1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 29 juli 1991
om ändring och konsolidering av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln
med färskt kött inom gemenskapen, för att utvidga det till produktion och utsläppande på mark-
naden av färskt kött
(91/497/EEG)
(EGT L 268, 24.9.1991, s. 69)
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 231, 29.8.2001, s. 20 (91/497/EEG)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 29 juli 1991
om ändring och konsolidering av direktiv 64/433/EEG om hygien-
problem som påverkar handeln med färskt kött inomgemenskapen, för att utvidga det till produktion och utsläppande
på marknaden av färskt kött
(91/497/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:Kött från nötkreatur, svin, får och getter och tama hästdjur ingår i
förteckningen över produkter i bilaga 2 till fördraget. Framställning av
och handel med färskt kött utgör en viktig inkomstkälla för delar avjordbruksbefolkningen.
För att säkerställa en rationell utveckling av denna sektor och för att
ökaproduktiviteten ska ll livsmedelshygieniskaregler för tillverkningen
och saluhållandet fastställas på gemenskapsnivå.
Gemenskapen är tvungen att besluta om åtgärder för att successivt
upprätta den inre marknaden under en period fram till den 31 december1992.
I direktiv 64/433/EEG(
4) fastställs hygienbestämmelser som skall följas
vid handel med kött från nötkreatur, svin, får, getter samt tama hästdjurinom gemenskapen.
I direktiv 89/662/EEG(
5) fastställs regler för de kontroller som skall
utföras för att fullborda den inre marknaden och framför allt avskaffade
veterinära kontroller vid gränserna mellan medlemsstaterna.
För att beakta avskaffandet av dessa kontroller och införandet av
skärpta garantier på produktionsplatsen i ett läge när det inte längre ärmöjligt att skilja på produkter avsedda för hemmamarknaden och
produkter som skall säljas i en annan medlemsstat, bör kraven i
direktiv 64/433/EEG anpassas och utvidgas till att gälla all köttproduk-tion.
I detta syfte är det nödvändigt att harmonisera de förhållanden under
vilka visst kött förklaras vara otjänligt som livsmedel.
Direktiv 64/433/EEG har ändrats på väsentliga punkter vid ett flertal
tillfällen. Därför bör det konsolideras så att det blir klarare och tydli-gare.
Det är nödvändigt att anpassa hänvisningarna i rådets direktiv 72/462/
EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rörveterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får, getter1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 2
(1) EGT nr C 84, 2.4.1990, s. 8 och förslag som framlagts den 10 november
1993.
(2) EGT nr C 183, 15.7.1991.
(3) EGT nr C 332, 31.12.1990, s. 53.
(4) EGT nr 121, 29.7.1964, s. 2012/64. Direktivet senast ändrat genom direktiv
89/662/EEG (EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13).
(5) EGT nr L 395, 30.12. 1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom direktiv
90/675/EEG (EGT nr L 373, 31.12.1990, s. 1).
▼B
och svin samt av färskt kött eller färska köttvaror(1) med hänsyn till
dennakonsolidering.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Direktiv 64/433/EEG ersätts med texten i bilagan till detta direktiv.
Artikel 2
Direktiv 72/462/EEG ändras på följande sätt:1. I artikel 1.1 tredje strecksatsen skall texten inom parentes ersättas
med följande:
”(inklusive djurslagen Bubalus bubalis ochBison bison )”.
2. I artikel 4 c skall följande ändringar göras:
a) I andra stycket
— skall ”13” ersättas med ”14”,
— skall ”24” utgå,
— skall ”41 C” ersättas med ”42 A I”.
b) Följande stycke skall läggas till:
”I enlighet med samma förfarande får särskilda garantier krävas
rörande kvaliteten på det dricksvatten som används på anlägg-ningarna och rörande läkarundersökningar av den personal somarbetar med eller på annat sätt hanterar färskt kött.”
3. I artikel 17 skall följande ändringar göras:
a) I punkt 2
— b skall ”kapitel V” ersättas med ”kapitel VI”,
— c skall ”kapitel VI” ersättas med ”kapitel VII”,
— d skall ”kapitel VII” ersättas med ”kapitel VIII”,
— e skall ”kapitel X” ersättas med ”kapitel XI” och ”kapitel
XIII” med ”kapitel XIV”,
— g skall ”kapitel XIV” ersättas med ”kapitel XV”.
b) I punkt 3
— skall ”kapitel XIII” ersättas med ”kapitel XIV”.
4. I artikel 18 skall följande ändringar göras:
a) I punkt 1 b
i) skall ”kapitel VIII” ersättas med ”kapitel IX”,
ii) skall ”kapitel IX” ersättas med ”kapitel X”,
iii) skall ”kapitel XI” ersättas med ”kapitel XII”.
b) I punkt 3
— skall ”kapitel VIII punkt 45 d” ersättas med ”kapitel IX punkt
46”.
5. I artikel 20 d skall ”kapitel X punkt 57” ersättas med ”kapitel XI
punkt 58”.
Artikel 3
Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som
är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 1993. Deskall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 3
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv
91/69/EEG (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 37).
▼B
de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras
skall varje medlemsstat själv utfärda.
Artikel 4
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 4
▼B
BILAGA
RÅDETS DIREKTIV 64/433/EEG
av den 26 juni 1964
om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden av färskt
kött
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemen-
skapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:Grunden för fri rörlighet för nöt-, kalv-, får- och getkött har lagts genom rådets
förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organi-
sationen av marknaden för nötkött(
1), rådets förordning (EEG) nr 2759/75 av
den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för
griskött(2), och rådets förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989
om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött(3).
Så länge handeln mellan medlemsstaterna hindras av att medlemsstaterna har
olika hygienkrav rörande kött, kommer genomförandet av ovannämnda förord-
ningar inte att ha önskad effekt.
För att undanröja sådana skillnader skall hygienkraven i medlemsstaterna
närmas till varandra i enlighet med dessa förordningar.
Syftet med denna tillnärmning skall framför allt vara att standardisera hygienk-
raven för kött i slakt-och styckningslokaler samt för lagring och transport. Det
bör införas ett system för godkännande av slakt- och styckningsanläggningar
som uppfyller de hygienkrav som fastställs i detta direktiv samt ett inspektions-
förfarande på gemenskapsnivå för att säkerställa att villkoren för sådant
godkännande är uppfyllda. Det bör även finnas regler för godkännande av kyl-
och fryslager.
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet bör godkännas även om de
inte på alla punkter uppfyller kraven så länge de följer de hygienregler som
fastställs i detta direktiv.
Det bästasättet a tt övertygade behörigamyndigheternapå destina tionsorten om
att en köttleverans följer bestämmelserna i detta direktiv är genom att
kontrollmärka kött och genom att den officiella veterinären på ursprungsanlägg-
ningen utfärdar transporthandlingar. Sundhetsintyget bör behållas för att styrka
destinationsorten för ett parti kött.
De regler, principer och skyddsåtgärder som fastställs i rådets direktiv 90/675/
EEG av den 10 december 1990 om principerna för organisering av veterinärkon-
troller av produkter som förs in i gemenskapen från tredje land(4), bör även
tillämpas här.
När det gäller handel mellan medlemsstaterna bör även de regler som fastställts
i rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller
vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden(5), tillä-
mpas.
Kommissionen bör få i uppdrag att besluta om vissa åtgärder för att genomföra
detta direktiv. I detta syfte bör man fastställa ett förfarande för att upprätta ett
nära och effektivt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna i den
Ständigaveterinärkommittén.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 5
(1) EGT nr L 148, 28.6.1968, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG)
nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(2) EGT nr L 282, 1.11.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG)
nr 1249/89 (EGT nr L 129, 11.5.1989, s. 12).
(3) EGT nr L 289, 7.10.1989, S. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG)
nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(4) EGT Nr L 373, 31.12.1990, s. 1.
(5) EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom direktiv 90/675/EEG
(EGT nr L 373, 31.12.1990, s. 1).
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. I detta direktiv fastställs hygienregler för produktion och utsläppande på
marknaden av färskt kött som är avsett som livsmedel och som kommer från
husdjur av följande djurslag: nötkreatur (inklusive Bubalus bubalis ochBison
bison), svin, får och getter samt tama hästdjur.
2. Detta direktiv skall inte tillämpas på styckning och lagring av färskt kött i
detaljhandeln eller i lokaler intill försäljningsställen, om styckningen och
lagringen endast sker för att tillhandahålla konsumenterna varor direkt på
platsen.
3. Detta direktiv skall tillämpas utan att det påverkar speciella gemenskaps-
regler för finfördelat kött.
4. Detta direktiv skall inte påverka de begränsningar som gjorts i
överensstämmelse med de allmänna bestämmelserna i fördraget rörande detalj-
handelsförsäljning av kött från hästdjur.
Artikel 2
I dettadirektiv a vses med
a)kött:alla delar från tama nötkreatur (inklusive djurslagen Bubalus bubalis
ochBison bison ), svin, får, getter samt hästdjur som är lämpliga som livs-
medel,
b)färskt kött: kött inklusive vakuumförpackat kött och kött som förpackats i
kontrollerad atmosfär, vilket inte har genomgått någon annan behandling än
kylning för att säkerställa hållbarheten,
c)mekaniskt urbenat kött: kött som erhållits mekaniskt från ben med kött,
dock ej från skalle, från gångbenen nedanför framknä och hasled och i
fråga om svin från svanskotorna, och som är avsett för anläggningar som
godkänts i enlighet med artikel 6 i direktiv 77/99/EEG(1),
d)slaktkropp: hela kroppen av ett slaktat djur efter avblodning, urtagning och
avlägsnande av gångbenen vid framknäet och hasleden, av huvudet, svansen
och juvret samt dessutom, när det gäller nötkreatur, får, getter och hästdjur,
efter avhudning. I fråga om svin behöver dock inte gångbenen vid framknäet
och hasleden samt huvudet avlägsnas om köttet är avsett för beredning i
enlighet med direktiv 77/99/EEG,
e)ätliga organ: färskt kött som inte är slaktkropp enligt definitionen i d, även
om det är naturligt förenat med slaktkroppen,
f)inälvor: ätligaorga n från bröst-, buk- och bäckenhålornainklusive luft- och
foderstrupe,
g)officiell veterinär: veterinär som förordnats av den behöriga centrala
myndigheten i medlemsstaten,
h)avsändarland: den medlemsstat från vilken färskt kött skickas till en annan
medlemsstat,
i)mottagarland: den medlemsstat till vilken färskt kött skickas från en annan
medlemsstat,
j)transportmedel: fraktbärande delar av motorfordon, spårbundna fordon och
flygplan samt lastrum på båtar eller containrar för land-, sjö- eller lufttrans-
porter,
k)anläggning: ett godkänt slakteri, en godkänd styckningsanläggning, ett
godkänt kyl- och fryslager eller en enhet som omfattar flera sådana anlägg-
ningar,
l)inslagning/innerförpackning: att skydda färskt kött genom att använda en
inre förpackning eller en inre behållare i direkt kontakt med det färska köttet
respektive själva innerförpackningen eller innerbehållaren,
m)emballering/emballage: att placera inslaget färskt kött i en ytterbehållare
respektive självaden yttre behålla ren,
n)nödslakt: slakt som beordrats av en veterinär efter en olycka eller allvarliga
fysiologiska och funktionella störningar. Nödslakt får äga rum på annan
plats än på slakteriet, om veterinären anser att transport av djuret skulle
vara omöjlig eller skulle utsätta djuret för onödigt lidande.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 6
(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom direktiv 89/662/EEG
(EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13).
