1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr194/1999
avden25januari1999
ominförandeavslutgiltigaantidumpningstullarpåimportavhårdafiberskivor(hardboard)med
ursprungiBulgarien,Estland,Lettland,Litauen,PolenochRyssland,ochomslutgiltigtuttagavde
preliminäratullarsominförts
(EGT L 22, 29.1.1999, s. 16)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 1899/2001 av den 27 september 2001 L 261 1 29.9.2001
▼B
RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr194/1999
avden25januari1999
ominförandeavslutgiltigaantidumpningstullarpåimportavhårda
fiberskivor (hardboard) med ursprung i Bulgarien, Estland, Lett-land, Litauen, Polen och Ryssland, och om slutgiltigt uttag av de
preliminäratullarsominförts
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december
1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i
Europeiska gemenskapen (
1), särskilt artikel 9.4 i denna,
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter
samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. ALLMÄNINFORMATION
1.Provisoriskaåtgärder
(1) Den 6 augusti 1998 infördes genom förordning (EG) nr 1742/
98(2) (nedan kallad ”förordningen om provisoriska åtgärder”)
provisoriska antidumpningsåtgärder inom ramen för detta förfa-
rande. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i samtliga
berörda länder utom Ryssland gjorde åtaganden, som godtogs.
2.Påföljandeförfarande
(2) Efter det att de provisoriska åtgärderna införts lämnade vissa
exporterande tillverkare, importörer och gemenskapsanvändare avden berörda produkten skriftliga synpunkter. De parter sombegärde det gavs möjlighet att bli hörda.
(3) Efter offentliggörandet av förordningen om provisoriska åtgärdergjordes undersökningar på platsen hos följande företag, somanvänder den berörda produkten vid tillverkning av dörrar:
— Svedex BV, Nederländerna.
— Swedoor, en division inom Nobia Nordisk Bygginteriör AB,
Sverige (två tillverkningsanläggningar).
— Righini SA, Frankrike.
— Huet SA, Frankrike.
— Theuma Deurenindustrie NV, Belgien.
Dessutom besöktes en icke-klagande tillverkare av hårda
fiberskivor av eukalyptus, nämligen
— Industria de Fibras de Madeira, Portugal,
samt följande icke-närstående importör av hårda fiberskivor:
— Firma Christian Kröger GmbH & Co. KG, Tyskland.
B. PRODUKTSOMÄRFÖREMÅLFÖRUNDERSÖKNINGOCH
LIKADANPRODUKT
1.Produktsomärföremålförundersökning
(4) Den produkt som är föremål för undersökning i detta antidump-
ningsförfarande är hårda fiberskivor (hardboard). Hårdafiberskivor definieras som fiberskivor av trä eller andra vedartadematerial, även innehållande harts eller andra organiska binde-1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 2
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG)
nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.
(2) EGT L 218, 6.8.1998, s. 16.
▼B
medel, med en densitet av mer än 0,8 g/cm3, som för närvarande
klassificeras enligt KN-nummer ex 4411 11 00 ochex 4411 19 00.
Hårda fiberskivor framställs alltid genom en våt tillverknings-
process (i motsats till fiberskivor framställda genom torr process
enligt nedan) och har normalt en densitet på mellan 800 och1 050 kg/m
3och en tjocklek på mellan 1,8 och 6,0 mm.
Hårda fiberskivor används framför allt vid tillverkning av möbler,
inom byggindustrin och bilindustrin, till dörrblad samt förförpackning av främst frukt och grönsaker.
2.Tunnafiberskivorframställdagenomtorrprocess
(5) Efter det att de provisoriska antidumpningsåtgärderna införts
fortsatte ett antal importörer och användare att hävda att
förfarandet borde omfatta ett större antal produkter. De hävdadesärskilt att så kallade ”tunna” (mindre än 6 mm tjocka) fiberskivorframställda genom torr process, t.ex. fiberskivor med medelhögoch hög densitet (tunna MDF och HDF), har väsentligen samma
slutliga användningsområden som hårda fiberskivor och att
samtliga dessa typer därför utgör en enda produkt. Det gjordesdärför gällande att analysen av dumpning, skada och gemenska-pens intresse borde omfatta alla dessa produkter.
(6) På grundval av de uppgifter som lämnats fram till det preliminära
skedet gjordes en preliminär bedömning av i vilken utsträckning
de slutliga användningsområdena för hårda fiberskivor och förtunna fiberskivor framställda genom torr process överlapparvarandra. På grundval av de uppgifter som lämnats sedanförordningen om provisoriska åtgärder offentliggjordes har en
slutgiltig bedömning gjorts, och det har fastställts att denna
överlappning teoretiskt sett är betydande och att det endast i någrafå marknadssegment inte är möjligt över huvud taget att ersättaden ena produkten med den andra.
(7) Liknande slutliga användningsområden är emellertid inte i sigavgörande för frågan om likadan produkt. Slutsatserna från denpreliminära undersökningen, nämligen att hårda fiberskivor ochtunna fiberskivor framställda genom torr process inte utgör enenda produkt, hade sin grund de olika fysiska och kemiskaegenskaper hos de två produkterna. Efter ytterligare undersökning
av de olika aspekterna på frågan har analysen kunnat preciseras
på följande sätt:
— Det bekräftas att den tunna HDF-varianten av fiberskivor
framställda genom torr process kan tillverkas i densiteter somär jämförbara med eller högre än densiteten hos hårda
fiberskivor. Tunna HDF har en densitet på över 800 kg/m
3
och är därför den variant som ligger närmast hårda
fiberskivor.
— Genomsnittspriserna var emellertid högre för tunna HDF än
för tunna MDF (10 - 15 % i genomsnitt) och för de flestahårda fiberskivor av samma tjocklek under 6 mm, vilketinnebär att det under den undersökta perioden huvudsakligenvar tunna MDF (med en densitet under 800 kg/m
3) som på
marknaden konkurrerade med hårda fiberskivor inom en stor
del av dessas slutliga användningsområden, särskilt inommöbelindustrin, delar av förpackningssektorn, tavelramssek-torn samt delar av dörrsektorn.
— Det påpekades också att nya emissionsfria tunna fiberskivor
framställda genom torr process nu tillverkas, dvs. tunnafiberskivor framställda genom torr process som inte innehållerformaldehyd. Till följd av denna utveckling kan tunna
fiberskivor framställda genom torr process konkurrera på
marknaden för livsmedelsförpackning, där de hittills har varituteslutna på grund av sitt innehåll av formaldehyd. Dessaemissionsfria produkter är emellertid en helt ny innovation,och även om det är tänkbart att tunna fiberskivor framställdagenom torr process i framtiden skulle kunna användas för1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 3
▼B
livsmedelsförpackning är detta troligen uteslutet i nuläget på
grund av deras högre pris. Denna utveckling ägde rum efterundersökningsperiodens utgång och kunde därför inte under-
sökas.
— Det faktum att tunna fiberskivor framställda genom torr
process och hårda fiberskivor har ett antal gemensammaslutliga användningsområden betyder inte att marknadenbetraktar dem som en enda produkt. I själva verket har de
flesta aktörer inom de berörda sektorerna bekräftat att de inte i
praktiken använder de olika skivtyperna utan åtskillnad,eftersom de två produkterna skiljer sig åt vad beträffar fysiskaegenskaper och teknisk prestanda. I stället väljer de den avprodukterna som bäst passar för deras tekniska krav. Tunn
MDF har t.ex. en fördel när skivan skall lamineras, eftersom
den har porösare och mattare yta. Dessutom är dess inrestruktur jämn och inte skiktad som hos hårda fiberskivor, ochden tenderar inte att splittras när den utsätts för tryck. TunnMDF föredras därför allmänt framför hårda fiberskivor vidtillverkning av laminerade dörrar och av möbler. Å andra
sidan har hårda fiberskivor i allmänhet en klar fördel på de
användningsområden där densitet eller smidighet krävs hosskivan, t.ex. i lackerade eller förmålade dörrar eller bildelar,eller där det anses att det harts som finns i tunna fiberskivorframställda genom torr process såsom förklaras ovan skulle
kunna ha hälsopåverkan, t.ex. vid förpackning av frukt och
grönsaker.
