarnas situation och utvecklingen av råvarupriserna,
bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen 172,173 och 180–182 i förordningen om preliminär tull.
1.Den synbara förbrukningens utveckling
(131)Några berörda parter hävdade att gemenskapsindustrins mins-
kande försäljningoch tillverkningföljde trenden för densynbara förbrukningen, vilket bevisade att den senare, och inteden dumpade importen från de berörda länderna, var orsaken
till den skada som gemenskapsindustrin lidit.
(132)När det gäller den synbara förbrukningens utveckling bör det
erinras om avgörandena i skälen 126–128 och 169–171 i förord-ningen om preliminär tull.
(133)Även om den synbara förbrukningen ökade väsentligt 1998 (9 %)gynnade det knappast gemenskapsindustrin (2 % ökning avförsäljningen till icke-närstående kunder i gemenskapen), medande berörda länderna sågsin export till g emenskapen öka med42 % samma år, vid en tidpunkt när inga antidumpningsåtgärder
var införda. Den stora minskningen av den synbara förbruk-
ningen 1999 (– 14 %), vilken inträffade samtidigt medinförandet av antidumpningsåtgärderna, påverkade inte deberörda länderna, vilka noterade en ytterligare ökning på 89 %av exporten till gemenskapen. Detta visar tydligt att det inte ärminskningen av förbrukningen som vållar gemenskapsindustrin
skada, utan andra faktorer såsom den oavbrutna och stora
ökningen av dumpad import med ursprung i de berörda länderna.
(134)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 169–171 i förordningen om preli-minär tull.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 18
▼B
2.Självförvållad skada genom felaktiga investeringsbeslut
(135)Några berörda parter hävdade att gemenskapsindustrins låga
lönsamhet under undersökningsperioden (0 %) berodde på felak-
tiga beslut från gemenskapsindustrin att öka investeringarna.
(136)Som redan förklarats i skäl 122 ovan minskade avskrivningarnapå anläggningar och maskiner med 3 % under skadeundersök-ningsperioden, vilket visar att investeringarna inte har varitalltför stora utan nödvändiga för att ersätta gamla och redan
helt avskrivna maskiner. Den investeringen har naturligtvis ökat
kapaciteten, men den var nödvändigför att g emenskapsindustrinskonkurrenskraft skulle bibehållas. Gemenskapsindustrins lågalönsamhet är huvudsakligen en följd av mindre försäljningsvo-lymer och det faktum att den varit tvungen att anpassa sina
priser till priserna för den billiga, dumpade importen med
ursprungi de berörda länderna.
(137)Samma berörda parter hävdade även att vissa tillverkare inomgemenskapen hade underlåtit att positionera om sig gentemotkonkurrenterna, liksom de underlåtit att investera i ny produk-
tionsteknologi, att förnya sin produktlinje med avseende på
forskningoch utvecklingoch att rationalisera sin överg ripandeverksamhet.
(138)Det konstaterades att gemenskapsindustrin investerade i nyproduktionsteknik, kunde införa förändringar och rationaliseradesin verksamhet. När det gäller den sista punkten bör omorganisa-
tionen av många gemenskapstillverkares tillverknings- och
försäljningsverksamhet omnämnas.
(139)Slutsatsen kan därför dras att gemenskapsindustrins situationunder undersökningsperioden inte kan tillskrivas några felaktigabeslut från gemenskapsindustrins sida rörande dess investeringar.
3.Import från andra tredje länder
(140)Beträffande andra tredje länder begärde några berörda parter att
det borde säkerställas att inverkan av import från andra tredje
länder inte tillskrevs importen från de berörda länderna. De
ryska exporterande tillverkarna hävdade att import med ursprungi Rumänien inte bara underskred gemenskapsindustrins priserutan även deras egna priser.
a)Sydkorea och Malaysia
(141)För importen från Sydkorea och Malaysia noterades en bety-
dande ökningunder skadeundersökning sperioden (288 %).Marknadsandelen för denna import ökade från 2,4 % 1997 till10 % under undersökningsperioden. Det konstaterades även att
deras priser, med undantagav en sydkoreansk exporterande till-
verkare, underskred gemenskapsindustrins försäljningspriserunder undersökningsperioden.
(142)Även om ökningen av importen med ursprung i de berördaländerna var mindre under skadeundersökningsperioden (215 %),
var deras marknadsandel under undersökningsperioden (10,8 %)
fortfarande större än Sydkoreas och Malaysias. Vidare var denövergripande prisunderskridandemarginalen under under-sökningsperioden för Sydkorea och Malaysia väsentligt lägre änden som konstaterats för de berörda länderna.
