2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 2367/2002/EG
av den 16 december 2002
om gemenskapens statistiska program 2003–2007
(Text av betydelse för EES)
(EGT L 358, 31.12.2002, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Europaparlamentets och rådets beslut nr 787/2004/EG av den 21 april
2004L 138 12 30.4.2004
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 2367/
2002/EG
av den 16 december 2002
om gemenskapens statistiska program 2003–2007
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 285 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
efter att ha hört Regionkommittén,
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och
av följande skäl:
(1) Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997
om gemenskapsstatistik (4) skall ett statistiskt program inrättas
för gemenskapen.
(2) I förordning (EG) nr 322/97 fastslås principerna för frams-tällning av gemenskapsstatistik, och den rättsakten är tillämpligpå detta beslut.
(3) Den ekonomiska och monetära unionen ställer stränga krav på
gemenskapens tillgång till valuta-, betalningsbalans- och finans-
statistik.
(4) Enligt förordning (EG) nr 322/97 skall gemenskapen vid varjetidpunkt ha tillgång till statistiska uppgifter som är jämförbaraför de olika medlemsstaterna, som är aktuella, tillförlitliga ochändamålsenliga och som tas fram så effektivt som möjligt, föratt gemenskapen skall kunna utforma, tillämpa, övervaka och
värdera sin politik.
(5) En nödvändig förutsättning för att gemenskapens politik skallkunna genomföras är ofta att det finns aktuell och jämförbar
statistik av hög kvalitet.
(6) För att säkerställa att de statistiska uppgifterna är enhetliga ochjämförbara inom gemenskapen är det nödvändigt att för gemen-skapen inrätta ett femårigt statistiskt program, i vilket skallfastställas strategierna, huvudområdena och målen för deåtgärder som skall vidtas enligt dessa prioriteringar.
(7) Gemenskapsmyndigheterna bör därför se till att det finns
jämförbar statistik av hög kvalitet.
(8) Den speciella metod som används för att framställa gemenskaps-
statistik kräver ett särskilt nära samarbete inom gemenskapensframväxande statistiska system genom Kommittén för det statis-tiska programmet, som inrättades genom beslut 89/382/EEG,Euratom (
5), i fråga om anpassningen av systemet, och för detta
ändamål behöver i synnerhet rättsliga instrument införas för att
upprätta denna gemenskapsstatistik. Hänsyn måste tas till belas-
tningen på uppgiftslämnarna vare sig dessa är företag, hushålleller enskilda.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 2
(1) EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 274.
(2) EGT C 125, 27.5.2002, s. 17.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 25 april 2002 (ännu ej offentliggjort i
EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 30 september 2002 (EGT C
275 E, 12.11.2002, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 20 november
2002 (ännu ej offentliggjort i EGT).
(4) EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.
(5) EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.
▼B
(9) För framställning av gemenskapsstatistik i enlighet med det
femåriga programmets rättsliga ram ansvarar de nationella
myndigheterna på nationell nivå och gemenskapsmyndigheten(Eurostat) på gemenskapsnivå.
(10) För att nå detta mål krävs ett nära, samordnat och konsekvent
samarbete mellan Eurostat och de nationella myndigheterna.
(11) Eurostat bör därför se till att samordna de olika nationella
myndigheterna i ett nätverk som utgör det europeiska statistik-systemet (ESS) för att säkerställa att det finns tillgång till
aktuell statistik som underlag för Europeiska unionens politik.
(12) Kommissionen kan för enstaka statistikinsatser överlämna detal-
jerade genomförandeåtgärder till ESS, och bör i så fall beslutaom vilka syften och åtgärder detta gäller.
(13) När detta program genomförs anförtros kommissionen, i enlighetmed förordning (EG) nr 322/97, dessutom att genomföra ellerutföra vissa uppgifter så som de definieras i bestämmelser omenskilda statistikinsatser.
(14) Det bör övervägas om vissa av dessa uppgifter, som för närva-rande utförs på kommissionsnivå, skulle kunna utföras t.ex. avett speciellt genomförandeorgan.
(15) Inom vissa områden som omfattas av gemenskapens olika hand-lingsprogram är det viktigt att de statistiska uppgifterna delasupp efter kön.
(16) I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en
finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör
den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Euro-paparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin ochförbättring av budgetförfarandet (
1).
(17) I enlighet med artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 322/97 harriktlinjer för inrättande av programmet lagts fram för Kommitténför det statistiska programmet, Europeiska rådgivande kommitténför statistik på det ekonomiska och sociala området, som
inrättades genom rådets beslut 91/116/EEG (
2), samt Kommittén
för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik, som inrättadesgenom rådets beslut 91/115/EEG (
3).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av det statistiska programmet
Härmed inrättas gemenskapens statistiska program för perioden
2003–2007 (nedan kallat programmet). Programmet återfinns i bila-gorna.
I bilaga I fastställs inriktning, huvudområden och mål för de åtgärder
som planeras under denna period och ges också en sammanställningöver statistikbehoven utifrån Europeiska unionens politik. Dessa behovdelas upp efter avdelningarna i fördraget.
I bilaga II ges en sammanställning över arbetsområdena för Eurostat.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 3
(1) EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.
(2) EGT L 59, 6.3.1991, s. 21. Beslutet ändrat genom beslut 97/255/EG (EGT L
102, 19.4.1997, s. 32).
(3) EGT L 59, 6.3.1991, s. 19. Beslutet ändrat genom beslut 96/174/EG (EGT L
51, 1.3.1996, s. 48).
▼B
Artikel 2
Mål och politiska prioriteringar
Med hänsyn till de disponibla medlen hos de nationella myndigheterna
och kommissionen skall detta program inriktas på gemenskapens vikti-
gaste politiska prioriteringar inom följande områden:
— Ekonomiska och monetära unionen.
— Europeiska unionens utvidgning.— Konkurrenskraft, hållbar utveckling och den sociala agendan.
Programmet skall också säkerställa ett fortsatt statistiskt stöd för beslut
inom nuvarande politikområden och skall tillgodose de behov somuppstår till följd av nya politiska initiativ inom gemenskapen. Det skallbeakta behovet av en fortlöpande översyn av statistiska prioriteringaroch behovet av den statistik som framställs, för att på bästa sätt utnyttjatillgängliga resurser och minimera svarsbördan.
Kommissionen skall dessutom se till att det finns jämförbar statistik av
hög kvalitet.
Artikel 3
Finansiering
Finansieringsramen för genomförandet av detta program under peri-
oden 2003-2007 skall vara 220,6 miljoner euro. 170,83 miljoner euroskall avse perioden till och med den 31 december 2006.
För perioden från och med den 1 januari 2007 skall det föreslagna
beloppet anses bekräftat om det, för den aktuella fasen,överensstämmer med den gällande budgetplanen för perioden från och
med den 1 januari 2007.
De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen
för budgetplanen.
Artikel 4
Rapportering
Under det tredje året för genomförande av programmet skall kommis-
sionen utarbeta en lägesrapport som visar vilken utveckling som skettinom ramen för programmet och lägga fram denna rapport förKommittén för det statistiska programmet.
I slutet av den period som omfattas av programmet skall kommis-
sionen, efter att ha rådgjort med Kommittén för det statistiska
programmet, lägga fram en lämplig rapport med en utvärdering avprogrammets genomförande, där oberoende experters synpunkter skallha vägts in. Denna rapport skall färdigställas före utgången av år 2008och skall därefter föreläggas Europaparlamentet och rådet.
Artikel 5
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 6
Adressater
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
BILAGA I
DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: FÖRFARANDEN
INLEDNING
1.Behovet av statistiska uppgifter för utformningen av Europeiska unio-
nens politik
Europeiska unionens institutioner och medborgare behöver ett objektivt
instrument för att kunna avgöra dels i vad mån EU:s politiska initiativ
behövs, dels hur de framskrider. För att tillgodose detta behov är det av stor
vikt att det finns statistiska uppgifter av hög kvalitet. Eurostat (Europeiska
gemenskapernas statistikkontor) har till huvuduppgift att sammanställa och
sprida relevant och aktuell information om ett stort antal sociala, ekonomiska
och miljörelaterade frågor som underlag för Europeiska unionens nuvarande
och framtida politik. I ett framväxande eEurope måste användarna kunna få
ta del av statistiska uppgifter i den form och vid den tidpunkt som de själva
önskar. Under den period programmet pågår kommer det att behövas ytterli-
gare ansträngningar för att se till att medborgarna får tillgång till den allt
större mängden grundinformation som finns om ekonomi, social utveckling
och utvecklingen på miljöområdet inom Europeiska unionens. Det europeiska
statistiksystemet (ESS) behöver vidareutveckla sin organisation och sina
metoder för att säkerställa att systemet i sin helhet upprätthåller och utvecklar
den kvalitet och effektivitet som är nödvändig för att tillgodose alla
användares behov.
Bilagans uppställningI denna bilaga ges en sammanfattning av de politiska faktorer som inverkar
på arbetsprogrammet samt gemenskapens statistikbehov mot bakgrund av
Europeiska unionens politik och de behov som definierats inom ramen för
denna. Statistikbehoven är indelade enligt avdelningarna i Fördraget om
upprättandet av Europeiska gemenskapen.
För var och en av dessa avdelningar tar denna bilaga upp följande:
— Huvudinriktningen på det statistiska arbete som skall utföras under denna
femårsperiod inom varje politikområde samt särskilda verksamhetsplaner
för detta, inklusive planerade rättsakter.
— De områden inom det statistiska arbetet som stöder den politik som
avdelningen handlar om, i överensstämmelse med ämnen om statistiskt
arbete så som de definieras i den verksamhetsbaserade förvaltningsramen.
2.Strategier enligt programmet
a) Mål
Följande mål fastställs i Eurostats verksamhetsplan och kan ses som ett
stöd för arbetsprogrammet och de skall genomföras med beaktande av
principen om kostnadseffektivitet, vilken fastställs i artikel 10 i förordning
(EG) nr 322/97:
— Eurostat skall stå till kommissionens tjänst.
— Eurostat skall stå till de andra EU-institutionernas och övriga
användares tjänst.
— Eurostat skall bidra till att upprätthålla och vidareutveckla ESS.— Eurostat skall sträva efter att ha nöjda och motiverade medarbetare.— Eurostat skall förbättra kvaliteten på sina varor och tjänster.— Eurostat skall öka produktiviteten internt.
b) Framställning av statistik
Tillsammans med sina samarbetspartner i ESS kommer Eurostat att införa
särskilda metoder för att se till så att Europastatistiken håller den kvalitet
som krävs för att EU-politiken skall kunna drivas. Särskild vikt kommer
att läggas vid statistiken för euroområdet.
