2006D0920 — SV — 25.10.2010 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B KOMMISSIONENS BESLUT av den 11 augusti 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”drift och trafikledning” hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg [delgivet med nr K(2006) 3593] (Text av betydelse för EES) (2006/920/EG) (EGT L 359, 18.12.2006, p.1)

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 augusti 2006

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”drift och trafikledning” hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

[delgivet med nr K(2006) 3593]

(Text av betydelse för EES)

(2006/920/EG)







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg ( 1 ), särskilt artikel 6.1, och av följande skäl: (1) I enlighet med artikel 2 c i direktiv 2001/16/EG är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionell beskaffenhet. (2) Enligt artikel 23.1 i direktivet måste det finnas en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”drift och trafikledning”. (3) Första steget i upprättandet av en TSD är att uppdra åt den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar – European Association for Railway Interoperability (AEIF), utsett till gemensamt representativt organ – att göra ett utkast till en TSD. (4) AEIF fick i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG i uppdrag att utarbeta ett utkast till en TSD för delsystemet ”drift och trafikledning”. Grundparametrarna enligt artikel 6.4 i det direktivet diskuterades inom ramen för bifogad TSD. (5) Utkastet till TSD åtföljdes av en introduktionsrapport med en nyttokostnadsanalys enligt artikel 6.5 i direktivet. (6) Utkastet till TSD har granskats mot bakgrund av den inledande rapporten. Granskningen utfördes av den kommitté som inrättats genom rådets direktiv 98/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg ( 2 ) och som omnämns i artikel 21 i direktiv 2001/16/EG. (7) I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla aspekter av driftskompatibiliteten. De områden som inte är upptagna klassificeras som ”Öppna punkter” i bilaga U till TSD:n. Driftskompatibiliteten skall enligt artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG kontrolleras på grundval av TSD:erna med beaktande av de väsentliga kraven. Därför är det nödvändigt att fastställa vilka villkor som måste uppfyllas – utöver dem som uttryckligen anges i den bifogade TSD:n – under övergångsperioden från beslutets offentliggörande fram till den tidpunkt då TSD:n tillämpas till fullo. Därför bör medlemsstaterna informera varandra och kommissionen om nationella tekniska bestämmelser som tillämpas i syfte att uppnå driftskompatibilitet och uppfylla kraven i direktiv 2001/16/EG, om de organ som de utser för att genomföra förfarandet för bedömning av huruvida kraven och funktionsdugligheten är uppfyllda, samt om det förfarande som används för kontroll av driftskompatibiliteten hos delsystem i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG. Kommissionen bör analysera den information som medlemsstaterna delger den och i tillämpliga fall föra diskussioner med kommittén om behovet av att anta ytterligare åtgärder. (8) TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. (9) TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan göra att TSD:n efterhand behöver revideras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2001/16/EG. (10) För att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum. (11) Om innovativa lösningar föreslås bör tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skall slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. (12) En genomförandeplan bör utarbetas av varje enskild medlemsstat för de sträckningar som den är ansvarig för. Syftet är att planen skall ligga till grund för genomförandet av den bifogade TSD:n och garantera överensstämmelse mellan relevanta delar. Kommissionen bör analysera den information som medlemsstaterna delger den och i tillämpliga fall föra diskussioner med kommittén om behovet av att anta ytterligare åtgärder. (13) Järnvägstrafiken regleras för närvarande av befintliga nationella, bilaterala, multinationella eller internationella avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar den pågående och framtida utvecklingen i riktning mot driftskompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessa avtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n behöver revideras som en följd av dessa avtal. (14) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

I enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG antar kommissionen härmed en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (nedan kallad ”TSD”) avseende delsystemet ”drift och trafikledning” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

TSD:n skall tillämpas på delsystemet för drift och trafikledning enligt definitionen i del 2.4 i bilaga II till direktiv 2001/16/EG.

▼M2

Artikel 1a

Förvaltning av tekniska koder

1. Europeiska järnvägsbyrån (ERA) ska på sin webbplats offentliggöra förteckningar över de tekniska koder som avses i bilagorna P.9, P.10, P.11, P.12 och P.13.

2. ERA ska uppdatera de förteckningar över koder som avses i punkt 1 och informera kommissionen om deras utveckling. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om dessa tekniska koders utveckling genom den kommitté som inrättats enligt artikel 29 i direktiv 2008/57/EG.

Artikel 1b

Till och med den 31 december 2013 gäller att om ett fordon säljs eller hyrs ut under en oavbruten period på över 6 månader och om alla tekniska egenskaper på grundval av vilka fordonet godkänts för ibruktagande är oförändrade, får dess europeiska fordonsnummer ändras genom att fordonet nyregistreras och den första registreringen återkallas.

Om denna nya registrering rör en annan medlemsstat än medlemsstaten för den första registreringen kan den registreringsenhet som är behörig när det gäller den nya registreringen kräva en kopia av dokumentationen avseende den tidigare registreringen.

En sådan ändring av det europeiska fordonsnumret påverkar inte tillämpningen av artiklarna 21–26 i direktiv 2008/57/EG när det gäller godkännandeförfaranden.

Den sökande som begär att det europeiska fordonsnumret ändras ska svara för de administrativa kostnaderna till följd av ändringen av numret.

▼B

Artikel 2

1. För de punkter som klassificeras som ”öppna” i bilaga U till TSD:n skall följande gälla: De villkor som måste vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG skall utgöras av de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna idrifttagande av det delsystem som omfattas av detta beslut.

2. Varje medlemsstat skall inom sex månader efter det att beslutet meddelats tillhandahålla de andra medlemsstaterna och kommissionen

a) en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

b) uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av uppfyllande av krav och för kontroll som skall följas avseende tillämpningen av nämnda bestämmelser,

c) uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall anmäla följande slag av avtal till kommissionen inom sex månader efter att den bifogade TSD:n trätt i kraft:

a) Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis och som är nödvändiga på grund av den mycket specifika eller lokala beskaffenheten hos den planerade tågtrafiken.

b) Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller medlemsstater som leder till hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

c) Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller flera medlemsstater och minst ett tredjeland, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller en infrastrukturförvaltare i ett tredjeland, och som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.

Artikel 4

Medlemsstaterna skall i enlighet med kriterierna i kapitel 7 i bilagan utarbeta en nationell genomförandeplan för TSD:n.

De skall senast ett år efter det att detta beslut trätt i kraft överlämna genomförandeplanen till övriga medlemsstater och till kommissionen.

Artikel 5

Detta beslut blir gällande sex månader efter dagen för anmälan.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.









BILAGA

TEKNISK SPECIFIKATION FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET (TSD) AVSEENDE

DELSYSTEMET ”DRIFT OCH TRAFIKLEDNING” I DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG

1. INLEDNING 1.1. Tekniskt tillämpningsområde 1.2. Geografiskt tillämpningsområde 2. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE 2.1. Delsystemet 2.2. Tillämpningsområde 2.2.1. Personal och tåg 2.2.2. Driftsprinciper 2.2.3. Tillämplighet på befintliga fordon och infrastruktur 2.3. Koppling mellan denna TSD och direktiv 2004/49/EG 3. VÄSENTLIGA KRAV 3.1. Överensstämmelse med väsentliga krav 3.2. Väsentliga krav – översikt 3.3. Särskilda aspekter i fråga om de allmänna kraven 3.3.1. Säkerhet 3.3.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet 3.3.3. Hälsa 3.3.4. Miljöskydd 3.3.5. Teknisk kompatibilitet 3.4. Specifika krav för delsystemet Drift och trafikledning 3.4.1. Säkerhet 3.4.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet 3.4.3. Teknisk kompatibilitet 4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET 4.1. Inledning 4.2. Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet 4.2.1. Specifikationer som rör personal 4.2.1.1. Allmänna krav 4.2.1.2. Dokumentation för förare 4.2.1.2.1. Förarens regelbok 4.2.1.2.2. Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan, med avseende på trafikerade linjer. 4.2.1.2.2.1. Sammanställning av linjeboken 4.2.1.2.2.2. Ändrade uppgifter 4.2.1.2.2.3. Information till föraren i realtid 4.2.1.2.3. Tidtabeller 4.2.1.2.4. Rullande materiel 4.2.1.3. Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag 4.2.1.4. Dokumentation för infrastrukturförvaltares personal som ger tillstånd för tågrörelser 4.2.1.5. Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal och personal som ger tillstånd för tågrörelser 4.2.2. Specifikationer som rör tåg 4.2.2.1. Tågs synlighet 4.2.2.1.1. Allmänna krav 4.2.2.1.2. Främre ände 4.2.2.1.3. Bakre ände 4.2.2.2. Tågs hörbarhet 4.2.2.2.1. Allmänna krav 4.2.2.2.2. Kontroll 4.2.2.3. Fordonsidentitet 4.2.2.4. Lastning av godsvagnar 4.2.2.4.1. Viktfördelning 4.2.2.4.2. Axelbelastning 4.2.2.4.3. Säkring av last 4.2.2.4.4. Kinematisk lastprofil 4.2.2.4.5. Täckning av last 4.2.2.5. Tågsammansättning. 4.2.2.6. Bromsning av tåg 4.2.2.6.1. Minimikrav på bromssystemet 4.2.2.6.2. Bromsprestanda 4.2.2.7. Säkerställande av att tåget är i körklart skick 4.2.2.7.1. Allmänna krav 4.2.2.7.2. Nödvändiga data 4.2.3. Specifikationer som rör tågdrift 4.2.3.1. Tågplanering 4.2.3.2. Tågidentitet 4.2.3.3. Tågets avgång 4.2.3.3.1. Kontroll och provning före avgång 4.2.3.3.2. Information till infrastrukturförvaltaren om den rullande materielens driftstatus 4.2.3.4. Trafikledning 4.2.3.4.1. Allmänna krav 4.2.3.4.2. Tågrapportering 4.2.3.4.2.1. Data som krävs för rapportering av tågets position 4.2.3.4.2.2. Planerad tid för överlämnande 4.2.3.4.3. Farligt gods 4.2.3.4.4. Driftskvalitet 4.2.3.5. Registrering av data 4.2.3.5.1. Registrering av övervakningsdata utanför tåget 4.2.3.5.2. Registrering av övervakningsdata ombord på tåget 4.2.3.6. Drift vid störningar 4.2.3.6.1. Meddelande till andra användare 4.2.3.6.2. Meddelande till förare 4.2.3.6.3. Beredskapsplaner 4.2.3.7. Hantering av nödsituationer 4.2.3.8. Assistans till tågpersonal vid tillbud eller allvarligt funktionsfel på rullande materiel 4.3. Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten 4.3.1. Gränssnitt mot TSD Infrastruktur 4.3.2. Gränssnitt mot TSD Trafikstyrning och signalering 4.3.2.1. Registrering av övervakningsdata 4.3.2.2. Förarövervakning 4.3.2.3. Driftsregler för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R 4.3.2.4. Signalers och tavlors synbarhet 4.3.2.5. Bromsning av tåg 4.3.2.6. Sandning. Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg 4.3.2.7. Registrering av data och varmgångsdetektering 4.3.3. Gränssnitt mot TSD Rullande materiel 4.3.3.1. Fordonsidentitet 4.3.3.2. Bromsning 4.3.3.3. Krav på passagerarfordon 4.3.3.4. Tågs synlighet 4.3.3.4.1. På det första fordonet i tåget, i körriktningen 4.3.3.4.2. I den bakre ändan 4.3.3.5. Tågs hörbarhet 4.3.3.6. Signalers synbarhet 4.3.3.7. Förarövervakning 4.3.3.8. Tågsammansättning och bilaga B 4.3.3.9. Lastning av godsvagnar 4.3.3.10. Säkerställande av att tåget är i körklart skick och farligt gods 4.3.3.11. Tågsammansättning, bilaga L 4.3.3.12. Beredskapsplaner och hantering av nödsituationer 4.3.3.13. Registrering av data 4.3.4. Gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer 4.3.4.1. Tågidentitet 4.3.4.2. Tågsammansättning 4.3.4.3. Tågets avgång 4.3.4.4. Tågföring 4.3.4.5. Fordonsidentitet 4.4. Driftsregler 4.5. Underhållsregler 4.6. Yrkeskvalifikationer 4.6.1. Yrkeskompetens 4.6.1.1. Yrkeskunskaper 4.6.1.2. Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken 4.6.2. Språklig kompetens 4.6.2.1. Principer 4.6.2.2. Nivå på språkkunskaper 4.6.3. Initial och fortlöpande bedömning av personalen 4.6.3.1. Grundläggande krav 4.6.3.2. Analys av utbildningsbehov 4.6.3.2.1. Utveckling av analysen av utbildningsbehov 4.6.3.2.2. Uppdatering av analysen av utbildningsbehov 4.6.3.2.3. Särskilda krav för tågpersonal och assisterande personal 4.6.3.2.3.1. Linjekännedom 4.6.3.2.3.2. Kunskap om den rullande materielen 4.6.3.2.3.3. Assisterande personal 4.7. Villkor avseende hälsa och säkerhet 4.7.1. Inledning 4.7.2. Kriterier för godkännande av företagsläkare och medicinska organisationer 4.7.3. Kriterier för godkännande av psykologer som deltar i psykologiska bedömningar och krav gällande psykologiska bedömningar 4.7.3.1. Certifiering av psykologer 4.7.3.2. Den psykologiska bedömningens innehåll och tolkning 4.7.3.3. Urval av bedömningsverktyg 4.7.4. Medicinska undersökningar och psykologiska bedömningar 4.7.4.1. Före anställning 4.7.4.1.1. Minsta omfattning av den medicinska undersökningen 4.7.4.1.2. Psykologisk bedömning 4.7.4.2. Efter anställning 4.7.4.2.1. Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar 4.7.4.2.2. Minsta omfattning av den återkommande medicinska undersökningen 4.7.4.2.3. Ytterligare medicinska undersökningar och/eller psykologiska bedömningar 4.7.5. Medicinska krav 4.7.5.1. Allmänna krav 4.7.5.2. Synkrav 4.7.5.3. Hörselkrav 4.8. Registren över infrastruktur och rullande materiel 4.8.1. Infrastruktur 4.8.2. Rullande materiel 5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER 5.1. Definition 5.2. Förteckning över komponenter 5.3. Prestanda och specifikationer för komponenterna 6. BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET 6.1. Driftskompatibilitetskomponenter 6.2. Delsystemet Drift och trafikledning 6.2.1. Principer 6.2.2. Dokumentering av regler och förfaranden 6.2.3. Bedömningsförfarande 6.2.3.1. Den behöriga myndighetens beslut 6.2.3.2. Om en bedömning krävs 6.2.4. Systemets prestanda 7. GENOMFÖRANDE 7.1. Principer 7.2. Riktlinjer för genomförandet 7.3. Specialfall 7.3.1. Inledning 7.3.2. Förteckning över specialfall BILAGA A DRIFTSREGLER FÖR ERTMS/ETCS OCH ERTMS/GSM-R BILAGA B: ANDRA REGLER SOM MÖJLIGGÖR EN SAMMANHÄNGANDE DRIFT AV NYA STRUKTURELLA DELSYSTEM: BILAGA C: METOD FÖR SÄKERHETSRELATERAD KOMMUNIKATION BILAGA D: INFORMATION SOM JÄRNVÄGSFÖRETAGET MÅSTE HA TILLGÅNG TILL MED AVSEENDE PÅ DE LINJESTRÄCKOR SOM DET AVSER ATT TRAFIKERA BILAGA E: SPRÅK- OCH KOMMUNIKATIONSNIVÅ BILAGA F: RIKTLINJER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING BILAGA G: INFORMATIV OCH EJ OBLIGATORISK FÖRTECKNING ÖVER DELAR ATT KONTROLLERA FÖR VARJE GRUNDPARAMETER BILAGA I: EJ UTNYTTJAD BILAGA J: MINIMIKRAV I FRÅGA OM YRKESKVALIFIKATIONER FÖR DE UPPGIFTER SOM ÄR FÖRKNIPPADE MED ATT ”MEDFÖLJA ETT TÅG” BILAGA K: EJ UTNYTTJAD BILAGA L: MINIMIKRAV I FRÅGA OM YRKESKVALIFIKATIONER FÖR UPPGIFTEN ATT IORDNINGSTÄLLA ETT TÅG BILAGA M: EJ UTNYTTJAD BILAGA N: RIKTLINJER FÖR GENOMFÖRANDET BILAGA O: EJ UTNYTTJAD BILAGA P: FORDONSIDENTITET BILAGA Q: EJ UTNYTTJAD BILAGA R: TÅGIDENTITET BILAGA S: TÅGS SYNLIGHET – BAKRE ÄNDE BILAGA T: BROMSPRESTANDA BILAGA U: FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER BILAGA V: UTARBETANDE OCH UPPDATERING AV REGELDOKUMENTATION FÖR FÖRARE ORDLISTA

TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET

DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING

1. INLEDNING

1.1. TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna TSD rör delsystemet Drift och trafikledning, som ingår i förteckningen under punkt 1 i bilaga II till direktiv 2001/16/EG.

Mer information om detta delsystem ges i kapitel 2.

1.2. GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 2001/16/EG.

Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2001/16/EG genom att

a) ange det tillämpningsområde som avses, nämligen delsystemet Drift och trafikledning – kapitel 2,

b) ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 3,

c) fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem; om det är nödvändigt kan dessa specifikationer variera beroende på användningen av delsystemet, till exempel efter kategori av linjer, knutpunkter och/eller rullande materiel enligt bilaga I till direktivet – kapitel 4,

d) ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som är föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg – kapitel 5,

e) för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas för att bedöma överensstämmelsen eller lämpligheten; detta omfattar bland annat de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, i förekommande fall, de specifika förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning och vid EG-kontroll av delsystem; i de fall det finns dokument som kan användas som referens för att stödja genomförandet av denna TSD, finns dessa förtecknade – kapitel 6,

f) ange strategin för genomförandet av TSD, bland annat anges de etapper som skall slutföras och de delar som kan tillämpas för en stegvis övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då TSD iakttas generellt – kapitel 7,

g) för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD – kapitel 4.

Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD. Dessa beskrivs i kapitel 7.

Denna TSD innehåller också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan.

2. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2.1. DELSYSTEMET

Delsystemet Drift och trafikledning definieras i avsnitt 2.4 i bilaga II till direktiv 2001/16/EG.

Det inbegriper bland annat följande:

— ”Förfaranden och utrustning som krävs för en sammanhängande drift av de olika strukturella delsystemen, både under normala förhållanden och vid nöddrift, inbegripet framförande av tåg, trafikplanering och trafikledning.

— Samtliga yrkeskvalifikationer som krävs för att kunna utföra gränsöverskridande arbete.”

2.2. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna TSD är tillämplig på det delsystem som omfattar infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags drift och trafikledning, med avseende på tågtrafik som bedrivs på TEN-nätet för konventionella tåg.

Specifikationerna i TSD Drift och trafikledning kan användas som ett referensdokument även för sådan tågdrift som inte omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD.

▼M2

2.2.1 PERSONAL OCH TÅG

Avsnitten 4.6 och 4.7 är tillämpliga på sådan personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna att medfölja ett tåg, när detta inbegriper passage av gräns(er) mellan stater och arbete bortom den (de) plats(er) som anges som ”gräns” i en infrastrukturförvaltares järnvägsnätsbeskrivning och som omfattas av dennes säkerhetstillstånd.

Avsnitt 4.6.2 (Språklig kompetens) är tillämpligt även på lokförare såsom föreskrivs i punkt 8 i bilaga VI till direktiv 2007/59/EG.

Personal anses inte passera en gräns om verksamheten endast innefattar arbete inom ”gräns”-platser enligt beskrivningen i första stycket.

För den personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna att klarera tåg och ge tillstånd för tågrörelser, gäller ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av yrkeskvalifikationer och villkor avseende hälsa och säkerhet.

För den personal som utför de säkerhetskritiska uppgifterna i samband det sista iordningställandet av ett tåg innan det ska passera en (eller flera) gräns(er) och arbete bortom en (eller flera) ”gräns”-plats(er) enligt beskrivningen i första stycket, är avsnitt 4.6 tillämpligt med ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna av villkoren avseende hälsa och säkerhet. Ett tåg anses inte gå i gränsöverskridande trafik om alla fordon i tåget endast passerar statsgränsen, men inte den (de) ”gräns”-plats(er) som beskrivs i första stycket.

Detta kan sammanfattas enligt tabellerna nedan:







Personal som berörs av driften av tåg som passerar statsgränser och fortsätter bortom gränsplatsen Uppgift Yrkeskvalifikationer Medicinska krav Medföljande av tåg 4.6 4.7 Tillståndsgivning för tågrörelser Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande Iordningställande av tåg 4.6 Ömsesidigt erkännande Tågklarering Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande







Personal som arbetar med tåg som inte passerar statsgränser eller som passerar sådana men inte längre än till gränsplatser Uppgift Yrkeskvalifikationer Medicinska krav Medföljande av tåg Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande Tillståndsgivning för tågrörelser Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande Iordningställande av tåg Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande Tågklarering Ömsesidigt erkännande Ömsesidigt erkännande

▼B

2.2.2. DRIFTSPRINCIPER

De befintliga skillnaderna inom Europa i fråga om utformning och koncept för infrastrukturen, vilka åtminstone till en del är förklaringen bakom de befintliga skillnaderna i regler och förfaranden, kan i många fall endast övervinnas genom enorma investeringar.

Därför är det övergripande målet med den föreliggande versionen av TSD, som är den första efter ikraftträdandet av direktiv 2001/16/EG, inte att skapa en enhetlig europeisk regelbok för konventionella tågs drift och trafikledning. Men, de regler och förfaranden som ligger till grund för en sammanhängande drift av nya strukturella delsystem som är avsedda att användas inom TEN, och särskilt de som är direkt kopplade till driften av ett nytt trafikstyrnings- och signalsystem, måste vara identiska där identiska situationer existerar.

I inledningsskedet har denna TSD endast täckt in de delar (så som anges i kapitel 4) av delsystemet ”Drift och trafikledning” för konventionella tåg där det i första hand finns gränssnitt mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare eller där man har särskilt mycket att vinna på driftskompatibilitet. I samband därmed har vederbörlig hänsyn tagits till direktiv 2004/49/EG (järnvägssäkerhetsdirektivet).

▼M2

I fortsättningen specificeras de detaljerade driftsreglerna för det europeiska tågkontrollsystemet ETCS och telekommunikationssystemet GSM-R i bilaga A till denna TSD.

▼B

2.2.3. TILLÄMPLIGHET PÅ BEFINTLIGA FORDON OCH INFRASTRUKTUR

Även om merparten av kraven i denna TSD rör processer och förfaranden, finns det även ett antal krav som rör fysiska delar, tåg och fordon som är viktiga för driften.

Konstruktionskriterier för dessa delar beskrivs i de TSD som omfattar andra delsystem, t.ex. Rullande materiel. Inom ramen för TSD Drift och trafikledning är det delarnas driftsfunktion som beaktas.