(143)Gemenskapsindustrin skulle därför sannolikt ha kunnat öka sinförsäljningsvolym om import inte hade dumpats från de berördaländerna, trots konkurrensen från import med ursprungiSydkorea och Malaysia. Verkningarna av den konkurrensen vardärför inte sådan att den bryter orsakssambandet mellan dendumpade importen och gemenskapsindustrins situation.
b)Andra tredje länder än Sydkorea och Malaysia
(144)Försäljningsvolymen från andra tredje länder än de som omfattas
av den aktuella undersökningen minskade med 63 % under2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 19
▼B
skadeundersökningsperioden, huvudsakligen på grund av minsk-
ningen av importen från de länder som omfattas avantidumpningsåtgärderna. Marknadsandelen för andra tredje
länder (ej inbegripet de berörda länderna, Sydkorea och
Malaysia) minskade från 24,6 % 1997 till 9,7 % under under-sökningsperioden. Bland de länder som enligt de berördaparterna hade vållat gemenskapsindustrin skada hade endastPolen och Rumänien en marknadsandel på minst 1 % under
undersökningsperioden.
(145)Under skadeundersökningsperioden minskade Polens marknads-andel från 3,3 % till 2,9 % och dess försäljningspriser per kg
ökade med 23 %. I det sammanhanget kan det inte hävdas attPolen bidrog till den väsentliga skada som gemenskapen vållats.
(146)Rumäniens marknadsandel var stabil under skadeundersöknings-perioden (0,9 % 1997, 1,1 % 1998, 0,9 % 1999 och 1 % underundersökningsperioden), medan importen med ursprung i detlandet ökade med 8 % från 1 398 ton 1997 till 1510 ton underundersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden var
priserna per kgför rumänska stållinor, med undantagför 1998,
genomgående högre än de ryska exporterande tillverkarnas priseroch genomgående lägre än gemenskapsindustrins priser. Medhänsyn till Rumäniens stabila marknadsandel (som var obetydlig1997 och 1999) kan det antas att dess inverkan på gemenskaps-industrin inte var sådan att den bryter orsakssambandet mellan
den berörda importen och gemenskapsindustrins situation.
(147)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 174–179 i förordningen om preli-
minär tull.
4.Slutsats
(148)Även om andra faktorer, dvs. importen från Sydkorea, Malaysia
och Rumänien, kan ha inverkat negativt på gemenskapsindustrinssituation under undersökningsperioden, bekräftas det att dennainverkan inte var sådan att den bryter orsakssambandet mellanden dumpade importen och gemenskapsindustrins situation. Det
har därför konstaterats att importen från de berörda länderna,
beaktad separat, vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada,såsom det beskrivs i skälen 164–168 i förordningen om preli-minär tull.
G.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inhämtande av uppgifter och gemenskapsindustrins
intresse
(149)I avsaknad av nya uppgifter om inhämtande av uppgifter och
gemenskapsindustrins intresse bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skälen 186–196 i förordningen om preli-
minär tull.
2.Leverantörsindustrins intresse
(150)En berörd part hävdade att införandet av åtgärder skulle påverka
råvaruleverantörerna negativt eftersom kommissionen inte toghänsyn till de gällande antidumpningsåtgärdernas skadliga inve-rkan på situationen för de leverantörer av stållinor somexporterade till tillverkare i tredje land, vilka omfattades av
åtgärderna.
(151)Den enda samarbetsvilliga råvaruleverantören (tillverkare avståltråd) uppgav att införandet av åtgärder skulle vara fördelak-
tigt för hans affärsverksamhet. Företaget exporterade även tilltredje land, inbegripet länder som omfattades av den tidigareoch den aktuella undersökningen. Slutsatserna i förordningenom preliminär tull rörande leverantörsindustrins intresse ifråga-sattes inte heller av någon råvaruleverantör.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 20
▼B
(152)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära
avgöranden som anges i skälen 197–201 i förordningen om preli-
minär tull.
