Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom
spannmålssektorn
(EGT L 161, 29.6.1996, s. 125)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EG) nr 641/97 av den 14 april 1997 L 98 2 15.4.1997
"M2 Kommissionens förordning (EG) nr 2092/97 av den 24 oktober 1997 L 292 10 25.10.19971996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 1
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad
avser importtullarna inom spannmålssektorn
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992
om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), senast
ändrad genom förordning (EG) nr 923/96 (2), särskilt artikel 10.4 i denna, och
med beaktande av följande:
I artikel 10 i förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs att när de produkter som
avses i artikel 1 i den förordningen importeras skall de tullsatser somföreskrivs i Gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventions-
pris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med
det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga.
För klassificeringen av de importerade partierna är de produkter som avses i
artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 i vissa fall uppdelade i flera
standardkvaliteter. Det är följaktligen lämpligt att fastställa standardkvaliteter
som kan användas som objektiva klassificeringskriterier och att fastställatoleransnivåer som gör det möjligt att föra de produkter som skall importerastill den kvalitetsklass som är mest ändamålsenlig. Bland de objektiva kriterier
som kan tillämpas vid kvalitetsklassificering av vanligt vete är proteinhalten,
den specifika vikten och halten av olika orenheter (Schwarzbesatz) dekriterier som kan mest utbrett tillämpas inom handeln och som enklast kan
kontrolleras. För durumvete är kriterierna den specifika vikten, halten av olika
orenheter (Schwarzbesatz) och innehållet av kärnor med glasaktigt utseende.De importerade varorna genomgår alltså analyser som gör det möjligt attfastställa dessa parametrar för varje importerat parti. När gemenskapen har
fastställt ett officiellt förfarande för erkännande av kvalitetsintyg som
attesterats och utfärdats av den stad där varorna har sitt ursprung kan dessaanalyser emellertid genomföras enbart för kontroll av ett tillräckligtrepresentativt antal importerade partier.
För beräkning av importplågan föreskrivs i artikel 10.3 i förordning (EEG) nr
1766/92 att de representativa cif-importpriserna skall bestämmas ochfastställas regelbundet för var och en av de kvaliteter som definierats för deprodukter som avses i samma punkt. För fastställandet av dessa priser, måste
prioriteringarna för de olika vetekvaliteterna och prisnoteringarna för andra
spannmål specificeras. Dessa prisnoteringar bör följaktligen defineras.
För klarhetens skull utgör prisnoteringen för de olika veteslagen och annan
spannmål på råvarubörserna i Förenta Staterna en objektiv grund för att
fastställa representativa cif-importpriser. Tillägget av det handelsbidrag som
görs på marknaden i Förenta staterna för varje kvalitet av olika spannmål fördet möjligt att omvandla prisnoteringen för varje slags spannmål på börsen till
ett pris fob för export från Förenta Staterna. Genom att lägga till
sjötransportkostnaderna mellan Mexikanska golfen eller Stora sjöarna ochen hamn i gemenskapen på transportmarknaden kan dessa priser fobomvandlas till representativa cif-importpriser. Med hänsyn tagen till trans-
port- och handelsvolymen i Rotterdams hamn, utgör denna hamn den
destination i gemenskapen vars prisnoteringar på sjötransporter är de mestallmänt kända, de tydligaste och de mest tillgängliga. Följaktligen börRotterdam fortsätta att vara gemenskapens destinationshamn.
Följaktligen, och för tydlighetens skull, fastställs de representativa cif-import-
priserna för de spannmålsslag som avses i artikel 10.3 a på grundval avprisnoteringen på råvarubörsen för spannmålen i fråga plus handelsbidragetför denna spannmål och sjötransportkostnaderna mellan Mexikanska golfen
eller Stora sjöarna och Rotterdams hamn. För att ta hänsyn till skillnader i
transportkostnader på grund av destinationshamn är det emellertid berättigatatt föreskriva schablonmässiga justeringar av importtullarna för de gemen-!B
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 1.