(8) Den slutgiltiga analysen bekräftar sammanfattningsvis de preli-minära avgörandena, nämligen att hårda fiberskivor och tunnafiberskivor framställda genom torr process, även om de teoretisktsett är utbytbara på många slutliga användningsområden, inte ipraktiken utgör en enda produkt eftersom de har olika fysiska och
kemiska egenskaper.
(9) Det hävdades emellertid att den stora överlappningen mellan de
slutliga användningsområdena för tunna fiberskivor framställdagenom torr process och för hårda fiberskivor får viktigakonsekvenser för analysen av orsakerna till den eventuella skadasom gemenskapsindustrin vållats, även om de två skivtyperna inte
utgör en enda produkt. Denna fråga behandlas i avsnittet om
orsakssamband.
3.Kryssfanér(plywood)ochspånskivor
(10) Kommissionen tog emot klargöranden av de argument som lagts
fram under undersökningens preliminära skede, enligt vilkaplywood och spånskivor också kunde ersätta hårda fiberskivor
på många användningsområden. Av samma skäl som anges ovan i
fråga om tunna fiberskivor framställda genom torr process kanemellertid inte en teoretisk likhet mellan de slutliga användnings-områdena i sig anses som avgörande för frågan om likadanprodukt. Eftersom hårda fiberskivor har andra fysiska ochkemiska egenskaper än spånskivor och plywood, kan inte
samtliga dessa anses utgöra en enda produkt.
De preliminära avgörandena bekräftas därmed.
4.Likadanprodukt
(11) Vid den vidare undersökningen bekräftades att de hårda
fiberskivor som importeras till gemenskapen från de berörda
länderna och de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljspå gemenskapsmarknaden inte skiljer sig åt vad beträffargrundläggande egenskaper och användningsområden. Detta gälleräven hårda fiberskivor som tillverkas och säljs på de inhemska
marknaderna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen
och Polen (det sistnämnda landet användes även som jämförelse-land för importen från Ryssland). Slutsatsen drogs därför att bådede hårda fiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin ochsäljs på gemenskapsmarknaden och de hårda fiberskivor somtillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Brasilien,1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 4
▼B
Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen var likadana,
enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad”grundförordningen”), som de hårda fiberskivor som importeras
till gemenskapen från de sju länder som omfattas av undersök-
ningen.
(12) De brasilianska exporterande tillverkarna och ett antal användareav hårda fiberskivor, främst dörrbladstillverkare, upprepadeemellertid vad de hävdat under det preliminära skedet, nämligen
att de brasilianska hårda fiberskivorna av eukalyptus inte är en
likadan produkt som den som tillverkas av gemenskapsindustrinoch att de därför borde undantas från undersökningen.
(13) Av de exporterande tillverkare som berörs av undersökningen ärdet bara de brasilianska exporterande tillverkarna som levererarhårda fiberskivor framställda av eukalyptus till gemenskapsmark-
naden. Det finns också två tillverkare av hårda fiberskivor av
eukalyptus i gemenskapen, båda på iberiska halvön, men ingen avdem deltog i det klagomål som ledde till att detta förfarandeinleddes.
(14) Dessa påståenden om hårda fiberskivor av eukalyptus harundersökts grundligt. Efter det att de provisoriska åtgärderna
införts gjordes besök hos ett antal dörrtillverkare i hela gemen-
skapen. Dessutom besöktes en icke-klagandegemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av eukalyptus iPortugal. Syftet med dessa besök var att klargöra frågan omhuruvida brasilianska hårda fiberskivor borde omfattas av dettaförfarande.
Till följd av dessa besök kunde följande konstateras:
a)Tekniska egenskaper och användningsområden för hårda
fiberskivor av eukalyptus
(15) Ett stort antal tekniska uppgifter avseende egenskaperna hos
hårda fiberskivor av eukalyptus mottogs från de brasilianskaexporterande tillverkarna, dörrtillverkare i gemenskapen och deklagande. De exporterande tillverkarna och dörrtillverkarnahävdade att hårda fiberskivor av eukalyptus har vissa unika
egenskaper som skiljer dem från alla andra typer av hårda
fiberskivor, vare sig dessa är gjorda av mjuka träslag eller avandra hårda träslag än eukalyptus. De hävdade vidare att ingengodtagbar alternativ produkt tillverkas av gemenskapsindustrin.Särskilt dörrtillverkarna underströk att gemenskapsindustrin inte
tillverkar hårda fiberskivor av eukalyptus för dörrblad. De
påpekade att den enda gemenskapsbaserade tillverkaren avhårda fiberskivor av eukalyptus som faktiskt tillverkar kvalitets-skivor för dörrblad är etablerad i Portugal och inte tillhör deklagande.
(16) Det konstaterades att hårda fiberskivor gjorda av eukalyptusträ
har ett antal tekniska egenskaper som gör dem särskilt lämpliga
för dörrblad för färdiga dörrar av hög kvalitet. För det första göreukalyptusens mycket korta fibrer att de färdiga hårda fibe-rskivorna får ett mycket regelbundet utseende, hög densitet ochstörre draghållfasthet än hårda fiberskivor gjorda av andra träslag.För det andra har eukalyptusträdet knappt någon bark, vilket gör
att den pressade skivan har mycket få fel.
(17) Eukalyptus är emellertid inte den enda trädart som har korta
fibrer. De klagande har anfört att det finns 40 andra arter somväxer i västra Europa och som har ungefär lika långa fibrer someukalyptus, i några fall till och med kortare.
(18) Det bör även noteras att den höga kvalitet som dörrtillverkarna
kräver inte finns endast hos det slags trä som de hårda
fiberskivorna är gjorda av. En del av de egenskaper som krävs,t.ex. jämn och tillförlitlig tjocklek hos den skiva som används,hög densitet, god motståndskraft mot höga temperaturer (dörrarmonteras vid över 100 ºC) och mot fukt samt avsaknad avdefekter på ytan, är inte nödvändigtvis kopplade till eukalyptus1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 5
▼B
utan kan även åstadkommas med andra träslag om tillverknings-
processen övervakas noga. Vad beträffar lackeringenkonstaterades dessutom att vissa hårda fiberskivor av andra
träslag än eukalyptus kan lackeras med godtagbart resultat om
lämplig teknik och färgmängd används. Fördelen med eukalyptusoch med hårda fiberskivor av hårda träslag allmänt sett liggerhuvudsakligen i att en mindre mängd färg krävs för ett jämntresultat.
(19) Analysen av dörrtillverkarnas verksamhet bekräftade vidare attdet till ej färdigbehandlade dörrar, som grundmålas i vitt men somkräver slutbehandling av den slutliga kunden, används dörrbladframställda av andra träslag. Det konstaterades också att vissa
dörrtillverkare använde hårda fiberskivor som tillverkats i
gemenskapen av andra träslag än eukalyptus för tillverkning avlackerade dörrar.
(20) Dessutom konstaterades att hårda fiberskivor av eukalyptus under
undersökningsperioden även användes för vissa ändamål inom
möbelindustrin, takindustrin och bilindustrin och, i form avspillbitar av hårda fiberskivor, till frukt- och grönsakslådor.
b)Slutsats om huruvida hårda fiberskivor av eukalyptus utgör en
likadan produkt
(21) Undersökningen av de uppgifter som lämnats av de berörda
parterna bekräftar att de särskilda egenskaperna hos hårda
fiberskivor av eukalyptus inte tekniskt sett utesluter att dessaanvänds på områden där även andra hårda fiberskivor används.Det faktum att de inte i någon större utsträckning används utanfördörrbladssektorn hänger endast samman med deras relativt sett
högre pris på marknaden, jämfört med hårda fiberskivor av andra
hårda träslag och av mjuka träslag.
De hårda fiberskivor av eukalyptus som tillverkas och exporteras
av brasilianska exporterande tillverkare har visserligen vissasärskilda egenskaper, men dessa utgör inte ett tillräckligt skäl attändra slutsatsen att de utgör en likadan produkt som de hårdafiberskivor som tillverkas av gemenskapsindustrin, eftersom de
har samma grundläggande fysiska egenskaper och användnings-
områden, såsom avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1.Särskilda frågor rörande fastställandet av dumpning för
vartochettavdeberördaländerna
a) BRASILIEN
(22) Med hänsyn till slutsatserna om orsakssamband i skäl 53 - 56
anses det inte nödvändigt att redogöra för några avgörandenbeträffande dumpning av import av den berörda produkten frånBrasilien.
b) BULGARIEN
(23) De bulgariska exporterande tillverkarna lämnade inga synpunkter
efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen omprovisoriska åtgärder offentliggjorts.
