02018R1999 — SV — 01.01.2021 — 003.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (Text av betydelse för EES) (EGT L 328 21.12.2018, s. 1)

Ändrad genom:









▼B

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2018/1999

av den 11 december 2018

om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013

(Text av betydelse för EES)







KAPITEL 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1. Genom denna förordning inrättas en styrningsmekanism för att a) genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå målsättningarna och målen för energiunionen samt unionens långsiktiga åtaganden i fråga om växthusgasutsläpp, i enlighet med Parisavtalet, och vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030, b) stimulera till samarbete mellan medlemsstaterna, om lämpligt också på regional nivå, så att målsättningarna och målen för energiunionen uppnås, c) säkerställa att de uppgifter som unionen och dess medlemsstater rapporterar till UNFCCC-sekretariatet och Parisavtalets sekretariat inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga, d) bidra till ökad klarhet om rättsläget och ökad säkerhet för investerarna, samt till att möjligheterna till ekonomisk utveckling, investeringsfrämjande, sysselsättningsskapande och social sammanhållning kan utnyttjas fullt ut.

Styrningsmekanismen bygger på långsiktiga strategier, integrerade nationella energi- och klimatplaner som omfattar tioårsperioder varav den första 2021–2030, motsvarande integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter från medlemsstaterna och integrerade övervakningsarrangemang vidtagna av kommissionen. Styrningsmekanismen säkerställer att allmänheten ges faktisk möjlighet att delta i utarbetandet av de nationella planerna och de långsiktiga strategierna. I styrningsmekanismen ingår en strukturerad, transparent, iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna med avseende på färdigställandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna och det senare genomförandet av dessa, även vad gäller regionalt samarbete, och motsvarande åtgärder från kommissionens sida.

2. Denna förordning är tillämplig på energiunionens fem dimensioner, som är nära förbundna och ömsesidigt förstärkande: a) Energitrygghet. b) Den inre energimarknaden. c) Energieffektivitet. d) Minskade växthusgasutsläpp. e) Forskning, innovation och konkurrenskraft.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

1. styrmedel och åtgärder: alla instrument som bidrar till att uppnå målen för de integrerade nationella energi- och klimatplanerna och/eller till att genomföra åtaganden enligt artikel 4.2 a och b i UNFCCC, vilket kan inkludera sådana instrument vars syfte inte i första hand är att begränsa och minska växthusgasutsläpp eller att förändra energisystemet,

2. befintliga styrmedel och åtgärder: genomförda styrmedel och åtgärder och antagna styrmedel och åtgärder,

3. genomförda styrmedel och åtgärder: styrmedel och åtgärder för vilka ett eller flera av följande gäller vid tidpunkten för inlämnande av den integrerade nationella energi- och klimatplanen eller den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten: direkt tillämplig unionsrätt eller nationell rätt är i kraft, en eller flera frivilliga överenskommelser har upprättats, ekonomiska resurser har tilldelats, personalresurser har mobiliserats,

4. antagna styrmedel och åtgärder: styrmedel och åtgärder om vilka ett officiellt regeringsbeslut har fattats före dagen för inlämnande av den integrerade nationella energi- och klimatplanen eller den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten och det finns ett tydligt åtagande om att fortsätta med genomförandet,

5. planerade styrmedel och åtgärder: alternativ som håller på att diskuteras och har en realistisk möjlighet att antas och genomföras efter dagen för inlämnande av den integrerade nationella energi- och klimatplanen eller den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten,

6. system för styrmedel och åtgärder och prognoser: ett system av institutionella, legala och procedurmässiga arrangemang som inrättats för rapportering om styrmedel och åtgärder och prognoser som avser dels antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av växthusgaser, dels energisystemet, i enlighet med bland annat artikel 39,

7. prognoser: prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor eller utvecklingen av energisystemet inklusive åtminstone kvantitativa uppskattningar för de fyra kommande åren som slutar med 0 eller 5, omedelbart efter rapporteringsåret,

8. prognoser utan åtgärder: prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor som utesluter effekterna av alla styrmedel och åtgärder som har planerats, antagits eller genomförts efter det år som valts som utgångspunkt för den aktuella prognosen,

9. prognoser med åtgärder: prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor som omfattar effekterna, uttryckta som minskningar av utsläpp av växthusgaser eller utvecklingen av energisystemet, av styrmedel och åtgärder som har antagits och genomförts,

10. prognoser med ytterligare åtgärder: prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor eller utvecklingen av energisystemet där prognoserna omfattar effekterna, uttryckta som minskningar av utsläpp av växthusgaser, av såväl styrmedel och åtgärder som har antagits och genomförts för att begränsa klimatförändringarna eller uppnå miljömål som styrmedel och åtgärder som planeras för detta syfte,

11. unionens energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990, det bindande målet på unionsnivå om att minst 32 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar 2030, det överordnade målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten med minst 32,5 % fram till 2030, och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030 eller eventuella senare mål för 2030 i detta avseende som Europeiska rådet, eller Europaparlamentet och rådet, enas om,

12. nationellt inventeringssystem: ett system av institutionella, legala och procedurmässiga arrangemang inom en medlemsstat för uppskattning av de antropogena utsläppen från källor och upptag i sänkor av växthusgaser, och för rapportering och arkivering av inventeringsinformation,

13. indikator: en kvantitativ eller kvalitativ faktor eller variabel som bidrar till en bättre förståelse för framstegen under genomförandet,

14. nyckelindikatorer: indikatorerna för framstegen med energiunionens fem dimensioner såsom de föreslagits av kommissionen,

15. tekniska korrigeringar: justeringar av de nationella växthusgasinventeringarnas uppskattningar som görs i samband med granskningen enligt artikel 38 när inlämnade inventeringsdata är ofullständiga eller tagits fram på ett sätt som inte överensstämmer med relevanta internationella regler eller riktlinjer eller unionens regler eller riktlinjer, och som är avsedda att ersätta ursprungligen inlämnade uppskattningar,

16. kvalitetssäkring: ett planerat system för granskningsförfaranden som ska säkerställa att mål i fråga om uppgifternas kvalitet uppfylls och att bästa möjliga uppskattningar och information rapporteras för att stödja kvalitetskontrollprogrammets effektivitet och bistå medlemsstaterna,

17. kvalitetskontroll: ett system av rutinmässiga tekniska aktiviteter som ska mäta och kontrollera kvaliteten på den information och de uppskattningar som sammanställts i syfte att säkerställa uppgifternas integritet, korrekthet och fullständighet, att identifiera och åtgärda fel och utelämnanden, att dokumentera och arkivera uppgifter och annat material som använts samt att registrera alla kvalitetssäkringsaktiviteter,

18. energieffektivitet först: att inom energiplanering, samt i politiska beslut och investeringsbeslut, ta största möjliga hänsyn till alternativa kostnadseffektiva energieffektivitetsåtgärder till förmån för effektivare energiefterfrågan och energiförsörjning, framför allt med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutanvändningsledet, initiativ till efterfrågeflexibilitet samt effektivare omvandling, överföring och distribution av energi, varvid målen för de respektive besluten fortfarande uppnås,

19. SET-planen: den strategiska planen för energiteknik som beskrivs i kommissionens meddelande av den 15 september 2015 med titeln Mot en integrerad strategisk plan för energiteknik: Att påskynda omvandlingen av det europeiska energisystemet (Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan: Accelerating the European Energy System Transformation),

20. tidiga insatser: a) i samband med bedömningen av en eventuell skillnad mellan unionens mål för energi från förnybara energikällor för 2030 och medlemsstaternas gemensamma bidrag, att en medlemsstat uppnått en andel energi från förnybara energikällor som överstiger dess nationella bindande mål för 2020, enligt bilaga I till direktiv (EU) 2018/2001, eller att en medlemsstat gjort tidiga framsteg med att uppnå sitt nationella bindande mål för 2020, b) i samband med kommissionens rekommendationer utgående från bedömningen enligt artikel 29.1 b med avseende på energi från förnybara energikällor, en medlemsstats tidiga genomförande av sitt bidrag till unionens bindande mål om minst 32 % förnybar energi 2030 mätt i förhållande till medlemsstatens nationella referenspunkter för förnybar energi,

21. regionalt samarbete: samarbete mellan två eller flera medlemsstater som ingått ett partnerskap som omfattar en eller flera av energiunionens fem dimensioner,

22. energi från förnybara energikällor eller förnybar energi: energi från förnybara energikällor eller förnybar energi enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001,