3.Importörernas och handlarnas intresse
(153)En sammanslutningav importörer hävdade att eftersom stållinor
utgör den viktigaste affärsverksamheten för de flesta importörerär det således av avgörande betydelse för dem att upprätthålla entillräcklig försäljningsvolym för att förbli lönsamma. Företagethävdade vidare att tillverkare i gemenskapen har sina egna integ-
rerade distributionskanaler och vägrar att sälja genom oberoende
handlare. Importörernas situation kommer därför att bli alltmeroviss med hänsyn till antalet länder som omfattas av antidum-pingsåtgärder.
(154)För det första tillhandahöll berörda parter inte några nyauppgifter rörande dessa punkter som skulle kunna ändraavgörandena från det preliminära stadiet.
(155)Det konstaterades dessutom att det fanns alternativaförsörjningskällor som inte omfattades av åtgärderna, inbegripet
gemenskapsindustrin. Även om det är riktigt att många tillver-
kare i gemenskapen har sina egna integreradedistributionskanaler, visar uppgifterna från gemenskapsindustrinatt de även säljer till icke-närstående importörer eller handlare igemenskapen. Argumentet bör därför avvisas.
(156)En annan berörd part hävdade att åtgärderna skulle undanröjakonkurrens från import till förmån för sydkoreanska och malay-siska stållinor, som skulle komma att översvämma
gemenskapens marknad. Detta skulle vålla gemenskapsindustrin
ytterligare skada, begränsa försörjningskällorna och diskrimineramot köpare av stållinor med ursprungi de berörda länderna.
(157)Även om det är sannolikt att sydkoreanska och malaysiskaexporterande tillverkare kommer att öka sina marknadsandelar,är det osannolikt att de kommer att översvämma gemenskapensmarknad med tanke på deras nuvarande höga kapacitetsutnytt-
jande och det faktum att prisunderskridandet i dessa länder är
mindre än prisunderskridandet i de berörda länderna (eller tilloch med obefintligvad g äller en sydkoreansk exporterande till-verkare). Det är viktigt att notera att det inte förekommer någondiskrimineringi detta avseende. Det har inte konstaterats attimport från Sydkorea och Malaysia, till skillnad från de övriga
berörda länderna, har dumpats. Argumentet bör därför avvisas.
(158)Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminäraavgöranden som anges i skälen 202–207 i förordningen om preli-
minär tull.
4.Användarnas intresse
(159)I avsaknad av nya uppgifter avseende användarnas intresse
bekräftas de preliminära avgöranden som anges i skälen208–211 i förordningen om preliminär tull.
5.Slutsats om gemenskapens intresse
(160)På grundval av ovanstående bekräftas de preliminära avgöranden
som anges i skälen 212–215 i förordningen om preliminär tull,
dvs. att det med tanke på gemenskapens intresse inte finns
några tvingande skäl att inte införa antidumpningsåtgärder.
H.SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1.Nivå för undanröjande av skada
(161)På grundval av den metod som beskrivs i skälen 216–219 i
förordningen om preliminär tull, och med beaktande av deändringar som nämns i skälen 111 och 115 ovan samt rättelsenav felaktigheter, jämfördes det vägda genomsnittliga exportpriset2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 21
▼B
för stållinor med gemenskapsindustrins försäljningspriser på ge-
menskapens marknad, justerade för att återspegla envinstmarginal på 5 %. Skillnaden uttrycktes sedan i procent av
de exporterande tillverkarnas exportpriser cif vid gemenskapens
gräns.
2.Slutgiltiga antidumpningsåtgärder
(162)Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en slut-
giltig antidumpningstull bör införas på nivån för de fastställdadumpningsmarginalerna, med undantag för två företag, ett iThailand och det andra i Turkiet, för vilka tullen, i enlighetmed artikel 9.4 i grundförordningen, bör införas på nivån för
skademarginalen, som i detta fall är lägre.
Land FöretagSlutgiltig tull
(i %)
Tjeckien ŽDB a.s 30,7
Alla övriga företag 47,1
Ryssland Cherepovetsky Staleprokatny Zavod 36,1
Alla övriga företag 50,7
Thailand Usha Siam Steel Industries Plc. 24,8
Alla övriga företag 42,8
Turkiet Celik Halat ve Tel Sanayii A. Ş 31,0
Has Celik ve Halat San Tic A.S. 17,8
Alla övriga företag 31,0
3.Avslutande av förfarandet när det gäller Sydkorea och
Malaysia utan införande av åtgärder
(163)Mot bakgrund av resultaten av undersökningen rörande Sydkorea
och Malaysia, och med hänsyn till att den dumpningsmarginal
som konstaterats när det gäller dessa två länder understiger dettröskelvärde på 2 % som föreskrivs i artikel 9.3 i grundförord-ningen, bör förfarandet avslutas utan införande avantidumpningsåtgärder för import av den berörda produktenmed ursprungi Sydkorea och Malaysia. Förfarandet ang ående
import med ursprungi Sydkorea och Malaysia har avslutats
genom kommissionens beslut 2001/602/EG av den 26 juli 2001om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med anti-dumpningsförfarandet avseende import av vissa linor ochkablar, av järn eller stål, med ursprungi Republiken Korea,
Malaysia, Ryska federationen, Konungariket Thailand och Tjeck-
iska republiken Turkiet samt om avslutande av förfarandetavseende import med ursprungi Republiken Korea ochMalaysia(
1).