Eurostat kommer att tillsammans med sina samarbetspartner i ESS konti-
nuerligt granska EU:s och de enskilda ländernas statistiska uppgifter för
att se till att dessa motsvarar de faktiska behoven för både EU:s och de
enskilda ländernas politik och för att det inte ska råda någon motsättning
mellan dessa båda aspekter.
c) Effektivt genomförande
Kommissionen kommer även i fortsättningen att utvärdera sina arbetsme-
toder för att se till att resurserna används så effektivt som möjligt. För
vissa arbetsuppgifter inom statistikområdet kan det visa sig lämpligt att
ett verkställande organ står för genomförande och uppföljning. Innan ett2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 5
▼B
sådant verkställande organ inrättas kommer en fullständig analys att göras
i enlighet med rådets och kommissionens bestämmelser. Kommittén för
det statistiska programmet kommer att rådfråga samarbetspartnerna i ESS
och informera dem om utvecklingen på detta område.
d) Användning av budgetmedel
De budgetmedel som enligt detta program avsätts till statistik behandlas i
det årliga budgetförfarandet, utan att det påverkar tillämpningen av de
budgetmedel som avsätts enligt andra rättsakter. Dessa budgetmedel
kommer att användas till följande:
— Framställning av statistik i enlighet med förordning (EG) nr 322/97,
vilket även omfattar utveckling och underhåll av statistiska informa-
tionssystem och nödvändig infrastruktur i anslutning till detta.
— Stöd till samarbetspartnerna i ESS (Eurostat planerar att ingå ramavtal
med dessa parter).
— Tekniskt och administrativt stöd samt andra stödåtgärder.
3.Prioriterade områden
De prioriterade områdena för det statistiska arbetet är indelade i fyra olika
verksamhetskategorier.
a) Behov med hänsyn till gemenskapens politik
De statistiska behoven kopplade till gemenskapens viktigaste politi-
kområden har definierats av kommissionen och kan sammanfattas på
följande sätt:
— Ekonomiska och monetära unionen: all den statistik som behövs för
EMU:s tredje fas och för stabilitets- och tillväxtpakten.
— Utvidgningen av EU: att införliva de statistiska indikatorer som är av
central betydelse för anslutningsförhandlingarna och att integrera
kandidatländerna i ESS.
— Konkurrenskraft, hållbar utveckling och den sociala agendan: gäller
framför allt statistik som rör arbetsmarknad, miljö, tjänster, levnads-
villkor, migration och eEurope.
— Öppen samordning: tillhandahållandet av indikatorer och tillhörande
statistik grundat på förbättrade metoder och harmoniserade resultat i
enlighet med de mandat som Europeiska rådets givit.
b) Viktiga projekt
Dessa omfattar det viktigaste arbetet som måste utföras för att säkerställa
att systemet fungerar. För detta kommer ett förfarande med formell
projektledning att tillämpas på följande sätt:
— Arbete på infrastrukturnivå
Detta innebär bland annat att befästa den ställning som ESS bedriver i
ett fördjupat och utvidgat Europa. Olika samarbetsinstrument kommeratt upprättas mellan de nationella statistikorganen och Eurostat. Dessa
kommer framför allt att bestå i att olika nationella statistikorgan
utbyter uppgifter, att de olika medlemsstaterna specialiserar sig på
vissa områden samt att startpunkten för statistiska undersökningar för
både europeiska och nationella behov tillämpas flexibelt.
Det innebär också att man utvecklar ett system som kan tillgodose de
nya behov som uppstår inom politikområdena och samtidigt främjar
en dialog mellan statistiker och beslutsfattare, så att statistikproduk-
terna blir flexibla när det gäller svarstid och relevans.
Genom att utveckla den tekniska infrastrukturen på kommissions- och
medlemsstatsnivå vill man också åstadkomma större produktivitet,
minskad svarsbörda och större möjligheter för användarna att lätt få
tillgång till statistiska uppgifter.
Eurostats engagemang i de båda initiativen eCommission och eEurope
samt det statistiska systemets tillgång till FoU-programmen samt IDA-
programmet kommer att bidra till samarbete och synergieffekter
mellan gemenskapens och medlemsstaternas insatser.
Det nära samarbetet mellan statistiker inom offentlig förvaltning och
forskning kommer att ge gemenskapsstatistiken en kvalitetssäkring
och en vetenskaplig grund.
— Särskilda projekt
Statistik för den nya ekonomin, inklusive områden som informations-
samhället och innovation.
Statistik över forskning och utveckling, inklusive benchmarking av
nationell FoTU-politik.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 6
▼B
Konjunkturstatistik.
Indikatorer till stöd för politiken för en hållbar utveckling.Indikatorer avseende social utslagning och fattigdom.
c) Statistikstöd för nuvarande politik
Fortsatt arbete med den statistik som stöder gemenskapens nuvarande
politikområden såsom jordbruk, regionalpolitik och extern handel.
d) Övriga områden
För gemenskapens politik behövs även statistik från andra områden som
inte har nämnts ovan.
Den exakta omfattningen av den statistik som samlas in för den verk-
samhet som prioriteras har i allmänhet fastställts av Eurostat tillsammans
med medlemsstaterna inom ramen för Kommittén för det statistiska
programmet och Kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstati-
stik. Det följer av bestämmelserna i rådets förordning om
gemenskapsstatistik och står i överensstämmelse med överenskomna prin-
ciper för sådana beslut om arbetsledning.
4.Subsidiaritet
Viktig lagstiftning på det här området är följande:1. Beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europe-
iska gemenskapernas statistiska program
2. Rådets förordning (EG) nr 322/97.
3. Kommissionens beslut 97/281/EG av den 21 april 1999 om Eurostats
uppgift vad gäller framställning av gemenskapsstatistiks (
1).
Eurostat ansvarar för att det finns gemenskapsstatistik för EU:s politiska
syften. Eurostat kan endast fullfölja denna uppgift i samarbete med statistik-
myndigheterna i medlemsstaterna. Eurostat har därför alltid baserat sin
verksamhet på subsidiaritetsprincipen. Samarbetet sker med flera olika organ,
men främst med de nationella statistikorganen i EU:s medlemsstater.
5.Balans mellan behov och resurser
Inom ESS krävs det vaksamhet när det gäller balansen mellan behovet av
statistik med tanke på gemenskapens politik och de resurser som krävs både
på EU-nivå, i medlemsstaterna och hos de regionala myndigheterna för att ta
fram statistiken. Att ställa tillräckliga resurser till förfogande i ett nationellt
sammanhang är av särskild betydelse när man skall möta kraven på statistisk
information för beslut inom EU:s olika politikområden. Det är emellertid
också viktigt att vara tillräckligt flexibel så att myndigheterna i medlemssta-
terna kan använda de mest kostnadseffektiva lösningarna för att tillmötesgå
gemenskapens behov av statistik.
För att stödja en strategi som bygger på en balanserad prioritering, bör den
årliga programplaneringsprocessen omfatta en fortgående översyn av det fort-
satta behovet av befintlig gemenskapsstatistik för att därigenom kunna
fastställa vilken statistik som kan inskränkas eller som inte längre behöver
samlas in. Detta måste ske i nära samarbete med huvudanvändarna av stati-
stik och är viktigt att beakta vid införandet av nya statistiska initiativ.
I denna bilaga presenteras det totala behovet av statistiskt underlag för ge-
menskapens politik. Inom ramen för den allmänna förvaltningen av
resurserna har prioriteringar för de olika delarna av den statistiska verksam-
heten fastställts enligt ovan beskrivna principer.
DET FEMÅRIGA STATISTISKA PROGRAMMET: MÅL OCH
ÅTGÄRDER
UTVIDGNINGEN AV EUROPEISKA UNIONEN
Konsekvenser för statistikenUnder programmets giltighetsperiod (2003–2007) kommer troligtvis anslutnings-
förhandlingarna att fullföljas med ett anslutningsfördrag för ett antal
kandidatländer. Inför det fortsatta arbetet och det eventuella slutförandet av
dessa förhandlingar måste kommissionen ha tillgång till fullständiga och till-
förlitliga statistiska uppgifter, som sammanställts enligt sådana metoder som är2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 7
(1) EGT L 112, 29.4.1997, s. 56.
▼B
jämförbara med statistiken i EU-länderna. EU står här inför två utmaningar som
till viss del skiljer sig åt:
— Att integrera eventuella nya medlemmar i gemenskapens alla mekanismer,
inklusive budget för egna medel, strukturfonder och alla andra frågor och
program.
— Att fortsätta förberedelsearbetet med de återstående kandidatländerna och
hjälpa dem att uppnå en nivå som ligger helt i linje med gemenskapens
gällande lagstiftning.
I båda fallen får de höga kraven på kandidatländernas framställning av statistik,
som skall kontrolleras och spridas genom Eurostat, inte underskattas. Här
behövs naturligtvis grundläggande ekonomisk statistik, som BNP fördelat på
branscher och regioner, befolkning och sysselsättning. Andra viktiga områden
är statistik som är ett mått på i vilken utsträckning den inre marknaden har
införts, t.ex. verksamhet med effekt över nationsgränserna som handel med
varor och tjänster, fri etableringsrätt, betalningsbalans, kapitalflöden, människors
rörlighet (migrerande arbetstagare, migration, asylsökande etc.), industriproduk-
tion och industrins förutsättningar när det gäller kapacitet etc. Generellt sett
måste den statistik som framställs fungera som underlag för det aktuella politi-
kområdet inom EU, vilket även gäller behov som uppstår genom EMU.
Dessutom behövs det statistik inom sådana områden som kan vara känsliga
frågor vid anslutningsförhandlingarna, gällande viktiga politikområden inom
EU som jordbruk, transporter, regionalpolitik och miljö.
SammanfattningUnder femårsperioden kommer arbetet i huvudsak att inriktas på
— att konsolidera insamlingen av harmoniserade uppgifter med tanke på
förhandlingar och internt EU-arbete,
— att fortsätta arbetet med att hjälpa kandidatländer och nya medlemmar att
förbättra sina statistiska system så att dessa tillgodoser gemenskapens behov.
Detta innebär också att de på ett tidigt stadium skall underrättas om even-
tuell ny gemenskapslagstiftning.
AVDELNING I
Fri rörlighet för varor
Konsekvenser för statistiken
När den inre marknaden trädde i kraft 1993, infördes också ett system för att
statistiskt mäta handeln med varor mellan medlemsstaterna (Intrastat). Detta
system var tänkt att minska arbetsbördan för uppgiftslämnarna och därigenom
bättre svara mot EMU:s behov. Arbetsbördan har emellertid bara minskat i
begränsad utsträckning, eftersom de nationella myndigheterna och många bran-
schorganisationer har velat bibehålla ett system där det finns detaljerad statistik
över handeln inom gemenskapen som är jämförbar med statistiken över externa
handeln.
I enlighet med den strategiplan som Eurostat och medlemsstaterna antog 1999
kommer nya justeringar av systemet att granskas och prövas innan det blir aktu-
ellt med någon lagändring. Det nya systemet måste kunna ge de resultat som
gemenskapen behöver och uppfylla stränga kvalitetskrav i fråga om täckning,
tillförlitlighet och tillgänglighet. Dessa resultat bör definieras på ett sådant sätt
att de nuvarande kraven förenklas, samtidigt som hänsyn tas till hur behoven
kan komma att utvecklas efterhand som den europeiska integrationen fortskrider.
Insatser kommer också att göras för att statistiken över import- och exportpris-
erska bli mer tillförlitlig, så att konkurrensen mellan produkter inom unionen
kan mätas mer effektivt.