I många sådana fall inser man att en modifiering av befintlig rullande materiel/infrastruktur för att fullt ut möta kraven i denna TSD inte skulle vara kostnadseffektiv. Kraven i fråga behöver därför endast tillämpas på nya delar eller vid ombyggnad eller modernisering av en del där det krävs ett nytt tillstånd för idrifttagande enligt innebörden i artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG.

2.3. KOPPLING MELLAN DENNA TSD OCH DIREKTIV 2004/49/EG

Även om denna TSD är utarbetad under driftskompatibilitetsdirektivet 2001/16/EG, tar den upp krav som är nära förbundna med de driftsförfaranden och -processer som krävs av en infrastrukturförvaltare eller ett järnvägsföretag när dessa ansöker om säkerhetsintyg/-tillstånd enligt järnvägssäkerhetsdirektivet 2004/49/EG.

3. VÄSENTLIGA KRAV

3.1. ÖVERENSSTÄMMELSE MED VÄSENTLIGA KRAV

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2001/16/EG skall det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som i allmänna ordalag definieras i bilaga III till direktivet.

3.2. VÄSENTLIGA KRAV – ÖVERSIKT

De väsentliga kraven omfattar

— säkerhet,

— tillförlitlighet och tillgänglighet,

— hälsa,

— miljöskydd,

— teknisk kompatibilitet.

De väsentliga kraven kan enligt direktiv 2001/16/EG vara allmänna och tillämpliga på hela det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, eller specifika för varje delsystem och dess komponenter.

3.3. SÄRSKILDA ASPEKTER I FRÅGA OM DE ALLMÄNNA KRAVEN

De allmänna kravens relevans för delsystemet Drift och trafikledning beskrivs i nedanstående punkter.

3.3.1. SÄKERHET

Enligt bilaga III till direktiv 2001/16/EG gäller följande väsentliga krav för säkerheten vad avser delsystemet Drift och trafikledning:

”Utformning, uppförande eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågtrafiken skall ske på ett sätt som garanterar en säkerhetsnivå motsvarande de mål som ställts upp för nätet, också i vissa angivna nöddriftssituationer.”

När det gäller delsystemet Drift och trafikledning, tas detta krav upp genom specifikationerna i avsnitten om ”tågs synlighet” (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3) och ”tågs hörbarhet” (avsnitten 4.2.2.2 och 4.3).

”Parametrar som avser kontaktytan hjul-räls skall följa de kriterier för körstabilitet som är nödvändiga för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella påkänningar. Genom lämpliga åtgärder skall de säkerhetsmässiga konsekvenserna av oförutsedda fel i komponenterna begränsas.”

När det gäller delsystemet Drift och trafikledning, tas detta krav upp genom specifikationerna i avsnitten om ”tågs synlighet” (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3).

”Fasta installationer och rullande materiel skall utformas och material för dessa väljas på ett sådant sätt att uppkomst, spridning och följderna av eld och rök begränsas i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att de är ofarliga att använda och inte medför någon hälso- eller säkerhetsrisk för användarna vid en förutsägbar användning i strid med anvisningarna.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET

”Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga delar som ingår i tågtrafiken skall organiseras och utföras på ett sådant sätt och i sådan omfattning att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under angivna förhållanden.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.3. HÄLSA

”Material som vid normal användning kan komma att innebära en hälsofara för personer som utsätts för dem får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturerna.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”Materialen skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläpp av rök eller skadliga och farliga gaser begränsas, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.4. MILJÖSKYDD

”Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”De material som används i tågen och i infrastrukturen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”Rullande materiel och strömförsörjningssystem skall utformas och tillverkas på ett sådant sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med allmänna eller privata nät samt med anläggningar och utrustning med vilka det föreligger risk för interferens.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

”Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall drivas under iakttagande av föreskrivna gränsvärden för buller.”

Detta är ett väsentligt krav som i huvudsak behandlas i TSD Buller, men för delsystemet Drift och trafikledning finns vissa särskilda angivelser i avsnitten 4.2.2.2 och 4.3 i fråga om ”tågs hörbarhet”.

”Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg får inte ge upphov till markvibrationer som är oacceptabla för verksamhet och omgivningar som ligger nära infrastrukturen och som är normalt underhållna.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.3.5. TEKNISK KOMPATIBILITET

”Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes och med de tekniska egenskaperna hos tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.”

Detta väsentliga krav är inte relevant för delsystemet Drift och trafikledning.

3.4. SPECIFIKA KRAV FÖR DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING

3.4.1. SÄKERHET

”Enhetliga regler för drift av nätet samt för lokförarnas och tåg- och kontrollcentralspersonalens kvalifikationer skall garantera säker drift under beaktande av de olika kraven vid internationellt och inhemskt arbete.

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och kontrollcentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög säkerhetsnivå.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

— Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3)

— Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6)

— Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

— Lastning av godsvagnar (avsnitt 4.2.2.4)

— Säkerställande av att tåget är i körklart skick (avsnitt 4.2.2.7)

— Tågs synlighet (avsnitten 4.2.2.1 och 4.3)

— Tågs hörbarhet (avsnitten 4.2.2.2 och 4.3)

— Tågets avgång (avsnitt 4.2.3.3)

— Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4)

— Signalers synbarhet och förarövervakningsfunktion (avsnitt 4.3)

— Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitten 4.2.1.5 och 4.6)

— Dokumentation för förare (avsnitt 4.2.1.2)

— Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag (avsnitt 4.2.1.3)

— Dokumentation för infrastrukturförvaltares personal som ger tillstånd för tågrörelser (avsnitt 4.2.1.4)

— Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

— Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

— Driftsregler för ERTMS (avsnitt 4.4)

— Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitt 4.6)

— Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitt 4.7)

3.4.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET

”Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och kontrollcentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög tillförlitlighet i och tillgänglighet till systemet.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

— Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

— Säkerställande av att tåget är i körklart skick (avsnitt 4.2.2.7)

— Trafikledning (avsnitt 4.2.3.4)

— Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5)

— Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

— Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

— Yrkesmässiga kvalifikationer (avsnitt 4.6)

— Villkor avseende hälsa och säkerhet (avsnitt 4.7)

3.4.3. TEKNISK KOMPATIBILITET

”Enhetliga regler för drift av nätet samt för lokförarnas och tåg- och driftledningspersonalens kvalifikationer skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg under beaktande av de olika kraven vid internationellt och inhemskt arbete.”

Detta väsentliga krav tas upp i följande avsnitt av dessa specifikationer:

— Fordonsidentitet (avsnitt 4.2.2.3)

— Bromsning av tåg (avsnitt 4.2.2.6)

— Tågets sammansättning (avsnitt 4.2.2.5)

— Lastning av godsvagnar (avsnitt 4.2.2.4)

— Säkerhetsrelaterad kommunikation (avsnitt 4.2.1.5)

— Drift vid störning (avsnitt 4.2.3.6)

— Hantering av nödsituationer (avsnitt 4.2.3.7)

4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1. INLEDNING

Det transeuropeiska järnvägssystemet (TEN) för konventionella tåg, som omfattas av direktiv 2001/16/EG och där delsystemet Drift och trafikledning utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet måste kontrolleras. Enhetligheten måste kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift.

Med beaktande av alla relevanta väsentliga krav, omfattar delsystemet Drift och trafikledning, så som beskrivs i avsnitt 2.2, endast de delar som specificeras i nedanstående avsnitt.

I enlighet med direktiv 2001/14/EG, är det infrastrukturförvaltarens övergripande ansvar att ange alla de tillämpliga krav som måste uppfyllas av tåg som tillåts köra på dennes nät, med beaktande av geografiska säregenheter för enskilda linjer och de funktionella och tekniska specifikationer som anges nedan.

4.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DELSYSTEMET

De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Drift och trafikledning omfattar följande:

— Specifikationer som rör personal.

— Specifikationer som rör tåg.

— Specifikationer som rör tågdrift.

4.2.1. SPECIFIKATIONER SOM RÖR PERSONAL

4.2.1.1. Allmänna krav

Detta avsnitt rör personal som är delaktig i driften av delsystemet genom att utföra säkerhetskritiska uppgifter med ett direkt gränssnitt mellan ett järnvägsföretag och en infrastrukturförvaltare. Detta omfattar följande personalkategorier:

— Järnvägsföretags personal — — som utför uppgiften att köra tåg (i detta dokument kallade ”förare”) och som utgör en del av ”tågpersonalen”, — som utför uppgifter ombord (andra än att köra tåget) och som utgör en del av ”tågpersonalen”, — som utför uppgiften att iordningställa tåg.

— Infrastrukturförvaltares personal som utför uppgiften att ge tillstånd för tågrörelser.

De områden som omfattas är

— dokumentation,

— kommunikation,

och, inom ramen för det tillämpningsområde som specificeras i avsnitt 2.2 i denna TSD

— kvalifikationer (se avsnitt 4.6 och bilagorna H, J och L),

— villkor avseende hälsa och säkerhet (se avsnitt 4.7).

4.2.1.2. Dokumentation för förare

Det järnvägsföretag som ansvarar för driften av tåget måste förse föraren med all den information som krävs för att föraren skall kunna utföra sitt uppdrag.

Denna information måste innefatta alla nödvändiga uppgifter för drift under normala förhållanden, vid störningar och i nödsituationer, med avseende på de linjesträckor som skall trafikeras och den rullande materiel som används på dessa linjesträckor.

4.2.1.2.1. Förarens regelbok

Alla förfaranden som föraren behöver känna till skall samlas i ett dokument eller på ett datamedium under namnet ”Förarens regelbok”.

Förarens regelbok skall innehålla angivelser om de krav som gäller, för alla linjesträckor som trafikeras och den rullande materiel som används på dessa linjesträckor, under normala förhållanden respektive vid störd drift och i sådana nödsituationer som föraren kan ställas inför.

Förarens regelbok skall täcka in två skilda aspekter:

— Dels en beskrivning av den uppsättning allmänna regler och förfaranden som gäller för hela TEN (med beaktande av innehållet i bilagorna A, B och C).

— Dels en beskrivning av alla nödvändiga regler och förfaranden som är specifika för varje infrastrukturförvaltare.

Den måste innehålla förfaranden som, åtminstone, täcker in följande aspekter:

— Personalens säkerhet och trygghet.

— Signalering och trafikstyrning.

— Tågdrift, inbegripet drift vid störning.

— Dragfordon och annan rullande materiel.

— Olyckor och tillbud.

Järnvägsföretaget ansvarar för att sammanställa detta dokument.

Järnvägsföretaget måste tillhandahålla Förarens regelbok i samma format för hela den infrastruktur på vilken deras förare skall arbeta.

Den skall ha två bilagor:

— Bilaga 1: Kommunikationsmanual.

— Bilaga 2: Blankettsamling.

Järnvägsföretaget skall skriva Förarens regelbok på antingen ett medlemslands språk eller det arbetsspråk som används av en av de infrastrukturförvaltare som reglerna gäller för. Detta gäller inte för meddelanden och blanketter, vilka måste vara på infrastrukturförvaltarens/-förvaltarnas arbetsspråk.

Processen för utarbetande och uppdatering av Förarens regelbok skall inbegripa följande steg:

— Infrastrukturförvaltaren (eller den organisation som ansvarar för utarbetandet av driftsreglerna) skall förse järnvägsföretaget med all relevant information, på infrastrukturförvaltarens arbetsspråk.

— Järnvägsföretaget skall upprätta det ursprungliga eller uppdaterade dokumentet.

— Om det språk som järnvägsföretaget valt att skriva Förarens regelbok på, inte är detsamma som det på vilket den relevanta informationen ursprungligen tillhandahållits, är det järnvägsföretagets ansvar att sörja för eventuell nödvändig översättning.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i Förarens regelbok är fullständigt och korrekt.