23. slutlig energianvändning (brutto): slutlig energianvändning (brutto) enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv (EU) 2018/2001,

24. stödsystem: stödsystem enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv (EU) 2018/2001,

25. uppgradering: uppgradering enligt definitionen i artikel 2.10 i direktiv (EU) 2018/2001,

26. gemenskap för förnybar energi: gemenskap för förnybar energi enligt definitionen i artikel 2.16 i direktiv 2018/2001,

27. fjärrvärme eller fjärrkyla: fjärrvärme eller fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.19 i direktiv (EU) 2018/2001,

28. avfall: avfall enligt definitionen i artikel 2.23 i direktiv (EU) 2018/2001,

29. biomassa: biomassa enligt definitionen i artikel 2.24 i direktiv (EU) 2018/2001,

30. agrobiomassa: agrobiomassa enligt definitionen i artikel 2.25 i direktiv (EU) 2018/2001,

31. skogsbiomassa: skogsbiomassa enligt definitionen i artikel 2.26 i direktiv (EU) 2018/2001,

32. biomassabränslen: biomassabränslen enligt definitionen i artikel 2.27 i direktiv (EU) 2018/2001,

33. biogas: biogas enligt definitionen i artikel 2.28 i direktiv (EU) 2018/2001,

34. flytande biobränslen: flytande biobränslen enligt definitionen i artikel 2.32 i direktiv (EU) 2018/2001,

35. biodrivmedel: biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.33 i direktiv (EU) 2018/2001,

36. avancerade biodrivmedel: avancerade biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv (EU) 2018/2001,

37. återvunna kolbaserade bränslen: återvunna kolbaserade bränslen enligt definitionen i artikel 2.35 i direktiv (EU) 2018/2001,

38. stärkelserika grödor: stärkelserika grödor enligt definitionen i artikel 2.39 i direktiv (EU) 2018/2001,

39. livsmedels- och fodergrödor: livsmedels- och fodergrödor enligt definitionen i artikel 2.40 i direktiv (EU) 2018/2001,

40. material som innehåller både cellulosa och lignin: material som innehåller både cellulosa och lignin enligt definitionen i artikel 2.41 i direktiv (EU) 2018/2001,

41. restprodukt: restprodukt enligt definitionen i artikel 2.43 i direktiv (EU) 2018/2001,

42. primärenergianvändning: primärenergianvändning enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2012/27/EU,

43. slutlig energianvändning: slutlig energianvändning enligt definitionen i artikel 2.3 i direktiv 2012/27/EU,

44. energieffektivitet: energieffektivitet enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv 2012/27/EU,

45. energibesparing: energibesparing enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2012/27/EU,

46. förbättrad energieffektivitet: förbättrad energieffektivitet enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 2012/27/EU,

47. energitjänst: energitjänst enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 2012/27/EU,

48. total användbar golvyta: total användbar golvyta enligt definitionen i artikel 2.10 i direktiv 2012/27/EU,

49. energiledningssystem: energiledningssystem enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv 2012/27/EU,

50. kvotpliktig part: kvotpliktig part enligt definitionen i artikel 2.14 i direktiv 2012/27/EU,

51. genomförande offentlig myndighet: genomförande offentlig myndighet enligt definitionen i artikel 2.17 i direktiv 2012/27/EU,

52. enskild åtgärd: enskild åtgärd enligt definitionen i artikel 2.19 i direktiv 2012/27/EU,

53. energidistributör: energidistributör enligt definitionen i artikel 2.20 i direktiv 2012/27/EU,

54. systemansvarig för distributionssystemet: systemansvarig för distributionssystemet enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 2009/72/EG och i artikel 2.6 i direktiv 2009/73/EU,

55. företag som säljer energi i detaljistledet: företag som säljer energi i detaljistledet enligt definitionen i artikel 2.22 i direktiv 2012/27/EU,

56. leverantör av energitjänster: leverantör av energitjänster enligt definitionen i artikel 2.24 i direktiv 2012/27/EU,

57. avtal om energiprestanda: avtal om energiprestanda enligt definitionen i artikel 2.27 i direktiv 2012/27/EU,

58. kraftvärme: kraftvärme enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv 2012/27/EU,

59. byggnad: byggnad enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2010/31/EU,

60. nära-nollenergibyggnad: nära-nollenergibyggnad enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2010/31/EU,

61. värmepump: värmepump enligt definitionen i artikel 2.18 i direktiv 2010/31/EU,

62. fossilt bränsle: icke-förnybara kolbaserade energikällor såsom fasta bränslen, naturgas och olja.







KAPITEL 2

Integrerade nationella energi- och klimatplaner

Artikel 3

Integrerade nationella energi- och klimatplaner

1. Senast den 31 december 2019, därefter senast den 1 januari 2029 och därefter vart tionde år, ska varje medlemsstat meddela kommissionen en integrerad nationell energi- och klimatplan. Planerna ska innehålla de uppgifter som anges i punkt 2 i denna artikel och bilaga I. Den första planen ska omfatta perioden 2021–2030 och beakta det långsiktigare perspektivet. Följande planer ska omfatta de tio åren omedelbart efter utgången av den period som omfattas av den föregående planen.

2. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska bestå av följande huvudavsnitt: a) En översikt över det förfarande som använts för att upprätta den integrerade nationella energi- och klimatplanen, bestående av en sammanfattning, en beskrivning av dels det offentliga samrådet med och medverkan av berörda aktörer samt resultatet av detta samråd och denna medverkan, dels regionalt samarbete med andra medlemsstater i samband med utarbetandet av planen, i enlighet med artiklarna 10, 11 och 12 och del 1 avsnitt A punkt 1 i bilaga I. b) En beskrivning av nationella målsättningar, mål och bidrag som rör energiunionens dimensioner, i enlighet med artikel 4 och bilaga I. c) En beskrivning av planerade styrmedel och åtgärder som rör de motsvarande målsättningar, mål och bidrag som anges i led b, samt en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att förverkliga dessa mål och bidrag. d) En beskrivning av den aktuella situationen för energiunionens fem dimensioner, inbegripet med beaktande av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser samt prognoser vad gäller de mål som avses i led b med befintliga styrmedel och åtgärder. e) I tillämpliga fall, en beskrivning av vilka lagstiftningshinder och andra hinder det finns för förverkligandet av de målsättningar, mål eller bidrag som rör förnybar energi och energieffektivitet. f) En bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för att nå de mål som avses i led b, inbegripet deras förenlighet med de långsiktiga målen för minskning av växthusgasutsläppen inom ramen för Parisavtalet och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15. g) En allmän bedömning av konsekvenserna av de planerade styrmedlen och åtgärderna för konkurrenskraft med anknytning till energiunionens fem dimensioner. h) En bilaga, upprättad i enlighet med de krav och den struktur som fastställs i bilaga III till denna förordning, som anger medlemsstatens metoder och policyåtgärder för att nå energibesparingsmålet i enlighet med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU och bilaga V till det direktivet.

3. Medlemsstaterna ska med avseende på sina integrerade nationella energi- och klimatplaner a) begränsa den administrativa komplexiteten och kostnaderna för alla relevanta berörda parter, b) beakta kopplingarna mellan energiunionens fem dimensioner, framför allt principen om energieffektivitet först, c) i relevanta fall använda solida och konsistenta uppgifter och antaganden som omfattar de fem dimensionerna, d) bedöma antalet energifattiga hushåll, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den rådande nationella situationen, tillsammans med aktuell socialpolitik och andra relevanta områden, jämte indikativ vägledning från kommissionens sida om relevanta indikatorer på energifattigdom. Om en medlemsstat, vid tillämpningen av första stycket d konstaterar, på grundval av sin bedömning av verifierbara uppgifter, att den har ett väsentligt antal energifattiga hushåll ska den i sin plan ta med ett nationellt vägledande mål om minskning av energifattigdomen. De berörda medlemsstaterna ska i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner ange, i förekommande fall, de styrmedel och åtgärder som riktar sig mot energifattigdomen, bland annat socialpolitiska åtgärder och andra relevanta nationella program.

4. Varje medlemsstat ska göra den integrerade nationella energi- och klimatplan som lämnats in till kommissionen enligt denna artikel allmänt tillgänglig.

5. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att ändra del 1 avsnitt A punkterna 2.1.1 och 3.1.1 och del 1 avsnitt B punkterna 4.1 och 4.2.1, jämte del 2 punkt 3, i bilaga I, i syfte att anpassa dem till sådana ändringar av unionens klimat- och energipolitiska ram som har en direkt och särskild anknytning till unionens bidrag enligt UNFCCC och Parisavtalet.