4.Åtaganden
(164)Åtagandena från de exporterande tillverkarna i Tjeckien och
Turkiet godtogs på det preliminära stadiet. De fastställda mini-mipriserna har ändrats för att återspegla de slutgiltigaundersökningsresultaten.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 22
(1) Se sidan 47 i detta nummer av EGT.
▼B
(165)Efter underrättelsen om de preliminära avgörandena gjorde
exporterande tillverkare i Ryssland och Thailand prisåtaganden i
enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. De har därigenomgått med på att sälja den berörda produkten till, som lägst, priserpå en nivå som innebär att de skadevållande verkningarna avdumpning undanröjs. Företagen kommer också att regelbundetlämna detaljerade uppgifter till kommissionen om sin export till
gemenskapen, vilket innebär att kommissionen effektivt kommer
att kunna följa upp åtagandena. Produktens art, företagensstruktur och deras försäljningsmönster är vidare sådana att riskenför att åtagandena kommer att kringgås är begränsad.
(166)Åtagandena bedöms därför som godtagbara och de berörda
företagen har underrättats om de huvudsakliga omständigheter,
överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig.
(167)För att ytterligare underlätta för kommissionen att på ett effektivtsätt följa upp att företagen fullgöra sina åtaganden bör, viduppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning för den
behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull
endast beviljas under förutsättningatt en faktura uppvisas sominnehåller åtminstone de uppgifter som föreskrivs enligt bilagantill denna förordning. Denna uppgiftsnivå är nödvändig också föratt tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet skall kunnaförvissa sigom att leveransen motsvarar beskrivning en i de
kommersiella dokumenten. Om det inte uppvisas någon sådan
faktura eller om denna inte svarar mot den produkt som uppvisasför tullmyndigheterna, bör i stället den tillämpliga antidump-ningstullen betalas.
(168)Det bör noteras att om åtagandet bryts eller återtas, eller om det
finns en misstanke om att det har brutits, kan enligt artikel 8.9
och artikel 8.10 i grundförordningen en antidumpningstullinföras.
(169)I enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen fullföljdesundersökningen avseende dumpning, skada och gemenskapens
intresse avseende de berörda länderna, trots godtagandet av
åtaganden inom ramen för undersökningen. Åtagandena från tvåexporterande tillverkare i Thailand och Ryssland godtogs genomkommissionens beslut 2001/602/EG
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av linor
och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av järn eller stål, dock ej av rost-
fritt stål, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, med eller utan
anslutningar, enligt KN-nummer 7312 1082, 7312 10 84, 7312 1086,7312 10 88 och 7312 1099, med ursprungi Ryssland, Thailand,Tjeckien och Turkiet.
2. För produkter med ursprungi de nedan förtecknade länderna skall
följande satser för den slutgiltiga antidumpningstullen tillämpas pånettopriset fritt gemenskapens gräns före tull:
LandTullsats
(%)TARIC-tilläggsnummer
Tjeckien 47,1 A999
Ryssland 50,7 A999
Thailand 42,8 A999
Turkiet 31,0 A9992001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 23
▼B
3. De ovannämnda tullsatserna skall inte tillämpas på produkter som
tillverkats av nedanstående företag, för vilka följande antidumpnings-tullsatser skall tillämpas:
Land FöretagTullsats
(%)TARIC-tillä-
ggsnummer
Tjeckien ŽDB a.s.