Parallellt med detta kommer man att ha analyserat konsekvenserna av en
övergång till ett gemensamt system för mervärdesskatt. Detta skall ske genom
en utvärdering av vilka källor med administrativa eller statistiska uppgifter som
kan användas som referens. Här kommer en fortsatt koppling till mervärdesskat-
tesystemet och utnyttjande av det allmänna företagsregistret att prioriteras.
Sammanfattning
När det femåriga programmet går mot sitt slut kommer kommissionen att ha
anpassat och förbättrat systemen för att statistiskt mäta handeln med varor
mellan medlemsstaterna och med tredje land, med hänsyn till hur informations-
kraven och de ekonomiska och administrativa förutsättningarna utvecklas.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 8
▼B
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING I
FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 53 Handel med varorAndra viktiga arbetsområden 44 Industri Energi och råvaror
45 Energi48 Transporter
64 Produktion av grödor
65 Animalieproduktion66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
AVDELNING II
Jordbruk
Konsekvenser för statistiken
Jordbruk
Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) upptar nära hälften av gemenska-
pens budget. Kommissionen, som har till uppgift att utforma, övervaka,
utvärdera och anpassa politiken, står därför inför en viktig uppgift när det gäller
GJP. Kommissionen har tilldelats omfattande behörighet för den löpande
förvaltningen. Den viktigaste uppgiften under den närmaste femårsperioden
(2003–2007) kommer liksom i nuvarande program (1998–2002) att bestå i att
hantera den stora statistikmängden och att se till att den underhålls på viktiga
punkter. Även i fortsättningen kommer miljödimensionen att ägnas särskild
uppmärksamhet, så att man utvecklar den statistik som behövs för att analysera
växelverkan mellan jordbruk och miljö. Bland annat behövs en förbättring av
statistiken över användningen av gödningsmedel och bekämpningsmedel, över
ekologiskt jordbruk och åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden och
en levande landsbygd.
Den tekniska handlingsplanen för förbättring av jordbruksstatistiken (TAPAS)
utgör en tydlig gemensam insats för att bättre utnyttja medlemsstaternas och ge-
menskapens tillgängliga resurser i arbetet med att framställa jordbruksstatistik.
Den framtagna statistiken kommer att kunna användas i vidare sammanhang
(t.ex. modellering, direkttillgång för medlemsstaterna och EU-institutionerna).
Två arbetsuppgifter kommer att genomföras med sikte på framtiden. Riktlinjerna
för jordbruksstatistiken kommer att dras upp för att tillgodose GJP:s behov sju
till tio år framåt i tiden, med hänsyn till hur GJP kan komma att förändras i och
med de reformer som följde efter Agenda 2000. Arbetet med uppgifter gällande
jordbruket och miljön kommer också att fortsätta. Detta gäller framför allt indi-
katorer över i vilken utsträckning miljöhänsyn har tagits i GJP samt
operationella landskapsindikatorer. Hänsyn kommer också att tas till det ökade
behovet av uppgifter om jordbrukets konsument/välfärdsaspekter och till statis-
tikstödet för GJP:s betydelse för landsbygdens utveckling. Slutsatserna från den
omfattande oberoende granskningen av nuvarande system kommer att användas
för att ändra inriktningen på gemenskapens jordbruksstatistik så att denna bättre
tillgodoser nya behov, som redan nu kan ha identifierats eller komma att ändras
i framtiden. Den andra uppgiften är att få till stånd ett regelbundet flöde av
jämförbara uppgifter från officiella källor för samtliga EU:s kandidatländer.
Skogsbruk
Inom detta område måste särskild vikt läggas vid att fortsätta och förbättra
arbetet med internationella organisationer, särskilt när det gäller att utveckla en
skogsstatistik av bättre kvalitet, inklusive de särskilda kriterier och indikatorer
som krävs för miljöstyrning och hållbar skogsförvaltning. Parallellt med detta
behöver man också utveckla uppgifter om hållbar förvaltning inom träindustrin.
Resultaten av Bonn-besluten gällande Kyotoavtalet måste beaktas under vidar-
eutvecklingen av detta arbete.
Fiske
I framtiden kommer den gemensamma fiskepolitiken att inriktas på att integrera
de olika delarna av fiskepolitiken, alltifrån biologi till resurser, med hjälp av2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 9
▼B
förbättrad övervakning av fiskefartygens verksamhet. Det är inte sannolikt att
dessa åtgärder leder till ett ökat statistikbehov. De viktigaste insatserna under
de närmaste åren kommer att gå ut på att konsolidera och förbättra de
dataflöden som baserar sig på nuvarande lagstiftning, i fråga om fullständighet,
aktualitet, enhetlighet, jämförbarhet och tillgänglighet.
De sociala och ekonomiska följderna av att fiskefartygens verksamhet begränsas
och EU:s fiskeflotta reduceras kommer att leda till ett ökat behov av uppgifter
om parametrar med vilka den sociala och ekonomiska situationen kan bedömas.
Detta kommer förmodligen att vara viktiga frågor vid omförhandlingarna av den
gemensamma fiskepolitiken under 2002. Eurostat kommer att följa dessa
förhandlingar med stort intresse för att se till att programmet för fiskeristatistik
fortsätter att avspegla den gemensamma fiskeripolitikens behov.
Sammanfattning
Under programperioden kommer kommissionen att inrikta sig på att
— tillämpa den tekniska handlingsplanen för förbättring av jordbruksstatistiken
(TAPAS) för att gradvis förbättra den befintliga jordbruksstatistiken, framför
allt i fråga om kvalitet, jämförbarhet, effektivitetsvinster, förenkling och
aktualitet,
— planera jordbruksstatistikens utveckling i syfte att tillgodose GJP:s framtida
behov,
— tillhandahålla indikatorer som skall göra det möjligt att ta större hänsyn till
miljön i den gemensamma jordbrukspolitiken samt tillhandahålla uppgifter
om jordbrukets konsument/välfärdsaspekter,
— hjälpa till med att utveckla jämförbara uppgifter i EU:s kandidatländer,
— konsolidera, förbättra och utveckla (indikatorer för) skogsbruksstatistiken,
och
— konsolidera och förbättra kvaliteten på fiskeristatistiken.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING II
JORDBRUK
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 61 Markanvändning och landskap
62 Jordbrukets struktur63 Jordbruksinkomster och priser
64 Produktion av grödor
65 Animalieproduktion66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
67 Förbättring av jordbruksstatistiken
68 Skogsbruksstatistik69 Fiskeristatistik
Andra viktiga arbetsområden 53 Handel med varor
70 Hållbar utveckling72 Regionalstatistik
74 Regional och geografisk information
AVDELNING III
Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital
Konsekvenser för statistiken
Eurpeiska unionens betalningsbalansstatistik ger ganska detaljerad information
om handeln med tjänster och direktinvesteringar. För närvarande utarbetas stati-
stik över utländska dotterbolags handel. Även om all denna statistik till stor del
kan ses som ett svar på GATS-avtalet och har utvecklats för att ge information
om verksamhet med länder utanför gemenskapen, anser medlemsstaterna att det
är viktigt att fortsätta med nationella betalningsbalanser (som också omfattar
flöden inom EU) även beträffande EMU. Den statistik som framställs omfattar
för närvarande både handeln med länder i och utanför EU och tillgodoser därför2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 10
▼B
den inre marknadens behov. Det finns emellertid en risk att denna information
är osäker. Systemen för att samla in betalningsbalansuppgifter håller för närva-
rande på att omstruktureras (se avdelning VII). Kommissionens behov på det här
området behöver därför ses över och omdefinieras.
Ett system med globaliseringsindikatorer kommer att införas. Till stöd för
utvecklingen inom detta område kommer man att använda nya statistiska
verktyg som bygger på datautbyte mellan de nationella statistikorganen och
datainsamling på europeisk nivå.
Kartläggningen och övervakningen av utländska dotterbolag kommer att göra
det möjligt att mäta i vilken grad produktionssystemen europeiserats och inter-
nationaliserats.
Genom att satelliträkenskaper utarbetas kommer statistiken mer och mer att
inriktas på en analys av hållbar turism i kombination med hållbar utveckling.
Rådets beslut om statistik på det audiovisuella området kommer att behöva
genomföras. Eurostat kommer därvid att fortsätta det arbete som utförts sedan
1999 med att skapa en infrastruktur för statistisk information i gemenskapen
gällande industrin på och marknaden för det audiovisuella området och närlig-
gande sektorer. Dessutom behöver den rättsliga grunden för
telekommunikationsstatistik läggas fast.
I enlighet med rådets prioriteringar kommer efterhand ett flexibelt och anpass-
ningsbart system att inrättas för att göra det möjligt att samla in uppgifter förindikatorer över informationssamhället. Detta kommer att ske med hjälp av
befintliga eller nya undersökningar.
Sammanfattning
Under femårsperioden kommer kommissionen att inrikta sig på att
— utveckla stabila och samtidigt flexibla globaliseringsindikatorer,
— utveckla stabila och samtidigt flexibla indikatorer för informationssamhället,
vilket även omfattar audiovisuella tjänster,
— fortsätta att utveckla satelliträkenskaper inom turistområdet.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING III
FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER,
TJÄNSTER OCH KAPITAL
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 44 Industri Energi och råvaror
48 Transporter
49 Informationssamhället
50 Turism54 Handel med tjänster och betalningsbalans
Andra viktiga arbetsområden 57 Statistik för konjunkturcykelanalys
70 Hållbar utveckling71 Miljöstatistik
AVDELNING IV
Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för
personer
Konsekvenser för statistiken
I och med att Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999 fick gemenska-
pen också behörighet inom invandrings- och asylfrågor. På Europeiska rådets
begäran lade kommissionen i november 2000 fram två meddelanden för att få
igång en diskussion i gemenskapen om de långsiktiga konsekvenserna av en
gemensam EU-politik på det här området. I båda dessa meddelanden behandlas2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 11
▼B
också statistikfrågan. I meddelandet om gemenskapens invandringspolitik (1)
framhålls att det behövs mer information om migrationsflöden och migra-
tionsmönster till och från EU. I meddelandet om asyl (2) konstateras att det
behövs en djupgående analys – dels av migrationsflödenas omfattning och de
asylsökandes ursprung, dels av asylansökningar och myndigheternas beslut –
för att man skall kunna inrätta och genomföra ett nytt, gemensamt asylsystem
för Europa. Unionens utvidgning och det framväxande samarbetet med länderna
runt Medelhavet kommer bara att ytterligare stärka behovet av information inom
detta område.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer kommissionen att
— tillsammans med de nationella myndigheterna utveckla ett mer standardiserat
system för migrations- och asylfrågor,
— öka statistiken inom detta område, både kvantitativt och kvalitativt, för att
tillgodose de inledande krav som fastställs i kommissionens meddelande
om denna fråga.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING IV
VISERLIGEN, ASYL, INVANDRING OCH
ANNAN POLITIKSOM RÖR FRI
RÖRLIGHET FÖR PERSONER
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 31 Befolkning
AVDELNING V
Transporter
Konsekvenser för statistiken
Gemenskapens transportstatistik behövs som underlag till den allmänna trans-
portpolitiken (artiklarna 70–80) och transportdelen i de transeuropeiska
nätverken (artiklarna 154–156).