(2) EGT nr L 126, 24.5.1996, s. 37.1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 2
skapshamnar som är belägna i medelhavsområdet, på atlantkusten, på den
iberiska halvön, i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland och iIrland eller i de skandinaviska länderna. För att övervaka utvecklingen av derepresentativa cif-importpriser som fastställts på detta sätt är det lämpligt att
föreskriva en daglig uppföljning av de faktorer som ingår i beräkningen. I
fråga om sorghum och råg är det representativa cif-importpriset somberäknats för korn representativt för marknadssituationen för dessa bådaprodukter och därför skall det representativa cif-importpris som fastställts för
korn också vara tillämpligt för dessa spannmålsslag.
Vid fastställandet av den importtull som avses i artikel 10.2 i förordning
(EEG) nr 1766/92 kommer det under en period av två veckor för fastställandeav de representativa cif-importpriserna att tas hänsyn till marknadstenden-
serna utan att en osäkerhetsfaktor införs. Importtullarna för dessa produkter
kan därför fastställas den femtonde och den sista arbetsdagen i varje månad pågrundval av genomsnittet av de representativa cif-importpriser som noteratsunder denna period. Den importtull som fastställts på detta sätt kan tillämpas
under två veckor utan att märkbart påverka importpriset inklusive tull. Om det
för en viss produkt inte finns någon börsnotering tillgänglig under periodenför beräkning av representativa cif-importpriser eller om de representativacif-importpriserna till följd av plötsliga förändringar av de i beräkningen
ingående faktorerna flukturerar väsentligt under denna period, bör åtgärder
vidtagas för att upprätthålla ett representativt cif-importpris för produkten ifråga. I det fall det inte finns någon notering är det lämpligt att fortsätta att
tillämpa den importtullsats som fastställts för föregående period och vid stora
fluktuationer i antingen börskursen, det handelsbidrag som är kopplat tillbörskursen, sjötransportkostnaderna eller den växelkurs som tillämpas vidberäkningen av de representativa cif-importpriset för produkten i fråga, bör
detta pris åter göras representativt genom att en justering vidtas som
motsvarar den skillnad som noteras i förhållande till det gällande priset för attta hänsyn till de förändringar som inträffar. Även om denna typ av justeringarhar gjorts skall perioden för den därpå följande bestämningen inte påverkas.
När den importerade spannmålen kommer till gemenskapen land-, flod- eller
havsvägen från hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön är
transportkostnaderna märkbart lägre än de som tillämpas vid beräkningenav importtullarna. Följaktligen bör skillnaderna i kostnader för denna importschablonmässigt tas med i beräkningen när det representativa cif-importpriset
för dessa produkter fastställs.
När vissa noteringar eller priser enligt kommissionens information inte tycks
vara representativa för den faktiska tendensen på marknaden för import tillgemenskapen av vanligt vete av medelkvalitet eller låg kvalitet på grund av att
tredje land beviljar subventioner för dessa produkter vid export till länderna i
medelhavsområdet eller Europa, bör det vara möjligt att dra av det belopp sombeviljats som subvention vid exporten vid beräkningen av det representativacif-importpriset för produkten i fråga.
I det fall den börsnotering som tillämpas vid beräkningen av det
representativa priset vid import av vanligt vete av mycket hög kvalitet,
maltkorn eller flintmajs, antingen på grund av varans särskilda kvalitet, ellerpå grund av det i priset på den produkt som skall importeras ingår ettkvalitetsbidrag utöver det normala priset på produkten i fråga, inte tar hänsyn
till förekomsten av ett sådant bidrag utöver priset eller noteringen och, när
importören kan visa att han har använt den importerade produkten för attframställa produkter av hög kvalitet som berättigar till ett sådant bidrag, är det
lämpligt att återbetala en schablonmässig del av importpålagan till importören
när varan i fråga har importerats.
För att säkerställa att importörerna följer bestämmelserna i denna förordning
bär ett system med säkerheter inrättas som kompletterar det som gäller förlicenser.
Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som dess
ordförande har bestämt.!B1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 3
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De tullsatser i gemensamma tulltaxan som avses i artikel 10.1 och 10.2 och i
förordning (EEG) nr 1766/92 skall vara de som gäller vid den tidpunkt som
föreskrivs i artikel 67 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (1).