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif
vid gemenskapens gräns, som fastställts för de bulgariskaexporterande tillverkarna förblir oförändrade och är följande:
—Fazerles AD: 7,1 %
—Lessoplast AD: 7,2 %
—Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 7,2 %1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 6
▼B
c) ESTLAND
(24) Den estniska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter
efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen om
provisoriska åtgärder offentliggjorts.
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif
vid gemenskapens gräns, som fastställts för de estniska exporte-rande tillverkarna förblir oförändrade och är följande:
—AS Repo Vabrikud: 6,0 %
—Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 6,0 %
d) LETTLAND
Allmänti)Produktklassificering
(25) Efter det att de provisoriska åtgärderna införts begärde den
lettiska exporterande tillverkaren att vissa av företagets produkt-nummer skulle omklassificeras till produktkontrollnummer.Denna begäran grundade sig på det faktum att vissa av företagets
produktnummer, som av företaget ursprungligen felaktigt uppgi-
vits avse standardprodukter, i själva verket borde avse produktersom kapats enligt särskilda mått.
Denna begäran har beviljats, eftersom företagets produktnummer
i fråga i själva verket inte omfattade standarddimensioner.
Normalvärde
i)Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden
Den lettiska exporterande tillverkaren hävdade att vinsten på
försäljning vid normal handel när konstruerade normalvärden
används bör uttryckas i procent av företagets totala inhemska
omsättning av den likadana produkten, dvs. även omsättningen avicke-vinstgivande försäljning, i stället för endast omsättningen avförsäljning vid normal handel. Den metod som används avkommissionen i förordningen om provisoriska åtgärder ger enligt
tillverkaren en alltför stor vinstmarginal. Den lettiska tillverkaren
gjorde vidare gällande att kommissionens metoder skilde sig åtnär det gällde beräkningen av, å ena sidan, vinstmarginalerna,varvid icke-lönsamma transaktioner undantogs, och dumpningensomfattning, varvid negativ dumpning undantogs, och, å andrasidan, dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av det totala
cif-värdet.
Denna begäran måste avvisas. De metoder som kommissionen
använder för att konstruera normalvärden och för att avgöra
vilken försäljning som ägt rum vid normal handel beskrivs iskälen 29 och 31 i förordningen om provisoriska åtgärder ochöverensstämmer med bestämmelserna i artikel 2.4 och 2.6 igrundförordningen. Följande bör dessutom påpekas: För det förstaanges tydligt i artikel 2.6 i grundförordningen att ”Beloppen för
(…) vinst skall baseras på faktiska uppgifter om (…) tillverkning
och försäljning av den likadana produkten vid normal handel”.För det andra är syftet att fastställa en vinstmarginal som normaltsett skulle kunna uppnås vid försäljning av en viss produkt på deninhemska marknaden. För det tredje fastställs i artikel 2.4 i
grundförordningen när försäljning med förlust av en viss produkt
får anses utgöra normal handel, nämligen om den kvantitet somsäljs med förlust utgör mindre än 20 % av den totala såldakvantiteten av produkten. I sådana fall ligger den totala omsätt-ningen av en produkt, inbegripet transaktioner som sker medförlust, till grund för beräkningen av vinstmarginalen.1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 7
▼B
Jämförelse mellan normalvärde och exportpris
i)Justering för valutaomräkning
Den lettiska exporterande tillverkaren hade begärt en justering för
valutaomräkning på grundval av en jämförelse mellan det beloppi lats som företaget skulle ha fått vid användning av den växelkurs
som gällde den dag då de respektive kontrakten slöts med dess
kunder och det belopp som i själva verket erhölls. Denna begäranbygger på antagandet att kontraktets datum är försäljningsdag. Iförordningen om provisoriska åtgärder avvisade kommissionendenna begäran med motiveringen att de kontrakt som denexporterande lettiska tillverkaren lämnat inte gav en riktig bild
av de väsentliga försäljningsvillkoren, och att fakturadatum bättre
avspeglade dessa villkor.
Den exporterande tillverkaren upprepade sin begäran och tillade
att kontrakt kan ändras. Detta bekräftar att företaget skulle kunnasvara på växelkursvariationer genom att ändra sina exportpriser.Det bekräftas därför att sådana kontrakt inte ger en bättre bild av
de väsentliga försäljningsvillkoren, framför allt priset, än fakturor.
Begäran kunde därför inte godtas.
ii)Räntesatser som används i fråga om krediter
(26) Vad beträffar justeringen för kreditkostnad hävdar den lettiska
exporterande tillverkaren att inlåningsräntan borde användas istället för utlåningsräntan, med motiveringen att företaget har
tillräcklig likviditet och att dess kreditkostnader därför begränsar
sig till de ränteinkomster det går miste om på sitt bankkonto.
Med hänsyn till gemenskapsinstitutionernas sedvanliga praxis
befanns det inte lämpligt att beräkna justeringen för kreditkostnadpå grundval av inlåningsräntan, eftersom denna utgör enalternativkostnad och inte en faktisk kostnad.
Det noteras i detta sammanhang att den ränta som enligt de
kontrakt som lämnats till kommissionen debiteras kunder vid
försenad betalning, fastställs på grundval av utlånings- och inte
inlåningsräntan.
iii)Värdeminskning hos den närstående inhemska tillverkarens
maskiner
(27) Den lettiska exporterande tillverkaren hävdar att värdeminsk-
ningen hos den närstående inhemska tillverkarens maskiner bordeha beräknats på grundval av en avskrivningsperiod på tio år i
stället för fem år.
Med hänsyn till artikel 2.5 i grundförordningen kunde denna
begäran inte godtas, eftersom det belopp som använtsöverensstämmer med det belopp som angivits i den revideradeårsredovisningen för 1997, och avskrivning med 20 % per årtycks därför på ett rimligt sätt återspegla de värdeminsknings-
kostnader som hänför sig till tillverkningen av den berörda
produkten.
Dumpning
(28) På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpnings-
marginaler, uttryckta i procent av importpriset cifvidgemenskapens gräns, fastställts för de lettiska exporterandetillverkarna:
—AS ”Bolderâja”: 4,7 %
—Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 4,7 %1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 8
▼B
e) LITAUEN
(29) Den litauiska exporterande tillverkaren lämnade inga synpunkter
efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen omprovisoriska åtgärder offentliggjorts.
De dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif
vid gemenskapens gräns, som fastställts för de litauiskaexporterande tillverkarna förblir oförändrade och är följande:
—JSC Grigiskes: 11,4 %
—Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 11,4 %
f) POLEN
Normalvärdei)Vinstmarginal vid konstruerade normalvärden
(30) De polska exporterande tillverkarna gjorde samma begäran som
den lettiska exporterande tillverkaren vad beträffar beräkningenav vinstmarginalen vid konstruerat normalvärde (se skäl 25).
Denna begäran avslogs av de orsaker som anges i skäl 25.
ii)Fördelning av försäljnings- och administrationskostnader och
andra allmänna kostnader
(31) En polsk exporterande tillverkare hävdade att den fördelnings-
metod baserad på omsättning som kommissionen använt för att
fördela försäljnings- och administrationskostnader och andraallmänna kostnader avseende inhemsk försäljning borde ändras,och att den metod som företaget normalt tillämpar och som detanvänder i sitt svar på frågeformuläret i stället borde användas.
Denna metod grundar sig på försäljningsvolymen i ton, på vilken
tillämpas omräkningsfaktorer (t.ex. de faktorer som används föratt omvandla ton till kvadratmeter) för tjockleken på en viss typav hårda fiberskivor.
Begäran granskades, och slutsatsen drogs att den fördelnings-
metod som används i svaret på frågeformuläret överensstämmermed företagets normala praxis för bokföring av kostnader.