Artikel 4

Nationella målsättningar, mål och bidrag för energiunionens fem dimensioner

Varje medlemsstat ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange följande huvudsakliga målsättningar, mål och bidrag, enligt vad som anges i avsnitt A punkt 2 i bilaga I:

a) Vad gäller dimensionen ”minskade växthusgasutsläpp”: 1. Vad gäller utsläpp och upptag av växthusgaser, i syfte att bidra till uppnåendet av unionens mål att minska utsläppen av växthusgaser i hela ekonomin: i) Medlemsstatens bindande nationella mål för utsläpp av växthusgaser och de årliga bindande nationella gränsvärdena enligt förordning (EU) 2018/842. ii) Medlemsstatens åtaganden enligt förordning (EU) 2018/841. iii) I tillämpliga fall, för uppnåendet av målsättningarna och målen för energiunionen mål, samt fullgörande av unionens långsiktiga åtaganden i fråga om växthusgasutsläpp i enlighet med Parisavtalet, andra målsättningar och mål, bland annat sektoriella mål och anpassningsmål. 2. Vad gäller förnybar energi: För att uppnå unionens bindande mål på minst 32 % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i direktiv (EU) 2018/2001, ett bidrag till detta mål när det gäller medlemsstatens andel energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) år 2030, med en vägledande utvecklingsbana för detta bidrag från 2021 och framåt. Senast 2022 ska den vägledande utvecklingsbanan nå en referenspunkt på minst 18 % av den totala ökningen av andelen energi från förnybara energikällor, uttryckt som skillnaden mellan den ifrågavarande medlemsstatens bindande nationella mål för 2020 och dess bidrag till målet för 2030. Senast 2025 ska den vägledande utvecklingsbanan nå en referenspunkt på minst 43 % av den totala ökningen av andelen energi från förnybara energikällor, uttryckt som skillnaden mellan den ifrågavarande medlemsstatens bindande nationella mål för 2020 och dess bidrag till målet för 2030. Senast 2027 ska den vägledande utvecklingsbanan nå en referenspunkt på minst 65 % av den totala ökningen av andelen energi från förnybara energikällor, uttryckt som skillnaden mellan den ifrågavarande medlemsstatens bindande nationella mål för 2020 och dess bidrag till målet för 2030. Senast 2030 ska den vägledande utvecklingsbanan nå åtminstone medlemsstatens planerade bidrag. Om en medlemsstat väntar sig att den kommer att överträffa sitt bindande nationella mål för 2020 får dess vägledande utvecklingsbana inledas på den nivå som den planeras uppnå. Medlemsstaternas vägledande utvecklingsbanor ska tillsammans nå upp till unionens referenspunkter åren 2022, 2025 och 2027 och till unionens bindande mål på minst 32 % förnybar energi år 2030. Vid sidan om sitt bidrag till unionens mål och sin vägledande utvecklingsbana vid tillämpningen av denna förordning står det varje medlemsstat fritt att ange högre ambitioner för nationella politiska ändamål.

b) Vad gäller dimensionen ”energieffektivitet”: 1. Det vägledande nationella energieffektivitetsbidrag för att uppnå unionens energieffektivitetsmål på minst 32,5 % fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.5 i direktiv 2012/27/EU, grundat på antingen primärenergianvändning eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna ska uttrycka sitt bidrag i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2030, med en vägledande utvecklingsbana för detta bidrag från 2021 och framåt. De ska förklara sin bakomliggande metod och de omvandlingsfaktorer som används. 2. Den ackumulerade energibesparing i slutanvändningsledet som ska uppnås under perioden 2021–2030 enligt artikel 7.1 b om energisparkraven enligt direktiv 2012/27/EU. 3. De vägledande milstolparna för en långsiktig renoveringsstrategi för det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, jämte färdplanen med nationellt fastställda mätbara framstegsindikatorer, en evidensbaserad skattning av förväntade energibesparingar och fördelar i vidare bemärkelse, och bidragen till unionens energieffektivitetsmål enligt direktiv 2012/27/EU i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU. 4. Den totala golvyta som ska renoveras eller motsvarande årliga energibesparingar som ska uppnås 2021–2030 enligt artikel 5 i direktiv 2012/27/EU om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild.

c) Vad gäller dimensionen ”energitrygghet”: 1. Nationella målsättningar för — ökad diversifiering av energikällor och leveranser från tredjeländer, varvid syftet kan vara att minska beroendet av energiimport, — ökad flexibilitet i det nationella energisystemet, och — hanteringen av begränsad eller avbruten energitillförsel från någon energikälla, i syfte att öka motståndskraften i regionala och nationella energisystem, med en tidsram för när målen bör vara uppnådda.

d) Vad gäller dimensionen ”den inre energimarknaden”: 1. Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030 med hänsyn till ett elsammanlänkningsmål på minst 15 % för 2030, med en strategi där nivån från 2021 och därefter fastställs i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna, med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020 och indikatorer för hur brådskande åtgärderna är, utgående från prisskillnaden på grossistmarknaden och från sammanlänkningarnas nominella överföringskapacitet i förhållande till dels deras topplast, dels till den installerade produktionskapaciteten för förnybar energi, enligt vad som fastställs i del 1 avsnitt A punkt 2.4.1 i bilaga I. Varje ny sammanlänkning ska genomgå en socioekonomisk och miljömässig kostnads-nyttoanalys och genomföras endast om de potentiella fördelarna uppväger kostnaderna. 2. Viktiga infrastrukturprojekt för el- och gasöverföring och, i relevanta fall, moderniseringsprojekt som behövs för att uppnå målsättningar och mål inom energiunionens fem dimensioner. 3. Nationella målsättningar som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex. flexiblare system, framför allt genom styrmedel och åtgärder med anknytning till marknadsbaserad prisbildning som följer gällande rätt, marknadsintegration och marknadskoppling, för att öka de nuvarande sammanlänkningarnas handelsbara kapacitet, smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och begränsning av tilldelad kapacitet, samt prissignaler i realtid, inklusive en tidsram för när målsättningarna bör vara uppnådda, jämte andra nationella målsättningar med anknytning till den inre marknaden för energi, enligt del 1 avsnitt A punkt 2.4.3 i bilaga I.

e) Vad gäller dimensionen ”forskning, innovation och konkurrenskraft”: 1. Nationella målsättningar och finansieringsmål för offentlig och, i förekommande fall, privat forskning och innovation som rör energiunionen, inbegripet, när så är lämpligt, en tidsram för när målen ska vara uppnådda; sådana mål ska återspegla prioriteringarna i strategin för energiunionen och, i relevanta fall, i SET-planen. När medlemsstaterna fastställer sina målsättningar, mål och bidrag får de bygga vidare på befintliga nationella strategier eller planer som är förenliga med unionsrätten. 2. I förekommande fall, nationella mål för 2050 med anknytning till främjandet av ren energiteknik.

Artikel 5

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt bidrag på området förnybar energi

1. I sitt bidrag när det gäller andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen (brutto) år 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planerna i enlighet med artikel 4 a.2, ska varje medlemsstat beakta a) de åtgärder som föreskrivs i direktiv (EU) 2018/2001, b) de åtgärder som antagits för att nå det energieffektivitetsmål som antagits enligt direktiv 2012/27/EU, c) eventuella andra befintliga åtgärder för att främja förnybar energi inom medlemsstaten och, i relevanta fall, på unionsnivå, d) det bindande nationella målet för 2020 för andelen energi från förnybara energikällor i dess slutliga energianvändning (brutto), enligt vad som fastställs i bilaga I till direktiv (EU) 2018/2001, e) alla relevanta omständigheter som påverkar utnyttjandet av förnybar energi, t.ex. i) rättvis fördelning av utnyttjandet i unionen, ii) ekonomiska villkor och ekonomisk potential, inklusive BNP per capita, iii) potentialen för kostnadseffektivt utnyttjande av förnybar energi, iv) geografiska, miljörelaterade och naturliga begränsningar, inbegripet sådana som rör icke-sammanlänkade områden och regioner, v) elsammanlänkningsnivå mellan medlemsstaterna, vi) andra relevanta omständigheter, särskilt tidiga insatser.

En medlemsstat ska, när det gäller första stycket e, i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange vilka relevanta omständigheter som påverkar utnyttjandet av förnybar energi den har beaktat.

2. Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att deras sammanlagda bidrag uppgår till minst 32 % energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) på unionsnivå senast 2030.

Artikel 6

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt bidrag på området energieffektivitet

▼M1

1. I sitt vägledande nationella bidrag på energieffektivitetsområdet för 2030 och för det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planer som avses i artikel 4 b 1 i denna förordning, ska varje medlemsstat beakta att i enlighet med artikel 3 i direktiv 2012/27/EU ska unionens energianvändning år 2020 uppgå till högst 1 483 Mtoe primärenergi eller högst 1 086 Mtoe slutlig energi, och att unionens energianvändning 2030 ska uppgå till högst 1 128 Mtoe primärenergi och/eller högst 846 Mtoe slutlig energi.

▼B

Dessutom ska varje medlemsstat beakta

a) de åtgärder som föreskrivs i direktiv 2012/27/EU,

b) andra åtgärder för att främja energieffektivitet inom medlemsstaten och på unionsnivå.

2. I det bidrag som avses i punkt 1 får varje medlemsstat beakta nationella omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning, t.ex. a) återstående potential för kostnadseffektiva energibesparingar, b) bruttonationalproduktens utveckling och prognoser för denna, c) förändringar i importen och exporten av energi, d) förändringar i energimixen och utveckling av avskiljning och lagring av koldioxid, och e) tidiga insatser.

Med avseende på första stycket ska varje medlemsstat i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange vilka relevanta omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning som den eventuellt har beaktat.

Artikel 7

Nationella styrmedel och åtgärder för var och en av energiunionens fem dimensioner

Medlemsstaterna ska, i enlighet med bilaga I, i sin integrerade nationella energi- och klimatplan redogöra för de viktigaste befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ska genomföras för att uppnå särskilt de mål som anges i den nationella planen, i förekommande fall inbegripet åtgärder som föreskriver regionalt samarbete och lämplig finansiering på nationell och regional nivå, inklusive genom att unionens program och instrument tas i anspråk.

Medlemsstaterna ska ge en allmän översikt av vilka investeringar som behövs för att uppnå de mål och bidrag som fastställs i den nationella planen samt en allmän bedömning av källorna till dessa investeringar.

Artikel 8

Analytisk grund för de integrerade nationella energi- och klimatplanerna

1. Medlemsstaterna ska, i enlighet med den struktur och det format som anges i bilaga I, redogöra för den nuvarande situationen för var och en av energiunionens fem dimensioner, inbegripet energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser vid tidpunkten för inlämnandet av den integrerade nationella energi- och klimatplanen eller på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Medlemsstaterna ska också, för var och en av energiunionens fem dimensioner, ange och redogöra för prognoser för åtminstone planens löptid avseende det förväntade resultatet av befintliga styrmedel och åtgärder. Medlemsstaterna ska sträva efter att redogöra för kompletterande mer långsiktiga perspektiv för de fem dimensionerna bortom den integrerade nationella energi- och klimatplanens löptid, när så är relevant och möjligt.

2. Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan redogöra för sin bedömning, på nationell nivå och, i tillämpliga fall, regional nivå, av följande: a) Effekterna på utvecklingen av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser under planens löptid och för en tioårsperiod efter det sista år som omfattas av planen, inom ramen för planerade styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder, inklusive en jämförelse med de prognoser baserade på befintliga styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder som avses i punkt 1. b) De makroekonomiska effekterna och, i den utsträckning det är möjligt, de hälsomässiga, miljömässiga, kompetensmässiga och sociala effekterna av de planerade strategier och åtgärder eller grupper av åtgärder som anges i artikel 7 och beskrivs närmare i bilaga I under den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030, inbegripet en jämförelse med de prognoser på basis av befintliga styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln. De metoder som används för att bedöma dessa effekter ska offentliggöras. c) Samspelet mellan befintliga styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder och planerade styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder och planerade styrmedel och åtgärder eller grupper av åtgärder i olika dimensioner för den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030. Prognoser avseende försörjningstrygghet, infrastruktur och marknadsintegration ska kopplas till robusta scenarier för energieffektivitet. d) Hur befintliga och planerade styrmedel och åtgärder kommer att locka till sig de investeringar som behövs för att de ska kunna genomföras.

3. Medlemsstaterna ska för allmänheten tillgängliggöra heltäckande information om de antaganden, parametrar och metoder som använts för de slutliga scenarierna och prognoserna, varvid hänsyn ska tas till statistiska begränsningar, kommersiellt känsliga uppgifter och efterlevnaden av dataskyddsreglerna.

Artikel 9

Utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner

1. Senast den 31 december 2018, därefter senast den 1 januari 2028 och därefter vart tionde år ska varje medlemsstat utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till den integrerade nationella energi- och klimatplanen i enlighet med artikel 3.1 och bilaga I.

2. Kommissionen ska bedöma utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner och får utfärda landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 34 senast sex månader före utgången av fristen för överlämnande av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna. Dessa rekommendationer får särskilt hänföra sig till a) ambitionsnivån för målsättningar, mål och bidrag i syfte att gemensamt nå målen för energiunionen och särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, samt den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för 2030 enligt artikel 4 d, varvid vederbörlig hänsyn ska tas dels till relevanta omständigheter som påverkar utnyttjandet av förnybar energi och energianvändningen, enligt vad den berörda medlemsstaten angett i utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan, dels till indikatorerna för hur brådskande de sammanlänkningsåtgärder som krävs är, enligt vad som fastställs i del 1 avsnitt A punkt 2.4.1 i bilaga I, b) styrmedel och åtgärder som avser mål på medlemsstats- och unionsnivå och andra styrmedel och åtgärder av potentiell gränsöverskridande relevans, c) eventuella kompletterande styrmedel och åtgärder som kan krävas i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, d) samverkan och överensstämmelse mellan befintliga och planerade styrmedel och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

3. Varje medlemsstat ska ta vederbörlig hänsyn till eventuella rekommendationer från kommissionen i sin integrerade nationella energi- och klimatplan. Om den berörda medlemsstaten inte följer en rekommendation eller en väsentlig del av denna ska medlemsstaten tillhandahålla och offentliggöra sin motivering.

4. Vid det offentliga samråd som avses i artikel 10 ska varje medlemsstat göra sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan tillgängligt för allmänheten.

Artikel 10

Offentligt samråd

Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i unionsrätten ska varje medlemsstat säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet av utkastet till integrerad nationell energi- och klimatplan – när det gäller planerna för perioden 2021–2030, i utarbetandet av den slutliga planen i god tid innan den antas – liksom i utarbetandet av de långsiktiga strategier som avses i artikel 15. Vid inlämnandet av dessa handlingar till kommissionen ska varje medlemsstat bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter eller preliminära synpunkter. I den mån direktiv 2001/42/EG är tillämpligt ska samråd om utkastet i enlighet med det direktivet anses uppfylla skyldigheterna att samråda med allmänheten i enlighet med denna förordning.

Varje medlemsstat ska säkerställa att allmänheten informeras. Varje medlemsstat ska fastställa rimliga tidsramar, som är tillräckligt långa för att allmänheten ska hinna informeras, delta och uttrycka sina åsikter.

Varje medlemsstat ska begränsa den administrativa komplexiteten vid genomförandet av denna artikel.

Artikel 11

Klimat- och energidialog på flera nivåer

Varje medlemsstat ska, i enlighet med nationella bestämmelser, inrätta en klimat- och energidialog på flera nivåer, där lokala myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet, investerare, andra relevanta berörda aktörer och allmänheten har möjlighet att aktivt engagera sig och diskutera de olika scenarier som planeras på energi- och klimatpolitikens område, även på lång sikt, och bedöma de framsteg som gjorts, om det inte i medlemsstaten redan finns en struktur som tjänar samma ändamål. Integrerade nationella energi- och klimatplaner får diskuteras inom ramen för denna dialog.

Artikel 12

Regionalt samarbete

1. Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och därvid beakta alla befintliga och potentiella former för regionalt samarbete, för att på ett ändamålsenligt sätt uppnå de målsättningar, mål och bidrag som anges i deras respektive integrerade nationella energi- och klimatplan.