Transport är också en viktig aspekt i gemenskapens regional- och miljöpolitik
(se avdelning XVII och XIX) och särskild uppmärksamhet måste visas indikato-
rerna för hållbar utveckling.
Gemenskapens statistik bör utgöra ett omfattande informationssystem om trans-
porter, innehållande uppgifter om gods- och passagerarflöden, liksom
infrastruktur, transportmedel, trafikflöden, personers rörlighet samt säkerhet,
energiförbrukning och miljökonsekvenser, transportkostnader, transportpriser
och transportföretag. Ett viktigt mål kommer att vara en ändrad balans mellan
olika transportsätt, där större tyngdpunkt läggs på järnväg och sjötransport och
mindre på vägtransport. På så sätt kan den nuvarande kopplingen mellan ekono-
misk tillväxt och ökad vägtrafik undanröjas. Det kommer att behövas bättre
statistik över fördelningen mellan olika transportmedel så att den täcker såväl
passagerar- som godstrafik och inbegriper samtliga transportsätt samt förbättrar
deras aktualitet.
I och med avregleringen på transportmarknaderna kommer det också att behövas
objektiv statistik för att man skall kunna följa utvecklingen på dessa marknader
och bedöma vilka konsekvenser detta får för transportföretagens sysselsättning,
arbetsvillkor och konkurrenskraft. Detta kommer också att medföra ett ökat
behov av att statistikindikatorer som gäller säkerhet och servicenivå. Mot
bakgrund av marknadsutvecklingen kommer man att behöva samla in statistiska
uppgifter om godstransport som är mindre fokuserade på enstaka transportsätt
och i stället kan informera om hela den intermodala transportkedjan och om
godstransport sett från ett marknadsperspektiv.
En avgörande drivkraft för att öka uppgifternas kvalitet och täckning inom de
olika transportområdena kommer att vara att övervaka förhållandet mellan trans-2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 12
(1) Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en invandringspo-
litik för gemenskapen, 22 november 2000 (KOM(2000) 757 slutlig).
(2) Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ett gemensamt
asylförfarande och en enhetlig status giltig i hela unionen för dem som beviljas asyl,
22 november 2000 (KOM(2000) 755 slutlig).
▼B
port och miljö. Detta kommer också att ställa vissa specifika krav på ytterligare
uppgifter, till exempel när det gäller personers rörlighet samt transportmedel.
Det kommer att uppstå ett behov av att klara den ökande efterfrågan på trafik-
uppgifter uttryckta i fordonskilometer för alla typer av transportmedel, eftersom
uppgifterna kan användas för att övervaka trafikstockningar och avgasutsläpp.
De fortsatt stora investeringarna i Europas transportinfrastruktur, i synnerhet de
transeuropeiska näten, innebär att det kommer att behövas särskild statistik över
infrastruktur och marknadstendenser. De transeuropeiska näten i kombination
med gemenskapens regionalpolitik kommer även i fortsättningen att ställa krav
på geografiskt mer uppdelade uppgifter om transportnät och transportflöden,
vilket bör anses ingå i det övergripande systemet för transportinformation.
Sammanfattning
Under den här femårsperioden kommer kommissionen att inrikta sig på att
— komplettera gemenskapens transportstatistik så att den täcker samtliga trans-
portsätt och informationsslag,
— fortsätta anpassa och, om så behövs, komplettera den rättsliga grunden för
transportstatistik,
— främja insamling av ytterligare statistik över intermodala transportkedjor
samt av de kompletterande uppgifter som behövs för att integrera
miljöhänsyn i transportpolitiken (TERM, Statistics for the transport and
environment reporting mechanism ).
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING V
TRANSPORTER
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 48 Transporter
72 Regionalstatistik
Andra viktiga arbetsområden 44 Industri Energi och råvaror
45 Energi49 Informationssamhället
50 Turism
53 Handel med varor61 Markanvändning och landskap70 Hållbar utveckling
71 Miljöstatistik
74 Regional och geografisk information
AVDELNING VI
Gemensamma regler om konkurrens, beskattning och tillnärmning av
lagstiftning
Något direkt statistiskt program är inte nödvändigt. Den statistik som behövs för
denna avdelning kan härledas från uppgifter och indikatorer som har genererats
för andra avdelningar i programmet.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING VI
GEMENSAMMA REGLER OM KONKUR-
RENS, BESKATTNING OCH TILLNÄRM-
NING AV LAGSTIFTNING
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 32 Arbetsmarknad
53 Handel med varor2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 13
▼B
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
Andra viktiga arbetsområden 44 Industri Energi och råvaror
45 Energ)
48 Transporter
49 Informationssamhället63 Jordbruksinkomster och priser64 Produktion av grödor
65 Animalieproduktion
66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
AVDELNING VII
Ekonomisk och monetär politik
Konsekvenser för statistiken
Förverkligandet av den ekonomiska och monetära unionen gör det nödvändigt
med en ytterst noggrann statistisk kontroll för att stödja samordningen av den
makroekonomiska politiken och det europeiska centralbankssystemets monetär-
politiska funktioner. Stabilitets- och tillväxtpakten ställer nya krav på
statistiken. Samtidigt är det fortfarande också viktigt att mäta graden av konver-
gens mellan medlemsstaterna.
För att kunna tillhandahålla statistik med den bredd, jämförbarhet, aktualitet och
frekvens som behövs för att samordna den makroekonomiska politiken och
stödja det europeiska centralbankssystemets monetärpolitiska funktioner,
kommer arbetet att fortsätta med kortperiodiska indikatorer över efterfrågan,
produktion, arbetsmarknaden, priser och kostnader. Nya metoder (t.ex. preli-
minär uppskattning ( flash-estimation ) och skattning av nuläget ( nowcasting ))
kommer att tillämpas för att ge bättre service till konjunkturcykelanalytiker.
Detta kommer att utgöra ytterligare ett komplement till utvecklingen av
monetära och finansiella indikatorer.
Inom ramen för handlingsplanen för EMU:s statistiska behov behöver uppgif-
ternas aktualitet och täckning ständigt förbättras. För att på kortast möjliga tid
beräkna aggregat för euroområdet kommer kvartalsvisa nationalräkenskaper att
behöva framställas medan de fortfarande är aktuella och preliminära uppskatt-
ningar ( flash estimates ) behöva genomföras. Dessutom kommer det att krävas
ett omfattande arbete för att få den institutionella sektorns kvartalsvisa icke-
finansiella och finansiella räkenskaper helt i linje med årsräkenskaper och kort-
periodiska offentliga finanser. Att i de finansiella räkenskaperna få uppgifter om
motparten, som åskådliggör relationerna ”från-vem-till-vem” mellan de olika
sektorerna, är ett viktigt verktyg för att analysera den monetära politiken. Denna
information kommer att samlas in stegvis under det femåriga programmet.
Den mest betydelsefulla händelsen under denna programperiod (2003-2007)
förväntas bli utvidgningen av EU från femton medlemmar till tjugo eller fler.
Detta kommer att innebära ett omfattande arbete, både för de nya medlemmar
som skall lämna uppgifter och för Eurostat som skall validera dessa uppgifter.
För att ge ett omfattande stöd till kommissionens utvidgningspolitik kommer
man därför att fortsätta och vidareutveckla biståndet till kandidatländerna för
att säkerställa uppgifternas tillgänglighet, kvalitet, aktualitet och jämförbarhet.
För samtliga medlemsstater kommer ökad tonvikt att läggas vid uppgifternas
kvalitet, både i fråga om fasta och löpande priser. En administrativ användning,
egna medel baserade på bruttonationalinkomsten, kommer att utgöra 60 % av
EU:s budget. Uppgiften kommer i första hand att bestå i att fortsätta och
komplettera de insatser som har gjorts för att harmonisera statistiken i fråga
om konvergenskriterierna. Målet att upprätthålla prisstabilitet (artikel 105 i
fördraget) och tillhandahålla uppgifter för ECB:s monetära politik för euro-
området innebär att kvaliteten på harmoniserade konsumentprisindex (HIKP)
bör förbättras ytterligare, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2494/95 av
den 23 oktober 1995 om harmoniserade konsumentprisindex (
1). HIKP-meto-
diken skall kompletteras och konsolideras inom ramen för ovannämnda
förordning om HIKP.
Övervakningen av budgetsituationen och den offentliga sektorns skuldsättning
(artikel 104 i fördraget samt stabilitets- och tillväxtpakten som man enades om2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 14
(1) EGT L 257, 27.10.1995, s. 1.
▼B
i Dublin) kommer att utföras på grundval av redovisningen av statens räken-
skaper i enlighet med ENS 95, som godkändes genom rådets förordning (EG)
nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkens-
kapssystemet i gemenskapen (1). Arbetet för harmonisering och jämförbarhet
kommer att kontrolleras så att institutionernas beslutsfattare skall ha tillgång
till högkvalitativa och jämförbara statistikinstrument, som inte leder till att
bedömningen av budgetsituationen i respektive medlemsstat görs på felaktiga
grunder.
Övervakningen av den ekonomiska utvecklingen i medlemsstaterna i enlighet
med artikel 99 i fördraget har visat att det finns ett behov av att helt genomföra
det nuvarande programmet för uppgifter om nationalräkenskaperna enligt förord-
ningen om ENS 95 – särskilt i fråga om aktualitet och täckning. Man behöver
också successivt utvidga det till andra områden genom att se över och utvidga
den gällande lagstiftningen.
Man kommer även att fortsätta med att utarbeta räkenskapernas viktigaste
aggregat när det gäller köpkraftspariteter. Antagandet av rådets förordning
gällande köpkraftspariteter bör också markera slutpunkten för den översyn som
har gjorts av metodiken för köpkraftspariteter, och som inleddes under det tidi-
gare 5-årsprogrammet, i syfte att göra resultaten mer tillförlitliga för jämförande
analyser.
Upprättandet av EMU har fått avsevärda konsekvenser för betalningsbalansstati-
stiken. Särskilt viktiga här är tröskelvärdena för rapportering som, om de ändras
såsom förutses för närvarande, kommer att kräva mycket utvecklingsarbete för
att man skall kunna vara säker på att kvaliteten på uppgifterna bibehålls.
Många medlemsstater i EU (särskilt de medlemsstater där bankernas rappor-
tering är huvudkällan för sammanställningen av betalningsbalansen) ser för
närvarande över sina system för insamling av uppgifter till betalningsbalansen
för att anpassa sig till de nya förutsättningarna. Under de närmaste åren kommer
arbetet att gå vidare med att se till att medlemsstaterna fortsätter att lämna rele-
vanta uppgifter av hög kvalitet till EU-institutionerna och ECB, särskilt när det
gäller statistik över handel med tjänster, utländska direktinvesteringar och
utländsk handel genom dotterbolag. Man kommer också att prioritera insamling
(och analys) av uppgifter från kandidatländerna. Detta är uppgifter som
efterfrågas på många håll inom kommissionen, särskilt inom de enheter som
arbetar med ekonomisk övervakning, handelspolitik och yttre förbindelser.