Fördelningsmetoden för försäljnings- och administrationskost-
nader och andra allmänna kostnader har följaktligen ändrats ienlighet med företagets begäran.
iii)Undantagande av vissa transaktioner
(32) En polsk exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens
metod för att fastställa normalvärde, enligt vilken transaktioner
med hårda fiberskivor av låg kvalitet undantogs. Enligt dettaföretag gör undantagandet av dessa transaktioner attförsäljningens lönsamhet blir alltför hög, vilket påverkar dump-ningsmarginalen.
I skäl 27 i förordningen om provisoriska åtgärder fastställs att
endast hårda fiberskivor med samma egenskaper och av samma
kvalitet är direkt jämförbara. Orsaken till detta är att de hårda
fiberskivornas kvalitet i hög grad avgör deras pris och huruvidade är lämpliga för vissa användningsområden. Av detta skäl, ocheftersom dessa hårda fiberskivor av låg kvalitet inte exporteradestill gemenskapen, kunde företagets begäran inte godtas.
iv)Tillverkningskostnad
(33) En polsk exporterande tillverkare föreslog en annan metod än den
som angivits i detta företags svar på frågeformuläret för attberäkna kostnaderna för att kapa hårda fiberskivor av standard-storlek till särskilda mått. Med denna nya metod förkostnadsfördelning tas hänsyn även till de kapade skivornas1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 9
▼B
tjocklek, och inte bara till antalet kapade kvadratmeter. Denna
begäran motiverades med att skärmaskinerna samtidigt kan kapaskivor upp till en tjocklek av 100 mm. Därför, hävdades det,
varierar det antal kvadratmeter som företaget kan kapa vid en
kapning avsevärt beroende på de kapade skivornas tjocklek.Följaktligen godtogs begäran.
Jämförelse mellan normalvärde och exportprisi)Inkörningskostnader
(34) En polsk exporterande tillverkare, som nämns i skäl 65 i
förordningen om provisoriska åtgärder, protesterade mot kom-
missionens avslag av dess begäran om justering för
inkörningskostnader vad beträffar dess tillverkning av bearbetadehårda fiberskivor. Eftersom inga nya bevis lämnades av dennatillverkare bekräftas emellertid de avgöranden som anges i skäl 65i förordningen om provisoriska åtgärder.
Dumpning
(35) En polsk tillverkare ifrågasatte kommissionens metod med
beräkning av en enda dumpningsmarginal för samtliga typer av
hårda fiberskivor, i stället för olika dumpningsmarginaler förobearbetade respektive bearbetade hårda fiberskivor.
Denna begäran kunde inte godtas. Det är gemenskapsinstitutio-
nernas sedvanliga praxis att i enlighet med bestämmelserna i
artiklarna 1 och 2 i grundförordningen fastställa en dumpnings-
marginal för den berörda produkten som helhet och inte för varjekategori, typ eller modell av den berörda produkten. Orsaken tilldetta är att det när det gäller en produkt som hårda fiberskivor,som förekommer i ett stort antal typer, ur tullsynpunkt är
opraktiskt att genomföra antidumpningsåtgärder, särskilt anti-
dumpningstullar, som varierar beroende på vilken typ det rör sigom.
(36) På grundval av ovanstående har följande ändrade dumpnings-marginaler, uttryckta i procent av importpriset cifvidgemenskapens gräns, före tull, fastställts för de polska exporte-rande tillverkarna:
—Ekopłyta SA: 20,6 %
—Zakłady Płyt Pil śniowych SA w Krosnie
Odrzanskim:11,0 %
—Czarna Woda Zakłady Płyt Pil śniowych: 34,8 %
—Alpex Karlino SA: 22,4 %
—Zakłady Płyt Pil śniowych SA, Przemysl: 9,1 %
—Koniecpolskie Zakłady Płyt Pil śniowych SA: 11,4 %
—Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare 34,8 %
Vad beträffar Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen och Polen
konstaterades samarbetsviljan allmänt sett vara stor. Det ansågsdärför lämpligt att, såsom anges i skäl 35 i förordningen omprovisoriska åtgärder, fastställa dumpningsmarginalen för de icke-
samarbetsvilliga företagen i de länder där samarbetsviljan var stor
till samma nivå som den högsta eller den enda dumpnings-marginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag i detaktuella landet.
g) RYSSLAND
(37) Ingen rysk exporterande tillverkare lämnade några synpunkter
efter det att uppgifterna utlämnats och förordningen omprovisoriska åtgärder offentliggjorts.1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 10
▼B
Normalvärdet för Ryssland beräknades på grundval av ett vägt
genomsnitt av de normalvärden som fastställts för samarbets-villiga polska företag.
Dumpningsmarginalen för Ryssland har räknats om med hänsyn
till förändringarna av de normalvärden som i enlighet med skälen
30 - 33 fastställts för de polska företagen.
En ny enhetlig dumpningsmarginal, uttryckt i procent av
importpriset cifvid gemenskapens gräns, f öre tull, på 30,6 %har sålunda fastställts för de ryska exporterande tillverkarna.
D. SKADA
1.Förbrukning
(38) De preliminära avgörandena bekräftas.
2.Dumpadimport
a)Sammanslagning
(39) De brasilianska exporterande tillverkarna upprepade sin begäran
att importen till gemenskapen från Brasilien inte skulle slåssamman med importen från de övriga länder som berörs avförfarandet. De hävdade att hårda fiberskivor som tillverkas iBrasilien och exporteras till gemenskapen inte konkurrerar med
import från de övriga berörda länderna av följande skäl:
— Deras exportpriser ligger på en högre genomsnittlig nivå än
vad som är fallet för de övriga berörda länderna, vilketframgår av den lägre prisunderskridandemarginal som konsta-terades i det preliminära skedet.
— Importens volym och marknadsandel uppvisade under den
undersökta perioden en annan utveckling än vad som var falletför importen från de övriga berörda länderna.
— De importerade produkterna säljs till andra kunder, framför
allt tillverkare av lackerade dörrar.
(40) En granskning av dessa påståenden ledde till följandeavgöranden:
Nästan all import från Brasilien var avsedd för särskilda slutliga
användningsområden, framför allt tillverkning av lackeradedörrar, en sektor där höga priser kan tas ut och till vilken deövriga berörda länderna inte säljer. Användarna av brasilianskahårda fiberskivor ansåg i själva verket att hårda fiberskivor från
dessa andra källor var helt och hållet olämpliga för deras behov,
både av tekniska och ekonomiska skäl.
Ovanstående avgöranden om slutlig användning stöds av de
brasilianska prisnivåerna, som är avsevärt högre än vad som ärfallet för importen från de övriga berörda länderna. Vidarekonstateras att importen från Brasilien minskar medan importenfrån övriga länder ökar.
(41) Mot bakgrund av ovanstående är det i detta fall inte orimligt attdra slutsatsen att det skulle vara olämpligt att vid bedömningenslå samman verkan av importen från Brasilien med verkan avimporten från övriga undersökta källor.
Verkan av importen från Brasilien undersöktes därför separat.
b)Den dumpade importens volym och prisutveckling
(42) De preliminära avgörandena bekräftas.
Beslutet att vid analysen separera verkan av importen från
Brasilien från verkan av importen från de övriga länderna geremellertid följande analys av importvolym och prisutveckling:1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 11
▼B
ImportfrånBrasilien:
1993 1994 1995 1996Under-
sökningspe-
rioden
Kvantitet (ton) 62 193 61 605 69 783 58 514 54 890
Indexerad 100 99 112 94 88
Värde (1 000 ecu) 18 117 17 724 20 767 16 772 15 715
Indexerad 100 98 115 93 87
Marknadsandel (%) 6,3 5,4 6,0 5,2 4,6
Indexerad 100 86 95 82 73
Pris per ton 291 288 298 287 286
Indexerad 100 99 102 98 98
(43) Importvolym och marknadsandel uppvisar en avsevärd minskning
mellan 1995 och undersökningsperioden, medan priserna förblev
relativt stabila under hela den undersökta perioden.