▼B
Artikel 3
1. Varje medlemsstat skall säkerställa följande:
A. Vad gäller hela slaktkroppar, halva slaktkroppar eller halva slaktkroppar som
inte styckats i mer än tre delar samt kvartsparter skall följande vara uppfyllt:
a) De skall ha framställts på ett slakteri som uppfyller de krav som fastställs
i kapitlen I och II i bilaga 1 och som godkänts och kontrolleras i enlighet
med artikel 10 eller på ett slakteri som särskilt godkänts i enlighet med
artikel 4.
b) De härrör från ett slaktat djur som besiktats före slakt av en officiell vete-
rinär i enlighet med kapitel VI i bilaga 1 och vid en sådan besiktning
kunnat godkännas för slakt enligt detta direktiv.
c) De har hanterats under tillfredsställande hygieniska förhållanden i
enlighet med kapitel V och VII i bilaga 1.
d) De har besiktats efter slakt av en officiell veterinär i enlighet med kapitel
VIII i bilaga 1 och inte uppvisar några andra förändringar än traumatiska
skador som inträffat strax före slakt eller lokala missbildningar eller
förändringar, förutsatt att det är fastställt, vid behov genom lämpliga
laboratorieundersökningar, att dessa inte gör slaktkroppen ochde ätliga
organen farliga att förtära eller på annat sätt otjänliga som livsmedel.
e) De har kontrollmärkts i enlighet med kapitel XI i bilaga 1.
f) De under transport åtföljs
i) fram till och med den 30 juni 1993 av ett sundhetsintyg som utfärdats
av den officiella veterinären vid lastningstillfället. Det skall till form
och innehåll följa förebilden i bilaga 5 och upprättas på åtminstone
det eller de officiella språken i mottagarlandet. Det skall bestå av ett
endabla d,
ii) fr.o.m. den 1 juli 1993 av ett handelsdokument som undertecknats av
den officiellaveterinären. Dettadokument ska ll
— förutom de uppgifter som avses i punkt 50 i kapitel X i bilaga 1,
när det gäller fryst kött ange år och månad för infrysningen i klar-
text samt ha ett kodnummer genom vilket den officiella
veterinären kan identifieras,
— behållas av mottagaren under minst ett år, så att dokumentet på
begäran kan visas upp för den behöriga myndigheten,
iii) av ett sundhetsintyg i enlighet med kapitel XI i bilaga 1, när det
gäller kött från ett slakteri som ligger i en region eller ett område
som omfattas av restriktioner eller beträffande kött som skall skickas
till en annan medlemsstat efter transitering genom ett tredje land i
plomberad lastbil.
Närmare regler för tillämpningen av ii, framför allt för tilldelning av
kodnummer och upprättande av en eller flera förteckningar över officiella
veterinärer, skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i
artikel 16.
g) De förvaras i enlighet med kapitel XIV i bilaga 1 efter besiktning efter
slakt under tillfredsställande hygieniska förhållanden på anläggningar
som godkänts i enlighet med artikel 10 och som kontrolleras i enlighet
med kapitel X i bilaga 1.
h) De transporteras under tillfredsställande hygieniska förhållanden i
enlighet med kapitel XV i bilaga 1.
B. Vad gäller styckningsdelar eller bitar som är mindre än de som avses i
avsnitt A, eller urbenat kött skall följande vara uppfyllt:
a) Det har benats ur eller styckats på en styckningsanläggning som uppfyller
kraven i kapitlen I och III i bilaga 1 och som är godkända och kontrol-
leras i enlighet med artikel 10,
b) Det har benats ur eller styckats och erhållits i enlighet med kapitel IX i
bilaga 1 och härrör från
— färskt kött som uppfyller kraven i avsnitt A utom de som avses i
stycke h och som transporterats i enlighet med kapitel XV i bilaga 1
eller
— färskt kött som importerats från tredje land i enlighet med direktiv 90/
675/EEG.
c) Det har förvarats under förhållanden som uppfyller kraven i kapitel XIV i
bilaga 1 i anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 10 och
kontrolleras i enlighet med kapitel X i bilaga 1.
d) Det har kontrollerats av en officiell veterinär i enlighet med kapitel X i
bilaga 1.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 7
▼B
e) Det uppfyller de krav på inslagning och emballering som fastställts i
kapitel XII i bilaga 1.
f) Det uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A f och A h.
C. Att ätliga organ härrör från ett godkänt slakteri eller en godkänd stycknings-
anläggning. Hela ätliga organ skall uppfylla kraven i avsnitten A och B.
Skivade ätliga organ skall uppfylla kraven i avsnitt B.
Ätliga organ får inte skivas med undantag av lever från nötkreatur, under
förutsättning att detta sker på en godkänd styckningsanläggning. Detta
undantag får på förslag av kommissionen och efter beslut av rådet med
kvalificerad majoritet utvidgas till att gälla även lever från andra djurslag.
D. Vad gäller färskt kött, som har förvarats i enlighet med detta direktiv i ett
kyl- och fryslager som godkänts av en medlemsstat och som därefter inte
hanterats på annat sätt än i samband med lagringen, skall följande vara
uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A g och A h och avsnitt B och C
eller är färskt kött som importerats från tredje land i enlighet med kraven
i direktiv 90/675/EEG.
b) De åtföljs under transport till destinationsorten av ett handelsdokument
eller av det intyg som avses i A f.
Om köttet skall åtföljas av ett intyg skall detta fyllas i av den officiella vete-
rinären på grundval av de sundhetsintyg som åtföljde sändningen med färskt
kött när det togs in för lagring, och det skall vid import ange det färska
köttets ursprung.
E. Vad gäller färskt kött som framställts i enlighet med detta direktiv, och som
har lagrats under tullkontroll i ett kyl- och fryslager i tredje land, godkänt i
enlighet med rådets direktiv 72/462/EEG(1), och som därefter inte undergått
annan hantering än i samband med lagringen, skall följande vara uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitten A, B och C.
b) De uppfyller de särskilda garantier som berör kontroll och intyg om
överensstämmelse med kraven för förvaring och transport.
c) De åtföljs av ett intyg som följer en förebild som skall upprättas enligt
det förfarande som fastställs i artikel 16.
Dessa särskilda garantier rörande kontroll, intyg om överensstämmelse med
kraven på förvaring och transport och om utfärdande av detta intyg skall
antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16.
2. Utan att det påverkar gemenskapens krav på djurhälsa, skall dock punkt 1
inte tillämpas på
a) färskt kött som är avsett för annat än livsmedel,
b) färskt kött som är avsett för utställningar, speciella studier eller analyser,
förutsatt att offentlig kontroll gör det möjligt att säkerställa att köttet inte
används som livsmedel och att köttet med undantag för det kött som använts
vid analyserna förstörs, när utställningen är slut eller när de särskilda studi-
erna eller analyserna har utförts,
c) färskt kött som uteslutande är avsett för internationella organisationer.
Artikel 4
A. Medlemsstaterna skall säkerställa att fr.o.m. den 1 januari 1993 skall ställas
följande krav på de slakterier som är i drift den 31 december 1991 och som
inte slaktar mer än 12 slaktenheter(a) per veckaoch högst 600 sla ktenheter
per år om de inte uppfyller kraven i bilaga 1:
1. De skall bli föremål för särskild veterinär registrering och tilldelas ett
speciellt godkännandenummer knutet till det lokala kontrollorganet.
För att bli godkänd av de behöriga nationella myndigheterna
a) skall anläggningen uppfylla de villkor för godkännande som fastställs i
bilaga 2,
b) skall slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrädare föra
journal över
— de djur som kommer in på anläggningen och de slaktprodukter
som lämnar den,1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 8
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/69/EEG
(EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 37).
(a) Nötkreatur och hästdjur: 1,0 slaktenhet.
Grisar: 0,33 slaktenhet.
Får: 0,15 slaktenhet.
▼B
— de kontroller som utförts,
— resultaten av dessa kontroller;
På begäran skall den behöriga myndigheten få del av denna informa-
tion;
c) skall slakteriet underrätta det veterinära organet om tidpunkten för
slakt och antalet djur samt djurens ursprung, så att det kan utföra
besiktning före slakt i enlighet med kapitel VI i bilaga 1, antingen på
gården eller omedelbart före slakt,
d) skall den officiella veterinären eller en assistent vara närvarande vid
slakten för att säkerställa att de hygienregler som fastställs i kapitlen
V, VII och VIII i bilaga 1 följs;
Om den officiella veterinären inte kan vara närvarande vid slakten, får
köttet inte lämna anläggningen förrän han har utfört besiktningen efter
slakt, som skall äga rum på slaktdagen;
e) skall den behöriga myndigheten övervaka distributionskedjan för kött
från anläggningen och att de produkter som anses vara otjänliga som
livsmedel har märkts tillfredsställande samt övervaka vart de levereras
och hur de används;
Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över anläggningar för
vilka dessa undantagsregler skall gälla och sända den tillsammans
med alla senare ändringar till kommissionen;
f) skall den behöriga myndigheten säkerställa att färskt kött från de
anläggningar som avses i e är märkt med stämplar som godkänts för
detta ändamål i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16
och som anger till vilket administrativt distrikt inom kontroll organisa-
tionen som anläggningen hör.
2. Undantag får också medges av den behöriga myndigheten i enlighet med
bilaga 2 för styckningsanläggningar som inte ligger i en godkänd anlägg-
ning och som inte producerar mer än tre ton per vecka.
Bestämmelserna i kapitlen VII och IX och punkt 48 i kapitel X i bilaga 1
skall inte tillämpas på förvaring och styckning på de anläggningar som
avses i första stycket.
3. Kött som bedömts uppfyllade kra v för hygien-och hälsokontroll som
fastställs i detta direktiv skall märkas med en stämpel som anger vilket
administrativt distrikt inom kontrollorganisationen som ansvarar för
ursprungsanläggningen. Utformningen av denna stämpel skall fastställas
i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16.
4. Kött från anläggningar som avses i denna artikel skall
i) saluhållas direkt på den lokala marknaden, färskt eller berett, till
detaljhandlare eller till konsumenter utan att i förväg vara inslaget
eller emballerat,
ii) transporteras från anläggningen till mottagaren under hygieniska
förhållanden.
B. Vid behov får nya anläggningar genom undantag från kraven på struktur och
infrastruktur i bilaga 1 till detta direktiv godkännas i enlighet med det förfa-
rande som fastställs i artikel 16, förutsatt att kraven i avsnitt A är uppfyllda.
C. Kommissionens veterinära experter får, i samverkan med de behöriga nation-
ellamyndigheternaoch i den utsträckning det är nödvändigt för a tt uppnå en
enhetlig tillämpning av denna artikel, utföra kontroller på platsen på ett
representativt urval av anläggningar som omfattas av de villkor som
fastställts i denna artikel.
D. Närmare regler för att genomföra denna artikel skall antas i enlighet med det
förfarande som fastställs i artikel 16.
E. Rådet skall före den 1 januari 1998 se över bestämmelserna i denna artikel
på grundval av en rapport från kommissionen.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 9
▼B
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall säkerställa att officiella veterinärer förklarar
följande vara otjänligt som livsmedel:
a) Kött från djur
i) hos vilka någon av följande sjukdomar har diagnosticerats, utan att
påverka kraven beträffande de sjukdomar som anges i bilaga C till
direktiv 90/425/EEG(1):
— Generaliserad aktinobacillos eller strålsvamps juka.
— Blackleg.
— Generaliserad tuberkulos.
— Generaliserad lymfkörtelinflammation.
— Rots.
— Rabies.
— Stelkramp.— Akut salmonellos.
— Akut brucellos.
— Rödsjukahos svin.
— Botulism.
— Septikemi, pyemi, toxemi eller viremi;
ii) som uppvisar akuta förändringar i form av bronkopneumoni, pleurit,
peritonit, metrit, mastit, artrit, perikardit, enterit eller meningo-encefalo-
myelit som konstaterats genom en noggrann undersökning, eventuellt
kompletterad med en bakteriologisk undersökning och en undersökning
för att spåra rester av ämnen med farmakologisk verkan;
Om resultaten av dessa speciella undersökningar dock är gynnsamma,
skall slaktkropparna godkännas som livsmedel sedan de delar som är
otjänliga som livsmedel har avlägsnats;
iii) i vilka man påvisat parasitsjukdomarna generaliserad sarkocystos, gene-
raliserad cysticerkos, trikinos,
iv) som är döda, dödfödda eller ofödda,
v) som är slaktade vid för späd ålder och vilkas kött är ödematöst,
vi) som uppvisar tecken på utmärgling eller långt framskriden anemi,
vii) som uppvisar ett flertal tumörer, bölder eller allvarliga förändringar i
olika delar av slaktkroppen eller i olika inre organ.
b) Kött från djur
i) som har uppvisat en positiv eller obestämd reaktion vid tuberkulintest
och där en undersökning som utförts i enlighet med punkt 41 G i kapitel
VIII i bilaga 1 har avslöjat endast lokala tuberkulösa förändringar i ett
antal organ eller i olika delar av slaktkroppen;
Om en tuberkulös förändring dock endast upptäckts i lymfknutorna till
angripet organ eller angripen del av slaktkroppen skall enbart det
angripna organet eller del av slaktkroppen med tillhörande lymfknutor
anses otjänliga som livsmedel;
ii) som har reagerat positivt eller obestämt vid brucellostest konfirmerat
genom vävnadsförändringar som tyder på akut infektion;
Även om man inte hittat någon sådan skada skall juver, könsorgan och
blod ändå anses vara otjänliga som livsmedel.
c) — Delar av slaktkroppen med större allvarliga infiltrationer eller
blödningar, lokala bölder eller lokal förorening,
— ätliga och inre organ med sjukliga förändringar av infektiös, parasitär
eller traumatisk natur.
d) Kött
— från febersjukadjur
— som uppvisar allvarliga avvikelser beträffande färg, lukt, konsistens eller
smak.
e) Om den officiella veterinären är övertygad om att en slaktkropp eller ätliga
organ har lymfkörtelinflammation med ostvandling eller annan varig
förändring och att denna förändring inte är generaliserad eller förenad med
utmärgling
i) alla organ med tillhörande lymfknutor, om förändringarna ovan konstate-
rats på ytan eller inne i själva organet eller lymfknutan,1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 10
(1) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/174/EEG
(EGT nr L 85, 5.4.1991, s. 37).