I bilaga V ges en beskrivning av denna process i form av ett flödesschema och en översikt över processen.

4.2.1.2.2. Beskrivning av linjen och relevant utrustning utmed banan, med avseende på trafikerade linjer.

Förare måste förses med en beskrivning av linjer och tillhörande utrustning utmed banan, som täcker in alla de linjer som de skall trafikera och som är relevant för föraruppgiften. Sådan information skall sammanställas i ett enhetligt dokument kallat ”linjebok” (som kan vara antingen ett traditionellt dokument eller datorbaserat).

Nedan följer en förteckning över den information som, åtminstone, skall tillhandahållas:

— Allmänna trafikförutsättningar.

— Uppgift om lutningar och stigningar.

— Linjebeskrivning.

4.2.1.2.2.1. Sammanställning av linjeboken

Linjeboken skall sammanställas antingen på en medlemsstats språk som väljs av järnvägsföretaget eller på det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltaren.

Följande information skall ingå (denna förteckning är inte uttömmande):

— Allmänna trafikförutsättningar: — — Typ av signalering och motsvarande trafiksystem (dubbelspår, dubbelriktad trafik, vänster- eller högertrafik osv.). — Typ av strömförsörjning. — Typ av tågradioutrustning.

— Uppgift om lutningar och stigningar: — — Lutningsvärden och deras exakta geografiska belägenhet.

— Linjebeskrivning: — — Namn på stationer längs linjen och andra trafikplatser med angivande av geografisk belägenhet. — Tunnlar, med angivande av geografisk belägenhet, namn, längd, specifik information såsom förekomsten av gångbanor och utrymningsvägar samt säkra platser där evakuering av passagerare kan äga rum. — Viktiga platser, såsom spänningslösa sektioner. — Tillåtna hastighetsgränser för varje spår, inbegripet, om nödvändigt, differentierade hastighetsbegränsningar för olika typer av tåg. — Namnet på den organisation som ansvarar för trafikstyrningen och namn på driftledningsområden. — Namn och områden för driftledningscentraler såsom signalställverk. — Uppgift om radiokanaler som skall användas.

Linjeboken skall ha samma format för all infrastruktur som trafikeras med ett visst järnvägsföretags tåg.

Järnvägsföretaget ansvarar för sammanställningen av linjeboken, med utgångspunkt från information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i linjeboken är fullständigt och korrekt.

4.2.1.2.2.2. Ändrade uppgifter

Infrastrukturförvaltaren skall meddela järnvägsföretaget om alla eventuella ändringar, av permanent eller tillfällig karaktär. Dessa ändringar skall sammanställas av järnvägsföretaget i ett särskilt dokument eller datamedium, vars format skall vara detsamma för all infrastruktur som trafikeras av ett visst järnvägsföretags tåg.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i den dokumentation som tillhandahålls järnvägsföretaget/-företagen är fullständigt och korrekt.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, skall järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem inbegripa en valideringsprocess för att garantera att innehållet i dokumentet med ändrade uppgifter är fullständigt och korrekt.

4.2.1.2.2.3. Information till föraren i realtid

Förfarandet för att informera föraren i realtid om varje ändring av driftförutsättningarna för den aktuella linjesträckan skall fastställas av berörd infrastrukturförvaltare (vid användning av ERTMS/ETCS skall ett enhetligt förfarande tillämpas).

4.2.1.2.3. Tidtabeller

Tillhandahållandet av tidtabellsinformation underlättar punktlig tågdrift och bidrar till driftsresultatet.

Järnvägsföretaget skall förse förarna med den information som krävs för normal drift av tåget, vilket åtminstone skall inbegripa

— tågidentitet,

— dagar då tåget går i trafik (om nödvändigt),

— platser där tåget skall göra uppehåll och de aktiviteter som är förbundna med dessa platser,

— andra tidsangivna platser,

— ankomst-/avgångs-/passeringstider för var och en av dessa platser.

Sådan tågföringsinformation, som skall bygga på information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, kan tillhandahållas antingen elektroniskt eller i pappersformat.

Det sätt på vilket informationen presenteras för föraren skall vara enhetligt för alla de linjer där järnvägsföretaget bedriver trafik.

4.2.1.2.4. Rullande materiel

Järnvägsföretaget skall förse föraren med all relevant information för drift av den rullande materielen vid störningar (såsom när tåg behöver hjälplok). Sådan dokumentation skall även fokusera på det specifika gränssnittet mot infrastrukturförvaltarens personal i dessa fall.

4.2.1.3. Dokumentation för annan personal än förare, inom järnvägsföretag

Järnvägsföretaget skall förse alla dem i den egna personalen (såväl ombordpersonal som övrig) som utför säkerhetskritiska uppgifter som inbegriper ett direkt gränssnitt mot infrastrukturförvaltarens personal, utrustning eller system med de regler, förfaranden och specifik information om rullande materiel och linjesträckor som anses relevant för utförandet av sådana uppgifter. Sådan information skall vara tillämplig vid både normal och störd drift.

För ombordpersonal på tåg skall strukturen, formatet, innehållet och rutinerna för att upprätta och uppdatera sådan information bygga på beskrivningen i avsnitt 4.2.1.2 av denna TSD.

4.2.1.4. Dokumentation för infrastrukturförvaltares personal som ger tillstånd för tågrörelser

All nödvändig information för att garantera säkerhetsrelaterad kommunikation mellan personal som ger tillstånd för tågrörelser och tågpersonal skall sammanställas i

— dokument som beskriver kommunikationsprinciperna (bilaga C),

— det dokument som benämns blankettsamling.

Infrastrukturförvaltaren skall upprätta dessa dokument på sitt arbetsspråk.

4.2.1.5. Säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal och personal som ger tillstånd för tågrörelser

Det språk som används för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal, annan järnvägsföretagspersonal (enligt definitionen i bilaga L) och personal som ger tillstånd för tågrörelser skall vara det arbetsspråk (se ordlistan) som används av infrastrukturförvaltaren för den berörda linjesträckan.

Principerna för säkerhetsrelaterad kommunikation mellan tågpersonal och personal som ger tillstånd för tågrörelser finns i bilaga C.

I enlighet med direktiv 2001/14/EG, är det infrastrukturförvaltarens ansvar att offentliggöra det ”arbetsspråk” som används av dennes personal inom ramen för den operativa driften.

Där lokal praxis kräver att ett andra språk också används, är det infrastrukturförvaltarens ansvar att bestämma de geografiska gränserna för dess användning.

4.2.2. SPECIFIKATIONER SOM RÖR TÅG

4.2.2.1. Tågs synlighet

4.2.2.1.1. Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall se till att tågen är försedda med indikationer om vad som är tågets främre respektive bakre ände.

4.2.2.1.2. Främre ände

Järnvägsföretaget skall se till att ett tåg som närmar sig är klart synligt och igenkännligt som sådant genom förekomsten och placeringen av dess tända vita frontstrålkastare. Detta för att det skall vara möjligt att skilja ett tåg som närmar sig från fordon på intilliggande vägar eller andra rörliga objekt.

Detaljerade specifikationer återfinns i avsnitt 4.3.3.4.1.

4.2.2.1.3. Bakre ände

Dessa krav specificeras i bilaga B.

4.2.2.2. Tågs hörbarhet

4.2.2.2.1. Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall se till att tågen är försedda med en ljudvarningsanordning som kan indikera att ett tåg närmar sig.

4.2.2.2.2. Kontroll

Det skall vara möjligt att aktivera ljudvarningsanordningen från alla förarpositioner.

4.2.2.3. Fordonsidentitet

Varje fordon skall ha ett unikt nummer som identifierar det i förhållande till alla andra järnvägsfordon. Detta nummer skall vara tydligt angivet åtminstone på fordonets båda långsidor.

Det skall också vara möjligt att identifiera eventuella driftsrestriktioner som gäller för fordonet.

Ytterligare krav specificeras i bilaga P.

4.2.2.4. Lastning av godsvagnar

Järnvägsföretaget skall se till att vagnar lastas säkert och att de förblir säkert lastade under hela resan, med beaktande av följande:

4.2.2.4.1. Viktfördelning

Fordon skall lastas på ett sådant sätt att lastens tyngd fördelas över alla axlar. I fall där detta på grund av lasten storlek eller form inte är möjligt, skall järnvägsföretaget tillämpa särskilda trafikeringsvillkor på denna last under hela dess resa.

4.2.2.4.2. Axelbelastning

Järnvägsföretaget skall se till att fordon inte lastas på ett sätt som gör att deras axellastgränser överskrids. De skall också se till att fordonen inte lastas på så sätt att gränsvärdena för axelbelastning överskrids på någon del av den linjesträcka där tåget ska framföras (om inte den/de berörda infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna har gett tillstånd för tågrörelsen).

4.2.2.4.3. Säkring av last

Järnvägsföretag skall se till att all last och all eventuell utrustning för säkring av last som inte används, på eller i fordon, är säkrade på ett tillförlitligt sätt för att undvika onödiga rörelser under resan.

4.2.2.4.4. Kinematisk lastprofil

Den kinematiska lastprofilen för varje fordon (inklusive last) i tåget skall ligga inom de maximigränser som gäller för linjeavsnittet.

4.2.2.4.5. Täckning av last

Järnvägsföretag skall se till att allt material som används för att täcka last på ett fordon är säkert fastsatt antingen i fordonet eller i lasten. Täckningen skall bestå av material som är lämpligt för täckning av lasten i fråga, med beaktande av de krafter som det kan utsättas för under resan.

4.2.2.5. Tågsammansättning.

Järnvägsföretaget skall definiera de regler och förfaranden som skall följas av företagets personal för att garantera att tåget överensstämmer med kraven för det tilldelade tågläget.

Kraven i fråga om tågets sammansättning skall beakta följande:

— Fordonen — — Alla fordon i tåget skall överensstämma med alla krav som gäller för de linjesträckor tåget skall färdas på. — Alla fordon i tåget skall kunna framföras i den högsta hastighet med vilken tåget skall framföras enligt tidtabell. — Alla fordon i tåget skall befinna sig inom sina specifika underhållsintervall under hela den planerade resan (med avseende på både tid och avstånd).

— Tåget — — Kombinationen av fordon som formar ett tåg skall överensstämma med de tekniska begränsningar som gäller för den berörda linjesträckan och får inte överskrida den högsta längd som tillåts vid avsändnings- och mottagningsstationerna. — Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att tåget är tekniskt dugligt för den planerade resan och förblir så under hela färden.

— Vikt och axelbelastning — — Tågets vikt får inte överskrida högsta tillåtna vikt med hänsyn till linjeavsnittet, kopplens styrka, dragkraften, och andra relevanta tågegenskaper. Axellastbegränsningar skall respekteras.

— Tågets högsta tillåtna hastighet — — Vid beräkning av den högsta hastighet med vilken ett tåg får framföras, skall hänsyn tas till varje begränsning på berörd(a) linjesträcka/-or, bromsprestanda, axellast och fordonstyp.

— Den kinematiska lastprofilen — — Den kinematiska lastprofilen för varje fordon (inklusive last) i tåget skall ligga inom de maximigränser som gäller för linjeavsnittet.

Ytterligare begränsningar kan tillkomma med hänsyn till typen av bromssystem eller drivning på ett visst tåg.

Tågsammansättningen skall beskrivas i en harmoniserad tåglista (se bilaga U).

4.2.2.6. Bromsning av tåg

4.2.2.6.1. Minimikrav på bromssystemet

Alla fordon i ett tåg skall vara anslutna till det genomgående automatiska bromssystemet så som anges i TSD Rullande material.

Det första och det sista fordonet (inklusive dragfordon) i varje tåg skall ha den automatiska bromsen aktiverad.