Sammanfattning
Under denna femårsperiod kommer kommissionen att
— fortsätta att utveckla och framställa statistik inom ramen för EMU:s hand-
lingsplan för ledning av samordningen av politikområdena inom
makroekonomin och av penningpolitiken, för stabilitets- och tillväxtpakten
och för den fortsatta analysen av ekonomisk konvergens,
— intensifiera genomförandet av ENS 95-förordningen,
— se över insamlingsmetoderna för betalningsbalansstatistik.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING VII
EKONOMISK OCH MONETÄR POLITIK
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 32 Arbetsmarknad
40 Räkenskaper
41 Kvartalsvisa räkenskaper42 Finansiella räkenskaper
44 Industri Energi och råvaror
52 Monetära och finansiella indikatorer54 Handel med tjänster och betalningsbalans55 Prisjämförelser
57 Statistik för konjunkturcykelanalys
Andra viktiga arbetsområden 53 Handel med varor2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 15
(1) EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr
359/2002 (EGT L 58, 28.2.2002, s. 1).
▼B
AVDELNING VIII
Sysselsättning
Konsekvenser för statistiken
Utvecklingen av EU:s arbetsmarknadsstatistik kommer att styras av följande
politiska processer: EU-utvidgningen, den europeiska sysselsättningsstrategin,
EMU och benchmarking-undersökningen (där strukturella indikatorer skall
läggas fram för Europeiska rådet en gång om året på våren).
Arbetsmarknadsstatistiken regleras till stor del av EU-förordningar. Kandidatlän-
derna måste därför göra stora framsteg för att kunna uppfylla EU-kraven före år
2003. Under perioden 2003-2007 kommer utmaningen därför att vara att åstad-
komma fullständig överensstämmelse, regelbunden dataöverföring och kapacitet
att hålla jämna steg med utvecklingen.
Genom att fastställa nya sysselsättningsmål som skall vara uppnådda år 2005
och 2010 har Europeiska rådet också ökat behovet av att övervaka genom-
förandet av den europeiska sysselsättningsstrategin, särskilt när det gäller hur
riktlinjerna för sysselsättningen skall genomföras varje år. Övervakningen
kommer bland annat att gälla hur den kontinuerliga arbetskraftsundersökningen
genomförs och hur dess lista över variabler anpassas. Det kommer att krävas
mer frekvent och komplett statistik för att mäta skillnaderna mellan könen
(särskilt lönegapet inom alla branscher) och kunskapsklyftorna. Detta kommer
att omfatta strukturstatistik över inkomstnivåer, och studier av genomförandet
av en undersökning om lediga arbetstillfällen i gemenskapen.
I ett så stort område som EMU är arbetskostnadsutvecklingen den största infla-
tionshöjande orsaken och denna måste därför övervakas genom mycket
kortperiodisk statistik av hög kvalitet. Genomförandet av förordningen om
arbetskraftskostnadsindex och den allt bättre kortperiodiska arbetskraftskostnads-
statistiken är här ytterst betydelsefulla faktorer, liksom ett bättre mått på
arbetsproduktivitet (vilket förutsätter en bättre serie över arbetsvolym).
Sammanfattning
— Genomförande av en kontinuerlig arbetskraftsundersökning med kvartalsre-
sultat i samtliga medlemsstater.
— Harmonisering av en del av frågeformulären.— Insamling/analys av resultaten från 2002 års undersökning av inkomststruk-
turer.
— Genomförande av 2004 års arbetskraftskostnadsundersökning omfattande
avdelning M-N-O i NACE.
— Fullständigt genomförande av rådets förordning om arbetskraftskostnads-
index.
— Genomförande av 2006 års undersökning om inkomststrukturer.— Måluppställning för arbetskraftskostnadsstatistiken i Europa.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING VIII
SYSSELSÄTTNING
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 32 Arbetsmarknad
33 Utbildning35 Hälsa och säkerhet36 Inkomstfördelning och levnadsvillkor
37 Socialt skydd
Andra viktiga arbetsområden 44 Industri Energi och råvaror
49 Informationssamhället
50 Turism63 Jordbruksinkomster och priser2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 16
▼B
AVDELNING IX
Gemensam handelspolitik
Konsekvenser för statistiken
I artikel 133 i EG-fördraget bemyndigas kommissionen att föra förhandlingar
om handelsavtal med länder utanför Europeiska unionen. Detta inbegriper
handelsavtalen för tjänster (GATS). I detta sammanhang är det absolut
avgörande att ha tillgång till uppgifter av god kvalitet.
Under de närmaste åren kommer man att fortsätta arbetet för att se till att
uppgifterna om handel med tjänster över nationsgränserna (uppdelade både efter
geografiska områden och handelsprodukter), utländska direktinvesteringar och
handel genom dotterbolag i utlandet håller den kvalitet, detaljnivå och harmoni-
seringsgrad som kommissionen behöver för att kunna driva sin handelspolitik.
Genom Doha-rundan, som inleddes i november 2001, kommer hållbar utveck-
ling och inverkan av en gemensam handelspolitik i utvecklingsländerna att bli
en nyckelfråga. Insamlingen av de globala uppgifterna behöver samordnas.
En högt prioriterad uppgift under de närmaste åren kommer också att vara att
samla in och analysera uppgifter från kandidatländerna. Insatser kommer även
att göras för att ytterligare samordna medlemsstaternas diskussion om lämpliga
metoder, även om en hel del harmonisering redan har gjorts på det här området.
Att utarbeta betalningsbalansstatistik för gemenskapen är också avgörande för
att man ska kunna få en detaljerad betalningsbalans för EU.
Arbetet med att harmonisera statistikreglerna kommer att fortsätta inom ett
ramverk som är mer i linje med de internationella rekommendationer som
nyligen antogs av FN. Statistiken kommer att förbättras genom att tulldeklaratio-
nernas innehåll används på ett mer effektivt sätt. Samtidigt kommer mer hänsyn
att tas till de behov som följer av utvecklingen inom EU och den internationella
handeln (utvidgningen, globaliseringen, avregleringen av handeln). Insatser
kommer också att göras för att skapa ökad tillförlitlighet när det gäller statistik
över import- och exportpriser för att få ett bättre mått på EU-produkternas
konkurrenskraft utanför unionen.
Sammanfattning
I slutet av denna femårsperiod kommer kommissionen att
— successivt ha integrerat kandidatländernas uppgifter,
— ha anpassat och förbättrat systemen för uppgiftsinsamling och framställning
av statistik,
— förbättrat och vidareutvecklat ramverket för att ta hänsyn till internationella
rekommendationer, nya informationskrav och utvecklingen på det ekono-
miska och tulltekniska området,
— ökat användningen av befintliga uppgifter och analys av en global hållbar
utveckling.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING IX
GEMENSAM HANDELSPOLITIK
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 53 Handel med varor
54 Handel med tjänster och betalningsbalans
Andra viktiga arbetsområden 19 Statistiksamarbete med kandidatländerna
21 Statistiksamarbete med andra länder
utanför EU
42 Finansiella räkenskaper52 Monetära och finansiella indikatorer
AVDELNING X
Tullsamarbete
Något direkt statistiskt program är inte nödvändigt. Den statistik som behövs för
denna avdelning kan härledas från uppgifter och indikatorer som har genererats
för andra avdelningar i programmet.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 17
▼B
AVDELNING XI
Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor
Konsekvenser för statistiken
Under detta program kommer man att utveckla en samlad strategi för att se till
att det finns en fullständig uppsättning indikatorer för alla sociala områden med
nära samarbete i åtgärder under avdelning VIII. Kvaliteten på de nuvarande
uppgifterna kommer att förbättras och nya indikatorer införas för att täcka prio-
riterade områden som social utslagning och livslångt lärande. I samband med
”rapporten om utbildningssystemens konkreta framtidsmål” ratificerad av Euro-
peiska rådet i Stockholm måste ett nära samarbete mellan generaldirektoratet för
utbildning och kultur och Eurostat komma till stånd. Utöver det statistiska
arbetet på de tre prioriteter som definierats för 2002 (grundkunskaper, informa-
tions- och kommunikationsteknik, matematiskt grundad vetenskap och teknik)
kommer ytterligare arbete att krävas för att nå andra mål. Indikatorer för vilka
uppgifter saknas, eller som inte klarar uppställda kvalitetskriterier men som
skulle vara nödvändiga för att kunna uppnå de fastlagda målen, behöver
utvecklas.
Geografiskt sett måste socialstatistikens räckvidd utvidgas så att den omfattar
alla kandidatländer, men också områden som ligger utanför EU:s gränsområden,
t.ex. Medstat-länderna. Här kommer man att inrikta sig på demografiska
uppgifter. Efterhand som resultaten från 2001 års folkräkning behandlas och
publiceras, kommer denna process att slås samman med programmet för en
regelbunden uppdatering och förberedelse inför nästa omgång, där man främjar
en harmonisering inom det utökade geografiska område som beskrivits ovan. På
nationell nivå kommer det även att behövas befolkningsframskrivningar.
Under detta program kommer förbättringar avseende insamling och bearbetning
av uppgifter om internationell rörlighet inom högre utbildning och forskning att
spela en särskilt viktig roll. Den första uppgiften är att harmonisera de grund-
läggande definitionerna och de viktigaste indikatorerna.
Under hela den här perioden kommer området ”livslångt lärande” att vara av
avgörande betydelse, något som avspeglar att den ekonomiska utvecklingen
kommer att förutsätta att arbetsrelaterade och sociala färdigheter ständigt uppda-
teras. Det kommer att krävas ett övergripande system med statistik som rör
lärandet i stort, som kan fungera som underlag för sysselsättnings-, ekonomi-
och utbildningspolitiken, där man särskilt undersöker de offentliga och privata
utbildningsinvesteringarna. Den nuvarande utbildningsstatistiken kommer att
behöva kompletteras med ytterligare uppgifter om vuxenutbildning.
Inför kommissionens meddelande år 2002 om en ny gemenskapsstrategi för
hälsa och säkerhet på arbetet krävs ett fullständigt genomförande av den sista
fasen av Europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW) och den första
fasen av Europeisk statistik över arbetssjukdomar (EODS). Man kommer också
att vidareutveckla indikatorerna för arbetskvalitet, arbetsrelaterade hälsoproblem
och samhällsekonomiska kostnader för yrkessjukdomar och arbetsskador.
I enlighet med artikel 13 i fördraget samt insatserna mot diskriminering kommer
metoder att upprättas för att generera återkommande statistik över de funktions-
hindrades integration i samhället.
Under programperioden förväntas vi få se en fortsättning av de stora sociala
förändringar som redan har blivit påtagliga (t.ex. i befolkningspyramiden,
hushållsstrukturen, migrationstendenserna, arbetsmönstren och utbildningssys-
temen). Det kommer därför att krävas ytterligare ett nytt instrument vid sidan
av dem som redan har nämnts. EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor
(EU-SILC) kommer att baseras på ett brett urval av källor och bygga vidare på
de erfarenheter som har gjorts under 1990-talet efterhand som de olika
omgångarna av Europeiska gemenskapens hushållsundersökningen genomförts.