2. Varje medlemsstat ska i god tid innan den överlämnar sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan till kommissionen enligt artikel 9.1 – när det gäller planerna för perioden 2021–2030, vid utarbetandet av den slutliga planen i god tid innan den antas – kartlägga möjligheter till regionalt samarbete och samråda med grannmedlemsstater, inklusive inom ramen för regionala samarbetsforum. Om den medlemsstat som utarbetar planen finner att det är lämpligt, får den samråda med andra medlemsstater eller tredjeländer som har uttryckt sitt intresse. Medlemsstater som är öar och inte har elsammanlänkningar med andra medlemsstater ska samråda med grannmedlemsstater som har sjögränser. De medlemsstater med vilka samråd sker bör ges rimlig tid för att svara. Varje medlemsstat ska i sitt utkast till integrerad nationell energi- och klimatplan – när det gäller planerna för perioden 2021–2030, i sin slutliga nationella energi- och klimatplan – ange åtminstone de preliminära resultaten av sådana regionala samråd, i tillämpliga fall även hur synpunkterna från de medlemsstater eller tredjeländer med vilka samråd skett har beaktats.

3. Medlemsstaterna får på frivillig basis utarbeta delar av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner och lägesrapporter gemensamt, inklusive inom ramen för regionala samarbetsforum. I så fall ska resultaten ersätta motsvarande delar av deras integrerade nationella energi- och klimatplaner och lägesrapporter. På begäran av två eller flera medlemsstater ska kommissionen underlätta detta arbete.

4. För att underlätta marknadsintegrering och kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder ska medlemsstaterna, under perioden mellan tidsfristen för att lämna in utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner och tidsfristen för att lämna in de slutliga planerna, lägga fram den eller de relevanta delarna av sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner i relevanta regionala samarbetsforum, så att planerna kan färdigställas. Vid behov ska kommissionen underlätta sådant samarbete och samråd mellan medlemsstaterna, och om kommissionen identifierar möjligheter till ytterligare regionalt samarbete får den ge medlemsstaterna indikativ vägledning i syfte att underlätta ett ändamålsenligt samarbete och samråd.

5. Medlemsstaterna ska beakta de synpunkter som tagits emot från andra medlemsstater enligt punkterna 2 och 3 i sina slutliga integrerade nationella energi- och klimatplaner och i planerna förklara hur dessa synpunkter har beaktats.

6. För de ändamål som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna fortsätta att samarbeta på regional nivå och, i den mån det är lämpligt, inom ramen för regionala samarbetsforum, när de genomför de relevanta styrmedel och åtgärder som anges i deras integrerade nationella energi- och klimatplaner.

7. Medlemsstaterna får även planera samarbete med signatärerna av fördraget om energigemenskapen samt med tredjeländer som är medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

8. I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska gränsöverskridande samråd om utkastet i enlighet med artikel 7 i det direktivet anses uppfylla skyldigheterna till regionalt samarbete enligt denna förordning, förutsatt att kraven i den här artikeln är uppfyllda.

Artikel 13

Bedömning av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna

Kommissionen ska, på grundval av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna och uppdateringarna av dessa som anmälts i enlighet med artiklarna 3 och 14, göra en bedömning särskilt av om

a) målen och bidragen är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av energiunionens mål och, särskilt för den första tioårsperioden, målen för unionens klimat- och energiram för 2030,

b) planerna uppfyller kraven i artiklarna 3–12 och om medlemsstaterna har tagit vederbörlig hänsyn till kommissionens rekommendationer som utfärdats i enlighet med artikel 34.

Artikel 14

Uppdatering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna

1. Senast den 30 juni 2023, därefter senast den 1 januari 2033 och därefter vart tionde år, ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna ett utkast till uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen eller motivera för kommissionen varför planen inte behöver uppdateras.

2. Senast den 30 juni 2024, därefter senast den 1 januari 2034 och därefter vart tionde år, ska varje medlemsstat till kommissionen överlämna en uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen, om den inte motiverat varför planen inte behöver uppdateras i enlighet med punkt 1.

3. I den uppdatering som avses i punkt 2 ska varje medlemsstat ändra sin nationella målsättning eller sitt nationella mål eller bidrag med avseende på de kvantifierade unionsmålsättningar, unionsmål eller unionsbidrag som anges i artikel 4 a.1 för att återspegla en ökad ambitionsnivå i förhållande till den som fastställts i den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen. I den uppdatering som avses i punkt 2 ska varje medlemsstat ändra sin nationella målsättning eller sitt nationella mål eller bidrag utgående från någon eller något av de kvantifierade unionsmålsättningar, unionsmål eller unionsbidrag som anges i artikel 4 a.2 och 4 b, dock endast för att återspegla en lika hög eller ökad ambitionsnivå i förhållande till den som fastställts i den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen.

4. Medlemsstaterna ska bemöda sig om att i sin uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplan lindra eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 17–25.

5. I sina uppdateringar enligt punkt 2 ska medlemsstaterna beakta dels de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen, dels skyldigheterna enligt Parisavtalet.

6. De förfaranden som föreskrivs i artiklarna 9.2, 10 och 12 ska tillämpas vid utarbetande och bedömning av de uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplanerna.

7. Denna artikel påverkar inte medlemsstaternas rätt att när som helst ändra eller anpassa de nationella styrmedel som anges eller avses i deras integrerade nationella energi- och klimatplaner, förutsatt att ändringarna eller anpassningarna tas med i den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten.







KAPITEL 3

Långsiktiga strategier

Artikel 15

Långsiktiga strategier

1. Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2020, därefter senast den 1 januari 2029 och därefter vart tionde år, sammanställa och till kommissionen rapportera sin långsiktiga strategi med ett perspektiv på minst 30 år. Medlemsstaterna bör vid behov uppdatera dessa strategier vart femte år.

2. För att uppnå de övergripande klimatmål som avses i punkt 3 ska kommissionen, senast den 1 april 2019, anta ett förslag till unionens långsiktiga strategi för minskning av växthusgasutsläppen, i enlighet med Parisavtalet och ta hänsyn till medlemsstaternas utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner. Den långsiktiga strategi som avses i denna punkt ska innefatta en analys som omfattar minst följande: a) Olika scenarier för unionens bidrag till de mål som fastställs i punkt 3, bland annat ett scenario som innebär att unionen uppnår nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050, och därefter negativa utsläpp. b) Konsekvenserna av de scenarier som avses i led a för världens och unionens återstående koldioxidbudget, såsom underlag för en diskussion om hur kostnadseffektivt, verkningsfullt och rättvist minskningen av växthusgasutsläppen förlöper.

3. Medlemsstaternas och unionens långsiktiga strategier ska bidra till att a) uppfylla unionens och medlemsstaternas åtaganden enligt UNFCCC och Parisavtalet om att minska de antropogena utsläppen av växthusgaser och öka upptaget i sänkor, samt främja ökad koldioxidbindning, b) uppfylla Parisavtalets mål om att hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 °C över förindustriell nivå samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 °C över förindustriell nivå, c) uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor inom alla sektorer i enlighet med unionens mål, i samband med nödvändiga minskningar enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), för att på ett kostnadseffektivt sätt minska unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptagen i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål, för att så snart som möjligt inom unionen uppnå balans mellan antropogena utsläpp från olika källor och upptag av växthusgaser i sänkor samt, enligt vad som är lämpligt, uppnå negativa utsläpp därefter, d) inom unionen uppnå ett mycket energieffektivt energisystem som i hög grad bygger på förnybar energi.

4. Medlemsstaternas långsiktiga strategier bör innefatta de inslag som anges i bilaga IV. Dessutom ska medlemsstaternas och unionens långsiktiga strategier omfatta a) de totala minskningarna av växthusgasutsläpp och förbättringar av upptag i sänkor, b) utsläppsminskningar och förbättringar av upptag i enskilda sektorer, inklusive elproduktion, industri, transporter, sektorn för värme och kyla och byggnadssektorn (bostadssektorn och tjänstesektorn), jordbruk, avfall och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), c) förväntade framsteg med övergången till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser, inklusive växthusgasintensitet, bruttonationalproduktens koldioxidintensitet, hithörande uppskattningar av långsiktiga investeringar och strategier för relaterad forskning, utveckling och innovation, d) i mån av möjlighet, förväntade samhällsekonomiska konsekvenser av åtgärderna för minskade växthusgasutsläpp, bland annat när det gäller den makroekonomiska och sociala utvecklingen, hälsorisker och -fördelar, samt miljöskydd, e) kopplingar till andra nationella långsiktiga mål, annan nationell långsiktig planering och andra styrmedel och åtgärder, och investeringar, på nationell nivå.

5. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att ändra bilaga IV i syfte att anpassa den till den utveckling av unionens långsiktiga strategi eller unionens energi- och klimatpolitiska ram som har en direkt och särskild anknytning till de relevanta beslut som antagits inom ramen för UNFCCC och, framför allt, Parisavtalet.

6. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska vara förenliga med de långsiktiga strategier som avses i den här artikeln.

7. Medlemsstaterna och kommissionen ska utan dröjsmål informera om sina respektive långsiktiga strategier och alla uppdateringar av dessa samt göra dem tillgängliga för allmänheten, inklusive genom den e-plattform som avses i artikel 28. Medlemsstaterna och kommissionen ska göra relevanta uppgifter om de slutgiltiga resultaten tillgängliga för allmänheten, varvid hänsyn ska tas till kommersiellt känsliga uppgifter och efterlevnaden av dataskyddsreglerna.

8. Kommissionen ska stödja medlemsstaterna vid utarbetandet av deras långsiktiga strategier genom att tillhandahålla information om läget i fråga om bakomliggande vetenskaplig kunskap, och bereda möjligheter till att dela med sig av kunskaper och bästa praxis, inbegripet, i relevanta fall, vägledning för medlemsstaterna när de tar fram och genomför sina strategier.

9. Kommissionen ska bedöma om de nationella långsiktiga strategierna är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av målsättningarna och målen för energiunionen artikel 1 och ska informera om eventuella resterande gemensamma skillnader i förhållande till dessa.

Artikel 16

Strategisk plan för metan

Mot bakgrund av att metan har hög faktor för global uppvärmningspotential och är relativt kortlivat i atmosfären ska kommissionen undersöka vilka konsekvenser det får för minskningen av unionens växthusgasutsläpp av att man genomför styrmedel och åtgärder för att minska metanutsläppens inverkan på kort och medellång sikt. Kommissionen ska, med lämpligt hänsynstagande till målen för den cirkulära ekonomin, överväga styrmedelsalternativ för snabba åtgärder mot metanutsläppen, och lägga fram en strategisk plan för unionen när det gäller metan, såsom en integrerad del av unionens långsiktiga strategi enligt vad som avses i artikel 15.







KAPITEL 4

Rapportering







Avsnitt 1

Lägesrapporter vartannat år och uppföljning av dessa

Artikel 17

Integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 ska varje medlemsstat senast den 15 mars 2023, och därefter vartannat år, överlämna en rapport till kommissionen om läget vad gäller genomförandet av den integrerade nationella energi- och klimatplanen genom en integrerad nationell energi- och klimatlägesrapport som täcker energiunionens alla fem dimensioner.

2. Den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten ska omfatta följande: a) Information om de framsteg som gjorts för att uppnå de målsättningar, mål och bidrag som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen, och för att finansiera och genomföra de styrmedel och åtgärder som krävs för att uppnå dem, inbegripet en översikt av faktiska investeringar jämfört med ursprungliga investeringsantaganden. b) I förekommande fall, information om de framsteg som gjorts för att inrätta den dialog som avses i artikel 11. c) Den information som avses i artiklarna 20–25 och, i förekommande fall, uppdateringar av styrmedel och åtgärder i enlighet med de artiklarna. d) Information om anpassning i enlighet med artikel 4 a.1. e) I möjligaste mån en kvantifiering av inverkan av styrmedel och åtgärder i den integrerade nationella energi- och klimatplanen på luftkvalitet och utsläpp av luftföroreningar.

Unionen och medlemsstaterna ska lämna in tvåårsrapporter i enlighet med beslut 2/CP.17 från partskonferensen för UNFCCC och nationella rapporter till UNFCCC:s sekretariat i överensstämmelse med artikel 12 i UNFCCC.

3. Den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten ska omfatta den information som ingår i de årliga rapporter som avses i artikel 26.3 och den information om styrmedel och åtgärder och prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor som ingår i de rapporter som avses i artikel 18.

4. Kommissionen ska, med bistånd av den energiunionskommitté som avses i artikel 44.1 b, anta genomförandeakter för att fastställa struktur, format, tekniska detaljer och förfarande för den information som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 44.6.

5. Frekvensen och omfattningen av den information som avses i punkt 2 c ska vägas mot behovet av att säkerställa tillräcklig säkerhet för investerare.

6. Om kommissionen har utfärdat rekommendationer enligt artikel 32.1 eller 32.2 ska den berörda medlemsstaten i den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporten ta med information om de styrmedel och åtgärder som antagits eller ska antas och genomföras för att ta hänsyn till dessa rekommendationer. Denna information ska i förekommande fall innehålla en detaljerad tidsplan för genomförande.

Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte följa en rekommendation eller en väsentlig del av den ska medlemsstaten lämna en motivering.

7. Medlemsstaterna ska för allmänheten tillgängliggöra de rapporter som lämnas in till kommissionen enligt denna artikel.

Artikel 18

Integrerad rapportering om styrmedel och åtgärder rörande växthusgaser och om prognoser

1. Medlemsstaterna ska senast den 15 mars 2021 och därefter vartannat år lämna information till kommissionen om a) sina nationella styrmedel och åtgärder eller grupp av åtgärder som anges i bilaga VI, och b) sina nationella prognoser för antropogena utsläpp av växthusgaser från källor och upptag i sänkor, uppdelade efter gas eller grupp av gaser (fluorerade kolväten och perfluorkolväten) som anges i del 2 i bilaga V. De nationella prognoserna ska ta hänsyn till de styrmedel och åtgärder som antagits på unionsnivå och ska inkludera den information som anges i bilaga VII.

2. Medlemsstaterna ska rapportera de mest aktuella prognoserna som finns att tillgå. När en medlemsstat inte lämnar in fullständiga uppskattningar av prognoserna senast den 15 mars vartannat år, och kommissionen har fastställt att brister i uppskattningarna inte kan åtgärdas av den medlemsstaten när de väl konstaterats genom kommissionens kvalitetssäkrings- eller kvalitetskontrollförfaranden, får kommissionen i samråd med den berörda medlemsstaten utarbeta de uppskattningar som krävs för att sammanställa unionens prognoser.

3. En medlemsstat ska meddela kommissionen alla väsentliga ändringar av den information som rapporteras enligt punkt 1 under rapporteringsperiodens första år, senast den 15 mars året efter den föregående rapporteringen.

4. Medlemsstaterna ska för allmänheten tillgängliggöra, i elektronisk form, sina nationella prognoser i enlighet med punkt 1 och alla relevanta bedömningar av kostnaderna för och effekterna av nationella styrmedel och åtgärder för genomförandet av unionens styrmedel som är relevant för att begränsa utsläppen av växthusgaser tillsammans med eventuella relevanta tekniska rapporter som ligger till grund för dessa. Dessa prognoser och bedömningar bör inbegripa beskrivningar av de modeller och metoder som använts, definitioner och underliggande antaganden.

Artikel 19

Integrerad rapportering om nationella anpassningsåtgärder, finansiellt och tekniskt stöd till utvecklingsländer samt auktionsintäkter

1. Medlemsstaterna ska senast den 15 mars 2021, och därefter vartannat år, lämna information till kommissionen om sina nationella planer och strategier för anpassning till klimatförändringar och en beskrivning av genomförda och planerade åtgärder för att underlätta en anpassning till klimatförändringar, inbegripet den information som anges i del 1 i bilaga VIII, samt i enlighet med överenskomna rapporteringskrav enligt UNFCCC och Parisavtalet.

2. Medlemsstaterna ska senast den 31 juli 2021 och därefter varje år (år X) lämna information till kommissionen om användningen av intäkter som har genererats av medlemsstaten genom auktionering av utsläppsrätter i enlighet med artikel 10.1 och artikel 3d.1 eller 3d.2 i direktiv 2003/87/EG inbegripet den information som anges i del 3 i bilaga VIII.

3. Medlemsstaterna ska senast den 30 september 2021 och därefter varje år (år X) lämna information till kommissionen om stöd till utvecklingsländer, inbegripet den information som anges i del 2 i bilaga VIII och i enlighet med relevanta överenskomna rapporteringskrav enligt UNFCCC och Parisavtalet.

4. Medlemsstaterna ska för allmänheten tillgängliggöra de rapporter som lämnats till kommissionen i enlighet med denna artikel, med undantag för den information som anges i del 2 punkt b i bilaga VIII.

5. Kommissionen ska, med bistånd av den klimatförändringskommitté som avses i artikel 44.1 a, anta genomförandeakter för att fastställa struktur, format och inlämningsförfaranden för medlemsstaternas rapportering av information enligt den här artikeln.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 44.6.