I det fall ett tåg oavsiktligt skulle delas i två delar, skall båda de frigjorda fordonssätten automatiskt bromsas till stopp till följd av full bromsansättning.

▼M2

4.2.2.6.2 Bromsprestanda

Infrastrukturförvaltaren måste meddela järnvägsföretaget vilken faktisk prestanda som krävs. Denna information ska om nödvändigt inbegripa användningsvillkor för bromssystem som kan påverka infrastrukturen, såsom magnetbroms, regenerativ broms och virvelströmsbroms.

Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att tåget har tillräcklig bromsprestanda genom att förse sin personal med bromsföreskrifter som ska följas.

Bestämmelserna om bromsprestanda måste hanteras inom infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem.

Ytterligare krav specificeras i bilaga T.

▼B

4.2.2.7. Säkerställande av att tåget är i körklart skick

4.2.2.7.1. Allmänna krav

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att se till att all säkerhetsrelaterad ombordutrustning är fullt fungerande och att tåget är körsäkert.

Järnvägsföretaget skall informera infrastrukturförvaltaren om varje ändring av tågets egenskaper som påverkar dess prestanda och varje ändring som kan påverka tågets lämplighet för det tilldelade tågläget.

Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget skall fastställa och uppdatera villkor och förfaranden för framförande av tåg vid störningar.

4.2.2.7.2. Nödvändiga data

De data som krävs för en säker och effektiv drift och det förfarande genom vilket dessa data förmedlas skall omfatta

— tågidentitet,

— identitet för det järnvägsföretag som ansvarar för tåget,

— tågets längd,

— om ett tåg medför passagerare eller djur trots att det inte är tidtabellslagt att göra detta,

— alla driftsbegränsningar, med angivelse om berört/berörda fordon (lastprofil, hastighetsbegränsningar etc.),

— den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transport av farligt gods.

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att se till att dessa data görs tillgängliga för infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna före tågets avgång.

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för att underrätta infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna om ett tåg inte kommer att utnyttja sitt tilldelade tågläge eller är inställt.

4.2.3. SPECIFIKATIONER SOM RÖR TÅGDRIFT

4.2.3.1. Tågplanering

Infrastrukturförvaltaren skall informera om vilka uppgifter som måste tillhandahållas vid begäran av ett tågläge. Ytterligare krav i samband med detta finns angivna i direktiv 2001/14/EG.

4.2.3.2. Tågidentitet

En otvetydig identitet måste finnas för varje tåg.

Dessa krav specificeras i bilaga R.

4.2.3.3. Tågets avgång

4.2.3.3.1. Kontroll och provning före avgång

Järnvägsföretaget skall, i enlighet med de krav som anges i tredje stycket under avsnitt 4.1 i denna TSD, fastställa vilka kontroller och prov (särskilt i fråga om bromsar) som skall utföras före avgång.

4.2.3.3.2. Information till infrastrukturförvaltaren om den rullande materielens driftstatus

Järnvägsföretaget skall informera infrastrukturförvaltaren om varje avvikelse som rör tåget eller dess drift som kan påverka tågets framförande, före avgång och under färd.

4.2.3.4. Trafikledning

4.2.3.4.1. Allmänna krav

Trafikledningen skall garantera en säker, effektiv och punktlig drift av järnvägen, inbegripet effektiv återhämtning efter trafikstörningar.

Infrastrukturförvaltaren skall fastställa förfaranden och medel för

— den operativa tågledningen,

— operativa åtgärder för att upprätthålla bästa möjliga prestanda för infrastrukturen i händelse av förseningar eller olyckor, både vid faktiska händelser och i förebyggande syfte, och

— tillhandahållande av information till järnvägsföretaget/-företagen vid sådana händelser.

Ytterligare förfaranden som krävs av järnvägsföretaget och som berör gränssnittet med infrastrukturförvaltaren/-förvaltarna kan införas efter överenskommelse med infrastrukturförvaltaren.

4.2.3.4.2. Tågrapportering

4.2.3.4.2.1. Data som krävs för rapportering av tågets position

Infrastrukturförvaltaren skall

— tillhandahålla medel för att i realtid registrera de tider vid vilka tåg avgår från, ankommer till eller passerar relevanta förutbestämda rapporteringspunkter på dennes nät samt deltatidsvärden,

— tillhandahålla de specifika data som krävs i samband med rapportering av tågposition. Denna information skall inbegripa — — tågidentitet, — identitet för rapporteringspunkt, — linje som tåget framförs på, — tidtabellslagd tid vid rapporteringspunkt, — faktisk tid vid rapporteringspunkt (och huruvida det rör sig om en avgångs-, ankomst- eller passeringstid – separata ankomst- och avgångstider skall anges i fråga om mellanliggande rapporteringspunkter där tåget gör uppehåll), — antal minuter för tidigt eller för sent vid rapporteringspunkten — ursprungsförklaring till varje försening som överskrider 10 minuter eller annan gräns som krävs enligt systemet för resultatövervakning, — indikation om att en rapportering för ett tåg är försenad och antal minuter för förseningen, — tidigare tågidentiteter, i förekommande fall — tåg som ställts in, med avseende på hela eller delar av färden.

4.2.3.4.2.2. Planerad tid för överlämnande

Infrastrukturförvaltaren skall ha en rutin för att ge indikation om den beräknade avvikelsen från tidtabellslagd tid, i antal minuter, för ett tågs överlämnande från en infrastrukturförvaltare till en annan.

Detta skall inbegripa information om trafikstörningar (beskrivning och lokalisering av problem).

4.2.3.4.3. Farligt gods

Järnvägsföretaget skall fastställa förfaranden för övervakning av transport av farligt gods.

Dessa förfaranden skall omfatta

— befintliga europeiska standarder i enlighet med direktiv 96/49/EG för identifiering av farligt gods ombord på tåg,

— upplysningar till föraren om förekomst och placering av farligt gods på tåget,

— den information som infrastrukturförvaltaren kräver för transport av farligt gods,

— beslut, i överenskommelse med infrastrukturförvaltaren, om kommunikationslinjer och planering av särskilda åtgärder i händelse av nödsituationer som berör godset.

4.2.3.4.4. Driftskvalitet

Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretag et skall ha fastställda förfaranden för övervakning av driftseffektiviteten i fråga om all trafik.

Övervakningen skall bygga på analys av data och upptäckt av underliggande trender, både i fråga om mänskliga fel och systemfel. Resultaten av denna analys skall användas för att fastställa förbättringsåtgärder, i syfte att förhindra eller mildra effekterna av händelser som skulle kunna äventyra den effektiva driften av TEN.

I de fall sådana förbättringsåtgärder skulle gagna hela nätet, inbegripet andra infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, skall de, med respekt för affärshemligheter, meddelas i enlighet därmed.

Händelser som lett till avsevärda driftstörningar skall analyseras så snart som möjligt av infrastrukturförvaltaren. Infrastrukturförvaltaren skall, där så är lämpligt, och i synnerhet om någon i deras personal är berörd, bjuda in det/de järnvägsföretag som berörts av händelsen att delta i analysen. I de fall resultatet av sådana analyser leder till rekommendationer om förbättringar av nätet, i syfte att förhindra eller mildra effekterna av orsaker bakom olyckor/tillbud, skall dessa meddelas till alla relevanta infrastrukturförvaltare och berörda järnvägsföretag.

Dessa förfaranden skall dokumenteras och bli föremål för intern granskning.

4.2.3.5. Registrering av data

Data som rör framförandet av ett tåg skall registreras och lagras i följande syften:

— Som stöd för en systematisk säkerhetsövervakning med syftet att förebygga olyckor och tillbud.

— För att fastställa prestanda för förare, tåg och infrastruktur under tiden fram till och (om tillämpligt) direkt efter en olycka eller ett tillbud, för att kunna identifiera orsaker med koppling till tågets framförande eller tågets utrustning och motivera till nya eller ändrade åtgärder för att undvika upprepning.

— För att registrera information rörande prestanda för såväl lok/dragfordon som förare, inbegripet arbetstid.

Det skall vara möjligt att hänföra registrerade data till

— datum och tidpunkt för registreringen,

— den exakta geografiska platsen för den registrerade händelsen (avstånd i kilometer från en känd plats),

— tågidentitet,

— förarens identitet,

Krav med avseende på lagring, regelbunden utvärdering av och tillgång till dessa data specificeras i relevanta nationella lagar i den medlemsstat

— där järnvägsföretaget har sitt tillstånd (när det gäller ombordregistrerade data), eller

— där infrastrukturförvaltaren är etablerad (när det gäller data som registrerats utanför tåget).

4.2.3.5.1. Registrering av övervakningsdata utanför tåget

Infrastrukturförvaltaren skall registrera, åtminstone, följande data:

— Fel på utrustning utmed banan med koppling till tågrörelser (signaler, växlar etc.).

— Detektering av varmgång i axellager.

— Kommunikation mellan föraren och infrastrukturförvaltarens personal som ger tillstånd för tågrörelser.

4.2.3.5.2. Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

Järnvägsföretaget skall registrera, åtminstone, följande data:

— Passage av signal i stopp eller ”slutpunkt för körtillstånd” utan tillstånd.

— Aktivering av nödbromsen.

— Hastighet som tåget framförs med.

— Varje avstängning eller förbikoppling av ombordvarande trafikstyrnings- (signal-) system.

— Aktivering av ljudvarningsanordning (tyfon).

— Aktivering av dörrstyrning (öppning, stängning)

— Utslag på ombordvarande varmgångsdetektorer, om sådana finns monterade.

— Identitet på den förarhytt som dataregistreringen avser, för kontroll.

— Data för registrering av arbetstid.

4.2.3.6. Drift vid störningar

4.2.3.6.1. Meddelande till andra användare

Infrastrukturförvaltaren skall tillsammans med järnvägsföretaget/-företagen fastställa ett förfarande för att omedelbart informera varandra om varje situation som försämrar säkerhet, prestanda och/eller tillgänglighet i fråga om infrastruktur eller rullande materiel.

4.2.3.6.2. Meddelande till förare

I varje händelse av trafikstörning som berör en infrastrukturförvaltares ansvarsområde, skall infrastrukturförvaltaren ge formella instruktioner till förarna om vilka åtgärder de skall vidta för att på ett säkert sätt övervinna störningen.

4.2.3.6.3. Beredskapsplaner

Infrastrukturförvaltaren skall, tillsammans med alla järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur och angränsande infrastrukturförvaltare om så är lämpligt, upprätta, offentliggöra och tillgängliggöra lämpliga beredskapsåtgärder samt fastställa ansvarsområden med utgångspunkt från kravet att minska alla negativa följder av trafikstörningar.

Kraven i fråga om beredskapen inför och hanteringen av sådana händelser skall stå i proportion till störningens art och potentiella allvarlighet.

Dessa åtgärder, som åtminstone skall inbegripa planer för återställande av nätet till ”normal” status, kan även omfatta

— fel på rullande materiel (till exempel sådana fel som kan förorsaka avsevärda trafikstörningar eller förfaranden för bärgning av trasiga tåg),

— fel på infrastruktur (till exempel när fel uppstått i strömförsörjningen eller de villkor under vilka tåg kan bli omdirigerade från det bokade tågläget),

— extrema väderförhållanden.

Infrastrukturförvaltaren skall sammanställa och uppdatera kontaktinformation för nyckelpersoner inom infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags personal att kontakta i händelse av trafikstörningar som leder till störd drift. Denna information skall innehålla kontaktuppgifter som gäller såväl under som utanför kontorstid.

Järnvägsföretaget skall tillhandahålla denna information till Infrastrukturförvaltaren samt underrätta denne om varje ändring av dessa kontaktuppgifter.