Detta instrument kommer att införas så att det kan ge en mängd olika uppgifter
om levnadsvillkoren för EU-medborgarna under denna femårsperiod och
därefter.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer kommissionen att
— utarbeta en samlad strategi som skall säkerställa att det finns en fullständig
uppsättning indikatorer för samtliga sociala områden,
— ge återkommande information om medborgarnas levnadsvillkor genom
nyligen framtagna indikatorer,
— ge information om omsorg för barn och vuxna.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 18
▼B
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XI
SOCIALPOLITIK, UTBILDNING, YRKESUT-
BILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 31 Befolkning
32 Arbetsmarknad33 Utbildning35 Hälsa och säkerhet
36 Inkomstfördelning och levnadsvillkor
37 Socialt skydd38 Övrig statistik om sociala förhållanden
(bostadsstatistik)
72 Regionalstatistik
Andra viktiga arbetsområden 70 Hållbar utveckling
AVDELNING XII
Kultur
Konsekvenser för statistiken
Gemenskapens verksamhet inom kulturområdet bygger på artikel 151 i
fördraget. Gemenskapens behörighet på det här området består till stor del i att
förbättra kunskaperna och informationsspridningen om viktiga kulturella
aspekter för EU-medborgarna. Det har också varit ett klart och tydligt uttalat
mål att gemenskapen skall väga in de kulturella aspekterna när dess olika poli-
tikområden utarbetas och genomförs.
När det gäller gemenskapens statistiska program för 2003–2007 kommer man på
detta område att prioritera en konsolidering av pilotarbetet om sysselsättningen
inom kultursektorn, deltagandet i kulturell verksamhet och statistiken överkulturrelaterade utgifter. Samtidigt kommer det statistiska programmet att i
nära samarbete med medlemsstaterna och behöriga internationella organisationer
stödja metodarbete och utveckling av statistik gällande avkastningen på kulturin-
vesteringar. Man kommer att lägga särskild vikt vid att utveckla internationella
metoder som gör det möjligt att statistiskt mäta och analysera hur engagemang i
kulturell verksamhet kan bidra till sociala mål som högre utbildningsnivå och
ökad sysselsättning och samtidigt minska kriminaliteten och de sociala skillna-
derna på hälsoområdet.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer kommissionen att
— konsolidera de befintliga statistiska uppgifterna om kultur,
— utveckla och införa metoder för att mäta kulturens betydelse för samhället.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XII
KULTUR
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 34 Kultur
Andra viktiga arbetsområden 49 Informationssamhället2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 19
▼B
AVDELNING XIII
Folkhälsa
Konsekvenser för statistiken
Enligt artikel 152 i fördraget skall gemenskapens insatser på folkhälsoområdet
även omfatta hälsoupplysning. En grundläggande ram för folkhälsostatistiken
(som täcker bland annat hälsotillstånd, hälsofaktorer och hälsotillgångar) har
upprättats inom ESS, och denna ram skall fungera som underlag för gemenska-
pens handlingsprogram för folkhälsa. Med antagandet av gemenskapens nya
handlingsprogram för folkhälsa (1) kommer hälsostatistiken att vidareutvecklas
inom ramen för gemenskapens statistiska program. Detta omfattar bland annat
insamling av uppgifter som kan delas upp efter kön, ålder, geografiskt område
och, när uppgifter finns tillgängliga, efter inkomstnivå. Under 2003–2007
kommer man att fortsätta arbetet med att vidareutveckla hälsostatistiken för att
tillgodose de specifika krav som ställs genom det nya handlingsprogrammet för
folkhälsa. Det speciella behovet av indikatorer för en hållbar utveckling måste
särskilt beaktas.
Den allmänna tyngdpunkten kommer att ligga på en förstärkning av infrastruk-
turen för det grundläggande systemet för folkhälsostatistiken (på medlemsstats-
och EU-nivå). Man kommer också att i samarbete med behöriga internationella
organisationer på folkhälsoområdet (WHO och OECD) harmonisera och
förbättra de nuvarande uppgifternas jämförbarhet.
För att garantera enhetlighet och komplementaritet kommer särskilda insatser
inom detta program också att göras för att se till att vissa grundläggande
begrepp, definitioner och klassifikationer som rör hälsostatistik används för
hela hälsoinformationsområdet.
Enligt tillämpliga avtal med de aktuella länderna kommer räckvidden för
folkhälsostatistiken successivt att utvidgas så att den omfattar samtliga kandi-
datländer.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer kommissionen att
— vidareutveckla hälsostatistiken så att den tillgodoser de specifika behov som
kan bli aktuella genom handlingsprogrammet för folkhälsa,
— stärka infrastrukturen för det grundläggande systemet för folkhälsostatistik.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XIII
FOLKHÄLSA
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 35 Hälsa och säkerhet
37 Socialt skydd
Andra viktiga arbetsområden 39 Konsumentskydd
70 Hållbar utveckling
AVDELNING XIV
Konsumentskydd
Konsekvenser för statistiken
Under de senaste åren har konsumentpolitiken fått en mycket större tyngd inom
EU-institutionerna (artikel 153 i fördraget).
Kommissionen har inrättat en handlingsplan för konsumentpolitik 1999–2001,
som kommer att följas av andra insatser för att gynna konsumenterna. Den
nuvarande handlingsplanen har liksom dess föregångare haft sina begränsningar
i så måtto att man inte har haft tillgång till de uppgifter som behövs för att2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 20
(1) Meddelande från kommissionen om en hälsovårdsstrategi för Europeiska gemenskapen
och ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett programför gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2001–2006) – KOM(2000) 285 slutlig av
den 16 maj 2000.
▼B
kunna göra en välgrundad bedömning. Handlingsplanen för konsumentpolitiken
2002–2005 sammanställs för närvarande. Behovet av mer systematiska och
genomgripande insatser för att utveckla en lämplig ”kunskapsbas” som kan
vara ett betydelsefullt verktyg för att utveckla politiken kommer att under-
strykas.
Eurostats arbete inom det här området har till syfte att tillhandahålla statistiska
uppgifter som är av generellt intresse för allmänheten genom att upplysa om
konsumtions- och konsumentfrågor på europeisk, nationell och regional nivå.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer kommissionen att
— göra konsumentskyddsstatistiken tillgänglig i ett mer användarvänligt format,
särskilt publikationer,
— följa upp metodikstödet avseende skador i hemmet,
— uppmärksamma konsumentskyddsfrågor inom alla relevanta statisti-
kområden,
— se till att hänsyn tas till konsumentskyddsfrågor när nya statistiska politi-
kområden utformas,
— verka för att konsumentskyddsstatistiken utvecklas hos medlemsstaternas
statistikorgan.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XIV
KONSUMENTSKYDD
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 36 Inkomstfördelning och levnadsvillkor
39 Konsumentskydd
Andra viktiga arbetsområden 61 Markanvändning och landskap
64 Produktion av grödor
65 Animalieproduktion66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
69 Fiskeristatistik
70 Hållbar utveckling
AVDELNING XV
Transeuropeiska nät
Något direkt statistiskt program är inte nödvändigt. Den statistik som behövs för
denna avdelning kan härledas från uppgifter och indikatorer som har genererats
för andra avdelningar i programmet.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XV
TRANSEUROPEISKA NÄT
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 48 Transporter
49 Informationssamhället
Andra viktiga arbetsområden 45 Energi
53 Handel med varor61 Markanvändning och landskap71 Miljöstatistik
72 Regionalstatistik
73 Vetenskap och teknik74 Regional och geografisk information2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 21
▼B
AVDELNING XVI
Industri
Konsekvenser för statistiken
Det statistiska arbete som rör industrin i ordets bredaste bemärkelse (omfattar
framför allt byggnadsindustrin, tjänstesektorn, energibranschen samt foder- och
livsmedelssektorn) kommer att inriktas på stöd till den politik som man enadesom i Amsterdamfördraget och på olika toppmöten därefter (framför allt
toppmötet i Lissabon i mars 2000). Insatser planeras framför allt när det gäller
globalisering, företagens interna och externa organisation (och produktionssys-
temet generellt sett) liksom företagssamarbete, entreprenörsanda och
ledningsformer, efterfrågan och slutligen sysselsättning och mänskliga resurser.
Det som kommer att prioriteras i första hand är genomförandet av olika förord-
ningar om företagsstatistik. Särskild tyngdpunkt kommer att läggas vid att
resultaten håller hög kvalitet.
För att följa industrins strukturförändringar kommer man att i nära samarbete
med de nationella statistiska systemen gå vidare med ett program för att
utveckla företagsstatistiken. Detta omfattar bland annat en anpassning av nuva-
rande förordningar, liksom stöd till EU:s viktigaste politikområden, i synnerhet
den inre marknaden, utvidgningen, den ekonomiska och monetära politiken,
informationssamhället, sysselsättningen samt stödet till de strukturella indika-
torer som ligger till grund för EU:s årsrapport.
Tillsammans med medlemsstaterna kommer Eurostat att undersöka möjlighe-
terna för att i största möjliga utsträckning rationalisera samt samordna de
nationella insamlingsmetoderna för att så långt detta är möjligt minska företa-
gens arbetsbörda. Särskild vikt kommer att läggas vid en förbättrad analys av
den inre marknaden, antingen med hjälp av befintliga statistikverktyg eller
också med verktyg som är under utveckling, i synnerhet PRODCOM (och
liknande utveckling på tjänsteområdet).
Energi
När det gäller energistatistik kommer arbetet att inriktas på att förbättra energi-
balansens kvalitet, särskilt vad gäller förbrukning, så att statistiken bättre
uppfyller de krav som fastställs i övervakningsmekanismen för utsläpp av
växthusgaser. Det nuvarande systemet kommer att utvidgas för att bättre
avpassas till frågor som rör hållbar utveckling (energieffektivitet, samgenerering,
förnybara bränslen). Man måste också undersöka om konkurrensen fungerar
effektivt på de avreglerade marknaderna och vilka konsekvenser denna
förändring får för konsumenter och energisektorn.
Sammanfattning
Under den femåriga programperioden kommer man att fortsätta arbetet inom
följande områden:
— Att förbättra systemet för att utveckla den strukturella företagsstatistiken,
grundat på politiska behov. Detta system skall snabbt kunna anpassas
beroende på föränderliga faktorer som miljö, politik och användare.
— Att sträva efter ett upprätthållande av nödvändig infrastruktur, t.ex. företags-
register och klassifikationer.