Artikel 2
1. De tullsatser som avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall
beräknas dagligen men fastställas den femtonde och den sista dagen i varje
månad av kommissionen för tillämpning från och med den sextonde dagen i
månaden respektive den första dagen i påföljande månad för produkter somomfattas av KN-nummer
— 1001 10 00—1001 90 99, med undantag för blandsäd,
— 1002 00,
— 1003 00 10 och 1003 00 90,— 1005 10 90 och 1005 90 00,
— 1007 00 90.
När den femtonde inte är en arbetsdag för kommissionen skall tullsatserna
fastställas den arbetsdag som föregår den femtonde dagen i frågavarande
månad.
Om genomsnittet av importtullarna under denna tillämpningsperiod avviker
med 5 ecu per ton eller mer från den fastställda tullsatsen, skall emellertid
motsvarande justering göras.
2. Det pris som skall användas vid beräkning av importtullen skall vara
medelvärdet av de representativa cif-importpriser som bestäms dagligen
enligt den metod som föreskrivs i artikel 4 och som fastställts under de tvåföregående veckorna. Det interventionspris som skall användas vid beräkningav importtullarna är det som gäller den månad då importtullen skall tillämpas.
3. De importtullar som fastställs i enlighet med denna förordning skall
tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft.
Om det för en viss produkt emellertid inte finns någon notering tillgänglig
från den referensbörs som föreskrivs i artikel 4.1 första strecksatsen under detvå veckor som föregår nästa fastställande, skall den föregående importtullen
fortsätta att gälla.
Efter varje fastställande eller justering skall kommissionen offentliggöra
importtullarna och vilka faktorer som använts vid beräkningen av dem i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
4. Kommissionen skall nedsätta importtullen med följande belopp för varor
som anländer via Atlanten till följande lossningshamnar i gemenskapen:
— Medelhavshamnar (bortom Gibraltarsundet): 3 ecu per ton.
— Atlanthamnar på den iberiska halvön, i Förenade kungariket och i Irland:
2 ecu per ton.
— Hamnar i Danmark, Finland eller Sverige: 2 ecu per ton.Tullmyndigheten vid lossningshamnen skall utfärda ett intyg över de
kvantiteter av varje produkt som lossats. Den nedsättning av tullsatsen somföreskrivs i föregående stycke skall endast beviljas om varorna åtföljs av dettaintyg till dess att tullformaliteterna för importen är fullbordade.
5. Den importtull som importören skall betala kan nedsättas schablonmäs-
sigt med
— 14 ecu per ton vid import av vanligt vete av hög kvalitet,— 8 ecu per ton vid import av maltkorn,
— 14 ecu per ton vid import av flintmajs av en kvalitet som överensstämmer
med specifikationerna i bilaga I.!B
(1) EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1.!M11996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 4
Denna nedsättning skall omfattas av följande villkor:
a) Den sökande skall i fält 20 på importlicensen ange vilken produkt som
skall framställas av den spannmål som skall importeras.
b) Importören skall vid ansökan om importlicens skriftligen åta sig att alla
de varor som skall importeras kommer att bearbetas i enlighet medangivelserna i fält 20 på licensen inom sex månader från och med den dagdå deklarationen om varornas övergång till fri omsättning godkänns.
Importören skall precisera var bearbetningen kommer att äga rum,
antingen
— genom att ange namnet på ett bearbetningsföretag i en medlemsstat,
eller
— genom att ange högst fem olika bearbetningsanläggningar.Innan varorna levereras för bearbetning skall ett kontrollexemplar T 5
upprättas av tullklareringskontoret i enlighet med föreskrifterna ikommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (
1). Den angivelse som
avses i a samt anläggningen och platsen för bearbetningen skall anges i
fält 104 på dokument T 5.
c) Importören skall hos det berörda organet ställa en säkerhet på 14 ecu per
ton för vanligt vete och flintmajs och en säkerhet på 8 ecu per ton förkorn. Om den tullsats som gäller för den berörda produkten den dag då
tullformaliteterna för importen fullgörs är lägre än 14 ecu per ton för
vanligt vete eller flintmajs eller 8 ecu per ton för korn skall docksäkerhetsbeloppet motsvara tullsatsen i fråga.
Denna säkerhet skall frisläppas på villkor att aktören lägger fram bevis på
den slutliga användning som berättigar till kvalitetsbidrag utöver priset på
den basprodukt som anges i a. Detta bevis, som eventuellt kan utgöras av
ett konrollexemplar T5, skall på ett tillfredsställande sätt visa för deberörda myndigheterna i den importerande medlemsstaten att hela denkvantitet som importerats har bearbetats till den produkt som avses i a.