Importfrånövrigaberördaländer:
1993 1994 1995 1996Under-
sökningspe-
rioden
Kvantitet (ton) 171 890 192 165 253 041 209 727 222 103
Indexerad 100 112 147 122 129
Värde (1 000 ecu) 28 707 33 919 49 103 43 461 49 112
Indexerad 100 118 171 151 171
Marknadsandel (%) 17,4 16,9 21,7 18,5 18,7
Indexerad 100 97 125 107 108
Pris per ton 167 177 194 207 221
Indexerad 100 106 116 124 132
Importvolymerna och marknadsandelarna ökade kraftigt mellan
1993 och 1995, minskade 1996 och ökade igen under under-
sökningsperioden. Importen, både i absoluta tal och uttryckt som
marknadsandel, var större under undersökningsperioden än vidbörjan av den undersökta perioden.
Även om priserna steg avsevärt under den period som omfattas av
skadeanalysen, underskred priserna för importen från samtligadessa länder ändå kraftigt gemenskapsindustrins priser under
undersökningsperioden.
c)Prisjämförelse
(44) Efter det att de preliminära avgörandena utlämnats lämnade de
brasilianska exporterande tillverkarna synpunkter på den metod
som använts för att beräkna prisunderskridandet.
Det påpekades att skillnaden mellan de brasilianska exportpri-
serna och gemenskapsindustrins priser till största delen orsakadesav en liten del av transaktionerna under undersökningsperioden,motsvarande mindre än 1 % av gemenskapens tillverkning.
En av de brasilianska exporterande tillverkarna begärde att det
pris som den första oberoende kunden i gemenskapen betalar till1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 12
▼B
en närstående importör i tillämpliga fall skulle användas vid
jämförelsen, eftersom detta pris avser samma handelsled somgemenskapsindustrins priser.
Vidare begärdes att de konstaterade marginalerna skulle uttryckas
i procent av det totala värdet av importen under undersöknings-perioden, inbegripet den import som undantagits vid jämförelsendärför att inga motsvarande modeller sålts av gemenskapstillver-karna.
(45) Den senare begäran avslogs. Det är gemenskapsinstitutionernassedvanliga praxis att använda endast cif-värdet av den importunder undersökningsperioden för vilken en verklig prisunderskri-dandeanalys har gjorts och, följaktligen, för vilken motsvarande
gemenskapstillverkade produkttyper fanns när de konstaterade
marginalerna fastställdes.
(46) Vidare granskades noga de produktkontrollnummer som lämnats
av både exporterande tillverkare och gemenskapstillverkare, och
dessa ändrades vid behov för att jämförelsen skulle bli rättvis.Jämförelsen gjordes sedan i samma handelsled mellan gemens-kapstillverkarnas priser fritt fabrik och antingen exportpriserna cifvid gemenskapens gräns, efter tull, när varorna såldes direkt av de
exporterande tillverkarna till en oberoende kund, eller den
närstående importörens återförsäljningspriser fritt från lager tillden första oberoende kunden.
(47) För beräkningen av prisunderskridandemarginalen vägdes det
genomsnittliga prisunderskridandet för varje typ med kvantiteten
dumpad import och multiplicerades med genomsnittspriserna förmotsvarande gemenskapstillverkade produkter.
Samma kriterier tillämpades på prisjämförelserna avseende de
övriga berörda länderna.
(48) De exporttransaktioner som låg till grund för jämförelsen utgjordeminst 74 % av den sammanlagda exporten från vart och ett av deberörda länderna.
(49) De ändrade beräkningarna bekräftade att samtliga länder bedrevprisunderskridande utom Brasilien, för vilket inget prisunderskri-dande kunde konstateras. De nya prisunderskridandenivåernavisas i nedanstående tabell.
Översiktöverprisunderskridandemarginaler
LandVägt genomsnittligt prisunderskridande vid en
direkt jämförelse produkttyp för produkttyp
Brasilien —
Bulgarien 44 %Estland 65 %Lettland 48 %
Litauen 45 %
Polen 53 %Ryssland 65 %
3.Gemenskapsindustrinssituation
(50) De preliminära avgörandena bekräftas.
4.Slutsatsomskada
(51) De polska och lettiska exporterande tillverkarna ifrågasatte de
preliminära avgörandena om skada med motiveringen att vissa1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 13
▼B
skadefaktorer, t.ex. gemenskapsindustrins tillverkning, marknads-
andel och omsättning, inte uppvisade en tillräckligt negativutveckling för att väsentlig skada skulle anses föreligga.
Dessa påståenden undersöktes men kunde inte godtas. Den
allmänna analysen på gemenskapsnivå av samtliga indikatoreravseende gemenskapsindustrins situation, särskilt dess kraftigtminskade försäljningspriser och dess allt större ekonomiska
förluster, bekräftar att skada föreligger.
(52) De preliminära avgörandena om skada bekräftas därför.
E. SKADANSORSAKSSAMBAND
1.VerkanavdendumpadeimportenfrånBrasilien
(53) De brasilianska exporterande tillverkarna hävdade att importen
från Brasilien inte kunde ha vållat skada av följande orsaker:
— De kvantiteter som importerades från Brasilien minskade med
20 % mellan 1995 och undersökningsperioden.
— Den brasilianska produkten konkurrerar inte med gemenska-
pens tillverkning eftersom den säljs till specialiserade
användare, nämligen tillverkare av lackerade dörrar och av
bordsunderlägg samt till bilindustrin, vilka behöver brasi-lianska hårda fiberskivor av eukalyptus på grund av sinasärskilda kvalitetskrav och inte kan ersätta dem med andratyper av hårda fiberskivor, även om de brasilianska är dyrare.
— Priserna på exporten från Brasilien underskrider inte gemens-
kapsindustrins försäljningspriser, framför allt inte inom deovannämnda specialiserade sektorerna.
(54) Vad beträffar det första påståendet utesluter inte minskningen avde importerade kvantiteterna att denna import vållat skada underundersökningsperioden. Importen var i själva verket fortfarandestor och låg långt över den minimigräns som avses i artikel 5.7 i
grundförordningen.
(55) Vad beträffar de andra påståendena konstaterades följande:
— Omkring 68 % av importen från Brasilien under under-
sökningsperioden var avsedd för tillverkning av lackerade
dörrar i gemenskapen. Gemenskapsindustrin för lackerade
dörrar har stränga kvalitetskrav som uppfylls särskilt väl avbrasilianska hårda fiberskivor. Såsom påpekas i skäl 18 äremellertid den höga kvalitet som dörrtillverkarna kräver intenödvändigtvis kopplad till det träslag som används, i detta falleukalyptus. Brasilianska hårda fiberskivor lämpar sig väl för
tillverkning av lackerade dörrar, inte enbart därför att de görs
av eukalyptusträ utan också därför att de brasilianskatillverkarna utför mycket noggranna kvalitetskontroller av devaror som exporteras till gemenskapen.
— Under undersökningsperioden användes endast mycket små
mängder hårda fiberskivor som tillverkats av gemenskaps-
industrin för tillverkning av lackerade dörrar. Efterfrågantillgodosågs nästan helt och hållet av hårda fiberskivor aveukalyptus som antingen importerades från Brasilien ellerlevererades av den portugisiska tillverkaren, som inte tillhörde klagande. Dörrtillverkarna förklarade sitt val med att dessa
leverantörer garanterade en hög kvalitet.
— Argumentet ovan beträffande de särskilda slutliga
användningsområdena stöds av det faktum att inget pris-underskridande förekommer när det gäller den brasilianskaexporten av produkter som är avsedda för tillverkning av
dörrblad. Priserna på dessa är i själva verket betydligt högre
än gemenskapsindustrins priser.
— Bevisningen stöder därmed inte gemenskapstillverkarnas
påstående om att marknadspriserna pressades ned av denbrasilianska exporten, och att det är pristryck som hindrar demfrån att tillverka dörrblad som håller samma kvalitet som den1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 14
▼B
brasilianska produkten och som lämpar sig för tillverkning av
lackerade dörrar.
— Vad beträffar den import från Brasilien som inte såldes till
tillverkare av lackerade dörrar underskred priserna för denna
inte i genomsnitt priserna för gemenskapens tillverkning.
(56) Det ovanstående leder till slutsatsen att den brasilianska exporteninte vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att förfa-randet i fråga om Brasilien följaktligen bör avslutas utan attåtgärder vidtas.