— Att fokusera på en kvalitetsbedömning och förbättring av de uppgifter som
framställts.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XVI
INDUSTRI
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 44 Industri Energi och råvaror
45 Energi
66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
Andra viktiga arbetsområden 49 Informationssamhället
51 Företagsregister
53 Handel med varor70 Hållbar utveckling
71 Miljöstatistik2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 22
▼B
AVDELNING XVII
Ekonomisk och social sammanhållning
Konsekvenser för statistiken
En av grundtankarna bakom den europeiska integrationen är att utjämna de
sociala och regionala skillnaderna. Detta är också strukturfondernas huvudsak-
liga mål. Sedan reformen 1988 har kommissionen fört en integrerad politik för
social och ekonomisk sammanhållning där regional statistik har legat till grund
för de beslut som fattats. Med hjälp av denna statistik har man utifrån socio-
ekonomiska kriterier identifierat vilka områden som skall erhålla stöd. Man har
kunnat utgå från vissa tröskelvärden, och det finansiella stödet till medlemssta-
terna har, med hjälp av statistiska indikatorer, kunnat fördelas på objektiva
grunder. Utöver detta kräver utvärderingar av gemenskapens regionalpolitik
och objektiva bedömningar av de regionala skillnaderna att regional statistik
finns tillgänglig i tillräcklig omfattning.
Det krävs en stor mängd statistiska uppgifter för kommissionens återkommande
utvärderingsrapporter (Rapport om ekonomisk och social sammanhållning) (1)
om regionernas socio-ekonomiska utveckling. Här bör särskild tyngdpunkt
läggas på frågor som rör städerna, eftersom de politiska beslutsfattarna i allt
högre grad kräver att livskvalitén i Europas städer skall utvärderas. Som besluts-
underlag för framtida insatser kräver de jämförbara uppgifter om samtliga städer
i EU. Behovet av mer jämförbara uppgifter har särskilt framhållits i kommis-
sionens båda meddelanden som kom 1997 (Mot ett program för städer inom
Europeiska unionen) respektive 1998 (En hållbar utveckling i Europeiska unio-
nens städer: Ett handlingsprogram).
De insatser som skall göras inom ramen för det statistiska programmet
2003–2007 bestäms därför till stor del av vilken inriktning gemenskapens regio-
nalpolitik får i ett utvidgat EU. Samtidigt går nu strukturfonderna in i en ny
programperiod. Den tredje sammanhållningsrapporten kommer enligt planerna
att antas av kommissionen i början av 2004, medan dess slutsatser beräknas
genomföras (i form av utkast till förordningar) under återstoden av det året.
Till de uppgifter som behövs hör bland annat befolkningsframskrivningar på
regional nivå och uppgifter om den regionala demografin.
Geografisk information
Ett stort antal av kommissionens olika enheter använder sig av geografisk infor-
mation för att utforma, genomföra och utvärdera den politik som de ansvarar
för. Efterhand som tekniken går framåt och uppgifterna blir tillgängliga i allt
större omfattning kommer denna tendens att bli alltmer påtaglig under de
närmaste åren. Initiativen rörande en europeisk infrastruktur för markdata
kommer att leda till nya utmaningar på området. Eurostat, som förvaltar kom-
missionens referensdatabas, måste se till att leva upp till dessa utmaningar.
Sammanfattning
Under de kommande fem åren kommer arbetet att fortsätta inom följande
områden:
— Att genomföra de statistiska indikatorer som krävs för strukturfondernas
nästa fas.
— underlag till kommissionens förslag till strukturfonder efter 2006.— Att ytterligare integrera GI-systemen i de olika politikområdena.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XVII
EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLL-
NING
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 55 Prisjämförelser
72 Regionalstatistik
74 Regional och geografisk information2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 23
(1) Se ”Ett enat Europa, solidaritet mellan folken, regional mångfald”, den andra rapporten
om ekonomisk och social sammanhållning, Europeiska kommissionen, januari 2001.
▼B
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
Andra viktiga arbetsområden 31 Befolkning
32 Arbetsmarknad
40 Räkenskaper
44 Industri Energi och råvaror50 Turism63 Jordbruksinkomster och priser
71 Miljöstatistik
AVDELNING XVIII
Forskning och teknisk utveckling
Statistik avseende vetenskap och teknik samt innovation
Konsekvenser för statistiken
Det övergripande målet för gemenskapens FoTU-politik är att stärka den veten-
skapliga och tekniska basen för den europeiska ekonomin och att öka dess
konkurrenskraft på internationell nivå. Vid toppmötet i Lissabon år 2000 drog
Europeiska rådet upp klara strategiska riktlinjer för Europa inför nästa decen-
nium. Att mäta den harmoniserade inputen, outputen och den kunskapsbaserade
ekonomins samhällsekonomiska konsekvenser kommer även fortsättningsvis att
vara en prioriterad fråga på den europeiska forskningsagendan, vilket också
tydligt framgår i debatten på det europeiska forskningsområdet.
För all FoU- och innovationspolitik på senare tid har det behövts aktuella och
harmoniserade uppgifter. Att samla in dessa uppgifter kräver förhandlingar med
medlemsstaterna och samordning av Eurostat. Om indikatorerna för båda dessa
initiativ skall uppdateras varje år, måste undersökningarna genomföras oftare i
medlemsstaterna samtidigt som kvalitén förbättras. För att beslutsfattarna skall
få de uppgifter som behövs för att bedöma om gemenskapens politik varit
effektiv, måste man också se till att kunna framställa statistik uppdelad efter
personalresurser inom forskning och teknik och efter kön.
Sammanfattning
Under de närmaste fem åren kommer arbetet i huvudsak att inriktas på följande:
— Att förbättra kvaliteten på befintliga indikatorer och fortsätta med det
begreppsmässiga arbetet som leder fram till framställning och vidareutveck-
ling av nya indikatorer för att utvärdera medlemsstaternas forsknings- och
innovationspolitik, i synnerhet för att mäta mänskliga resurser och deras
mobilitet inom forskning och utveckling.
— Att vidareutveckla statistik om FoTU och innovation inom det europeiska
forskningsområdet och då framför allt utveckla en teoretisk ram för merfrekvent statistik för FoTU och innovation.
— Att utveckla en allmän ram för att mäta kunskapssamhället.— Att mäta den tekniska utvecklingen med hjälp av harmoniserad patentstati-
stik.
— Att se till att kandidatländerna ansluter sig till den övergripande ramen för
att utveckla harmoniserad och jämförbar statistik om FoTU och innovation.
Forskning om statistik
Konsekvenser för statistiken
Inom ramen för sin politik på FoU-området åtar sig gemenskapen att stödja
forskningsaktiviteter som är i linje med gemenskapens målsättningar. Officiell
statistik har i flera ramprogram (och i de förberedande dokumenten för det sjätte
ramprogrammet) nämnts som ett område som skall prioriteras för nya FoU-akti-
viteter på gemenskapsnivå.
I slutet av 1990-talet använder de politiska beslutsfattarna sig alltmer av stati-
stik. Detta medför ett ökat behov av mer exakt och jämförbar statistik, särskilt
när det gäller kortperiodiska indikatorer för att följa den inre marknadens och
monetära unionens utveckling. Med den planerade utvidgningen av Europeiska
unionen växer också behovet av att snabbt kunna få tillgång till sådan informa-
tion.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 24
▼B
Tekniken ger nya möjligheter att samla in och sprida statistik. Men samtidigt
klagar de som lämnat informationen (företag och privatpersoner) över svars-
bördan och kräver att den skall minskas genom större automatik och bättre
användning av redan befintlig information. I ett europeiskt perspektiv har FoU
inom statistikområdet stor betydelse, eftersom framställningen av statistik är
internationell till sin natur, då endast ett fåtal medlemsstater skulle ha råd med
detta på egen hand. Samtidigt läggs allt större tonvikt vid att beräkna lönsam-
heten för den framställda statistiken och detta är något som ställer nya krav på
framställningen av EU-statistiken. Offentliganställda och EU-anställda statistiker
måste därför se över de arbetsmetoder som i dag används för att samla och
sammanställa statistik om alltfler olika fenomen.
Detta visar hur viktigt det är att använda befintliga datakällor för att framställa
statistik som kan bilda underlag för en mer djupgående statistisk analys. En
förutsättning för detta är att det utvecklas metoder och verktyg som kan fungera
som stöd för en kombinerad användning av uppgifter (från t.ex. administrativa
uppgifter, urvalsundersökningar, statistik som omfattar kortare tid än ett år
samt strukturell statistik).
Sammanfattning
Under de närmaste fem åren kommer arbetet att inriktas på följande:
— Att utveckla nya verktyg och metoder för officiell statistik.
— Att skapa bättre begreppsbildning och utveckling av statistik för att mäta nya
samhällsekonomiska fenomen.
— Att verka för tekniköverföring och know-how inom ESS.
— Att höja kvalitén både när det gäller den statistiska produktionsprocessen
och det statistiska resultatet.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XVIII
FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 22 Forskning och analys av statistik
73 Vetenskap och teknik
Andra viktiga arbetsområden 44 Industri Energi och råvaror
49 Informationssamhället
AVDELNING XIX
Miljö
Konsekvenser för statistiken
Huvudsyftet med miljöstatistiken är att den skall vara ett effektivt hjälpmedel
vid genomförandet och utvärderingen av Europeiska unionens miljöpolitik. De
huvudsakliga miljöprioriteringarna anges i det sjätte handlingsprogrammet för
miljön, i strategin för en hållbar utveckling och i Cardiff-strategin för integration
av miljön i andra sektorers politikområden.
I förslaget till Europeiska kommissionens sjätte handlingsprogram för miljön,
”Miljö 2010: Vår framtid – vårt val”, fastslås vilka områden som prioriteras
när det gäller miljöstatistik. I det nya programmet definieras fyra övergripande
politikområden: Klimatförändringar, natur och biologisk mångfald, Miljö och
hälsa och livskvalitet, Naturresurser och Avfall. Där understryks behovet av att
fortsätta att integrera miljöhänsyn i alla relevanta politikområden och att se till
att medborgarna lättare kan få tillgång till miljöinformation. Det behöver också
utvecklas en mer miljömedveten inställning till markanvändning.
Europeiska rådet i Göteborg i juni 2001 antog en EU-strategi för hållbar utveck-
ling. Strategin bygger på fyra teman (Klimatförändringar, transporter, hälsa och
naturresurser) som skall följas upp varje år. Denna strategi kommer i stor
utsträckning att påverka behovet av miljörelaterad statistik, men hållbarhetsas-
pekten kommer också att få återverkningar på den sociala och ekonomiska
statistiken. För att kunna mäta utvecklingen kommer hållbar utveckling att tas
med i listan över strukturella indikatorer i sammanfattningen, och presenteras
varje år vid Europeiska rådets vårmöte med början 2002.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 25
▼B
Europeiska rådet i Göteborg efterlyste också en strategi för den yttre dimen-
sionen av hållbar utveckling och en övergripande agenda förväntas också bli
antagen inför FN:s världstoppmöte om en hållbar utveckling.
När det gäller miljödelen i det statistiska programmet anger handlingspro-
grammet och strategin för hållbar utveckling att man bör fortsätta med de
nuvarande arbetsområdena, men också att dessa bör utvidgas och justeras. Det
statistiska programmet kommer även i fortsättningen framför allt att inriktas på
statistik med en nära koppling till socio-ekonomisk statistik, såsom människans
inverkan på miljön och reaktionen från samhällets företrädare. Det kommer att
krävas ytterligare arbete för att beskriva samverkan mellan social, ekonomisk
och miljörelaterad utveckling. Programmet har utformats så att det tillsammans
med uppgifterna från Europeiska miljöbyrån kan tillgodose statistikbehovet, och
arbetsområdena kommer även i fortsättningen att komplettera varandra.