Bearbetningen skall anses ha ägt rum när, inom den tidsfrist som anges i
b
— i fråga om vanligt vete, den produkt som avses i a har framställts
antingen
— vid en eller flera anläggningar som tillhör företaget och som är
belägna i medlemsstaten, eller
— vid den bearbetningsanläggning eller en av de bearbetnings-
anläggningar som avses i b,
— maltkorn har genomgått stöpning,— flintmajs har bearbetats till en produkt som omfattas av KN-nummer
1904 10 10 eller 1103 13.
Artikel 2a
1. För import till gemenskapen av flintmajs som omfattas av KN-nummer
1005 90 00, för vilken det beviljas en schablonmässig nedsättning på 8 ecu
per ton och för vilken ansökan om importlicens inlämnades mellan den 1 juli
1996 och dagen för denna förordnings ikraftträdande, skall det på importörenseller hans ombuds begäran återbetalas skillnaden mellan den importtull sombetalats för de kvantiteter som faktiskt importerats och den tull som skall
betalas om en schablonmässig nedsättning av importtullen med 14 ecu per ton
tillämpas.
2. På begäran från den berörde aktören skall den behöriga myndigheten i
den medlemsstat där importlicensen utfärdats utfärda ett intyg i enlighet medförlagan i bilaga III i vilket det anges vilken kvantitet som kan omfattas av
den delåterbetalning av tullen som avses i punkt 1, i enlighet med
bestämmelserna i artikel 880 i förordning (EEG) nr 2454/93.
3. På grundval av det intyg som avses i punkt 2 och det bevis på den slutliga
användning som avses i artikel 2.5 c skall ansökningar om återbetalninginlämnas inom trettio dagar efter dagen för denna förordnings ikraftträdande.
Ansökningar om återbetalning skall åtföljas av importlicensen, det intyg som
avses i punkt 2 och deklarationen om övergång till fri omsättning för denaktuella importen.!M11996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 5
Artikel 3
De kvalitetskriterier som skall uppfyllas vid import till gemenskapen samt de
tillåtna toleransnivåerna skall vara de som anges i bilaga I.
Artikel 4
1. Vid fastställande av de representativa cif-importpriser som avses i artikel
10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall följande faktorer ingå för vanligtvete av hög kvalitet, medelkvalitet eller låg kvalitet, durumvete, majs och
annan foderspannmål:
a) Den representativa börsnoteringen på marknaden i Förenta Staterna.b) Det kända handelsbidrag som åtföljer denna notering på marknaden i
Förenta Staterna noteringsdagen.
c) Sjötransportkostnaden mellan Förenta Staterna (Mexikanska golfen eller
Duluth) och Rotterdams hamn för ett fartyg på minst 25 000 ton.
Kommissionen skall varje arbetsdag notera— den faktor som avses under a på grundval av de börser och referens-
kvaliteter som anges i bilaga II, samt
— de faktorer som avses under b och c på grundval av allmänt tillgänglig
information.
2. De representativa cif-importpriserna för durumvete, korn och majs och
för vanligt vete av varje standardkvalitet skall vara summan av de faktorersom anges i punkt 1 a, 1 b och 1 c.
De representativa cif-importpriserna för durumvete, korn och majs och för
vanligt vete av varje standardkvalitet skall emellertid nedsättas med 10 ecu
per ton när importen sker
— land- eller flodväg, eller— sjövägen med fartyg som anländer till gemenskapen från hamnar belägna
i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön.
När priset på världsmarknaden för vanligt vete av medelstandardkvalitet eller
låg standardkvalitet subventioneras av tredje land vid export med destination iett europeiskt land eller i medelhavsområdet kan kommissionen ta hänsyn till
dessa subventioner vid fastställandet av ett representativt cif-importpris i
gemenskapen.
3. De representativa cif-importpriserna för råg och sorghum skall vara de
som beräknats för korn. De representativa priserna för vanligt vete enligtKN-nummer 1001 90 91, majs enligt KN-nummer 1005 10 91 och korn
enligt KN-nummer 1003 00 10 skall vara de respektive priser som beräknats
för vanligt vete av hög kvalitet, majs och korn.