▼B
ii) i de fall då i inte är tillämpligt bedöms förändringen och påverkan på
omgivande delar som han anser lämpligt med hänsyn till ålder och grad
av aktivitet i processen. En gammal väl inkapslad förändring kan anses
vara inaktiv.
f) Kött som härrör från putsning av stickkanalen.
g) I de fall där den officella veterinären är övertygad om att hela eller delar av
slaktkroppen eller ätliga organ är påverkade av annan sjukdom eller
förändrade på annat sätt än vad som angetts i punkterna ovan, hela slakt-
kroppen med ätliga organ eller den mindre del som han finner lämplig.
h) Slaktkroppar om de ätliga organen från dem inte genomgått någon besikt-
ning efter slakt.
i) Blodet från djur vars kött har ansetts vara otjänligt som livsmedel i enlighet
med föregående punkter och blod som är förorenat av maginnehåll eller
andra ämnen.
j) Kött från djur som har tillförts
i) ämnen som är förbjudnaenligt direktiven 81/602/EEG(1) och 88/146/
EEG(2),
ii) substanser som skulle kunna göra köttet farligt eller skadligt för männi-
skors hälsa och rörande vilka ett beslut skall fattas i enlighet med
förfarandet i artikel 16 efter yttrande från den Vetenskapliga veterinär-
kommittén,
iii) mörningsenzymer.
k) Kött som innehåller rester av ämnen som är tillåtna i enlighet med de
undantag som avses i artikel 4 i direktiv 81/602/EEG och artiklarna 2 och
7 i direktiv 88/146/EEG, rester av veterinärmedicinpreparat, antibiotika,
bekämpningsmedel eller andra ämnen som är skadliga eller som kan göra
färskt kött farligt eller skadligt för människors hälsa, om dessa rester
förekommer i högre halter än gemenskapsreglerna tillåter.
l) Kött som är förorenat eller smittat i den utsträckning som skall fastställas
enligt det förfarande som avses i artikel 16 efter utlåtande av Vetenskapliga
veterinärkommittén.
m) Lever och njurar från djur som är äldre än två år och som kommer från
regioner där utbredd förekomst av tungmetaller i miljön har påvisats vid
undersökningar som genomförts i enlighet med artikel 4 i direktiv 86/469/
EEG(3).
n) Kött som utan att det påverkar tillämpningen av eventuella gemenskaps-
förordningar om jonisering, har behandlats med joniserande eller
ultraviolett strålning.
o) Kött som avger en uttalad könslukt.
2. Tillägg eller ändringar till punkt 1 kan antas framför allt beträffande tube-
rkulos, brucellos och salmonellos i enlighet med förfarandet i artikel 16 och
efter yttrande av Vetenskapliga veterinärkommittén.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att, utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 a iii och artikel 5.2,
färskt griskött eller hästkött som avses i artikel 3 och som inte har genomgått
trikinundersökning i enlighet med bilaga 1 i direktiv 77/96/EEG(4) kylbe-
handlas i enlighet med bilaga 4 i det direktivet.
b) Att kött
i) från galtar som används för avel,
ii) från grisar som är kryptorkider och hermafroditer,
iii) utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 o från okastrerade
galtar med en slaktvikt över 80 kg, såvida inte anläggningen med en
metod som godkänts genom det förfarande som fastställs i artikel 16
eller, om det inte finns någon sådan metod, med en metod som godkänts
av den behöriga myndigheten kan garantera att slaktkroppar som avger
en uttalad galtlukt kan upptäckas1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 11
(1) EGT nr L 222, 7.8.1981, s. 32. Direktivet senast ändrat genom direktiv 85/358/EEG
(EGT nr L 191, 23.7.1985, s. 46).
(2) EGT nr L 70, 16.3.1988, s. 16.
(3) EGT nr L 275, 26.9.1986, s. 36.
(4) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktiv senast ändrat genom kommissionens direktiv
89/321/EEG (EGT nr L 133, 17.5.1989, s. 33).
▼B
bär ett speciellt märke enligt beslut 84/371/EEG(1) och genomgår någon av
de behandlingar som anges i direktiv 77/99/EEG.
c) Att mekaniskt urbenat kött genomgår värmebehandling i enlighet med
direktiv 77/99/EEG.
d) Att efter avlägsnande av delar som är otjänliga som livsmedel färskt kött och
ätliga organ från djur med ej generaliserad förekomst av Cysticercus bovis
ellerCysticercus cellulosae kylbehandlas med en metod som godkänts i
enlighet med förfarandet i artikel 16.
e) Att djur som har nödslaktats endast får användas som livsmedel på den
lokala marknaden och endast om följande villkor uppfylls:
— Ursprungsgården är inte underkastad restriktioner av sjukdomsbe-
kämpningsskäl.
— Djuret har besiktats före slakt av en veterinär i enlighet med artikel 3.1 A
b.
— Djuret har avlivats efter bedövning och avblodats och om möjligt tagits
ur på platsen. Veterinären får underlåta att kräva bedövning av djuret
och tillåta att det skjuts i speciella fall.
— Det avlivade och avblodade djuret transporteras så snabbt som möjligt
under tillfredsställande hygieniska förhållanden till ett slakteri som
godkänts i enlighet med detta direktiv. Om djuret inte kan föras till ett
sådant slakteri inom en timme, skall det transporteras i en container eller
ett transportmedel ivilket temperaturen ligger mellan 0º och + 4ºC. Om
urtagning inte gjorts vid slakten skall den ske inom högst tre timmar
därefter. Om urtagningen utförs på platsen skall inälvorna skickas med
slaktkroppen till slakteriet.
— Under transporten till slakteriet åtföljs det slaktade djuret av ett intyg
som utfärdats av den veterinär som beordrat slakt. Av intyget skall
framgå att djuret vid besiktning före slakt har godkänts till slakt och att
avblodningen har utförts korrekt. Tidpunkten för avlivningen skall anges
och vad djuret eventuellt behandlats med. I tillämpliga fall noteras också
resultatet av besiktningen av inälvorna. Detta intyg skall följa den
förebild som skall upprättas enligt förfarandet i artikel 16.
— Kroppen av det slaktade djuret skall hanteras så att den inte kommer i
kontakt med slaktkroppar eller ätliga organ som är avsedda som livs-
medel innan besiktningen efter slakt utförts i enlighet med artikel 3.1 A
d och vid behov efter en bakteriologisk undersökning och den därvid
konstaterats vara helt eller delvis tjänlig som livsmedel.
f) Att kött från områden som omfattas av restriktioner ur djurhälsosynpunkt
hanteras enligt särskilda regler som skall fastställas från fall till fall i enlighet
med förfarandet i artikel 16.
g) Att den hantering som avses i föregående punkter utförs på ursprungsanlägg-
ningen eller vid annan anläggning som den officiella veterinären utser.
h) Att köttet märks med den stämpel som avses i artikel 4 A 3.
2. Rådet skall på förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet
före den 1 juli 1992 fastställa vilka delar av gemenskapen där undantag från
kravet i 1 a får medges, under förutsättning
— att det genom epidemiologiska studier styrkts att det inom området inte
förekommer trikiner,
— att levande djur och slaktdjur underkastas en effektiv metod för upptäckt och
kontroll.
Artikel 7
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel klart kan särskiljas från
kött som är tjänligt som livsmedel.
b) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel behandlas i enlighet med
direktiv 90/667/EEG(2).
2. Närmare regler för genomförandet av denna artikel skall vid behov
fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 8
1. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 86/469/EEG skall djur eller
kött undersökas med avseende på restsubstanser om den officiella veterinären1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 12
(1) EGT nr L 196, 26.7.1984, s. 46.
(2) EGT nr L 363, 27.12.1990, s. 51.
▼B
misstänker att sådana förekommer på grundval av de fynd han gjort vid besikt-
ningen.
Denna undersökning skall avse såväl rester av ämnen med en farmakologisk
inverkan och nedbrytningsprodukter därav som andra ämnen som överförts till
köttet och som skulle kunna vara skadliga för människors hälsa.
Om det undersökta köttet visar förekomst av restsubstanser i sådana mängder
som överstiger de tillåtna gränsvärdena, skall det förklaras vara otjänligt som
livsmedel.
Dessa undersökningar med avseende på restsubstanser skall utföras i enlighet
med beprövade metoder som är vetenskapligt erkända, framför allt sådana som
fastställs i gemenskapens regler eller andra internationella standarder.
Det skall vara möjligt att utvärdera resultaten av undersökningar med avseende
på restsubstanser genom att använda referensmetoder som fastställs i enlighet
med förfarandet i artikel 16.
I enlighet med förfarandet i artikel 16 skall minst ett referenslaboratorium utses
i varje medlemsstat för att utföra undersökningar med avseende på restsub-
stanser.
2. På förslag av kommissionen skall rådet fastställa gränsvärden för ämnen
som överförs till kött och som skulle kunna vara skadliga för människors hälsa.
Detta gäller andra ämnen än de som finns angivna i rådets direktiv 86/363/
EEG(1) och rådets förordning (EEG) nr 2377/90(2).
Artikel 9
Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
i) Att minst en officiell veterinär hela tiden är närvarande vid besiktningar före
och efter slakt på slakterier som godkänts i enlighet med artikel 10.
ii) Att en officiell veterinär minst en gång om dagen besöker styckningsanlägg-
ningar som godkänts i enlighet med artikel 10 när arbete med kött äger rum;
detta för att kontrollera de hygieniska förhållandena på anläggningarna och
listorna över färskt kött som kommer till anläggningen och som lämnar den.
iii) Att en officiell veterinär regelbundet besöker kyl- och fryslager.
Den officiella veterinären får biträdas av assistenter som står under hans ledning
vid följande arbetsmoment:
a) Besiktning före slakt då assistentens uppgift består i att göra en första
kontroll av djuren och att biträda med rent praktiska uppgifter.
b) Besiktning efter slakt förutsatt att den officiella veterinären själv kan
övervaka deras arbete på platsen.
c) Hygienkontroll av styckat och lagrat kött.
d) Inspektion och kontroll av godkända anläggningar i enlighet med artikel 10.
Rådet skall på förslag från kommissionen senast den 1 januari 1992 fastställa
det högsta antal assistenter som får biträda en officiell veterinär i hans arbete.
Antalet skall vara så lågt att den officiella veterinären har möjlighet att effektivt
kontrollerabesiktningen efter sla kt.
Endast personer som uppfyller kraven i bilaga 3 och som genomgått prov som
anordnas av den behöriga centrala myndigheten i medlemsstaten eller av den
myndighet som utses av den centrala myndigheten får utses till assistenter.
För att kunna biträda på det sätt som avses ovan skall assistenterna ingå i ett
besiktningslag under den officiella veterinärens kontroll och ansvar. De skall
vara oberoende gentemot anläggningen. Medlemsstatens behöriga myndighet
skall fastställa sammansättningen av besiktningslaget för varje anläggning så
att den officiella veterinären kan övervaka de arbetsmoment som anges ovan.
Närmare regler för det biträde som avses i denna artikel skall vid behov
fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över andra godkända
anläggningar än de som avses i artikel 4, och varje anläggning skall ha ett
godkännandenummer. Medlemsstaterna skall skicka denna förteckning till
övrigamedlemssta ter och till kommissionen.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 13
(1) EGT nr L 221, 7.8.1986, s. 43.
(2) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 1.
▼B
De styckningsanläggningar som avses i punkt 19 andra stycket andra streck-
satsen i bilaga 1 skall också godkännas i enlighet med direktiv 71/118/EEG(1).
Den förteckning över styckningsanläggningar som kommissionen offentliggör
skall innehålla en hänvisning om ett sådant särskilt godkännande.
En medlemsstat får inte godkänna en anläggning om den inte är övertygad om
att den uppfyller villkoren i detta direktiv.