Bezru čova 300, 735 93 Bohumín,
Tjeckien30,7 A216
Ryssland Open Joint Stock Company
Cherepovetsky Staleprokatny Zavod
Ryssland, 162600 ,
Cherepovets, Vologda Region, ul. 50-letia
Oktiabria, 1/3336,1 A217
Thailand Usha Siam Steel Ind. Public Company Ltd
888/116 Mahatun Plaza Building,
Ploenchit Road, Bangkok 10330 ,
Thailand24,8 A218
Turkiet Celik Halat ve Tel Sanayii A. Ş.
Fahrettın Kerım Gokaı Cad. No 14
Denızcıler i şMerkezı A. Blok Kat. 131,0 A219
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S.
Hacilar Yolu 8. Km Kayseri
Turkiye17,8 A220
4. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser rörande tullar
tillämpas.
Artikel 2
1. Import som omfattas av ett av följande Taric-tilläggsnummer och
som tillverkats och direkt exporterats (dvs. sänts och fakturerats) avnågot av de företag som nämns nedan till ett företag i gemenskapensom agerar som importör skall vara befriad från de antidumpningstullar
som införs genom artikel 1, förutsatt att den sker i enlighet med punkt
2 nedan.
Land FöretagTARIC-tillä-
ggsnummer
Tjeckien ŽDB a.s.
Bezru čova 300, 73593 Bohumín
TjeckienA216
Ryssland Open Joint Stock Company Cherepovetsky
Staleprokanty Zavod,
Ryssland, 162600 Cherepovets, Vologda Region,
ul. 50-letia Oktiabria, 1/33A217
Thailand Usha Siam Steel Ind. Public Company Limited
888/116 Mahatun Plaza Building
Ploenchit Road, Bangkok 10330 ,
ThailandA2182001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 24
▼M1
▼M1
Land FöretagTARIC-tillä-
ggsnummer
Turkiet Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S.
Hacilar Yolu 8.Km Kayseri
TurkietA220
2. Import som nämns i punkt 1 skall vara befriad från antidump-
ningstull förutsatt att
a) en faktura som innefattar åtminstone de uppgifterna som anges i
bilagan uppvisas för tullmyndigheterna i medlemsstaterna i sambandmed inlämnandet av deklarationen om övergång till fri omsättning,och
b) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar
beskrivningen i fakturan.
Artikel 3
1. När det gäller import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1,
med ursprungi Thailand, Tjeckien och Turkiet, skall de belopp för
vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull sominfördes genom kommissionens förordning (EG) nr 230/2001 av den 2februari 2001 tas ut till den slutgiltigt införda tullsatsen. De belopp förvilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidump-
ningstullsatsen skall frisläppas.
2. När det gäller import av den produkt som beskrivs i artikel 1.1,
med ursprungi Ryssland, skall de belopp för vilka säkerhet ställts iform av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förord-ning(EG) nr 230/2001 tas ut till den preliminära tullsatsen.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentlig-
gjorts iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordningär till alla delar bindande och direkt tillämpligi alla
medlemsstater.2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 25
▼B
▼B
BILAGA
Uppgifter som skall anges på fakturor avseende försäljning som omfattas av
ett åtagande
1. Rubriken ”FAKTURA SOM MEDFÖLJER VAROR VILKA OMFATTAS
AV ETT ÅTAGANDE”.
2. Namn på det företagi artikel 2.1 som utfärdat fakturan.
3. Fakturanummer.4. Datum för utfärdandet av fakturan.
5. De TARIC-tilläggsnummer enligt vilka de fakturerade varorna skall tullkla-
reras vid gemenskapens gräns.
6. En exakt beskrivningav varan med bland annat följande uppg ifter:
— Produktkodnummer (PCN) (enligt vad som fastställts i åtagandet från den
exporterande tillverkaren i fråga).
— Antal kardeler, antal trådar per kardel, läggningen av trådar per kardel
(t.ex. standard, seal, warrington etc), egenskaper (grad av rotationsfrihet,
kompakta, etc.).
— Företagets produktkodnummer (om tillämpligt).— KN-nummer.— Kvantitet (skall anges i kilogram och längd).
7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per kilogram.
— Betalningsvillkor.— Leveransvillkor.— Sammanlagda rabatter och avdrag.
8. Namnet på det företagsom ag erar som importör och till vilket fakturan
utfärdas direkt av det berörda företaget.
9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt
följande undertecknade försäkran:
”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemen-
skapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt
villkoren i det åtagande som gjorts av (företag) och som godtagits av Euro-
peiska kommissionen genom beslut 2001/602/EG. Jag försäkrar att
uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”2001R1601 — SV — 22.12.2002 — 001.001 — 26