Artikel 5
I fråga om vanligt vete och durumvete skall en ansökan om importlicens
endast tas emot på följande villkor:
— Den sökande har angivit kvaliteten i fält 20 i importlicensen.
— Om importtullen för den kvalitet som angivits i fält 20 inte är den högsta
tullsatsen för produktkategorin i fråga skall den sökande skriftligen åta
sig att, dagen för godkännandet av ansökan om utsläppande påmarknaden, ställa en särskild säkerhet hos vederbörande berörda organ
som kompletterar den säkerhet som anges i kommissionens förordning
(EG) nr 1162/95 (
1). Storleken på denna säkerhet skall vara lika med
skillnaden ansökningsdagen mellan den högsta importtullen och dentullsats som gäller för den angivna kvaliteten höjd med ett tillägg av 5 ecu
per ton.!B
(1) EGT nr L 117, 24.5.1995, s. 2.1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 6
Artikel 6
1. Tullklareringskontoret för produkternas övergång till fri omsättning skall
i enlighet med bestämmelserna i bilagan till kommissionens direktiv76/371/EEG (
2) ta representativa prover av varje försändelse av durumvete,
vanligt vete av hög kvalitet eller medelkvalitet och av flintmajs.
Dessa prover skall tas för att— när det gäller vanligt vete av hög kvalitet eller medelkvalitet, genomföra
en analys av proteininnehåll, specifik vikt och innehåll av orenheter
(Schwarzbesatz) enligt rådets förordning (EEG) nr 2731/75 (
3),
— när det gäller durumvete, genomföra en analys av specifik vikt, innehåll
av orenheter (Schwarzbesatz) och innehåll av kärnor med glasaktigtutseende,
— när det gäller flintmajs, fastställa ett flotationsindex, den specifika vikten
och innehållet av kärnor med glasaktigt utseende.
När kommissionen officiellt har erkänt ett kvalitetsintyg för vanligt vete,
durumvete eller flintmajs som attesterats och utfärdats av den stat i vilken
varan har sitt ursprung skall dock dessa prover tas för att kontrollera den
intygade kvaliteten endast hos ett tillräckligt representativt antal importeradepartier.
I enlighet med de principer om administrativt samarbete som fastställs i
artikel 63—65 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall de intyg som utfärdas av
den argentinska myndigheten ”Servicio Nacional de Sanidad y Calidad
Agroalimentaria (SENASA)” officiellt erkännas av kommissionen. Då deanalysparametrar som anges på det kvalitetsintyg som utfärdas av SENASAöverensstämmer med de kriterier för minimikvalitet för flintmajs som anges i
bilaga I, skall prover tas av minst 3 % av de laster som importeras till varje
importhamn och för varje regleringsår. En förlaga för det kvalitetsintyg somutfärdas av ”SENESA” visas i bilaga IV . De stämplar och underskrifter somgodkänts av den argentinska regeringen skall återges i Europeiska gemen-
skapernas officiella tidning , serie C.
Varorna skall klassificeras i den standardkvalitet för vilken de villkor som
anges i bilaga I uppfylls. I fråga om durumvete enligt KN-nummer 1001 10skall emellertid importtullen vara den som gäller för vanligt vete av lågkvalitet om den importerade kvaliteten är lägre än den kvalitet som definieras
i bilaga I.
2. Standardmetoderna för de analyser som avses i punkt 1 skall vara de som
beskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 1908/84 (
1) och förordning
(EEG) nr 2731/75.
Flintmajs skall vara majs av sorten ”Zea mays indurata” vars kärnor har
frövitor med ett glasaktigt utseende (hård eller hornartad struktur). Kärnorna
är i allmänhet orangefärgade eller röda. Den övre delen (på motsatt sida iförhållande till grodden), eller kronan, skall inte ha någon spricka.
Som korn av flintmajs räknas de korn som svarar mot följande kriterier:— Kronan har ingen spricka.— Vid ett snitt utmed kornets långsida skall det i frövitan finnas en
mjölartad del helt omgiven av en hornartad del. Den hornartade delenskall utgöra den huvudsakliga delen av den totala snittytan.