2.Verkan av den dumpade importen från de övriga länder
somärföremålförundersökning
(57) Volymen av importen från de övriga länder som är föremål förundersökning ökade med 29 % mellan 1993 och undersöknings-
perioden. Även om priserna för denna import i genomsnitt stegmed 32 % under samma period underskred de ändå kraftigtgemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Tillföljd av detta prisunderskridande, som varierade mellan 44 % och
67 %, föll gemenskapsindustrins försäljningspriser med 16 %, och
dess ekonomiska situation försämrades kraftigt.
De preliminära avgörandena, nämligen att den dumpade importen
från Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen och Rysslandvållade gemenskapsindustrin väsentlig skada, bekräftas därför.
3.Verkanavimportenfrånandratredjeländer
(58) Även om vissa exporterande tillverkare i de berörda länderna
återigen hävdade att skadan vållats av den ökade importen frånandra tredje länder, tillhandahölls inga nya uppgifter i dettaavseende som kunde leda till en ändring av de preliminäraavgörandena.
De preliminära avgörandena bekräftas därför.
4.Konkurrensfrånicke-klagandegemenskapstillverkare
(59) Vissa av de exporterande tillverkarna fäste uppmärksamheten på
det faktum att icke-klagande gemenskapstillverkare, även om deinte underskridit gemenskapsindustrins priser under under-sökningsperioden, i genomsnitt hade underskriditgemenskapsindustrins priser mellan 1993 och 1995, och att detta
under de åren kunde ha varit en orsak till skada.
(60) Det bör noteras att de icke-klagande tillverkarnas priser, även omde var lägre än gemenskapsindustrins priser, var avsevärt högre
än de genomsnittliga priserna för importen från de berördaländerna, med undantag av Brasilien. Det genomsnittliga prisetför denna import var 167 ecu per ton 1993, medan de icke-klagande tillverkarnas genomsnittliga enhetspris var 1,02 ecu per
m
2, vilket motsvarar mer än 300 ecu per ton.
(61) Mot bakgrund av dessa prisförhållanden anses det osannolikt atticke-klagande tillverkares prissättning skulle vara en orsak till
skada för gemenskapsindustrin. Verkan av denna prissättninganses under alla omständigheter inte ha varit tillräcklig för attbryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de sexländerna och den skada som vållats.
5.Verkanavfiberskivorframställdagenomtorrprocess
(62) Efter det att de provisoriska åtgärderna införts hävdade olika
exporterande tillverkare återigen att den skada som gemenskaps-
industrin vållats inte orsakats av den dumpade importen utan avkonkurrensen från tunna fiberskivor framställda genom torrprocess.
(63) Undersökningen har visat att tunna fiberskivor framställda genomtorr process skulle kunna användas på de flesta områden där hårdafiberskivor används. Den kraftiga tillväxt som under senare årpräglat marknaden för fiberskivor framställda genom torr process1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 15
▼B
har emellertid inte haft någon negativ påverkan på sektorn för
hårda fiberskivor, vilket den ökade förbrukningen av hårdafiberskivor bevisar.
(64) Olika berörda parter har lämnat uppskattningar av storleken påsektorn för tunna fiberskivor framställda genom torr process. Pågrundval av statistik som tillhandahållits av den europeiska MDF-industrin uppskattas tillverkningen av tunna fiberskivor frams-
tällda genom torr process till mellan 500 000 och 600 000 m
3
1997, med en ökning på omkring 50 % mellan 1993 och 1997.
Särskild statistik över importen av tunna fiberskivor framställdagenom torr process finns inte tillgänglig, men importen avfiberskivor av alla tjocklekar framställda genom torr process
rapporterades vara obetydlig fram till 1997.
(65) I det preliminära skedet visades det emellertid att det var
osannolikt att den ökade efterfrågan på tunna fiberskivorframställda genom torr process var en väsentlig orsak till skada,
eftersom förbrukningen av hårda fiberskivor ökade med 20 %
mellan 1993 och undersökningsperioden (det bör erinras om attförbrukningen var omkring 1,2 miljoner ton under undersöknings-perioden, trots ökningen inom sektorn för tunna fiberskivorframställda genom torr process). Den skada som gemenskaps-industrin vållats bestod inte i en minskad försäljningsvolym,
vilket kunde ha tytt på att en övergång till tunna fiberskivor
framställda genom torr process hade skett. Skadan visade sigfrämst i form av ekonomiska förluster till följd av att dendumpade importen pressat ner priserna kraftigt.
(66) De tillgängliga uppgifterna visar att det genomsnittliga priset förtunna fiberskivor framställda genom torr process var högre änpriset för gemenskapstillverkade hårda fiberskivor av motsva-rande tjocklek under hela perioden 1993 - 1996. Endast underundersökningsperioden tyder vissa tecken på att en typ av tunnafiberskivor framställda genom torr process, nämligen tunna MDF,
i vissa delar av gemenskapen kan ha nått samma prisnivå som
gemenskapstillverkade hårda fiberskivor. Även i detta avseendesåldes alltså hårda fiberskivor som importerades från de berördaländerna under undersökningsperioden till betydligt lägre priser,såsom anges i skäl 49.
(67) Eftersom samtliga typer av träbaserade produkter i hög grad ärutbytbara har tunna fiberskivor framställda genom torr processtagit sig in på alla marknader för träbaserade skivor, ävenmarknaden för hårda fiberskivor. Den allmänt ökade efterfrågan
på träskivor, särskilt fiberskivor, har emellertid gjort att
efterfrågan på hårda fiberskivor har ökat trots förekomsten avkonkurrerande produkter.
(68) Inga nya uppgifter har lämnats som ändrar det preliminäraavgörandet, nämligen att den dumpade importen av hårda
fiberskivor från de länder som är föremål för undersökning,
med undantag av Brasilien, sedd separat, orsakade gemenskaps-industrin väsentlig skada i form av pristryck och ekonomiskaförluster, och detta trots den ökade efterfrågan på tunnafiberskivor framställda genom torr process.
6.Slutsatsomorsakssamband
(69) Mot bakgrund av ovanstående bekräftas de preliminära avgöran-
dena om orsakssamband, med undantag av dem som avserimporten från Brasilien.
F. GEMENSKAPENSINTRESSE
1.Denslutgiltigaundersökningen
(70) Efter det att de provisoriska åtgärderna införts fortsatte analysen
av antidumpningsåtgärdernas konsekvenser för de olika sektorersom berörs av undersökningen. Besök gjordes hos användare avhårda fiberskivor, såsom anges i skäl 3, samt hos en icke-1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 16
▼B
klagande gemenskapstillverkare av hårda fiberskivor av euka-
lyptus.
2.Konsekvenserförgemenskapsindustrin
(71) Efter införandet av de provisoriska åtgärderna lades ett flertal
argument fram beträffande de troliga konsekvenserna förgemenskapsindustrin av eventuella slutgiltiga åtgärder.
Dessa argument gällde förhållandet mellan hårda fiberskivor och
tunna fiberskivor framställda genom torr process enligt nedan.
a)Argument som lades fram av berörda parter
(72) Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte skulle
kunna dra fördel av eventuella antidumpningsåtgärder, eftersom
tunna fiberskivor framställda genom torr process och hårda
fiberskivor är utbytbara.
Till stöd för denna synpunkt hävdades att priserna på tunna
fiberskivor framställda genom torr process har nått samma nivåsom priserna på hårda fiberskivor av motsvarande tjocklek. Enligtdessa påståenden skulle ett införande av antidumpningsåtgärderför att höja priset på hårda fiberskivor i gemenskapen få till följd
att priserna på dessa skulle bli högre än priserna på de
konkurrerande tunna fiberskivorna framställda genom torrprocess. I de fall där de två produkterna är utbytbara skulleantidumpningsåtgärderna få till följd att kunderna skulle välja attanvända tunna fiberskivor framställda genom torr process i ställetför hårda fiberskivor. Antidumpningsåtgärderna skulle med andra
ord endast leda till att förbrukningen av hårda fiberskivor skulle
minska, eftersom en övergång till användning av tunna fibe-rskivor framställda genom torr process skulle uppmuntras.