Infrastrukturförvaltaren skall meddela alla berörda järnvägsföretag om varje ändring i dennes kontaktuppgifter.

4.2.3.7. Hantering av nödsituationer

Infrastrukturförvaltaren skall, i samråd med

— alla järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur,

— i förekommande fall, organ som företräder järnvägsföretag som trafikerar dennes infrastruktur,

— angränsande infrastrukturförvaltare, i förekommande fall,

— lokala myndigheter,

— representativa organ, på antingen lokal eller nationell nivå såsom tillämpligt, för räddningstjänster inklusive brandkår och räddningskår,

och i enlighet med direktiv 2004/49/EG, fastställa, publicera och tillgängliggöra lämpliga åtgärder för att hantera nödsituationer och återställa linjen till normala driftsförhållanden.

Sådana åtgärder skall i typfallet omfatta

— kollisioner,

— tågbränder,

— evakuering av tåg,

— olyckor i tunnlar,

— tillbud med farligt gods,

— urspårningar.

Järnvägsföretaget skall förse infrastrukturförvaltaren med all särskild information som gäller för dessa situationer, särskilt i fråga om återställande och återförande på spåret av deras fordon. (Se även punkt 4.2.7.1 Nödfallsåtgärder i TSD för konventionella tåg – Godsvagnar).

Dessutom skall järnvägsföretaget ha rutiner för att informera passagerare om förfaranden vid nödsituationer ombord och säkerhetsrutiner.

4.2.3.8. Assistans till tågpersonal vid tillbud eller allvarligt funktionsfel på rullande materiel

Järnvägsföretaget skall fastställa lämpliga förfaranden för att ge assistans till tågpersonalen vid driftstörningar för att undvika eller minska förseningar orsakade av tekniska fel eller andra problem med den rullande materielen (t.ex. kommunikationslinjer, åtgärder att vidta vid evakuering av ett tåg).

4.3. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR GRÄNSSNITTEN

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten:

4.3.1. GRÄNSSNITT MOT TSD INFRASTRUKTUR

RESERVERAD

4.3.2. GRÄNSSNITT MOT TSD TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING

4.3.2.1. Registrering av övervakningsdata

Inom ramen för delsystemet Drift och trafikledning fastställs driftskraven för registrering av övervakningsdata (se avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD) vilka delsystemet Trafikstyrning (se avsnitt 4.2.15 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering) måste överensstämma med.

4.3.2.2. Förarövervakning

En anordning för övervakning av förarens reaktioner, som stannar tåget om föraren inte reagerar inom en viss tid och som, där infrastrukturen stödjer denna funktion, rapporterar detta till driftledningscentralen. Det finns ett gränssnitt mellan detta driftskrav och avsnitt 4.2.2 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering, med anknytning till ERTMS.

4.3.2.3. Driftsregler för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R

Bilaga A (A1 och A2) i denna TSD utgör ett gränssnitt mot specifikationerna av funktionskrav och systemkrav för ERTMS/ETCS och ERTMS/GSM-R, som anges i bilaga A i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering. Det finns också ett gränssnitt mot specifikationerna för ETCS DMI (människa-maskin-gränssnitt) (avsnitt 4.2.13 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering) och specifikationerna för EIRENE DMI (människa-maskin-gränssnitt) (avsnitt 4.2.14 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering). Det finns ett gränssnitt mellan bilaga A1 till denna TSD och avsnitt 4.2.2 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering i fråga om isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS.

4.3.2.4. Signalers och tavlors synbarhet

Föraren måste kunna observera signaler och tavlor utmed banan, och de skall kunna observeras av föraren från dennes normala förarposition. Detsamma gäller för andra typer av skyltar nära spåret om de är säkerhetsrelaterade.

Skyltar och informationstavlor utmed banan skall vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att detta underlättas. Aspekter som måste beaktas inbegriper

— att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen,

— att lämplig och tillräckligt stark belysning finns, där så krävs för att lysa upp informationen,

— att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen.

Det finns ett gränssnitt mot avsnitt 4.2.16 i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering, i fråga om förarens yttre synfält. Det kommer också att tillkomma ett nytt avsnitt i en framtida version av bilaga A till TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering, som hänför sig till tavlor utmed banan på ETCS-utrustade linjer.

4.3.2.5. Bromsning av tåg

Ett gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.6.2 i denna TSD och avsnitt 4.3.1.5 (Säkerställda tågbromsprestanda och -karakteristika) i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering.

▼M2

4.3.2.6 Sandning. Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg

Ett gränssnitt finns mellan å ena sidan bilaga B (punkt C1) i denna TSD och å andra sidan avsnitt 4.2.11 (Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem) och punkt 4.1 i tillägg 1 till bilaga A (som det refereras till i avsnitt 4.3.1.10) i TSD konv. – Trafikstyrning och signalering, i fråga om användning av sandningsutrustning.

▼B

4.3.2.7. Registrering av data och varmgångsdetektering

Ett gränssnitt finns mellan å ena sidan avsnitt 4.2.3.5 i denna TSD och å andra sidan avsnitt 4.2.2 (Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS), index 5, 7 och 55 i bilaga A och avsnitt 4.2.10 (HABD (varmgångsdetektor)) i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering. Det kommer att finnas ett framtida gränssnitt mot bilaga B i denna TSD när den öppna punkten i TSD för konventionella tåg – Trafikstyrning och signalering har fastställts.

4.3.3. GRÄNSSNITT MOT TSD RULLANDE MATERIEL

4.3.3.1. Fordonsidentitet

Ett gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.3 i denna TSD och bilaga B till TSD Rullande materiel – Godsvagnar.

Ett sådant gränssnitt kommer även att finnas mot andra TSD för konventionella tåg – Rullande materiel, när dessa upprättats.

4.3.3.2. Bromsning

Ett gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.6.1 i denna TSD och avsnitt 4.2.4 och bilaga B till TSD Rullande materiel – Godsvagnar.

Ett sådant gränssnitt kommer även att finnas mot andra TSD för konventionella tåg – Rullande materiel, när dessa upprättats.

4.3.3.3. Krav på passagerarfordon

Det bör noteras att ett gränssnitt kommer att finnas mot andra TSD för konventionella tåg – Rullande materiel, när dessa upprättats, i fråga om följande:

— Kompatibiliteten mellan passagerarfordon och plattformar vid tidtabellslagda hållplatser måste vara tillräcklig för att garantera säker av- och påstigning.

— Passagerare skall inte kunna öppna sidodörrar avsedda för på- och avstigning förrän tåget stannat helt och dörrarna frigjorts av någon i tågpersonalen.

— Funktionen för att frigöra dörrarna måste vara separat för var sida av tåget. Det skall finnas en permanent indikering om att dörrstängnings- och blockeringsfunktionen är intakt.

— Frigöring av dörrarna skall blockera traktionen.

— Alla fordon som medför passagerare skall vara försedda med utgångar som underlättar nödutrymning.

— Fordon avsedda för passagerare skall vara utrustade med antingen ett larm eller en nödbroms som kan aktiveras från passagerarutrymmet. I händelse av aktivering av sådan anordning, skall föraren omedelbart varnas men fortfarande ha möjlighet att behålla kontrollen över tåget.

4.3.3.4. Tågs synlighet

Inom ramen för delsystemet Drift och trafikledning fastställs att de grundläggande kraven angående tågs synlighet, som skall definieras av delsystemet Rullande materiel, framgår av följande punkter.

4.3.3.4.1. På det första fordonet i tåget, i körriktningen

Den framåtvända frontändan av det första fordonet i ett tåg skall vara utrustad med tre strålkastare, som formar en likbent triangel, såsom visas nedan. Dessa strålkastare skall alltid vara tända när tåget körs från den ändan.

Frontstrålkastarna skall optimera igenkänningen av ett tåg (t.ex. för spårarbetare och personer som använder spårövergångar), de skall ge tillräckligt god sikt för föraren (lysa upp linjen framåt och informationstavlor/-skyltar i närheten av spåret etc.) på natten och vid svaga ljusförhållanden, och de får inte blända förare av mötande tåg.

Avståndet mellan strålkastarna, höjden över rälsöverkant, diametern, ljusintensiteten, dimensioner och form på den emitterade ljuskäglan både i dagsljus och vid körning i mörker skall standardiseras.

Det kommer att finnas ett gränssnitt mot framtida versioner av TSD Rullande materiel i fråga om förarhytter och avsnitt 4.2.2.1.2 i denna TSD.

4.3.3.4.2. I den bakre ändan

Ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.1.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.7.4 och bilaga BB till TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar) kommer att finnas, om den öppna punkten i bilaga S till TSD Drift fastställs genom att specificera en slutsignal som kräver en hållare.

4.3.3.5. Tågs hörbarhet

För delsystemet Drift och trafikledning fastställs att de grundläggande kraven för tågs hörbarhet med vilka delsystemet Rullande materiel måste överensstämma, är att tåget skall kunna avge en ljudvarning för att avisera sin närvaro.

De ljud som avges av denna varningsanordning, frekvensen och intensiteten hos dessa ljud och sättet på vilket föraren aktiverar varningen skall standardiseras.

Det kommer att finnas ett gränssnitt mot framtida versioner av TSD Rullande materiel i fråga om förarhytter och avsnitt 4.2.2.2 i denna TSD.

4.3.3.6. Signalers synbarhet

Föraren måste kunna observera signaler, och signalerna måste vara möjliga för föraren att observera. Detsamma gäller för skyltar utmed banan om de är säkerhetsrelaterade.

Förarhytter skall vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att föraren lätt kan se den information som visas för honom från sin normala förarposition.

Det kommer att finnas ett gränssnitt mellan avsnitt 4.3.2.4 i denna TSD och en framtida version av TSD Rullande materiel, när det gäller förarhytter.

4.3.3.7. Förarövervakning

En anordning för övervakning av förarens reaktioner, som stannar tåget om föraren inte reagerar inom en viss tid och som, där infrastrukturen stödjer denna funktion, rapporterar detta till driftledningscentralen.

Det kommer att finnas ett gränssnitt mot framtida versioner av TSD Rullande materiel, när det gäller förarhytter.

4.3.3.8. Tågsammansättning och bilaga B

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.5 i denna TSD och avsnitt 4.2.2.1.2.2 (Draginrättning) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar) i fråga om tågets största tillåtna vikt. Det kan komma att finnas ett framtida gränssnitt mellan bilaga B till denna TSD och avsnitt 4.2.2.1.2.1 (Buffertar) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar) i fråga om hastighet vid växling.

4.3.3.9. Lastning av godsvagnar

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.4 i denna TSD och avsnitt 4.2.2.3.5 (Fastsättning av gods) och bilaga YY till TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar).

4.3.3.10. Säkerställande av att tåget är i körklart skick och farligt gods

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitten 4.2.2.7 och 4.2.3.4.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.2.6 (Farligt gods) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar).

▼M2

4.3.3.11 Tågsammansättning, bilaga L

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.2.5 och bilaga L till denna TSD och avsnitt 4.2.3.5 (Longitudinella tryckkrafter) i TSD konv. – Rullande materiel (Godsvagnar), i fråga om framföring av tåg, hantering av tåg och placering av fordon i tåget.

Det kommer att finnas ett gränssnitt mot framtida versioner av TSD Rullande materiel när det gäller dragfordon och passagerarfordon.

▼B

4.3.3.12. Beredskapsplaner och hantering av nödsituationer

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.3.6.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.6.1.2 (Funktionella och tekniska specifikationer i fråga om klimatförhållanden) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar), när det gäller extrema klimatförhållanden.