Om det visar sig att hygienen inte är tillfredsställande och om de åtgärder som
avses i punkt 41 F i kapitel VIII i bilaga 1 inte räcker för att avhjälpa situa-
tionen, skall den behöriga nationella myndigheten tillfälligt dra in godkännandet.
Om anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare inte avhjälper
de brister som konstaterats inom den tid som den behöriga nationella myndig-
heten fastställt, skall myndigheten återkalla godkännandet.
Den berörda medlemsstaten skall beakta resultaten av alla kontroller som utförts
i enlighet med artikel 12. Övriga medlemsstater och kommissionen skall under-
rättas om godkännandet dras in tillfälligt eller återkallas.
2. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall i
enlighet med punkt 4 andra stycket låta utföra regelbundna kontroller av de
allmänna hygieniska förhållandena vid tillverkningen på anläggningen, bland
annat genom mikrobiologiska kontroller.
Kontrollerna skall även omfatta redskap, utrustning och maskiner i alla produk-
tionsled och vid behov även produkterna.
Anläggningens produktionschef, ägaren eller dennes företrädare skall på begäran
från det officiellaorga net kunnainformeraden officiellaveterinären eller kom-
missionens veterinära experter om arten, frekvensen och resultaten av de
kontroller som gjorts i detta syfte och vid behov även ange vilket laboratorium
som utfört analyserna.
Vilka kontroller som skall utföras och hur ofta det skall ske, liksom metoder för
provtagning och metoder för bakteriologisk undersökning skall fastställas i
enlighet med förfarandet i artikel 16.
3. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
fastställa ett utbildningsprogram för personalen som gör att arbetstagarna kan
uppfylla kraven på hygienisk tillverkning anpassade till tillverkningsförhållan-
dena.
Den officiella veterinär som är ansvarig för anläggningen skall delta i planer-
ingen och genomförandet av programmet.
4. Besiktning och övervakning av anläggningarna skall utföras under den
officiella veterinärens ansvar, och denne får i enlighet med artikel 9 biträdas av
assistenter endast i rent praktiska uppgifter. Den officiella veterinären skall
ständigt ha tillträde till alla delar av anläggningarna för att säkerställa att detta
direktiv följs samt, om det råder tvivel om varifrån köttet eller de slaktade
djuren kommer, till dokumentation som gör det möjligt för honom att spåra
från vilken ursprungsanläggning ett slaktat djur kommer.
Den officiella veterinären skall regelbundet gå igenom resultaten av de
kontroller som avses i 2. Han får på grundval därav låta utföra ytterligare mikro-
biologiska undersökningar i alla produktionsled eller av produkterna.
Resultatet av denna genomgång skall dokumenteras i en rapport, och anlägg-
ningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall delges slutsatserna
och rekommendationerna i rapporten, och skall rätta till de fel som konstaterats
för att förbättra hygienen.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall ge ett centralt organ i uppgift att samla in och bearbeta
resultaten av den officiella veterinärens besiktningar före och efter slakt med
avseende på sjukdomar som kan överföras till människor.
Om en sådan sjukdom har diagnosticerats skall de behöriga veterinära myndig-
heterna som ansvarar för den besättning från vilken djuren härstammar så snart
som möjligt underrättas om resultatet i varje enskilt fall.
Medlemsstaterna skall överlämna information till kommissionen om vissa sjuk-
domar, framför allt om fall där sjukdomar som kan överföras till människor har
konstaterats.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 14
(1) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiv senast ändrat genom direktiv 90/654/EEG (EGT
nr L 353, 17.12.1990, s. 48).
▼B
Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 16 anta närmare regler för att
genomföra denna artikel, framför allt om
— hur ofta information skall överlämnas till kommissionen,
— vilken typ av information som skall samlas in,— om vilka sjukdomar information skall samlas in,— hur informationen skall samlas in och användas.
Artikel 12
1. Veterinäraexperter från kommissionen får i den utsträckning det är
nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta direktiv i samar-
bete med de behöriga nationella myndigheterna göra kontroller på platsen. De
får särskilt kontrollera om de godkända anläggningarna verkligen
överensstämmer med detta direktiv. Kommissionen skall underrätta medlemssta-
terna om resultaten av de utförda kontrollerna.
Den medlemsstat på vars territorium en kontroll utförs skall ge de experter som
utför arbetet all nödvändig hjälp.
Allmänna bestämmelser för genomförandet av denna artikel skall antas enligt
förfarandet i artikel 16.
Sedan medlemsstaterna i Ständiga veterinärkommittén yttrat sig, skall kommis-
sionen utarbeta en rekommendation om de regler som skall följas vid de
kontroller som avses i detta stycke.
2. Före den 1 januari 1995 skall rådet se över denna artikel på grundval av en
rapport, med eventuella bifogade förslag från kommissionen.
Artikel 13
1. I enlighet med förfarandet i artikel 16 kan medlemsstaterna få tillstånd att
tillämpa bestämmelserna i artikel 4 på slakterier som hanterar maximalt 20 slak-tenheter per veckaoch 1000 sla ktenheter per år
a) om de är belägna i områden med speciella geografiska olägenheter eller som
har svårigheter med leveranserna,
b) om de den 1 juli 1991 håller på att genomföra ett omstruktureringsprogram
inom ramen för en nationell plan som föreligger den dagen.
I enlighet med samma förfarande och trots de grunder för omräkning som gäller
för det antal slaktenheter som anges i artikel 4 A första stycket, får det tillstånd
som avses i första stycket i denna punkt utvidgas till att gälla anläggningar som
hanterar maximalt 60 svin per vecka om följande krav är uppfyllda:
a) Anläggningens ägare har fått speciell utbildning i produktionshygien som är
godkänd av den behöriga myndigheten.
b) Djur som skall slaktas tillhör anläggningens ägare eller har köpts in av
honom för att uppfylla kraven i d.
c) Köttet produceras i lokaler som uppfyller kraven i bilaga 2 och som är
belägnainom a nläggningen.
d) Det kött som produceras används endast inom anläggningen eller säljs direkt
till konsumenter på platsen.
När beslut om undantag antas, får särskilda krav fastställas, särskilt vad gäller
en definition av den lokala marknaden.
Anläggningar som medgivits undantag skall underkastas sådan inspektion som
gemenskapen utför på godkända anläggningar.
2. I enlighet med förfarandet i artikel 16
— får på begäran undantag från kapitel II punkt 14 c andra tillfjärde streck-
satsen, från kapitel VIII 42 A punkt 2 och kapitel IX punkt 46 d i bilaga 1
medges varje medlemsstat som ger liknande garantier. Beslut om sådana
undantag skall fastställa hygienkrav som lägst motsvarar de som återfinns i
bilaga 1,
— får beslut fattas om ytterligare krav som är anpassade till den speciella situ-
ationen i de berörda medlemsstaterna med avseende på vissa sjukdomar som
skulle kunna vara farliga för människors hälsa,
— får speciella krav uppställas för godkännande av anläggningar i grossistledet.
Artikel 14
1. Utan att det påverkar de särskilda bestämmelserna i detta direktiv skall den
officiellaveterinären eller den behörigamyndigheten utförade kontroller som
man finner lämpliga, om man misstänker att de veterinära bestämmelserna inte
har följts eller om det är tveksamt om köttet är tjänligt som livsmedel.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 15
▼B
2. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga administrativa eller straffrättsliga
åtgärder för att beivra varje överträdelse av gemenskapens veterinära
bestämmelser, framför allt när det framkommer att intyg eller dokument som
upprättats inte överensstämmer med köttets faktiska status, att identifi-
eringsmärken inte följer reglerna, att köttet inte presenterats för besiktning eller
att köttet inte använts för det ändamål som det var avsett för från början.
Artikel 15
Bilagorna till detta direktiv skall ändras av rådet med kvalificerad majoritet efter
förslag av kommissionen, framför allt för att anpassa dem till den tekniska
utvecklingen.
Artikel 16
1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden hänskjuta
ärendet utan dröjsmål till Ständiga veterinärkommittén, antingen på eget initiativ
eller på begäran av en företrädare för en medlemsstat.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till
åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden
bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt
beslut med en majoritet av 54 röster, varvid medlemsstaternas röster skall vägas
enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.
3. Kommissionen skall själv anta förslaget och genomföra det omedelbart om
det är förenligt med kommitténs yttrande. Om förslaget inte är förenligt med
kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan
dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt
beslut med kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget
mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall
vidtas och genast genomföra dem, såvida inte rådet med enkel majoritet har
avvisat förslaget.
Artikel 17
Före den 1 juli 1994 skall kommissionen överlämna en rapport, eventuellt
åtföljd av förslag om vilka rådet skall fatta beslut genom det röstningsförfarande
som fastställts i fördragets artikel 43, rörande kontrollmetoder som säkerställer
en nivå av djurhälsa som motsvarar den nivå som säkerställs genom metoderna
för besiktning före och efter slakt enligt kapitlen VI och VIII i bilaga 1.
Artikel 18
De regler som fastställs i direktiv 89/662/EEG skall framför allt tillämpas på
kontroller vid ursprungsanläggningen, på organisation och uppföljning av
kontroller som skall utföras av den mottagande medlemsstaten och på de
skyddsåtgärder som skall genomföras.
Artikel 19
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 16
▼B
BILAGA 1
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR
Anläggningar skall uppfylla följande minimikrav:
1. I lokaler där färskt kött produceras, hanteras eller förvaras och i utrymmen
och gångar genom vilka färskt kött transporteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte
ruttnar och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan.
Vattnet skall ledas mot golvbrunnar med galler och vattenlås för att
förhindra uppkomst av dålig lukt. Dock gäller att
— i lokaler som avses i kapitel II punkt 14 d och f, kapitel III punkt 15
a och kapitel IV punkt 16 a krävs inte att vattnet leds mot golv-
brunnar med galler och vattenlås, och i lokaler som avses i punkt
16 a är det tillräckligt med anordningar som gör att vattnet lätt kan
avlägsnas,
— i lokaler som avses i kapitel IV punkt 17 a i och i utrymmen och
gångar genom vilka färskt kött transporteras är det tillräckligt att
golven är vattentäta och av material som inte ruttnar.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med ljus tvättbar yta upp till en höjd
av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler. I kyl- och frysrum
och i lager skall väggarna vara klädda eller ytbehandlade upp till minst
lasthöjd. Övergångarna mellan golv och vägg skall vara rundade eller
utformade på liknande sätt utom i de lokaler som avses i kapitel IV
punkt 17 a.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel IV punkt 17
utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande, under
förutsättning att lokalerna är byggda före januari 1983.
c) Dörrar i tåligt, korrosionsbeständigt material, och om de är av trä skall
de ha slät och vattentät beklädnad på alla ytor.
d) Isoleringsmaterial som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergivning.
g) Ett innertak som är rent och lätt att rengöra. Om innertak saknas skall
yttertakets undersida uppfylla dessa krav.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt tillräckligt många anordningar för att
tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg med varmt
vatten. Kranarna får inte vara handmanövrerade. För handtvätt skall
dessa anordningar ha rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som
är förblandat till lämplig temperatur, rengörings- och desinfektionsmedel
samt hygieniska anordningar för att torka händerna.
b) Anordningar för att desinfektera verktyg med varmt vatten som är minst
82 ºC.
3. Lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och gnagare.
4. a) Redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med avtagbara
styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korrosionsbe-
ständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Ytor som kommer eller kan komma i kontakt
med kött, inklusive skarvar och fogar, skall vara släta. Användning av
trä är förbjudet med undantag för lokaler där det endast finns hygieniskt
förpackat färskt kött.
b) Korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som uppfyller hygienk-
raven för
— hantering av kött,
— förvaring av behållare med kött på sådant sätt att varken köttet eller
behållarna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) Anordningar som möjliggör att köttet kan hanteras hygieniskt och
skyddas under lastning och lossning, inklusive lämpligt utformade och
utrustade utrymmen där köttet tas emot och sorteras.
d) För förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel, särskilda
vattentäta korrosionsbeständiga behållare med lock och låsanordningar
så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem. Alternativt får en
låsbar lokal användas om sådant kött förekommer i så stora mängder
att detta behövs eller om köttet inte tas bort eller förstörs efter varje1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 17
▼B
arbetsdag. Om sådant kött förs bort genom störtar, skall dessa vara
konstruerade och installerade så att all risk för förorening av det färska
köttet undviks.
e) Anordningar för hygienisk lagring av innerförpackningar och emballage
om inslagning och emballering sker vid anläggningen.
5. Kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer som krävs i
dettadirektiv. I utrustningen ska ll ingå ett dräneringssystem för konden-
svatten som utesluter risk för förorening av köttet.