(73) Det gjordes också gällande att efterfrågan på tunna fiberskivor
framställda genom torr process ökar, vilket leder till större
investeringar i tillverkningskapacitet och ökad möjlighet attersätta hårda fiberskivor inom de flesta slutliga användnings-områden om prisförhållandena ändras.
b)Storleken på sektorn för tunna fiberskivor framställda genom
torr process
(74) Såsom sägs i skäl 64 var tillverkningen av tunna fiberskivor
framställda genom torr process mellan 500 000 och 600 000 m3
1997, med en ökning på omkring 50 % mellan 1993 och 1997.
Vid de anläggningar som är specialiserade på tillverkning avdessa tunna skivor (dvs. de som är utrustade med en s.k.kalanderpress) utnyttjas för närvarande nästan hela kapaciteten,
och större delen av nyinvesteringarna inom sektorn för fiberskivor
framställda genom torr process gäller anläggningar som är bästlämpade för tillverkning av medeltjocka skivor på mellan 6 och30 mm, vilka inte omfattas av denna undersökning.
På kort sikt är det därför osannolikt att tillverkningen av tunna
fiberskivor framställda genom torr process skulle komma att öka.
c)Konkurrensen mellan hårda fiberskivor och tunna fiberskivor
framställda genom torr process
(75) Såsom förklaras i skälen 5 - 9 är hårda fiberskivor och fiberskivorframställda genom torr process teoretiskt sett utbytbara på mångaslutliga användningsområden, men eftersom de har olika fysiskaegenskaper är de mer eller mindre lämpliga för de olika slutligaanvändningsområdena.
(76) De exporterande tillverkarna hävdade att de extra kostnader somuppstår till följd av eventuella tekniska problem vid övergång tillanvändning av tunna fiberskivor framställda genom torr processkan kompenseras om en tillräckligt stor förändring av pris-förhållandet mellan de två konkurrerande produkterna äger rum,1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 17
▼B
så att prisfördelen jämfört med hårda fiberskivor blir tillräckligt
stor.
(77) Gemenskapsindustrin gjorde emellertid gällande att hårda fibe-rskivor redan har ersatts av fiberskivor framställda genom torrprocess på de slutliga användningsområden där dessa har enteknisk fördel, och att konkurrenssituationen på marknaden nu
präglas av jämvikt och inte kommer att ändras nämnvärt till följd
av de föreslagna antidumpningsåtgärderna. Förbrukningen avhårda fiberskivor fortsatte att öka med 20 % under den undersöktaperioden, vilket tyder på att hårda fiberskivor på ett effektivt sätthar kunnat konkurrera med tunna fiberskivor framställda genomtorr process, vilket stöder de argument som lagts fram av
gemenskapsindustrin. Den fortsatta tekniska utvecklingen inom
tillverkningen av tunna fiberskivor framställda genom torr processgör det emellertid svårt att bedöma i vilken utsträckning tunnafiberskivor framställda genom torr process i framtiden kankomma att användas på områden som hittills dominerats av
hårda fiberskivor.
(78) Priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr process har
varit högre än priserna på hårda fiberskivor av motsvarandetjocklek under större delen av den undersökta perioden, men
eftersom tekniska framsteg har möjliggjort kostnadsminskningar
har priserna på tunna fiberskivor framställda genom torr processsjunkit kontinuerligt under hela perioden och nådde 1997 ungefärsamma nivå som priserna på gemenskapstillverkade hårdafiberskivor av motsvarande tjocklek.
Det är oklart om denna utveckling med sjunkande priser på tunna
fiberskivor framställda genom torr process, allteftersom tekniska
framsteg möjliggör kostnadsminskningar, kan komma att fortsättaunder den närmaste framtiden. De klagande anser att ytterligarestora prissänkningar på tunna fiberskivor framställda genom torrprocess inte är att vänta i gemenskapen. Produkten har, hävdasdet, passerat den period av snabb tillväxt som den upplevt under
de senaste åren, och som ledde till minskade enhetskostnader, och
anläggningarna närmar sig fullt kapacitetsutnyttjande, med enkostnadsstruktur som är likvärdig med den gom gäller för hårdafiberskivor. Om slutgiltiga antidumpningsåtgärder införsförväntas därför priset på tunna fiberskivor framställda genom
torr process ligga kvar på samma nivå som priset på gemenskap-
stillverkade hårda fiberskivor.
(79) Industrin för fiberskivor framställda genom torr process hävdar åandra sidan att de tillverkningsprocesser som används vid
tillverkning av tunna fiberskivor framställda genom torr process,
nämligen kontinuerlig tillverkningsprocess och tillverkning medhjälp av kalanderpress, är effektivare än de våningspressar somanvänds vid tillverkning av hårda fiberskivor. Mängden avfall ochspillbitar vid dessa processer för tillverkning av MDF påstås
framför allt vara mycket mindre än vad som är fallet när
våningspressar används, och tillverkningshastigheten är högre.Det hävdas att priserna för gemenskapstillverkade tunna fibe-rskivor framställda genom torr process därför kan fortsätta attsjunka. Vissa av de berörda parterna gör samma förutsägelse ifråga om prisutvecklingen för import av tunna fiberskivor
framställda genom torr process från länder utanför gemenskapen.
Denna utveckling får konsekvenser för användningen av hårda
fiberskivor inom de sektorer där dessas slutliga användnings-områden överlappar de slutliga användningsområdena förfiberskivor framställda genom torr process, vilket t.ex. är falletinom möbelindustrin. Om priserna för fiberskivor framställda
genom torr process fortsätter att sjunka efter det att slutgiltiga
antidumpningsåtgärder införts, är det möjligt att en förändring avförbrukningen till nackdel för hårda fiberskivor och till fördel förtunna fiberskivor framställda genom torr process kan bli följdeninom de marknadssegment där hårda fiberskivor kan bytas ut motfiberskivor framställda genom torr process.1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 18
▼B
d)Slutsatser om eventuella åtgärders konsekvenser för gemens-
kapsindustrin
(80) Mot bakgrund av analysen ovan konstaterades att de föreslagnaåtgärderna sannolikt kommer att gynna gemenskapsindustrinssituation. Om inga antidumpningsåtgärder införs kommer prisernaför den dumpade importen att fortsätta att i hög grad underskridagemenskapsindustrins priser. Med hänsyn till de ekonomiskasvårigheter som skadeanalysen visar på skulle gemenskapsindust-
rins fortsatta affärsverksamhet utsättas för allvarlig fara, och en
stor del av gemenskapens tillverkning av hårda fiberskivor, somför närvarande garanterar att ett stort antal olika kunders behovkan tillgodoses, skulle riskeras, vilket skulle tvinga användarna attvälja bland icke optimala alternativ, t.ex. de dumpade importerade
produkterna och andra typer av träskivor.
Man bör även hålla i minnet att det är högst osannolikt att
gemenskapsindustrin skulle ha sökt skydd mot illojal handel om
den inte hade väntat sig fördelar från antidumpningsåtgärderna,även om det är möjligt att vissa av de fördelar som åtgärdernaskulle föra med sig skulle komma andra industrier än industrin förhårda fiberskivor till del.
Åtgärdernas effektivitet kan emellertid komma att minska
beroende på det framtida prisförhållandet mellan hårda fibe-rskivor och fiberskivor framställda genom torr process, och en
översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen kan komma att bli
motiverad om utvecklingen i detta avseende gör det befogat.
3.Konsekvenserförindustrieritidigareled
(81) Eftersom inga ytterligare synpunkter mottagits bekräftas de
preliminära avgörandena.
4.Konsekvenserförimportörerna
(82) I avsaknad av ytterligare synpunkter bekräftas de preliminära
avgörandena.
5.Konsekvenserföranvändarna
(83) Samtliga användare som samarbetade vid undersökningen var
dörrtillverkare som endast använde hårda fiberskivor somimporterats från Brasilien. Det konstaterades att importen frånBrasilien inte vållat gemenskapsindustrin skada och att ingaåtgärder skulle införas i fråga om det landet.
Konsekvenserna för övriga användare förväntas bli obetydliga,
med hänsyn till de föreslagna tullsatserna och den ringa del av
tillverkningskostnaderna som hårda fiberskivor står för hos de
flesta av dessa användare.