Procentandelen flintmajskorn skall fastställas genom räkning av antalet korn
som motsvarar ovanstående kriterier i ett representativt urval om 100
majskorn.
Standardmetoden för fastställande av flotationsindex anges i bilaga V .3. När analysresultaten visar att det importerade vetet är av lägre
standardkvalitet än vad som angivits i importlicensen skall importören betalamellanskillnaden mellan den importavgift som gäller för produkten enligtlicensen och den som gäller för den produkt som faktiskt importerats. I detta
fall skall den säkerhet som avses i artikel 5 frisläppas med undantag för
tillägget på 5 ecu per ton.
Om den ovannämnda mellanskillnaden inte har betalats inom en månad skall
den säkerhet som avses i artikel 5 vara förverkad.!B
!M1
!B
!M1
!B1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 7
4. De representativa prover av importerad spannmål som den behöriga
myndigheten i medlemsstaten tagit skall bevaras under sex månader.
Artikel 7
Bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas för importlicenser som
utfärdats före den 1 juli 1996 och som använts den dagen.
Artikel 8
Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 8
BILAGA I
KRITERIER FÖR KLASSIFICERING A V IMPORTERADE PRODUKTER
(på grundval av en fuktighetshalt på 12 viktprocent eller motsvarande)
ProduktVanligt vete och spält (1) med undantag av
blandsädDurumvete FlintmajsMajs annan
än flintmajsAndra slag
KN-nummer 1001 90 1001 10 1005 90 001005 10 90
och
1005 90 001002, 1003
och
1007 00 90
Kvalitet Hög Medel Låg
1. Lägsta proteinhalt i procent 14,0 11,5 — — — — —
2. Lägsta specifika vikt i kg/hl 77,0 74,0 — 76,0 76,0 — —3. Högsta innehåll av orenheter
i procent (Schwarzbesatz)1,5 1,5 — 1,5 — — —
4. Lägsta innehåll av kärnor
med glasaktigt utseende iprocent—— — "
M262,03 95,0 — —
5. Högsta flotationsindex — — — — 25,0 — —
(1)Dessa kriterier gäller för skalad spält.
TOLERANSER
Tillåtna toleranser Durumvete och vanligt vete Flintmajs
Proteininnehåll − 0,7 —
Lägsta specifika vikt − 0,5 − 0,5Högsta innehåll av orenheter + 0,5 —Innehåll av flintmajs − 2,0 − 3,0Flotationsindex — + 1,0!
M11996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 9
BILAGA II
Noteringsbörser och referenssorter
Produkt Vanligt vete Durumvete MajsAnnan foder-
spannmål
Standardkvalitet Hög Medel Låg
Referenssorter (typ/klass) för börsno-
teringHard Red
Spring nr 2Hard Red
Winter nr 2Soft Red
Winter nr 2Hard Amber
Durum nr 2Y ellow Corn
nr 3US Barley
nr 2
Noteringsbörs Minneapolis
Grain
ExchangeKansas City
Board of
TradeChicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (1)Chicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (1)
(1)Då det inte föreligger någon prisnotering som kan användas vid beräkning av ett representativt cif-importpris, skall de offentliga tillgängliga
fob-noteringarna i USA ligga till grund.!B1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 10
BILAGA III
!M11996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 11
!M1
BILAGA IV
1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 12
!M1
BILAGA V
STANDARDMETOD FÖR FASTSTÄLLANDE A V DET FLOTATIONSINDEX
SOM A VSES I ARTIKEL 6.2
Bered en lösning av natriumnitrat i vatten med en specifik vikt av 1,25 och förvara
denna lösning vid en temperatur av 35 °C.
Tillsätt till lösningen 100 majskorn från ett representativt stickprov där fuktighetshalten
inte överstiger 14,5 %.
Rör om i lösningen under fem minuter var 30 sekund, för att eliminera luftbubblorna.Separera de flytande kornen från dem som sjunkit och räkna dem.Flotationsindex beräknas enligt följande:
Provets flotationsindex =
antal flytande korn
antal sjunkna korn/C2100
Repetera provet fem gånger.
Flotationsindexet är det aritmetiska medelvärdet av de flotationsindexen vid de fem
proven, med undantag för extremvärden.1996R1249 — SV — 26.10.1997 — 002.001 — 13