6. Tillgång till vatten av dricksvattenkvalitet under tryck enligt direktiv 80/
778/EEG(1). Annat vatten får i undantagsfall användas för framställning av
ånga och brandbekämpning, förutsatt att vattnet i de ledningar som installe-
rats för detta ändamål inte kan användas till annat och inte utgör någon risk
för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom får vatten som inte är av
dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för att kyla kylutrustningen.
Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig från ledningar som används
för vatten av dricksvattenkvalitet.
7. Tillfredsställande tillgång till varmvatten av dricksvattenkvalitet enligt
direktiv 80/778/EEG.
8. Avloppssystem för flytande och fasta ämnen som uppfyller hygienkraven.
9. En lämpligt utrustad låsbar lokal som endast får användas av besiktnings-
personalen, eller, när det gäller de lagerlokaler som avses i kapitel IV
punkt 17, lämpliga anordningar.
10. Utrustning som gör det möjligt att när som helst effektivt utföra de vete-
rinärbesiktningar som fastställs i detta direktiv.
11. Ett tillräckligt antal omklädningsrum med släta, vattentäta och tvättbara
väggar och golv, tvättställ, duschar och vattentoaletter, vilka är utrustadeså att de rena delarna i byggnaden skyddas från förorening.
Toaletterna får inte ha dörrar som öppnas direkt ut mot produktionsloka-
lerna. Duschar behövs inte i kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt inslaget färskt kött. Tvättställen skall ha rinnande varmt
och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig temperatur, rengö-
rings- och desinfektionsmedel för händer samt hygieniska anordningar för
att torka händerna. Kranarna på tvättställen får inte vara hand- eller
armmanövrerade. Det skall finnas ett tillräckligt antal tvättställ intill toalet-
terna.
12. En plats med lämpliga anordningar för att rengöra och desinfektera trans-
portmedel för kött, utom vid kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt paketerat färskt kött. En sådan avskild plats med
lämpliga anordningar för rengöring och desinfektion av transportmedel för
levande djur skall finnas vid slakterier. Sådana platser och anordningar
krävs dock inte om det finns bestämmelser att transportmedlen skall
rengöras och desinfekteras på offentligt godkända anläggningar.
13. En lokal eller säker plats för förvaring av rengörings- och desinfektions-
medel och liknande produkter.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER
14. Utöver de allmänna kraven skall slakterier uppfylla följande minimikrav:
a) Lämpliga slaktdjursstallar eller, om klimatet tillåter det, fållor för djur.
Väggar och golv skall vara tåliga, vattentäta och lätta att rengöra och
desinfektera. Dessa anordningar skall ha utrustning för att kunna ge
djuren vatten och för att vid behov utfodra dem. Vid behov skall det
också finnas ett avloppssystem.
b) Slaktlokaler som är tillräckligt stora för att arbetet skall kunna utföras på
ett tillfredsställande sätt. I slaktlokaler där både grisar och andra djurslag
slaktas skall det finnas en särskild plats för slakt av grisar. En sådan
plats är dock inte nödvändig om grisar och andra djur slaktas vid olika
tidpunkter. I sådana fall skall dock skållning, avhårning, skrapning och
svedning utföras på särskilda platser som är klart avgränsade från slakt-
linjen antingen genom ett öppet utrymme på minst fem meter eller
genom en skiljevägg som är minst tre meter hög.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 18
(1) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktiv senast ändrat genom direktiv 81/858/EEG
(EGT nr L 319, 7.11.1981, s. 19).
▼B
c) Särskilda lokaler som är tillräckligt stora och uteslutande avsedda för
följande:
— Tömning och rengöring av magar och tarmar.
Särskildaloka ler är dock inte nödvändigaom momenten som
omfattar magar utförs i en sluten mekanisk anordning med till-
fredsställande ventilationssystem och som uppfyller följande krav:
i) Utrustningen skall installeras och placeras så att arbetsmomenten
med att separera tarmarna från magen och med att tömma och
rengöra magarna kan utföras hygieniskt. Den skall vara placerad
på ett särskilt ställe som är klart avgränsat från allt oskyddat
färskt kött med en skiljevägg som går minst tre meter upp från
golvet och som omger den plats där dessa arbetsmoment utförs.
ii) Maskinen skall vara så utformad och konstruerad att den effek-
tivt förhindrar all förorening av det färska köttet.
iii) Det skall finnas en luftsug som är utformad så att den evakuerar
all dålig lukt och förhindrar all risk för förorening via aerosol-
bildning.
iv) Maskinen skall vara utrustad med en anordning för att evakuera
avloppsvatten och maginnehåll till avloppssystemet i ett slutet
system.
v) Den bana som magarna följer till och från maskinen skall både
vara klart avgränsad och avskild från den bana som övrigt färskt
kött följer. Omedelbart efter det att magarna har tömts och
rengjorts, skall de föras undan på ett hygieniskt sätt.
vi) Magar får inte hanteras av personal som hanterar annat färskt
kött. Personal som hanterar magar skall inte kunna komma i
kontakt med annat färskt kött.
— Beredning av tarmar och magar om detta utförs på slakteriet. Dessa
moment får dock utföras i samma lokal som avses i första streck-
satsen förutsatt att man undviker korskontamination.
— Beredning och rengöring av andra ätliga organ än de som avses i
föregående strecksatser inklusive en särskild plats för förvaring av
skallar på tillräckligt avstånd från andra ätliga organ, om dessa
moment utförs på slakteriet och inte äger rum efter slaktlinjen.
— Förvaring av hudar, horn, klövar och hovar samt svinhår i slutna, täta
behållare i avvaktan på att de skall föras bort, om detta inte sker
direkt från slakteriet på slaktdagen.
d) En särskild plats för paketering av ätliga organ om detta görs på slakte-
riet.
e) Låsbara lokaler eller, om klimatet så tillåter, lämpligt placerade fållor
med separat avlopp för djur som är sjuka eller misstänks vara det samt
låsbara lokaler avsedda för slakt av sådana djur, för förvaring av anhållet
kött och för förvaring av kött som förklarats vara otjänligt som livs-
medel. Lokaler avsedda enbart för slakt av sådana djur är inte
nödvändiga på en anläggning som den behöriga myndigheten inte har
godkänt för slakt av dessa djur eller där sådan slakt utförs efter den
normala slakten, under förutsättning att åtgärder vidtas för att undvika
förorening av kött som förklarats vara tjänligt som livsmedel. I detta
fall skall lokalerna rengöras och desinfekteras särskilt noga under
offentlig kontroll innan de används igen för slakt av djur som varken är
sjukaeller misstänks va radet.
f) Tillräckligt stora kylrum utrustade med korrosionsbeständiga anord-
ningar utformade så att färskt kött förhindras att komma i kontakt med
golv eller väggar vid transport eller förvaring.
g) Anordningar för att kontrollera in-och utpassage vid slakteriet.
h) En klar avgränsning mellan rena och orena avdelningar i byggnaden så
att de rena delarna skyddas från förorening.
i) Sådan utrustning att man efter bedövning kan bereda djuret hängande så
långt som möjligt. Det upphängdadjuret får under ingaomständigheter
kommai konta kt med golvet under beredningen.
j) Ett hängbanesystem för vidare hantering av köttet.
k) Om dynga förvaras inom slakteriområdet en särskild plats för sådan
dynga.
l) En lokal som är lämpligt utrustad för att utföra trikinundersökningar om
sådana utförs vid anläggningen.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 19
▼B
KAPITEL III
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV STYCK-
NINGSANLÄGGNINGAR
15. Utöver de allmänna kraven skall styckningsanläggningar uppfylla följande
minimikrav:
a) Kylrum som är tillräckligt stora för förvaring av kött, och om emballerat
kött lagras på anläggningen skall en särskild lokal finnas för sådant kött.
Oemballerat kött får inte förvaras i sådana kylrum om de inte först
rengjorts och desinfekterats.
b) Lokal för styckning och urbening och inslagning utrustad med en termo-
graf eller en fjärrtermograf.
c) Lokal för emballering där detta arbetsmoment utförs på stycknings-
anläggningen, om inte villkoren som avses i punkt 63 är uppfyllda.
d) Lokal för förvaring av paketerings- och emballeringsmaterial om sådan
hantering utförs vid styckningsanläggningen.
KAPITEL IV
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV KYL- OCH
FRYSLAGER
16. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 första stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora kylrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i punkt 66, första stycket.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje lagerutrymme.
17. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 fjärde stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora frysrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i punkt 66 fjärde stycket.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje förvaringsutrymme.
KAPITEL V
PERSONALHYGIEN SAMT HYGIEN I LOKALER OCH UTRUSTNING
PÅ ANLÄGGNINGARNA
18. Lokaler och utrustning skall hållas absolut rena. Personalen skall iaktta
absolut renlighet. Detta innebär följande:
a) Personal som hanterar oskyddat eller inslaget färskt kött eller som
arbetar i lokaler och utrymmen där sådant kött hanteras, emballeras eller
transporteras skall särskilt bära huvudbonad, skor och ljusa arbetskläder
som är rena och lättvättade och vid behov rena nackskydd eller andra
skyddskläder. Personal som är sysselsatt med slakt av djur eller som
arbetar med eller på annat sätt hanterar kött skall i början av varje
arbetsdag ha rena arbetskläder och vid behov byta kläder under dagen.
De skall tvätta och desinfektera sina händer flera gånger om dagen, bl.
a. varje gång arbetet återupptas efter rast. Personer som kommit i
kontakt med sjuka djur eller med infekterat kött skall omedelbart
därefter noggrant tvätta händerna och armarna med varmt vatten och
desinfektera dem. Rökning är förbjuden i produktionslokaler, i lagerrum,
i utrymmen för varumottagning, expediering och utleverans samt i andra
utrymmen och gångar genom vilka färskt kött transporteras.
b) Inga andra djur får komma in i anläggningen än, när det gäller slakterier,
djur som skall slaktas eller, i fråga om slakteriområdet, djur som behövs
för att arbetet skall fungera. Gnagare, insekter samt andra skadedjur skall
systematiskt bekämpas.
c) Utrustning och redskap som används vid arbete med kött skall hållas
rena och i gott skick. De skall noggrant rengöras och desinfekteras flera
gånger under arbetsdagen, efter arbetsdagens slut och innan de används
igen om de blivit nedsmutsade.
19. Lokaler, redskap och arbetsutrustning får inte användas för andra ändamål
än arbete med färskt kött eller med kött av hägnat vilt som tillåts i enlighet
med direktiv 91/495/EEG(1).1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 20
(1) EGT nr L 268/69, 24.9.1991, s. 41.
▼B
Denna begränsning skall inte tillämpas på
— transportutrustning som används i de lokaler som avses i punkt 17 a när
köttet är förpackat,
— styckning av kött av fjäderfä, kött av vilt eller kaninkött eller vid till-
verkning av köttberedningar under förutsättning att sådant arbete utförs
vid annan tid än styckning av färskt kött eller kött av hägnat vilt som
avses i första stycket och att styckningslokalen i sin helhet är rengjord
och desinfekterad innan den används igen för styckning av färskt kött
eller kött av hägnat vilt.
Redskap för styckning av kött får endast användas för detta ändamål.
20. Kött och köttbehållare får inte komma i direkt kontakt med golvet.
21. Vatten av dricksvattenkvalitet skall användas för alla ändamål. Annat vatten
får användas i undantagsfall för framställning av ånga, förutsatt att vattnet i
de ledningar som installerats för detta ändamål inte kan användas till annat
och inte utgör någon risk för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom
får vatten som inte är av dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för
att kyla kylutrustningen. Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig
från ledningar som används för vatten av dricksvattenkvalitet.
22. Det är förbjudet att sprida sågspån eller liknande på golvet i produktionslo-
kaler och lagerlokaler för färskt kött.
23. Rengörings- och desinfektionsmedel och liknande skall användas på sådant
sätt att verktyg, arbetsutrustning och färskt kött inte påverkas negativt. Efter
att ha använt sådana medel skall man skölja verktygen och arbetsutrust-ningen noggrant med vatten av dricksvattenkvalitet.
24. Personer som kan förorena köttet förbjuds att arbeta med det eller på annat
sätt hantera det.
Vid anställning skall varje person som skall arbeta med eller på annat sätt
hantera färskt kött med ett läkarintyg styrka att det inte föreligger något
hinder för en sådan anställning. Löpande läkarkontroll av sådan personal
skall ske enligt gällande lagstiftning i den aktuella medlemsstaten.