Det finns också ett gränssnitt mellan avsnitten 4.2.3.6 och 4.2.3.7 i denna TSD och avsnitten 4.2.7.1 (Nödfallsåtgärder) och 4.2.7.2 (Brandsäkerhet) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar).

Det kommer att finnas ett gränssnitt mot framtida versioner av TSD Rullande materiel, när det gäller dragfordon och passagerarfordon.

4.3.3.13. Registrering av data

Det kommer att finnas ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.3.5.2 (Registrering av övervakningsdata ombord på tåget) i denna TSD för konventionella tåg – Drift och trafikledning och framtida versioner av TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar) när det gäller dragfordon och passagerarfordon med förarhytter.

Det finns ett gränssnitt mellan avsnitt 4.2.3.5.1 (Registrering av övervakningsdata utanför tåget) i denna TSD och avsnitt 4.2.3.3.2 (Varmgångsdetektering) i TSD för konventionella tåg – Rullande materiel (Godsvagnar). Det kommer också att finnas ett gränssnitt mellan samma avsnitt i denna TSD och framtida versioner av TSD för konventionella tåg – Rullande materiel, när det gäller dragfordon och personvagnar och varmgångsdetektering med hjälp av markbaserad utrustning.

4.3.4. GRÄNSSNITT MOT TSD TELEMATIKAPPLIKATIONER

4.3.4.1. Tågidentitet

Ett sätt att tillhandahålla en otvetydig identitet för varje tåg som trafikerar TEN skall fortfarande specificeras (se avsnitt 4.2.3.2 och bilaga R). Det finns ett gränssnitt i fråga om denna aspekt mot avsnitt 4.2.2 i TSD Telematikapplikationer för godstrafik. Det kommer också att finnas ett gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer för persontrafik när denna upprättats.

4.3.4.2. Tågsammansättning

Avsnitten 4.2.2.5 och 4.2.2.7.2 i denna TSD har ett gränssnitt i fråga om uppgifter om tågets sammansättning mot avsnitt 4.2.3.2 i TSD Telematikapplikationer för godstrafik. Det kommer också att finnas ett gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer för persontrafik när denna upprättats.

4.3.4.3. Tågets avgång

Avsnitt 4.2.3.3 i denna TSD har ett gränssnitt i fråga om information i samband med tågets avgång mot avsnitt 4.2.3 i TSD Telematikapplikationer för godstrafik. Det kommer också att finnas ett gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer för persontrafik när denna upprättats.

4.3.4.4. Tågföring

Avsnitt 4.2.3.4 i denna TSD har ett gränssnitt i fråga om information i samband med tågföring mot avsnitten 4.2.4, 4.2.5 och 4.2.6 i TSD Telematikapplikationer för godstrafik. Det kommer också att finnas ett gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer för persontrafik när denna upprättats.

4.3.4.5. Fordonsidentitet

Ett gränssnitt finns mellan avsnitt 4.2.2.3 i denna TSD och avsnitt 4.2.11.3 ”Referensdatabaserna för rullande materiel” och bilaga A index 1 (”Data definitions and messages” § 1.18 ”Native element: WagonIdent”) i TSD Telematikapplikationer för godstrafik. Det kommer också att finnas ett gränssnitt mot TSD Telematikapplikationer för persontrafik när denna upprättats.

4.4. DRIFTSREGLER

De regler och förfaranden som ligger till grund för en sammanhängande drift av nya och förändrade strukturella delsystem som är avsedda att användas inom TEN, och särskilt de som är direkt kopplade till driften av ett nytt trafikstyrnings- och signalsystem, måste vara identiska där identiska situationer existerar.

I detta syfte specificeras driftsregler för European Rail Traffic Management System (ERTMS/ETCS) i bilaga A1. Driftsregler för radiosystemet ERTMS/GSM-R kommer att specificeras i bilaga A2.

Andra driftsregler, som kan komma att standardiseras för hela TEN, kommer att specificeras i bilaga B.

Eftersom dessa regler är avsedda att tillämpas över hela TEN, är det viktigt att uppnå fullständig samstämmighet. Den enda organisation som skall kunna göra ändringar i dessa regler skall vara den enhet som ansvarar för upprätthållandet av bilagorna A, B och C till denna TSD.

4.5. UNDERHÅLLSREGLER

Inte tillämpligt.

4.6. YRKESKVALIFIKATIONER

I enlighet med avsnitt 2.2.1 i denna TSD, handlar detta avsnitt om yrkesmässig och språklig kompetens och det bedömningsförfarande som personal måste genomgå för att anses ha uppnått denna kompetens.

4.6.1. YRKESKOMPETENS

Järnvägsföretagets och infrastrukturförvaltarens personal (inklusive entreprenadföretag) skall ha tillbörlig yrkeskompetens för att utföra alla nödvändiga säkerhetsrelaterade uppgifter under normala driftsförhållanden, vid trafikstörningar och i nödsituationer. Sådan kompetens inbegriper yrkeskunskaper och förmåga att omsätta dessa kunskaper i praktiken.

▼M2

Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för enskilda uppgifter återfinns i bilagorna J och L.

▼B

4.6.1.1. Yrkeskunskaper

Med beaktande av dessa bilagor och beroende på vilka uppgifter enskilda medlemmar av personalen har, skall den kunskap som krävs omfatta följande:

— Allmän järnvägsdrift med tonvikt på säkerhetskritisk verksamhet: — — Principer för hur deras organisations säkerhetsstyrningssystem fungerar. — Roller och ansvarsområden för nyckelpersoner när det gäller driftskompatibilitet. — Bedömning av faror, och särskilt de risker som är förenade med järnvägsdrift och strömförsörjning.

— Tillbörlig kunskap om säkerhetsrelaterade uppgifter i fråga om förfaranden och gränssnitt för — — linjer och utrustning utmed banan, — rullande materiel, — miljön.

4.6.1.2. Förmåga att omsätta denna kunskap i praktiken

Förmågan att tillämpa denna kunskap i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar och i nödsituationer förutsätter att personalen är fullt förtrogen med

— metod och principer för tillämpning av dessa regler och förfaranden,

— rutiner för användning av utrustning utmed banan och rullande materiel, såväl som för all eventuell särskild säkerhetsutrustning,

— principerna för säkerhetsstyrningssystemet för att undvika att utsätta personer och processer för otillbörliga risker,

samt har en allmän förmåga att anpassa sig till de olika situationer som man kan ställas inför.

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, krävs att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare upprättar ett kompetensstyrningssystem för att se till att den individuella kompetensen hos personalen bedöms och bibehålls. Dessutom skall utbildning tillhandahållas, i den mån det behövs, för att garantera att kunskaper och färdigheter uppdateras, särskilt i de fall det finns svagheter eller brister hos system eller individer.

4.6.2. SPRÅKLIG KOMPETENS

4.6.2.1. Principer

Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget skall se till att berörd personal har den kompetens som krävs för att använda de kommunikationsprotokoll och -principer som anges i denna TSD.

I de fall det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltaren inte är det språk som vanligen används av järnvägsföretagets personal, skall lämplig utbildning i språk och kommunikation utgöra en kritisk del av järnvägsföretagets övergripande kompetensstyrningssystem.

De personer i järnvägsföretagets personal vars uppgifter kräver att de kommunicerar med infrastrukturförvaltarens personal i säkerhetskritiska frågor, antingen i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar eller i nödsituationer, skall ha tillräckligt goda kunskaper i infrastrukturförvaltarens arbetsspråk.

4.6.2.2. Nivå på språkkunskaper

Ur säkerhetssynpunkt krävs en viss nivå i fråga om kunskaper i infrastrukturförvaltarens språk:

— Som ett minimikrav skall detta innebära att föraren är kapabel att — — sända och förstå alla de meddelanden som anges i bilaga C till denna TSD, — kommunicera effektivt i det dagliga arbetet, vid trafikstörningar och i nödsituationer, — fylla i de blanketter som krävs i samband med användning av blankettsamlingen.

— Andra medlemmar av tågpersonalen vars uppgifter kräver att de kommunicerar med infrastrukturförvaltaren i säkerhetskritiska frågor, skall som ett minimikrav, vara kapabla att sända och förstå information som rör tåget och dess driftstatus.

Vägledning angående tillämpliga kompetensnivåer finns i bilaga E. Kunskapsnivån för förare skall vara minst nivå 3. Kunskapsnivån för personal som medföljer tåget skall vara minst nivå 2.

4.6.3. INITIAL OCH FORTLÖPANDE BEDÖMNING AV PERSONALEN

4.6.3.1. Grundläggande krav

I enlighet med punkt 2 i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, krävs att järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare fastställer ett förfarande för bedömning av personalen.

Det rekommenderas att var och en av följande punkter beaktas:

A Urval av personal — Bedömning av individuell erfarenhet och kompetens. — Bedömning av individuell kompetens i fråga om användning något eller några av de främmande språk som krävs, eller förmåga att lära sig dessa.

B Initial yrkesutbildning — Analys av utbildningsbehov. — Utbildningsresurser. — Utbildarnas utbildning.

▼M2

C Initial bedömning — Grundläggande villkor. — Bedömningsprogram, inklusive praktisk demonstration. — Utbildarnas kvalifikationer. — Utfärdande av kompetensintyg.

D Bibehållande av kompetens — Principer för bibehållande av kompetens. — Metoder som ska tillämpas. — Formalisering av förfarandet för bibehållande av kompetens. — Bedömningsförfarande.

▼B

E Fortlöpande utbildning — Principer för fortlöpande utbildning (inklusive språkträning)

4.6.3.2. Analys av utbildningsbehov

4.6.3.2.1. Utveckling av analysen av utbildningsbehov

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren skall genomföra en analys av utbildningsbehoven för deras respektive berörda personal.

I denna analys skall såväl omfattning som komplexitet beaktas och hänsyn skall tas till de risker som är förbundna med framförandet av tåg på TEN, särskilt sådana risker som har en koppling till människans förmåga och begränsningar (mänskliga faktorer) och som kan uppstå till följd av

— olikheter i driftsrutiner mellan olika infrastrukturförvaltare och de risker som är förbundna med övergångar mellan dessa,

— olikheter mellan uppgifter, driftsförfaranden och kommunikationsprotokoll,

— skillnader i fråga om det arbetsspråk som används av infrastrukturförvaltarens personal,

— lokala driftinstruktioner som kan inbegripa särskilda förfaranden eller särskild utrustning som skall användas i vissa fall, till exempel i en viss tunnel.

Vägledning om de krav som bör beaktas finns i de bilagor som det hänvisas till i avsnitt 4.6.1 ovan. Där så är lämpligt skall utbildningsinsatser för personalen sättas in, med beaktande av dessa krav.

Beroende på vilken typ av trafik som ett järnvägsföretag bedriver eller egenskaperna hos det nät som drivs av en infrastrukturförvaltare, är det möjligt att vissa av de krav som tas upp i nämnda bilagor inte är tillämpliga. Analysen av utbildningsbehov skall även dokumentera de krav som inte anses tillämpliga och anledningen till detta.

4.6.3.2.2. Uppdatering av analysen av utbildningsbehov

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren skall fastställa ett förfarande för att se över och uppdatera deras individuella utbildningsbehov, med beaktande av frågor som tidigare revisioner, systemrespons och kända ändringar av regler och förfaranden, infrastruktur och teknik.

4.6.3.2.3. Särskilda krav för tågpersonal och assisterande personal

▼M2

4.6.3.2.3.1 Linjekännedom

Järnvägsföretaget måste fastställa det förfarande genom vilket tågpersonalens kännedom om de linjesträckor som trafikeras uppnås och upprätthålls. Detta förfarande måste

— bygga på den linjeinformation som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren,

— vara samstämmigt med det förfarande som beskrivs i avsnitt 4.2.1 i denna TSD.