Artikel 20

Integrerad rapportering om förnybar energi

Medlemsstaterna ska i de integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporterna lämna information

a) om genomförandet av följande utvecklingsbanor och mål: 1. Vägledande nationell utvecklingsbana för den totala andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto) från 2021 till 2030. 2. Uppskattade utvecklingsbanor för den sektorsspecifika andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 inom sektorn för el, värme och kyla samt transport. 3. Uppskattade utvecklingsbanor per förnybar energiteknik för att uppnå de övergripande och sektorsspecifika utvecklingsbanorna för förnybar energi från 2021 till 2030, inklusive den totala förväntade slutliga energianvändningen (brutto) per teknik och sektor uttryckt i Mtoe och total planerad installerad kapacitet per teknik och sektor uttryckt i MW. 4. Utvecklingsbanor för efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import). Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkan. 5. I tillämpliga fall, andra nationella utvecklingsbanor och mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen el producerad från biomassa utan värmeutnyttjande, andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader, förnybar energi producerad av städer, gemenskaper för förnybar energi och egenanvändare av förnybar energi), energi producerad genom tillvaratagande av slam från avloppsvattenrening).

b) om genomförandet av följande styrmedel och åtgärder: 1. Genomförda, antagna och planerade styrmedel och åtgärder för att uppnå det nationella bidraget till det bindande mål för förnybar energi för 2030 på unionsnivå som anges i artikel 4 a.2 i denna förordning, inbegripet sektors- och teknikspecifika åtgärder, med en särskild granskning av genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 23–28 i direktiv (EU) 2018/2001. 2. I förekommande fall, särskilda åtgärder för regionalt samarbete. 3. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget, särskilda åtgärder för finansiellt stöd, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel för främjandet av användningen av energi från förnybara energikällor när det gäller el, värme och kyla samt transport. 4. I tillämpliga fall, bedömningen av det stöd för el från förnybara energikällor som medlemsstaterna ska genomföra enligt artikel 6.4 i direktiv (EU) 2018/2001. 5. Särskilda åtgärder för uppfyllande av kraven i artiklarna 15–18 i direktiv (EU) 2018/2001. 6. I tillämpliga fall, särskilda åtgärder för att bedöma behovet av kapacitet som inte kan anpassas till efterfrågan som kan leda till begränsning av tilldelad kapacitet av energi från förnybara energikällor, samt göra detta behov transparent och minska det. 7. En sammanfattning av vilka styrmedel och åtgärder enligt den stödjande ramen som medlemsstaterna ska vidta i enlighet med artiklarna 21.6 och 22.5 i direktiv (EU) 2018/2001 för att främja och underlätta utvecklingen av egenanvändning av förnybar energi och gemenskaper för förnybar energi. 8. Åtgärder för att främja användningen av energi från biomassa, särskilt för tillvaratagande av ny biomassa, med beaktande av tillgången till biomassa, inklusive hållbar biomassa, samt åtgärder för hållbar användning av den biomassa som produceras och används. 9. Åtgärder för att öka andelen förnybar energi inom sektorn för värme och kyla samt transport. 10. Styrmedel och åtgärder för att underlätta användningen av avtal om köp av el.

c) enligt vad som anges i del 1 i bilaga IX.

Artikel 21

Integrerad rapportering om energieffektivitet

Medlemsstaterna ska i de integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporterna lämna information

a) om genomförandet avseende följande nationella utvecklingsbanor, målsättningar och mål: 1. Den vägledande utvecklingsbanan för den primära och den slutliga årliga energianvändningen från 2021 till 2030 som nationellt energibesparingsbidrag för att uppnå målet för 2030 på unionsnivå, inbegripet underliggande metod. 2. De vägledande milstolparna för en långsiktig renoveringsstrategi för det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, och bidragen till unionens energieffektivitetsmål vid tillämpningen av direktiv 2012/27/EU, i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU. 3. I tillämpliga fall, en uppdatering av andra nationella målsättningar som fastställts i den nationella planen.

b) om genomförandet av följande styrmedel och åtgärder: 1. Genomförda, antagna och planerade styrmedel, åtgärder och program i syfte att uppnå det vägledande nationella energieffektivitetsbidraget för 2030 samt andra mål som anges i artikel 6, inklusive planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, åtgärder för att utnyttja energieffektivitetspotentialen i gas- och elinfrastruktur samt andra åtgärder för att främja energieffektiviteten. 2. I tillämpliga fall marknadsbaserade instrument som ger incitament till förbättrad energieffektivitet, inklusive men inte begränsat till energiskatter, avgifter och ersättningar. 3. Nationella kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa åtgärder enligt artiklarna 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU och i enlighet med bilaga III till denna förordning. 4. Långsiktiga renoveringsstrategier i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU. 5. Styrmedel och åtgärder för att främja energitjänster inom den offentliga sektorn och åtgärder för att avlägsna lagstiftningshinder och andra hinder för användning av avtal om energiprestanda och andra modeller för energieffektivitetstjänster. 6. Regionalt samarbete på energieffektivitetsområdet, i tillämpliga fall. 7. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget, finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på energieffektivitetsområdet på nationell nivå, i tillämpliga fall.

c) enligt vad som anges i del 2 i bilaga IX.

Artikel 22

Integrerad rapportering om energitrygghet

Medlemsstaterna ska i de integrerade nationella energi- och klimatlägesraporterna lämna information om genomförandet av

a) nationella målsättningar för diversifiering av energikällor och energiförsörjning,

b) i tillämpliga fall, nationella målsättningar när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer,

c) nationella målsättningar för utveckling av förmågan att hantera begränsad eller avbruten energitillförsel från en energikälla, inklusive gas och el,

d) nationella målsättningar för att öka flexibiliteten i det nationella energisystemet, framför allt genom utbyggnad av inhemska energikällor, efterfrågeflexibilitet och energilagring,

e) genomförda, antagna och planerade styrmedel och åtgärder för att uppnå de mål som avses i leden a–d,

f) regionalt samarbete i genomförandet av de mål och styrmedel som avses i leden a–d,

g) utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget, finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall.

Artikel 23

Integrerad rapportering om den inre energimarknaden

1. Medlemsstaterna ska i sina integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter lämna information om genomförandet avseende följande målsättningar och åtgärder: a) Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten eftersträvar för år 2030 med beaktande av målet på minst 15 % elsammanlänkning för 2030, samt de indikatorer som anges i del 1 avsnitt A punkt 2.4.1 i bilaga I, samt åtgärder för genomförandet av strategin för att denna nivå ska uppnås, bland annat åtgärder anknutna till beviljandet av tillstånd. b) Viktiga infrastrukturprojekt för el- och gasöverföring, som är nödvändiga för uppnåendet av målsättningar och mål inom energiunionens fem dimensioner. c) I tillämpliga fall, andra planerade viktiga infrastrukturprojekt som inte är projekt av gemensamt intresse, inklusive infrastrukturprojekt där tredjeländer medverkar, samt, i mån av möjlighet, en allmän bedömning av deras förenlighet med och bidrag till energiunionens syften och mål. d) Nationella målsättningar som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex. ökad systemflexibilitet, marknadsintegration och marknadskoppling, med syfte att öka de befintliga sammanlänkningarnas handelsbara kapacitet, smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och begränsning av tilldelad kapacitet, samt prissignaler i realtid. e) I tillämpliga fall, nationella målsättningar och åtgärder som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader. f) I tillämpliga fall, nationella målsättningar och åtgärder för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare. g) Åtgärder för att säkerställa elsystemens tillräcklighet. h) Genomförda, antagna och planerade styrmedel och åtgärder för att uppnå de målsättningar som avses i leden a–g. i) Regionalt samarbete vid genomförandet av de målsättningar och styrmedel som avses i leden a–h. j) Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget, finansieringsåtgärder på nationell nivå, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på området för den inre energimarknaden på nationell nivå, även för elsammanlänkningsmålet, i tillämpliga fall. k) Åtgärder för att öka flexibiliteten i energisystemet när det gäller produktion av förnybar energi, inklusive utbyggnaden av intradagskoppling samt gränsöverskridande balansmarknader.

2. Den information som medlemsstaterna tillhandahåller enligt punkt 1 ska vara förenlig med, och på lämpligt sätt baseras på, den rapport från de nationella tillsynsmyndigheterna som avses i artikel 37.1 e i direktiv 2009/72/EG och artikel 41.1 e i direktiv 2009/73/EG.