KAPITEL VI
BESIKTNING FÖRE SLAKT
25. Djuren skall genomgå besiktning före slakt den dag de anländer till slakte-
riet eller innan den dagliga slakten påbörjas. Denna besiktning skall
upprepas omedelbart före slakten om djuret har vistats i slaktstallarna över
natten.
Slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall underlätta
besiktningen före slakt och framför allt biträda med all hantering som anses
nödvändig.
Varje slaktdjur skall identitetsmärkas så att den behöriga myndigheten skall
kunnafa stställadess ursprung.
26. a) Den officiella veterinären skall göra en besiktning före slakt enligt god
yrkessed och i tillfredsställande belysning.
b) Den officiella veterinären skall kontrollera att gemenskapsreglerna om
djurskydd följts beträffande de djur som levererats till slakteriet.
27. Besiktningen skall fastställa följande:
a) Om djuren lider av någon sjukdom som kan överföras till människor
eller djur, om de visar tecken på sjukdom eller har ett allmäntillstånd
som tyder på att sådan sjukdom skulle kunna uppkomma.
b) Om de visar tecken på sjukdom eller på en störning i allmäntillståndet
som skulle kunna göra köttet otjänligt som livsmedel. Man skall vara
uppmärksam på tecken som tyder på att djuren tillförts ämnen med
farmakologisk verkan eller att de har ätit något ämne som kan göra
köttet skadligt för människors hälsa.
c) Om de är utmattade, upphetsade eller skadade.
28. a) Utmattade och upphetsade djur skall få vila minst 24 timmar om inte den
officiella veterinären beslutar annat.
b) Kött från djur hos vilka någon av de sjukdomar som avses i punkt 27 a
och 27 b har konstaterats, får inte användas till livsmedel.
c) Om djur misstänks lida av någon av de sjukdomar som avses i punkt 27
a och 27 b skall slakten skjutas upp. Dessa djur skall genomgå en
noggrann undersökning för att fastställa en diagnos.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 21
▼B
Om besiktning efter slakt är nödvändig för att ställa en diagnos, skall
den officiella veterinären begära att de aktuella djuren slaktas för sig
eller efter den normala slakten.
Dessa djur skall genomgå en noggrann besiktning efter slakt, om vete-
rinären anser det nödvändigt för att få diagnosen bekräftad med en
lämplig bakteriologisk undersökning, samt en undersökning av om det
finns rester av ämnen med farmakologisk verkan som kan antas ha
tillförts för att behandla det sjukliga tillstånd som konstaterats.
KAPITEL VII
HYGIEN VID SLAKT, STYCKNING OCH ANNAN HANTERING AV
KÖTT
29. Slaktdjur som förts in i slaktlokalen skall slaktas omedelbart. Avblodning,
avhudning eller borttagning av borst samt urtagning skall göras på sådant
sätt att köttet inte riskerar att förorenas.
30. Avblodningen skall vara fullständig. Blod som är avsett som livsmedel skall
samlas upp i absolut rena behållare. Det får inte röras om för hand utan
endast med verktyg som uppfyller hygienkraven.
31. Alla slaktdjur utom svin skall omedelbart avhudas fullständigt, utan att det
påverkar undantaget i kapitel VIII punkt 41 D a andra meningen. Om svinen
inte avhudas, skall borsten tas bort omedelbart. Avborstningsmedel får
användas för detta, under förutsättning att svinen sköljs noggrant efteråt
med vatten av dricksvattenkvalitet.
Avhudning av kalv-och fårskallar är inte nödvändig under förutsättning att
dessa hanteras så att man undviker all förorening av färskt kött.
32. Urtagning skall utföras omedelbart och avslutas inom 45 minuter efter
bedövning eller, när det gäller rituell slakt, en halvtimme efter avblodning.
Lungor, hjärta, lever, njurar, mjälte och krös får antingen avlägsnas eller
lämnas kvar i slaktkroppen vid sina naturliga fästen.
Om de tas ur, skall de numreras eller märkas på annat sätt så att samhörig-
heten med en viss slaktkropp skall kunna fastställas. Detta gäller även
huvud, tunga, mag-tarmkanal och andra delar av djuret som krävs för
besiktning eller som kan krävas för att göra de kontroller som fastställs i
direktiv 86/469/EEG. Dessa delar skall finnas i nära anslutning till slakt-
kroppen tills dess att besiktningen är avslutad. Under förutsättning att den
inte visar några sjukliga tecken eller skador kan penis kasseras omedelbart.
För alla djurslag gäller att njurarna skall avlägsnas från sina fettkapslar. När
det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall även njurkapseln avlägsnas.
33. Redskap får inte lämnas kvar i köttet. Torkning av kött med trasor av tyg
eller av annat material liksom uppblåsning med tryckluft är förbjudet.
Uppblåsning av organ får dock tillåtas för rituella ändamål, men i dessa
fall får det uppblåsta organet inte användas som livsmedel.
34. Slaktkroppar av hästdjur, svin som är äldre än fyra veckor och nötkreatur
som är äldre än sex månader skall vid besiktingen vara kluvna i två kropps-
halvor längs ryggraden. Om det är nödvändigt för besiktningen, får den
officiella veterinären kräva att även andra skallar och andra slaktkroppar
klyvs på längden.
För att beakta de tekniska kraven eller de lokala konsumtionsvanorna
►C1får dock den behöriga myndigheten tillåta att slaktkroppar av svin
besiktigas utan att vara kluvna. ◄
35. Innan besiktningen är avslutad får obesiktigade slaktkroppar och ätliga
organ inte kunna komma i kontakt med slaktkroppar och ätliga organ som
redan är besiktigade. Det är vidare förbjudet att avlägsna något från slakt-
kroppen, stycka eller på annat sätt behandla slaktkroppen.
36. Anhållet kött eller kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel, magar,
tarmar och oätliga biprodukter får inte kunna komma i kontakt med kött
som förklarats vara tjänligt som livsmedel och skall så snart som möjligt
placeras i särskilda rum eller behållare så att det inte finns någon risk för
förorening av annat färskt kött.
37. Om blod eller ätliga organ från flera olika djur samlas upp i samma behål-
lare innan besiktningen efter slakt är avslutad, skall hela innehållet förklaras
vara otjänligt som livsmedel om slaktkroppen av något av de aktuella djuren
har förklarats vara otjänligt som livsmedel.
38. Hantering, putsning, vidare behandling och transport av kött, inklusive
ätliga organ skall utföras på sådant sätt att alla hygienkrav uppfylls. Där
sådant kött förpackas, skall villkoren i kapitel II punkt 14 d och villkoren i1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 22
▼B
kapitel XI uppfyllas. Förpackat kött skall förvaras i lokaler som är avskilda
från oskyddat färskt kött.
KAPITEL VIII
BESIKTNING EFTER SLAKT
39. Alla delar av djuret inklusive blod skall besiktigas omedelbart efter slakt så
att man kan fastställa om köttet är tjänligt som livsmedel.
40. Besiktningen efter slakt skall omfatta följande:
a) Okulärbesiktning av det slaktade djuret med tillhörande organ.
b) Palpation av de organ som avses i punkt 41 och, om den officiella vete-
rinären bedömer det nödvändigt, av livmodern.
c) Anskärning av vissa organ och lymfknutor och, beroende på de slutsatser
den officiella veterinären har dragit, av livmodern. Om okulärbesikt-
ningen eller palpationen av organ tyder på att djuret har skador som
kan förorena slaktkroppar, utrustning, personal eller produktionslokaler,
får dessa organ inte anskäras i slaktlokalen eller någon annan del av
anläggningen, om detta skulle kunna förorena färskt kött.
d) Undersökning av avvikelser beträffande konsistens, färg, lukt och vid
behov smak.
e) Vid behov laboratorieundersökning, framför allt beträffande de ämnen
som avses i artikel 5.1 j och 5.1 k.
41. Den officiella veterinären skall gå till väga på följande sätt:
A.Nötkreatur äldre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Mandibular-, retropharyngeal-
och parotideallymfknutorna ( lnn. mandibulares, retropharyngiales
ochparotidei ) skall anskäras och undersökas. Den yttre tuggmusku-
laturen, i vilken två snitt skall göras parallellt med underkäken, och
den inre tuggmuskulaturen, som skall anskäras med ett snitt, skall
undersökas.
Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter lossning för att göra
det möjligt att utföra en okulärbesiktning av munhåla och svalg.
Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Besiktning av luftstrupe; okulärbesiktning och palpation av lungor
och foderstrupe; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurca-
tiones, eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och
undersökas. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragma-
lobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna
inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales); snitt vid porta hepatis och vid basen av lobus caudatus
för att granska gallgångarna; kontroll och palpation av portallymfk-
nutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor
(lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation av
mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning och vid behov palpation och anskärning av juver
med lymfknutor ( lnn. supramammarii ). Hos kor skall vardera halvan
av juvret öppnas med ett långt djupt snitt ända ned till mjölkcister-
nerna(sinus lactiferes ) och juvrets lymfknutor skall anskäras, utom
när juvret inte skall användas som livsmedel.
B.Nötkreatur som är yngre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Retropharyngeallymfknutorna
(lnn. retropharyngiales ) skall anskäras och undersökas. Munhålan1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 23
▼B
och svalget skall undersökas och tungan palperas. Tonsillerna skall
avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial-och mediastinallymfknutorna ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och undersökas.
Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas med ett
längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobe-
rnas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna inte
skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation och vid behov anskärning av dessa lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag-och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation
av mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa
lymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder. I tvek-
samma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas.
Ledvätskan skall undersökas.
C.Svin
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe; käklymfknutorna ( lnn. mandi-
bulares) skall undersökas och anskäras. Munhålan, svalget och
tungan skall okulärbesiktigas. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial-och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). Luftstrupen och bronkernas huvud-
grenar skall öppnas med ett längssnitt och lungorna skall anskäras
vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är
dock inte nödvändiga om lungorna inte skall användas som livs-
medel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna
genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales); palpation av lever med lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, och mag- och kröslymfk-
nutor (gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation av
mag- och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( lnn. supramammarii ),
anskärning av juverlymfknutorna hos suggor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
D.Får och get
a) Okulärbesiktning av skalle efter avhudning och i tveksamma fall
undersökning av strupe, munhåla, tunga samt retropharyngeal- och
parotideallymfknutor. Utan att det påverkar djurhälsokraven är dessa
undersökningar inte nödvändiga om den behöriga myndigheten kan
garantera att huvudet inklusive tungan och hjärnan inte kommer att
användas som livsmedel.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 24
▼B
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). I tveksamma fall skall dessa organ
och lymfknutor anskäras och undersökas.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. I tveksamma fall skall
hjärtat anskäras och undersökas.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation av lever med lymfknutor; anskärning av leverns yta mot
löpmagen för att undersöka gallgångarna.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ).
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
E.Tama hästdjur
a) Okulärbesiktning av skalle och, efter att tungan frigjorts, av svalg.
Mandibular-, retropharyngeal- och parotideallymfknutorna ( Lnn.
mandibulares, retropharyngiales , ochparotidei ) skall palperas och
vidbehov anskäras. Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter
lossning av tungan för att göra det möjligt att utföra en noggrann
undersökning av munhåla och svalg. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall palperas och vid behov
anskäras. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med ett längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diaf-
ragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är dock inte nödvändiga
om lungorna inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall
öppnas med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan
kamrarna genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och lever- och portallymfknutor ( lnn.
portales); palpation av lever med lymfknutor; vid behov anskärning
av lever och lever- och portallymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); vid behov
anskärning av mag- och kröslymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar; palpation av njurar och anskärning vid
behov av njurar och njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan hos hingstar och ston.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( supramammarii ) och vid
behov anskärning av juverlymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
m) Alla gråa och vita hästar skall undersökas avseende melanos och
melanomatos i bogmuskler och boglymfknutor ( lnn. lymphonodi
subrhomboidei ) under skulderbladsbrosket genom att ena bogen
lossas. Njurarna skall friläggas och undersökas efter klyvning.
F.I tveksamma fall får den officiella veterinären utföra ytterligare
snitt och undersökningar av de delar av de slaktade djuren som
behövs för att kunna fatta ett definitivt beslut.
Om den officiella veterinären finner att man klart har brutit mot de
hygienregler som fastställs i detta kapitel eller att man har försvårat till-
fredsställande hygienkontroll, skall han ha befogenhet att vidta åtgärder1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 25
▼B
beträffande användningen av utrustningen eller lokalerna, åtgärder av
alla slag som behövs, inklusive åtgärder att minska slakthastigheten eller
att avbryta slakten.