▼B

4.6.3.2.3.2. Kunskap om den rullande materielen

Järnvägsföretaget skall fastställa ett förfarande för tågpersonalens förvärv och upprätthållande av kunskaper om dragfordon och övrig rullande materiel.

4.6.3.2.3.3. Assisterande personal

Järnvägsföretaget skall se till att assisterande personal (t.ex. catering- och städpersonal) som inte ingår i ”tågpersonalen”, utöver sin grundläggande utbildning, har fått de instruktioner som krävs för att följa den fullt utbildade ”tågpersonalens” anvisningar

4.7. VILLKOR AVSEENDE HÄLSA OCH SÄKERHET

4.7.1. INLEDNING

Personal som i avsnitt 4.2.1 specificeras som personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i enlighet med avsnitt 2.2 i denna TSD skall uppvisa tillräcklig lämplighet för att garantera att övergripande drifts- och säkerhetsstandarder uppfylls.

I enlighet med direktiv 2004/49/EG skall järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare fastställa och dokumentera det förfarande de inför för att uppfylla de medicinska, psykologiska och hälsorelaterade kraven för personalen inom ramen för deras säkerhetsstyrningssystem.

Medicinska undersökningar enligt beskrivningen i avsnitt 4.7.4 och alla därmed relaterade beslut angående personalens individuella lämplighet, skall utföras av en för ändamålet erkänd företagsläkare.

Personal får inte utföra säkerhetskritiskt arbete då uppmärksamheten är nedsatt på grund av substanser som alkohol, droger eller psykotropiska läkemedel. Därför skall järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ha förfaranden för att kontrollera risken att personal kommer till arbetet under påverkan av sådana substanser eller att de konsumerar sådana substanser på arbetet.

De nationella reglerna i den medlemsstat där tågtrafiken bedrivs är tillämpliga när det gäller gränsvärden för tillåtna mängder av ovan nämnda substanser.

4.7.2. KRITERIER FÖR GODKÄNNANDE AV FÖRETAGSLÄKARE OCH MEDICINSKA ORGANISATIONER ( 3 )

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare skall välja ut företagsläkare och organisationer som är delaktiga i medicinska undersökningar i enlighet med nationella regler och praxis i det land där järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren har sitt tillstånd eller är registrerad.

Företagsläkare som utför medicinska undersökningar enligt beskrivningen i avsnitt 4.7.4 skall ha följande:

— Specialisering inom företagshälsovård.

— Kunskaper om de faror som är förenade med arbetet i fråga och med järnvägsmiljön.

— Förståelse för hur åtgärder som är avsedda att eliminera eller minska de risker som följer av dessa faror kan påverkas av bristande medicinsk lämplighet.

Företagsläkare som uppfyller dessa kriterier kan anlita extern medicinsk eller paramedicinsk assistans som stöd för sin medicinska konsultation och bedömning, t.ex. ögonläkare.

4.7.3. KRITERIER FÖR GODKÄNNANDE AV PSYKOLOGER SOM DELTAR I PSYKOLOGISKA BEDÖMNINGAR OCH KRAV GÄLLANDE PSYKOLOGISKA BEDÖMNINGAR

4.7.3.1. Certifiering av psykologer

Psykologen skall ha relevant universitetsutbildning och vara certifierad och ha erkänd kompetens enligt nationella regler och praxis i det land där järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren har sitt tillstånd eller är registrerad.

4.7.3.2. Den psykologiska bedömningens innehåll och tolkning

Innehållet i och förfarandet för tolkning av den psykologiska bedömningen skall fastställas av en person som är certifierad enligt avsnitt 4.7.3.1, med beaktande av järnvägsarbetet och järnvägsmiljön.

4.7.3.3. Urval av bedömningsverktyg

Bedömningen skall endast inbegripa bedömningsverktyg som bygger på psykologiska vetenskapliga principer.

4.7.4. MEDICINSKA UNDERSÖKNINGAR OCH PSYKOLOGISKA BEDÖMNINGAR

4.7.4.1. Före anställning

4.7.4.1.1. Minsta omfattning av den medicinska undersökningen

Den medicinska undersökningen skall omfatta följande:

— Allmän medicinsk undersökning.

— Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende).

— Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen.

— Drogscreening för att upptäcka missbruk.

4.7.4.1.2. Psykologisk bedömning

Syftet med den psykologiska bedömningen är att stödja järnvägsföretagets i deras rekrytering och personalhantering, så att alla i personalen har de kognitiva, psykomotoriska, beteendemässiga och personliga egenskaper som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett säkert sätt.

Vid fastställandet av innehållet i den psykologiska bedömningen skall psykologen, åtminstone, ta hänsyn till följande kriterier vilka hänför sig till de krav som ställs i olika säkerhetssituationer:

— Kognitiv förmåga: — — Uppmärksamhet och koncentration — Minne — Perceptionsförmåga — Slutledning — Kommunikation

— Psykomotorisk förmåga: — — Reaktionshastighet — Rörelsekoordination

— Beteende och personlighet: — — Emotionell självkontroll — Beteendemässig stabilitet — Självständighet — Samvetsgrannhet

Om psykologen utelämnar något av ovanstående, skall detta beslut motiveras och dokumenteras.

4.7.4.2. Efter anställning

4.7.4.2.1. Periodicitet för återkommande medicinska undersökningar

Som minst skall en systematisk medicinsk undersökning genomföras

— vart 5:e år för personal i åldern upp till 40,

— vart 3:e år för personal i åldern mellan 41 och 62,

— varje år för personal i åldern över 62.

En tätare periodicitet för undersökningarna skall fastställas av företagsläkaren om hälsostatusen för en person så kräver.

4.7.4.2.2. Minsta omfattning av den återkommande medicinska undersökningen

Om arbetstagaren uppfyller kriterierna vid den undersökning som utförs före påbörjad anställning, skall de återkommande specialiserade undersökningarna som minst omfatta följande:

— Allmän medicinsk undersökning.

— Undersökning av sinnesfunktioner (syn, hörsel, färgseende).

— Urin- och blodprover för upptäckt av diabetes och andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen.

— Drogscreening för att upptäcka missbruk, om detta indikeras kliniskt.

4.7.4.2.3. Ytterligare medicinska undersökningar och/eller psykologiska bedömningar

Utöver de återkommande medicinska undersökningarna, skall en ytterligare särskild medicinsk undersökning och/eller psykologisk bedömning genomföras om det finns rimliga skäl att tvivla på den medicinska eller psykologiska lämpligheten hos en anställd eller rimlig misstanke om drogmissbruk eller otillbörlig användning av alkohol. Detta bör vara fallet i synnerhet efter ett tillbud eller olycka orsakad av mänskligt fel från personens sida.

Arbetsgivaren skall begära en medicinsk undersökning efter varje sjukfrånvaro som överstiger 30 dagar. Där så är lämpligt kan en sådan undersökning begränsas till att företagsläkaren gör en bedömning av tillgänglig information som visar att den anställdes lämplighet för arbetet inte har påverkats.

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren skall införa system för att se till att sådana ytterligare undersökningar och bedömningar genomförs som sig bör.

4.7.5. MEDICINSKA KRAV

4.7.5.1. Allmänna krav

Personal får inte lida av sådana medicinska tillstånd eller stå under sådan medicinsk behandling som sannolikt kan orsaka något av följande:

— Plötslig medvetandeförlust.

— Försämrad uppmärksamhet eller koncentration.

— Plötslig förlust av funktionsförmåga.

— Försämrad balans eller koordination.

— Betydande begränsning av rörligheten.

Följande syn- och hörselkrav skall uppfyllas:

4.7.5.2. Synkrav

— Avståndssynskärpa med eller utan korrektion: 0,8 (höger öga + vänster öga – enligt separata mätningar); minimum 0,3 för det sämsta ögat.

— Största tillåtna korrektion: översynthet + 5/närsynthet – 8. Den godkända företagsläkaren (enligt definition i avsnitt 4.7.2) kan tillåta värden utanför detta spann i undantagsfall efter att ha konsulterat en ögonspecialist.

— Seende på när- och mellanavstånd: fullgott, antingen med eller utan korrektion.

— Kontaktlinser är tillåtna.

— Normalt färgseende: påvisat genom användning av erkänt test, t.ex. Ishihara, vid behov kompletterat med annat erkänt test.

— Synfält: normalt (ingen avvikelse som påverkar den uppgift som skall utföras)

— Syn på båda ögonen: ja.

— Binokulärseende: ja.

— Kontrastkänslighet: god.

— Frånvaro av progressiv ögonsjukdom.

— Linsimplantat, keratotomi och keratektomi är endast tillåtna under förutsättning att de kontrolleras årligen eller med en periodicitet som fastställs av företagsläkaren.

4.7.5.3. Hörselkrav

Tillfredsställande hörsel, bekräftat av ett audiogram, vilket innebär följande:

— Tillräckligt god hörsel för att kunna föra ett samtal per telefon och för att kunna höra varningssignaler och radiomeddelanden.

— Följande värden skall betraktas som riktvärden:

— Hörselnedsättningen får inte överstiga 40 dB vid 500 och 1 000 Hz.

— Hörselnedsättningen får inte överstiga 45 dB vid 2 000 Hz för det öra som har sämst luftledning.

▼M2 —————

▼B

4.8. REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL

Enligt artikel 24.1 i direktiv 2001/16/EG skall medlemsstaterna ”se till att register över infrastrukturerna och rullande materiel offentliggörs och uppdateras varje år. Detta register skall, för varje delsystem eller del av delsystem som berörs, innehålla uppgifter om de viktigaste egenskaperna (till exempel grundparametrarna) och deras överensstämmelse med de egenskaper som föreskrivs i gällande TSD. I varje TSD skall därför noggrant anges vilka uppgifter som skall föras in i registren över infrastrukturerna och den rullande materielen.”

Eftersom dessa register uppdateras och offentliggörs en gång per år, är de inte passande för de specifika kraven för delsystemet Drift och trafikledning. Därför anges i denna TSD ingenting i fråga om dessa register.

Det finns dock ett driftskrav som säger att vissa infrastrukturrelaterade data skall göras tillgängliga för ett järnvägsföretag och, omvänt, att vissa data om rullande materiel skall göras tillgängliga för en infrastrukturförvaltare. I båda fallen skall uppgifterna i fråga vara fullständiga och korrekta.

4.8.1. INFRASTRUKTUR

Kraven angående de data om infrastrukturen för konventionella tåg som med hänvisning till delsystemet Drift och trafikledning skall göras tillgängliga för järnvägsföretag, anges i bilaga D. Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att uppgifterna är korrekta.

4.8.2. RULLANDE MATERIEL

Följande data om rullande materiel skall göras tillgängliga för infrastrukturförvaltare. Innehavaren (fordonets ägare) ansvarar för att uppgifterna är korrekta:

— Huruvida fordonet är konstruerat av material som kan vara farligt i händelse av en olycka eller brand (t.ex. asbest)

— Längd över buffertar.

5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1. DEFINITION

Enligt artikel 2 d i direktiv 2001/16/EG

avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är direkt eller indirekt beroende av; begreppet ’komponent’ omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara”.

En driftskompatibilitetskomponent är

— en produkt som kan vara utsläppt på marknaden innan den integreras med och används i delsystemet; i detta fall skall det vara möjligt att verifiera dess överensstämmelse oberoende av det delsystem där den skall ingå,

— eller ett immateriellt objekt såsom en programvara eller en process, en organisation, ett förfarande etc. som har en funktion i delsystemet och vars överensstämmelse skall verifi