En avgörande faktor för hållbar utveckling är integrationen av miljöaspekterna i
andra politikområden, men större framsteg har bara gjorts på tre av de nio
områdena (transport, jordbruk och energi). För att detta skall kunna vara ett
fungerande redskap måste man fortsätta arbetet med att fullt ut harmonisera
gemenskapsstatistikens miljöaspekt med relevant socio-ekonomisk statistik.
Under de senaste åren har betydande framsteg gjorts för att sammanställa viss
relevant statistik. Liknande åtgärder kommer också att vara viktiga inom andra
politikområden. Stor betydelse skall också tillmätas indikatorerna för biologisk
mångfald, resursanvändning/intensitet och toxiska kemikalier samt deras inve-
rkan på folkhälsan. Statistiken över markanvändningen förbättras genom
landskapsstatistiken. Fiskeristatistiken kommer att spela en viktig roll för att
åskådliggöra hur denna knappa naturresurs utvecklas (se avdelning II). Aggrege-
rade indikatorer som baseras på produktions- och handelsstatistik liksom andra
källor kan bidra till att ge en bild av samhällets beroende av kemikalier.
Miljöaspekten behöver också vägas in i socialstatistiken för att ge en bild av
konsumtionsmönster och möjliga hälsoeffekter av föroreningar och kemika-
lieanvändning.
En viktig arbetsuppgift blir att genomföra förordningen om avfallsstatistik. Med
en ny politik där avfall kopplas till resurshantering kommer det också att krävas
insatser på statistikområdet för att beskriva materialflöden, avfall, återanvänd-
ning och ekoeffektivitet på ett enhetligt sätt. För att genomföra ramdirektivet
om vatten kommer det att krävas statistikstöd och bättre harmonisering av
vattenstatistik. Det krävs här en bättre rättslig grund för denna statistik. Statis-
tikstödet för genomförandet av IPPC-direktivet ( Integrated Pollution and
Prevention Control ) kommer att spela en viktig roll för att skapa jämförbarhet
med företagsstatistiken. En viktig arbetsuppgift kommer att bli att se över
rapporteringskrav och att samordna rapportering om statistik och efterlevnad.
Man har också utarbetat miljöräkenskaper som är kopplade till nationalräkenska-
perna. Dessa räkenskaper utgör en viktig bas för miljöanalys och utveckling av
mer övergripande modeller för samverkan mellan ekonomi och miljö. Räkenska-
perna kommer att anpassas och utvidgas ytterligare för att fungera som ett
viktigt statistikverktyg när den hållbara utvecklingen analyseras.
Sammanfattning
Under de närmaste fem åren kommer arbetet framför allt att inriktas på följande:
— Att förbättra viktig miljöstatistik, i synnerhet statistik över avfalls-, vatten-
och miljöutgifter. Arbetet skall framför allt inriktas på den statistik som
behövs för miljöindikatorerna, men också på att införa den lagstiftning som
behövs för denna statistik.
— Att tillsammans med andra enheter inom kommissionen respektive Europe-
iska miljöbyrån framställa lättbegripliga indikatorer för miljö och hållbarhet.
— Att fortsätta arbetet med att lyfta fram miljöaspekten i den socio-ekonomiska
statistiken. På så sätt kan man tillgodose behovet av indikatorer som integ-
rerar miljö- och hållbarhetshänsyn inom andra politikområden.
— Att fortsätta arbetet med att lägga till ett miljöområde i nationalräkenska-
perna, vilket skall ske genom att miljöräkenskaper regelbundet utarbetas
och anpassas till prioriterade hållbarhetsfrågor.
— Att delta i översynen av rapporteringskrav och att fortsätta det nära samar-
betet med Europeiska miljöbyrån. Detta skall ske genom att insatser
samordnas och genom att de båda institutionerna står för datainsamling
inom kompletterande områden.
— Att öka datainsamlingen och analysen för global hållbar utveckling.2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 26
▼B
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XIX
MILJÖ
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 45 Energi
65 Animalieproduktion
70 Hållbar utveckling71 Miljöstatistik74 Regional och geografisk information
Andra viktiga arbetsområden 35 Hälsa och säkerhet
39 Konsumentskydd
44 Industri Energi och råvaror
48 Transporter50 Turism
61 Markanvändning och landskap
62 Jordbrukets struktur64 Produktion av grödor67 Förbättring av jordbruksstatistiken
68 Skogsbruksstatistik
69 Fiskeristatistik72 Regionalstatistik
AVDELNING XX
Utvecklingssamarbete (och andra externa åtgärder)
Konsekvenser för statistiken
Det övergripande målet är att stödja EU:s utrikespolitik genom att ge de länder
som tar emot EU-stöd lämpligt statistikstöd för att öka deras statistiska kapa-
citet. I den framtida strategin lägger man också vikt vid behovet att kunna
anpassa sig till nya politiska förutsättningar inom EU.
EU:s politik avspeglas i statistiksamarbetetDen största förändringen på det politiska området är att EG:s utvecklingspolitik
har ett större och mer uttalat fokus på att minska fattigdomen, särskilt i AVS-
länderna. Statistiksamarbetet kommer följaktligen att i större utsträckning
inriktas på att mäta och övervaka fattigdomens utbredning, vilket kommer att
innebära ökade insatser på socialstatistikens område. Teknisk rådgivning och
stöd kommer att ges till GD Bistånd, GD Yttre förbindelser och EuropeAid för
att mäta vilka effekter EG:s utvecklingsprogram har för att minska fattigdomen.
I programmet kommer även framöver stor tyngdpunkt att läggas vid regional
integration, vilket avspeglar att länderna själva i allt större utsträckning strävar
efter att stärka sina regionala strukturer. Här omfattar stödområdena multilateral
övervakning, förbättrade nationella räkenskaper, prisstatistik, jordbruksstatistik,
utrikeshandel, företagsstatistik och statistikutbildning.
Med de tolv partnerländerna vid Medelhavet är institutionell och interinstitutio-
nell förstärkning av det nationella statistiksystemet det centrala målet. Statistisk
harmonisering och framställning av statistik samt förbättrad datatillgång är
viktigt att stödja för att därigenom erbjuda ett bra underlag för politiskt besluts-
fattande och goda styrelseformer. Förutom socio-ekonomisk statistik prioriteras
områden som migration, turism och miljö.
Statistiksamarbetet mellan EU och de nya oberoende staterna i f.d. Sovjet-
unionen syftar till att stödja och övervaka det ekonomiska samarbetet och
reformprocessen, men också till att främja marknadsekonomin. Här finns ett
stort behov av ekonomisk statistik och utrikeshandelsstatistik.
Eurostat kommer att fortsätta och intensifiera insatserna för att förbättra samar-
betet mellan olika givare (dvs. bilaterala och multilaterala givare). Eurostat
kommer att ge sitt stöd till arbetet som görs särskilt i samband med OECD/
DAC, FN och Världsbanken, för att kunna bedöma effekten av utvecklingssam-
arbeten som syftar till att nå millenniets utvecklingsmål, ”Millennium2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 27
▼B
development goals”, som antogs vid FN:s millennietoppmöte 2000. Eurostat
kommer därför att spela en aktiv roll i Paris 21-initiativet och i de baltiska
länderna. Inom ramen för det tekniska samarbetet kommer man framför allt att
framhålla vikten av ett användarfokus och främja värdet av flerårig programpla-
nering.
Innovativa insatser kommer att göras för att utveckla strategier och metoder för
att mäta och övervaka mänskliga rättigheter och goda styrelseformer.
Sammanfattning
Under femårsperioden kommer arbetet i huvudsak att inriktas på att
— erbjuda tekniskt stöd för statistik till de länder som tar emot EU-stöd för att
stärka deras statistiska kapacitet,
— lägga större fokus på bättre mätning och övervakning av fattigdom,— utveckla strategier och metoder för att mäta och övervaka mänskliga rättig-
heter och goda styrelseformer.
Gemenskapens politik och behov av resultat från Eurostat
Avdelning i fördraget Arbetsområden från Eurostat
AVDELNING XX
UTVECKLINGSSAMARBETE
De viktigaste arbetsområdena inom detta område 21 Statistiksamarbete med andra länder
utanför EU2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 28
▼B
BILAGA II
Det femåriga statistiska programmet 2003–2007: Arbetsområden för Eurostat.
Kapitel (delåtgärd) Område (insats)
I. Stöd för statistikresultat, statistisk
infrastruktur10 Kvalitetsstyrning och utvärdering
11 Klassifikationer
12 Vidareutbildning inom statistik13 IT-infrastrukturer och IT-tjänster för Eurostat14 IT-standardisering och infrastruktur för ESS-samar-
betet
15 Referensdatabaser och metadatalager16 Information
17 Informationsspridning
18 Samordning av statistik19 Statistiksamarbete med kandidatländerna
21 Statistiksamarbete med andra länder utanför EU
22 Forskning och analys av statistik25 Datasäkerhet och insynsskydd för statistiska
uppgifter
II. Befolknings- och socialstatistik 31 Befolkning
32 Arbetsmarknad
33 Utbildning34 Kultur35 Hälsa och säkerhet
36 Inkomstfördelning och levnadsvillkor
37 Socialt skydd38 Övrig statistik om sociala förhållanden
39 Konsumentskydd
III. Ekonomisk statistik
III.A Makroekonomisk statistik 40 Räkenskaper
41 Kvartalsvisa räkenskaper42 Finansiella räkenskaper
43 Statistik rörande egna medel
55 Prisjämförelser57 Statistik för konjunkturcykelanalys
III.B Företagsstatistik 44 Industri Energi och råvaror
45 Energi48 Transporter
49 Informationssamhället
50 Turism51 Företagsregister
III.C Statistik angående handelsbalans,
betalningsbalans samt monetära och
finansiella indikatorer52 Monetära och finansiella indikatorer
53 Handel med varor
54 Handel med tjänster och betalningsbalans
IV. Jordbruk, skogsbruk och fiske 61 Markanvändning och landskap
62 Jordbrukets struktur
63 Jordbruksinkomster och priser64 Produktion av grödor65 Animalieproduktion
66 Statistik över jordbrukets förädlingsindustri
67 Förbättring av jordbruksstatistiken68 Skogsbruksstatistik69 Fiskeristatistik2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 29
▼B
Kapitel (delåtgärd) Område (insats)
V. Statistik som omfattar flera områden 70 Hållbar utveckling
71 Miljöstatistik
72 Regionalstatistik
73 Vetenskap och teknik74 Regional och geografisk information
VII. Resurser och förvaltning 91 Internationella kontakter
92 Förvaltning och statistiska program93 Administration och personal
94 Ekonomisk förvaltning
95 Rättsliga frågor96 Revision
97 Allmän förvaltning
99 Decentraliserad förvaltning2002D2367 — SV — 20.05.2004 — 001.001 — 30