G.Om anskärning av ovan nämnda lymfknutor är obligatorisk skall
det systematiskt göras flera snitt i dem och även göras en okulärbe-
siktning.
42. A. Dessutom skall den officiella veterinären systematiskt utföra följande:
1. En undersökning med avseende på förekomst av dynt hos svin.
Undersökningen skall innefatta en undersökning av de direkt synliga
muskelytorna, framför allt i lårmusklerna, diafragmapelarna, interkos-
talmusklerna, hjärtat, tungan, strupen och vid behov bukväggen och
psoasmuskulaturen som frilagts från sin fettvävnad.
2. En undersökning med avseende på rots hos hästdjur genom noggrann
undersökning av slemhinnor från luftstrupen, struphuvudet,
näshålorna, bihålorna och deras förgreningar sedan huvudet kluvits
på mitten och nässkiljeväggen skurits bort.
3. En undersökning med avseende på förekomst av trikiner i
tvärstrimmig skelettmuskulatur på färskt kött från svin och hästar.
Denna undersökning skall utföras i enlighet med beprövade metoder
som är vetenskapligt erkända, framför allt metoder som finns angivna i
gemenskapens direktiv eller i andra internationella standarder.
Resultaten skall bedömas med en referensmetod som fastställs i enlighet
med förfarandet i artikel 16 i detta direktiv och efter det att Vetenskap-
liga veterinärkommittén har avgett sitt yttrande. Metoden skall vara
minst likatillförlitlig som den metod för trikinundersökning som a vses
i punkt 1 i bilaga 1 till direktiv 77/96/EEG.
Kommissionen skall offentliggöra referensmetoden i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning .
B. Resultaten av besiktningarna före och efter slakt skall journalföras av
den officiella veterinären. Om man konstaterat sådana sjukdomar som
avses i artikel 6 och som kan överföras till människor, skall de behöriga
veterinära myndigheter som ansvarar för kontroll av den besättning från
vilken djuren härstammar samt den person som är ansvarig för den
berörda besättningen underrättas om detta.
KAPITEL IX
KRAV PÅ KÖTT SOM ÄR AVSETT FÖR STYCKNING
43. Styckning i mindre delar än de som avses i artikel 3.1 A, urbening eller
skivning av ätliga organ av nötkreatur tillåts endast på godkända stycknings-
anläggningar.
44. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
underlätta arbetet med övervakning av anläggningen, framför allt all
hantering som anses nödvändig, och han skall ställa all nödvändig utrust-
ning till kontrollorganets förfogande. Framför allt skall han kunna
informera den officiella veterinär som är ansvarig för kontrollen om varifrån
det kött som förs in på hans anläggning kommer.
45. Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel V punkt 19 andra stycket får
kött som inte uppfyller kraven i artikel 3.1 B b i detta direktiv inte föras till
godkända styckningsanläggningar med mindre än att det placeras i speciella
förvaringsutrymmen. Det skall styckas avskilt i tid eller rum från kött som
uppfyller dessa krav. Den officiella veterinären skall alltid ha tillgång till
alla förvarings- och produktionslokaler för att kunna förvissa sig om att
föregående bestämmelser strikt följs.
46. a) Färskt kött skall inte föras in i de lokaler som avses i kapitel III punkt 15
b i större mängd än vad som behövs. Så snart det är styckat och eventu-
ellt förpackat skall köttet flyttas till ett lämpligt kylrum enligt kapitel III
punkt 15 a.
b) Kött som förs in i styckningslokalerna skall kontrolleras och vid behov
putsas. Arbetsplatsen för detta skall utrustas med nödvändig utrustning
och tillfredsställande belysning.
c) Vid styckning, urbening, emballering och paketering skall köttets
kärntemperatur hållas konstant vid + 7ºC eller lägre. Under styckning
får temperaturen i styckningslokalen inte överskrida + 12 ºC. Vid skiv-
ning, emballering och paketering skall kärntemperaturen i lever hållas
konstant vid + 3ºC eller lägre.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 26
▼B
Vid styckning, urbening, skivning, tärning, emballering och paketering
skall temperaturen i lever, njurar och skallkött hållas konstant vid + 3ºC
eller lägre.
d) Trots bestämmelsernai styckenaaoch c får kött stycka s när det är
varmt. I sådant fall skall köttet föras direkt från slaktlokalen till styck-
ningslokalen. Dessutom skall slakt- och styckningslokalerna vara
belägna i samma grupp av byggnader och så nära varandra att köttet
kan föras över direkt och styckningen skall utföras omedelbart efter
överföringen. Så snart köttet är styckat och eventuellt förpackat, skall
det överföras till ett lämpligt kylrum.
e) Styckningen skall utföras så att man undviker all förorening av köttet.
Bensplitter och blodklumpar skall tas bort. Kött från styckningen som
inte är avsett som livsmedel skall samlas upp i sådana anordningar,
behållare eller lokaler som avses i punkt 4 d när det är styckat.
KAPITEL X
HYGIENKONTROLL AV STYCKAT OCH LAGRAT KÖTT
47. Godkända styckningsanläggningar och godkända kyl- och fryslager skall
kontrolleras av en officiell veterinär.
48. Veterinärens övervakning skall innefatta följande uppgifter:
— Övervakning av färskt kött som kommer in på anläggningen och som
lämnar den.
— Hygienkontroll av färskt kött som finns på de anläggningar som avses i
punkt 47.
— Hygienkontroll av färskt kött före styckning och när det lämnar de
anläggningar som avses i punkt 47.
— Övervakning av hygienen beträffande de lokaler, anordningar och
verktyg som avses i kapitel V och av personalens personliga hygien
inklusive klädsel.
— All övrig övervakning som den officiella veterinären anser nödvändig
för att säkerställa att detta direktiv följs.
KAPITEL XI
KONTROLLMÄRKNING
49. Kontrollmärkningen skall utföras under den officiella veterinärens ansvar.
För detta ändamål skall han ansvara
a) för utrustning som är avsedd för kontrollmärkning av kött och som han
endast får överlämna till assistenterna när märkning skall utföras och för
den tidsperiod som behövs för detta,
b) för etiketter och emballeringsmaterial som är märkta enligt detta kapitel.
Etiketter och emballeringsmaterial skall överlämnas till assistenterna när
de skall användas och i det antal som behövs.
50. Kontrollstämpeln skall
a) antingen vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen avsändarlandets initialer med versaler (dvs. en av
följande):
B-D K-D-E L-E-F-I R L-I-L-NL-P-U K ,
följda av anläggningens godkännandenummer.
— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC eller EEG.
b) eller vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen namnet på avsändarlandet med versaler.
— I mitten anläggningens godkännandenummer.
— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC eller EEG.
Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm
höga.
Kontrollstämpeln kan dessutom innehålla uppgift om den officiella vete-
rinär som utfört hygienkontrollen av köttet.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 27
▼B
51. Slaktkropparna skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med
punkt 50 på följande sätt:
— De som väger mer än 65 kg skall märkas på varje kroppshalva på åtmin-
stone följande ställen: utsidan av låret, länden, ryggen, bröstet och
bogen.
— Övriga slaktkroppar skall märkas på åtminstone fyra ställen, på bogen
och på utsidan av låret.
52. Lever av nöt, svin och hästdjur skall märkas med brännstämpel i enlighet
med punkt 50.
Alla andra ätliga organ skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet
med punkt 50 om de inte är emballerade eller förpackade och märkta i
enlighet med punkterna55 och 56.
53. Styckningsdelar som producerats vid styckningsanläggningar från offentligt
kontrollmärkta slaktkroppar skall märkas med färg- eller brännstämpel i
enlighet med punkt 50 om de inte är emballerade eller förpackade. Revben
skall kontrollmärkas på ett sätt som gör det möjligt att identifiera ursprung-
sslakteriet.
54. Förpackningarna skall alltid kontrollmärkas i enlighet med punkt 55.55. Förpackat styckat kött och förpackade ätliga organ som avses i punkt 52
andra stycket och punkt 53, inklusive skivad lever av nötkreatur, skall vara
kontrollstämplade i enlighet med punkt 50. Stämpeln skall ha stycknings-
anläggningens godkännandenummer istället för slakteriets
godkännandenummer. Stämpeln skall anbringas på en etikett på förpack-
ningen eller tryckas på förpackningen på sådant sätt att den förstörs när
förpackningen öppnas. Etiketten skall även ha ett serienummer. När styckat
kött eller ätliga organ emballerats i enlighet med kapitel XII punkt 62, får
dock den etikett som avses ovan anbringas på emballaget. När det gäller
ätliga organ som förpackas på ett slakteri, skall slakteriets godkännande-
nummer finnas i kontrollmärket.
56. Utöver kraven om att färskt kött avsett för direkt försäljning till konsu-
menten skall emballeras i odelbara portionsförpackningar enligt punkt 55
skall också en avbild av det kontrollmärke, som fastställs i punkt 50 a vara
tryckt på emballaget eller på en etikett på emballaget. Stämpeln skall inne-
fatta styckningsanläggningens godkännandenummer. De krav på mått som
anges i punkt 50 behöver inte tillämpas för den stämpel som krävs enligt
denna punkt. I det fall ätliga organ har emballerats i ett slakthus skall dock
det nummer som innefattas i stämpeln vara det berörda slakthusets godkän-
nandenummer.
57. Kött från hästdjur samt förpackningar med sådant skall ha ett speciellt
kontrollmärke som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16 i
dettadirektiv.
58. De färger som får användas vid kontrollstämpling skall vara tillåtna i
enlighet med rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas regler
om färgämnen som är tillåtnai livsmedel(
1).
KAPITEL XII
INSLAGNING OCH EMBALLERING AV FÄRSKT KÖTT
59. a) Emballaget (t.ex. förpackningslådor, pappkartonger) skall uppfylla alla
hygienkrav och framför allt
— får de inte förändra köttets organoleptiska egenskaper,
— får de inte till köttet kunnaöverföraämnen som är ska dligaför
människors hälsa,
— skall de vara tillräckligt starka för att säkerställa att köttet skyddas
effektivt under transport och annan hantering.
b) Emballaget får inte återanvändas för kött, såvida det inte är gjort av
korrosionsbeständigt material som är lätt att rengöra och det
dessförinnan har rengjorts och desinfekterats.
60. När färskt styckat kött eller ätliga organ slås in, skall detta moment utföras
omedelbart efter styckning och i enlighet med hygienbestämmelserna.
Med undantag av styckningsdelar av späck och sidfläsk skall styckat kött
och ätliga organ alltid vara inslagna, om de inte är upphängda under trans-
porten.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 28
(1) EGT nr L 115, 11.11.1962, s. 2645/62. Direktiv senast ändrat genom direktiv 85/7/EEG
(EGT nr L 2, 3.1.1985, s. 22).
▼B
Sådan innerförpackning skall vara genomskinlig och färglös, och den skall
även uppfylla villkoren i punkt 59 a första och andra strecksatserna. Den får
inte återanvändas för att slå in kött.
Skivad lever av nöt skall slås in en och en. En förpackning får innehålla
endast ett komplett skivat organ i dess ursprungliga form.
61. Inslaget kött skall emballeras.
62. Om innerförpackningen uppfyller alla skyddskrav som ställs på ytterför-
packningar, behöver det dock inte vara genomskinligt och färglöst, och
man behöver inte placera det i en ytterbehållare, förutsatt att de övriga vill-
koren i punkt 59 är uppfyllda.
63. Styckning, urbening, inslagning och emballering får äga rum i samma lokal
under följande förutsättningar:
a) Lokalen skall vara tillräckligt stor och utformad så att det säkerställs att
hanteringen sker hygieniskt.
b) Förpackningsmaterial och emballage skall inneslutas i ett förseglat
skyddshölje omedelbart efter tillverkning. Detta hölje skall skyddas från
skada under transport till anläggningen och förvaras under hygieniska
förhållanden i en särskild lokal på anläggningen.
c) Lokaler för förvaring av förpackningsmaterial skall vara fria från damm
och skadedjur och får inte ha någon luftförbindelse med lokaler som
innehåller ämnen som skulle kunna förorena det färska köttet. Emballage
får inte förvaras på golvet.
d) Kartongerna skall resas under hygieniska förhållanden innan de förs in i
lokalen.
e) Kartongerna skall föras in i lokalen på ett hygieniskt sätt och användas
omgående. De får inte hanteras av personal som hanterar färskt kött.
f) Omedelbart efter emballering skall köttet placeras i lagerlokalen.
64. De förpackningar som avses i detta kapitel får endast innehålla styckat kött
från ett och samma djurslag.