6.Slutsatsomgemenskapensintresse
(84) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns
någon anledning att anse att införandet av slutgiltiga antidump-ningsåtgärder i fråga om import av hårda fiberskivor från deberörda länderna skulle strida mot gemenskapens allmännaintresse.
G. FÖRESLAGNAÅTGÄRDER
1.AvslutandeavförfarandetifrågaomBrasilien
(85) Mot bakgrund av slutsatserna från den slutgiltiga undersökningen
bör förfarandet i fråga om import med ursprung i Brasilienavslutas genom kommissionens beslut 1999/71/EG (
1) utan att
några åtgärder införs. De belopp för vilka säkerhet ställts i form1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 19
(1) Se sida 71 i denna tidning.
▼B
av en preliminär antidumpningstull bör därför frisläppas. De
åtaganden från de två exporterande tillverkarna i Brasilien sompreliminärt godtagits kommer automatiskt att upphöra att gälla i
enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen.
2.Slutgiltigaåtgärder
a)Nivå för undanröjande av skada
(86) Nivån för undanröjande av skada beräknades med hjälp av den
metod som beskrivs i skäl 113 i förordningen om provisoriskaåtgärder, med en justering för handelsled för att återspeglaförsäljning som ägt rum via handlare.
(87) Efter dessa jämförelser fastställdes en skademarginal för var ochen av de berörda exporterande tillverkarna, och denna marginaluttrycktes i procent av cif-värdet av deras export till gemenskapen
för produkttyper som hade en gemenskapstillverkad motsvarighet.
b)De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå
(88) På grundval av slutsatserna ovan om dumpning, skada, orsaks-
samband och gemenskapens intresse övervägdes i vilken formoch på vilken nivå antidumpningsåtgärder skulle behöva vidtasför att den snedvridning av handeln som följer av skadevållandedumpning skulle undanröjas och en effektiv konkurrens återställas
på gemenskapsmarknaden.
De slutgiltiga åtgärderna bör utformas som värdetullar, vilka
anses lämpliga för att undanröja den skada som orsakas av dendumpade importen.
Eftersom skademarginalen var lägre än den dumpningsmarginal
som konstaterats för en av de samarbetsvilliga polska exporte-rande tillverkarna, fastställs den slutgiltiga antidumpningstullenför det företaget, i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen,till samma nivå som skademarginalen. För alla övriga exporte-rande tillverkare är skademarginalerna högre än motsvarande
dumpningsmarginaler, och åtgärderna baseras därför på dump-
ningsmarginalerna. Detsamma gäller för de tullar som tillämpaspå de icke-samarbetsvilliga exportörerna.
c)Åtaganden
(89) Såsom anges i skäl 115 och följande i förordningen om
provisoriska åtgärder har åtaganden gjorts av de samarbetsvilligaexporterande tillverkarna i Brasilien, Bulgarien, Estland, Lettland,Litauen och Polen, och dessa åtaganden har godtagits preliminärt
av kommissionen.
Dessa åtaganden, med undantag av dem som gjorts av de
brasilianska företagen, återspeglar undersökningens slutgiltigaavgöranden genom de minimipriser som anges i dem, och de hargodtagits slutgiltigt genom kommissionens beslut 1999/71/EG.
3.Uttagavdepreliminäratullarna
(90) Med hänsyn till den allvarliga skada som gemenskapsindustrin
vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts
i form av den preliminära antidumpningstull som infördes enligtförordningen om provisoriska åtgärder tas ut slutgiltigt på en nivåsom motsvarar de slutgiltiga tullar som införs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av hårda
fiberskivor, dvs. fiberskivor av trä eller andra vedartade material,framställda genom våt tillverkningsprocess, även innehållande harts ellerandra organiska bindemedel, med en densitet av mer än 0,8 g/cm
3, enligt1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 20
▼B
KN-nummer ex 4411 11 00 och ex 4411 19 00 (Taric-nummer
4411 11 00*10 och 4411 19 00*10) med ursprung i Bulgarien, Estland,Lettland, Litauen, Polen och Ryssland.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullar skall tillämpas på netto-
priset fritt gemenskapens gräns för de produkter som tillverkas av denedan angivna företagen:
Land FöretagTullsats
(%)Taric-tillä-
ggsnummer
Bulgarien Fazerles AD 7,1 8461
Alla övriga företag 7,2 8900
Estland Samtliga företag 6,0 —
Lettland Samtliga företag 4,7 —
Litauen Samtliga företag 11,4 —
Polen Alpex-Karlino SA 22,4 8479
Ekopłyta SA 7,0 8480
Zakłady Płyt Pil śniowych SA, Prze-
mysl9,1 8481
Koniecpolskie Zakłady Płyt
Pilśniowych SA11,4 8494
Zakłady Płyt Pil śniowych SA w
Krosnie Odrzanskim11,0 8495
Alla övriga företag 34,8 8900
Ryssland Samtliga företag 30,6 —
Artikel 2
1. Den slutgiltiga tullen skall trots vad som sägs i artikel 1 inte
tillämpas på import av hårda fiberskivor som tillverkas, direkt exporterasoch faktureras till ett importerande företag i gemenskapen av något av
de företag som anges i punkt 3, under förutsättning att villkoren i punkt
2 är uppfyllda.
2. När deklarationen för övergång till fri omsättning visas upp skall
tullbefrielsen gälla endast om en giltig åtagandefaktura utfärdad avnågot av de företag som anges i punkt 3 visas upp för behörigtullmyndighet i medlemsstaten. Åtagandefakturan, vars huvuddrag anges
i bilagan, skall uppfylla de krav för sådana fakturor som anges i det
åtagande som godtagits genom kommissionens beslut 1999/71/EG.
3. Import som åtföljs av en åtagandefaktura skall deklareras enligt
följande TARIC-tilläggsnummer:
Land Företag TARIC-tilläggsnummer
Bulgarien Fazerles AD 8496
Bulgarien Lessoplast AD 8497
Estland AS Repo Vabrikud 8498
Litauen JSC Grigiskes 8510
Polen Alpex-Karlino SA 8511
Polen Czarna Woda Zaklady Plyt
Pilśniowych8600
Polen Ekoplyta SA 8513
Polen Zaklady Plyt Pil śniowych SA, Prze-
mysl8545
Polen Koniecpolskie Zaklady Plyt
Pilśniowych SA8546
Polen Zaklady Plyt Pil śniowych SA w
Krosnie Odrzanskim85471999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 21
▼M1
▼B
Artikel 3
1. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts genom förordning i
fråga om import med ursprung i de länder som anges i artikel 1 skall tas
ut slutgiltigt på en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullar som införs.
2. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts genom förordning i
fråga om import med ursprung i Brasilien skall frisläppas.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 22
▼B
BILAGA
Den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2 skall innehålla följande
uppgifter
1. Produktnummer (enligt den berörda exporterande tillverkarens åtagande).
2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter:
— Företagets produktnummer; huruvida det gäller obearbetade eller bearbe-
tade hårda fiberskivor; skivornas exakta mått inklusive tjocklek med
angivande inom parentes av om det är standardmått eller om skivorna har
kapats enligt särskilda mått.
— KN-nummer.
— Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan
deklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).
— Kvantitet (i kvadratmeter).
3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bland annat följande uppgifter:
— Pris per kvadratmeter (1).
— Betalningsvillkor.— Leveransvillkor.
— Sammanlagda rabatter och avdrag.
4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan.5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt
följande undertecknade försäkran: ”Jag intygar härmed att försäljningen för
direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna
faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av …
(företaget) och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut
1999/71/EG (
2). Jag försäkrar att uppgifterna på denna faktura är fullständiga
och korrekta.”1999R0194 — SV — 30.09.2001 — 001.001 — 23
(1) När det gäller den exporterande lettiska tillverkaren AS ”Bolderâja” kan, vid försäljning
via försäljningsagenter som är etablerade i gemenskapen, priset per kvadratmeter angespå en annan, av agenten utfärdad, faktura i stället för på den åtagandefaktura somutfärdats av AS ”Bolderâja”. I sådana fall skall agentens namn också anges pååtagandefakturan.
(
2) Se sida 71 i denna tidning.