KAPITEL XIII
SUNDHETSINTYG
65. Originalet till det sundhetsintyg som skall åtfölja köttet under transport till
destinationsorten skall utfärdas av en officiell veterinär vid lastningen.
Intyget skall till form och innehåll överensstämma med förebilden i bilaga 4
och upprättas åtminstone på det eller de officiella språk som talas på desti-
nationsorten. Det skall bestå av ett enda pappersark.
KAPITEL XIV
LAGRING
66. Färskt kött skall kylas ned omedelbart efter besiktning efter slakt och hålla
en konstant kärntemperatur på högst + 7ºC i slaktkroppar och stycknings-
delar och + 3ºC i ätliga organ.
Av tekniska skäl får undantag från denna bestämmelse med avseende på
köttets mognadslagring medges av den behöriga myndigheten från fall till
fall för transport av kött till styckningsanläggningar eller slaktbutiker i slak-
teriets omedelbara närhet, förutsatt att transporten tar högst en timme.
Färskt kött som skall frysas skall komma direkt från ett godkänt slakteri
eller en godkänd styckningsanläggning.
Infrysning av färskt kött får endast utföras i lokaler på den anläggning där
köttet har producerats eller styckats eller i ett godkänt kyl- och fryslager
med hjälp av lämplig utrustning.
De styckningsdelar som avses i artikel 3.1 A i detta direktiv och de styck-
ningsdetaljer som avses i kapitel XI punkt 53 i denna bilaga samt ätliga
organ skall, när de är avsedda för infrysning, frysas in omedelbart, om inte
mognadslagring krävs av djurhälsoskäl. I det senare fallet skall de frysas in
omedelbart efter mognadslagringen.
Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktkroppar som styckats i
högst tre grossistdelar samt kvartsparter avsedda för infrysning skall frysas
in omgående efter temperaturutjämning.
Styckat kött som är avsett för infrysning skall frysas in omgående efter
styckning.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 29
▼B
Fryst kött skall nå en kärntemperatur på −12 ºC eller lägre och får därefter
inte förvaras vid högre temperatur. Färskt fryst kött skall märkas med
infrysningsmånad och år.
67. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
förvaras i de lokaler som avses i kapitel IV punkterna 16 och 17, om inte
köttet är förpackat och förvaras åtskilt.
68. Temperaturen i de förvaringslokaler som avses i kapitel IV punkterna 16
och 17 skall registreras.
KAPITEL XV
TRANSPORT
69. Färskt kött skall transporteras med transportmedel som kan tillslutas herme-
tiskt eller, när det gäller kött som importerats i enlighet med direktiv 90/
675/EEG eller färskt kött som transiteras genom ett tredje lands territorium,
i plomberade transportmedel. Transportmedlen skall vara utformade och
utrustade på sådant sätt att de temperaturer som anges i kapitel XIV kan
hållas under hela transporten.
Trots första stycket får hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som styckats i högst tre grossistdelar samt kvartsparter transporteras
vid temperaturer som är högre än de som avses i kapitel XIV under
förutsättning att de villkor som skall fastställas efter samråd med Veten-
skapliga kommittén i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16
i dettadirektiv är uppfyllda .
70. Transportmedel som är avsedda för transport av sådant kött skall uppfylla
följande krav:
a) Deras innerytor och alla andra delar som kan komma i kontakt med
köttet skall vara av korrosionsbeständigt material som inte kan påverka
köttets organoleptiska egenskaper eller göra köttet skadligt för männi-
skors hälsa. Dessa ytor skall vara släta och lätta att rengöra och
desinfektera.
b) De skall ha effektiva anordningar för att skydda köttet mot insekter och
damm, och de skall vara vattentäta.
c) För att transportera hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som är styckade i högst tre grossistdelar, kvartsparter och
oförpackat styckat kött, skall de vara försedda med korrosionsbeständiga
anordningar för upphängning av köttet på sådan höjd att köttet inte
kommer i kontakt med golvet. Denna bestämmelse gäller inte fryst kött
som är hygieniskt förpackat. Vid flygtransport krävs dock inga anord-
ningar för att hänga upp köttet, under förutsättning att det finns
lämpliga korrosionsbeständiga anordningar för hygienisk lastning,
förvaring under transporten och lossning av köttet.
71. Transportmedel avsedda för transport av kött får inte i något fall användas
för transport av levande djur eller produkter som kan påverka eller förorena
köttet.
72. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
transporteras på samma gång som köttet i samma transportmedel, om inte
lämpliga försiktighetsåtgärder har vidtagits. Förpackat kött får inte transpor-
teras på samma transportmedel som opaketerat kött såvida det inte finns en
lämplig fysisk avskiljning som skyddar opaketerat kött från förpackat kött.
Dessutom får magar inte transporteras tillsammans med färskt kött, såvida
de inte är skållade eller rengjorda och inte heller skallar och fötter, såvida
de inte är avhudade eller skållade och avhårade.
73. Färskt kött får inte transporteras i ett fordon eller i en behållare som inte har
rengjorts och desinfekterats.
74. Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar och kvartsparter, halva slaktkroppar
som är styckade i högst tre grossistdelar med undantag av fryst kött som
är paketerat i enlighet med hygienkraven, skall hänga under transporten
utom vid flygtransport i enlighet med punkt 70 c.
Övriga styckningsdelar och ätliga organ skall hänga eller placeras på
ställningar, såvida de inte är förpackade eller ligger i korrosionsbeständiga
behållare. Dessa ställningar, förpackningar eller behållare skall uppfylla
hygienkraven och, framför allt i fråga om förpackningar, bestämmelserna i
detta direktiv. Inälvor skall alltid transporteras i starka vatten- och fettäta
förpackningar som endast får återanvändas efter rengöring och desinfektion.
75. Den officiella veterinären skall före leverans säkerställa att transportfor-
donen och lastningsförhållandena uppfyller hygienkraven i detta kapitel.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 30
▼B
BILAGA 2
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet skall uppfylla följande mini-
mikrav:
1. I lokaler där färskt kött produceras och hanteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte ruttnar
och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan. Vattnet skall
ledas mot golvbrunnar med galler och vattenlås för att förhindra uppkomst
av dålig lukt.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med en ljus, tvättbar yta upp till en
höjd av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel III punkt 16 i
bilaga 1 utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande,
under förutsättning att lokalerna är byggda före den 1 juli 1991.
c) Dörrar i lätt tvättbart, luktfritt material som inte kan ruttna.
Om kött lagras på anläggningen, skall den ha lagerlokaler som uppfyller
föregående krav.
d) Isolering som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och vid behov god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergiv-
ningsförmåga.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt skall de ha tillräckligt många anord-
ningar för att tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg
med varmt vatten. För handtvätt skall dessa anordningar ha rinnande
varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig tempe-
ratur, rengörings- och desinfektionsmedel samt hygieniska anordningar
för att torka händerna.
b) De skall ha anordningar på platsen eller i angränsande lokal för att desin-
fekteraverktyg med va tten som är minst 82 ºC.
3. De skall ha lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och
gnagare.
4. a) De skall ha redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med
avtagbara styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korro-
sionsbeständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Trä får inte användas.
b) De skall ha korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som
uppfyller hygienkraven för
— kötthantering,
— förvaring av köttbehållare på sådant sätt att varken köttet eller behål-
larna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) De skall ha särskilda vattentäta korrosionsbeständiga behållare för
förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel försedda med lock
och låsanordningar så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem.
Sådant kött skall avlägsnas eller förstöras efter varje arbetsdag.
5. De skall ha kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer
som krävs i detta direktiv. Denna utrustning skall innefatta ett avlednings-
system för kondensvatten anslutet till avloppsledningar och som inte medför
någon risk för förorening av kött.
6. De skall ha tillgång till vatten under tryck endast av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG. Annat vatten får dock tillåtas i undantagsfall för
framställning av ånga, brandbekämpning och kylning av kylutrustning under
förutsättning att vattnet i de ledningar som installerats för detta ändamål inte
kan användas till annat och inte utgör någon risk för att det färska köttet
förorenas. Ledningar för sådant vatten skall tydligt skilja sig från de som
används för vatten av dricksvattenkvalitet.
7. De skall ha tillfredsställande tillgång till varmt vatten av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG.
8. De skall ha hygieniskt avloppssystem för avloppsvatten.
9. De skall ha minst ett tvättställ och vattentoaletter. De senare får inte ha
dörrar som öppnas direkt ut mot produktionslokalerna. Tvättstället skall ha
rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 31
▼B
temperatur, rengörings- och desinfektionsmedel för händer och hygieniska
anordningar för att torka av händerna. Tvättställ skall finnas intill toaletterna.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
10. Utöver de allmänna kraven skall slakterier som bedriver småskalig verk-
samhet uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stort slaktdjursstall för djur som övernattar inom slakte-
riområdet.
b) En slaktlokal och andra lokaler som är så stora att de arbetsmoment som
utförs vid slakten kan utföras på ett tillfredsställande sätt ur hygienisk
synpunkt.
c) En klart avskild plats i slaktlokalen för bedövning och avblodning.
d) I slaktlokalen tvättbara väggar upp till en höjd på minst tre meter eller
upp till taket. Under slakt skall ångan ledas ut på ett tillfredsställande
sätt.
e) Sådan utrustning att man efter bedövning kan slakta upp djuret hängande
så långt som möjligt. Det upphängdadjuret får under ingaomständig-
heter komma i kontakt med golvet under slakten.
f) Ett kylrum med tillräcklig kapacitet i förhållande till djurslag och storlek
på slaktade djur, alltid med en särskild låsbar del av en viss minsta
storlek som är reserverad för observation av de slaktkroppar som man
utför analyser på.
Undantag från detta krav får medges av den behöriga myndigheten från
fall till fall, när kött levereras omedelbart från sådana slakterier till
styckningsanläggningar eller slakteributiker i slakteriets omedelbara
närhet, förutsatt att transporten tar högst en timme.
11. I slaktlokalen är det förbjudet att tömma eller rengöra magar och tarmar
eller att förvara hudar, horn, klövar, hovar och svinborst.
12. Om dynga inte kan föras bort från slakteriområdet varje dag, skall den
förvaras på en klart avskild plats.
13. Djur som förs in i slaktlokalerna skall omedelbart bedövas och slaktas.14. Sjuka djur eller djur som misstänks vara sjuka får inte slaktas på den
berördaa nläggningen, såvidainte den behörigamyndigheten gett tillstånd
till det.
Om tillstånd beviljas, skall slakten utföras under kontroll av den behöriga
myndigheten. Åtgärder skall vidtas för att undvika förorening. Lokalerna
skall rengöras och desinfekteras särskilt noga under offentlig kontroll innan
de används igen.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 32
▼B
BILAGA 3
ASSISTENTERNAS YRKESKVALIFIKATIONER
1. Endast sökande som kan visa att de genomgått en teoretisk kurs, inklusive
laboratorieövningar, som är godkänd av de behöriga myndigheterna i
medlemsstaterna i de ämnen som avses i punkt 3 a i denna bilaga under
minst 400 timmar och som har haft praktiska övningar under ledning av en
officiell veterinär under minst 200 timmar, kvalificerar för det prov som
avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv. De praktiska övningarna skalläga rum på slakterier, styckningsanläggningar, kyl- och fryslager och inspek-
tionsplatser där färskt kött inspekteras.
2. Assistenter som uppfyller kraven i bilaga 2 i direktiv 71/118/EEG får dock
gå en praktisk kurs där den teoretiska delen är reducerad till 200 timmar.
3. Det prov som avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv skall bestå av en
teoretisk och en praktisk del och skall omfatta följande ämnen:
a) Den teoretiska delen omfattar
— grundläggande kunskaper i anatomi och fysiologi hos slaktade djur,
— grundläggande kunskaper i patologi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i patologisk anatomi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i hygien, framför allt i industri-, slakt-,
stycknings- och lagringshygien samt arbetshygien,
— kunskaper om metoder för och förfarande vid slakt, besiktning, bered-
ning, inslagning, emballering och transport av färskt kött,
— kunskaper om lagar och andra författningar om hur arbetet skall
utföras,
— provtagningsrutiner.
b) Den praktiska delen omfattar
— kontroll och bedömning av slaktade djur,
— fastställande av djurslag genom undersökning av typiska delar av djur,— undersökning av ett antal delar av slaktade djur med förändringar och
kommentarer till detta,
— besiktning efter slakt på slakteri,— hygienkontroll,— provtagning.1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 33
▼B
BILAGA 4
1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 34
▼B
1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 35
▼B
BILAGA 5
1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 36
▼B
1991L0497 — SV — 13.09.1991 — 000.001 — 37