Artikel 24

Integrerad rapportering om energifattigdom

Om artikel 3.3 d andra stycket är tillämplig ska den berörda medlemsstaten i sin integrerade nationella energi- och klimatlägesrapport ta med

a) uppgifter om framstegen när det gäller att uppnå det nationella vägledande målet att minska antalet energifattiga hushåll, och

b) kvantitativa uppgifter om antalet energifattiga hushåll och, i förekommande fall, uppgifter om vilka styrmedel och åtgärder som vidtagits för att åtgärda energifattigdomen.

Kommissionen ska till observationsgruppen för energifattigdom tillhandahålla de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat i enlighet med denna artikel.

Artikel 25

Integrerad rapportering om forskning, innovation och konkurrenskraft

Medlemsstaterna ska i sina integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter lämna information om genomförandet av följande målsättningar och åtgärder:

a) I tillämpliga fall, nationella målsättningar och styrmedel som sätter in SET-planens mål och styrmedel i ett nationellt sammanhang.

b) Nationella målsättningar för totala offentliga och, i förekommande fall, privata utgifter för forskning och innovation avseende ren energiteknik samt för teknikkostnader och prestandautveckling.

c) I lämpliga fall nationella målsättningar som omfattar långsiktiga mål för 2050 för införande av teknik för minskade koldioxidutsläpp i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer och, i tillämpliga fall, för infrastruktur för transport, användning och lagring av koldioxid.

d) Nationella målsättningar för utfasning av energisubventioner, särskilt till fossila bränslen.

e) Genomförda, antagna och planerade styrmedel och åtgärder för att uppnå de målsättningar som avses i leden b och c.

f) Samarbete med andra medlemsstater vid genomförandet av de målsättningar och styrmedel som avses i leden b–d, inbegripet samordning av styrmedel och åtgärder inom ramen för SET-planen, t.ex. samordning av forskningsprogram och gemensamma program.

g) Finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall.







Avsnitt 2

Årlig rapportering

Artikel 26

Årlig rapportering

1. Medlemsstaterna ska senast den 15 mars 2021 och därefter varje år (år X) rapportera följande till kommissionen: a) Den information som avses i artikel 6.2 i direktiv 2009/119/EG. b) Den information som avses i punkt 3 i bilaga IX till direktiv 2013/30/EU, i enlighet med artikel 25 i det direktivet.

2. Senast den 31 juli 2021 och därefter varje år (år X) ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1.

Vid tillämpningen av denna punkt ska kommissionen, baserat på medlemsstaternas approximativa växthusgasinventeringar eller, om en medlemsstat inte har överlämnat sina approximativa inventeringar senast den dagen, baserat på sina egna uppskattningar, årligen sammanställa en approximativ växthusgasinventering för unionen. Kommissionen ska senast den 30 september varje år göra denna information tillgänglig för allmänheten.

3. Från och med 2023 ska medlemsstaterna fastställa och till kommissionen rapportera slutgiltiga data från växthusgasinventeringen senast den 15 mars varje år (år X) och preliminära data senast den 15 januari varje år, inklusive de data om växthusgaser och den inventeringsinformation som anges i bilaga V. Rapporten om slutgiltiga data från växthusgasinventeringen ska också omfatta en fullständig och uppdaterad nationell inventeringsrapport. Kommissionen ska inom tre månader från mottagandet av rapporterna göra den information som avses i del 1 punkt n i bilaga V tillgänglig för den klimatförändringskommitté som avses i artikel 44.1 a.

4. Medlemsstaterna ska lämna nationella inventeringar till UNFCCC-sekretariatet, vilka ska innehålla den information som lämnats till kommissionen om slutgiltiga data från växthusgasinventeringen i enlighet med punkt 3 senast den 15 april varje år. Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna, varje år sammanställa en växthusgasinventering för unionen och utarbeta en rapport om unionens växthusgasinventering och översända dem till UNFCCC-sekretariatet senast den 15 april varje år.

5. Medlemsstaterna ska till kommissionen rapportera preliminära och slutgiltiga nationella inventeringsdata senast den 15 januari respektive den 15 mars åren 2027 och 2032, utarbetade för deras LULUCF-bokföring för rapporterna om efterlevnad i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2018/841.

6. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att a) ändra del 2 i bilaga V genom att lägga till eller stryka ämnen i förteckningen över växthusgaser, i enlighet med relevanta beslut som antagits av UNFCCC:s organ eller av Parisavtalets organ, b) komplettera denna förordning genom att anta värden för global uppvärmningspotential och ange de inventeringsriktlinjer som är tillämpliga i enlighet med relevanta beslut som antagits av UNFCCC:s organ eller av Parisavtalets organ.

7. Kommissionen ska, med bistånd av den klimatförändringskommitté som avses i artikel 44.1 a, anta genomförandeakter för att fastställa struktur, tekniska specifikationer, format och förfaranden för medlemsstaternas inlämnande av approximativa växthusgasinventeringar enligt punkt 2 i den här artikeln, växthusgasinventeringar enligt punkt 3 i den här artikeln och redovisade utsläpp och upptag av växthusgaser i enlighet med artiklarna 5 och 14 i förordning (EU) 2018/841.

När kommissionen föreslår sådana genomförandeakter ska den ta hänsyn till UNFCCC:s eller Parisavtalets tidtabeller för övervakning och rapportering av den informationen och de relevanta beslut som antagits av UNFCCC:s organ eller av Parisavtalets organ för att säkerställa att unionen uppfyller sina rapporteringsskyldigheter i egenskap av part i UNFCCC och Parisavtalet. Dessa genomförandeakter ska även närmare ange tidsramarna för samarbete och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna vid utarbetandet av rapporten om unionens växthusgasinventering.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 44.6.

Artikel 27

Rapportering om målen för 2020

Varje medlemsstat ska senast den 30 april 2022 rapportera till kommissionen om uppnåendet av dels sitt nationella energieffektivitetsmål för 2020 som fastställts i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 2012/27/EU genom att lämna den information som anges i del 2 i bilaga IX till denna förordning, dels de övergripande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor år 2020 som anges i bilaga I till direktiv 2009/28/EG i den version som är i kraft den 31 december 2020 genom att lämna följande information:

a) Sektorsspecifik (el, värme och kyla samt transport) och total andel energi från förnybara energikällor år 2020.

b) Vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de nationella målen för förnybar energi för 2020, inbegripet åtgärder rörande stödordningar, ursprungsgarantier och förenkling av administrativa förfaranden.

c) Hur stor andel av energianvändningen för transporter som utgörs av energi från biodrivmedel och flytande biobränslen som framställs från spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljeväxter.

d) Hur stor andel av energianvändningen för transporter som utgörs av energi från biodrivmedel och biogas för transport som framställs från råvaror och andra bränslen som förtecknas i del A i bilaga IX till direktiv 2009/28/EG i den version som är i kraft den 31 december 2020.







Avsnitt 3

Rapporteringsplattform

Artikel 28

E-plattform

1. Kommissionen ska inrätta en internetplattform (e-plattform) för att underlätta kommunikationen mellan kommissionen och medlemsstaterna, främja samarbete mellan medlemsstaterna och underlätta allmänhetens tillgång till information.

2. Medlemsstaterna ska använda e-plattformen för att tillhandahålla kommissionen de rapporter som avses i detta kapitel när den tas i drift.

3. E-plattformen ska vara i drift senast den 1 januari 2020. Kommissionen ska använda e-plattformen för att underlätta allmänhetens tillgång via internet till de rapporter som avses i detta kapitel, de slutliga integrerade nationella klimat- och energiplanerna, uppdateringarna av dem och de långsiktiga strategier som avses i artikel 15, varvid hänsyn ska tas till kommersiellt känsliga uppgifter och efterlevnaden av dataskyddsreglerna.







KAPITEL 5

Samlad bedömning av framsteg och policyåtgärder för att säkerställa uppnående av unionsmålen – kommissionens övervakning

Artikel 29

Utvärdering av framstegen

1. Senast den 31 oktober 2021 och därefter vartannat år därefter ska kommissionen, särskilt på grundval av de integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporterna, annan information som rapporterats enligt denna förordning, indikatorerna och europeisk statistik och europeiska data om sådan(a) finns, bedöma följande: a) Framstegen på unionsnivå för att uppnå målen för energiunionen, inbegripet för den första tioårsperioden unionens energi- och klimatmål för 2030, särskilt i syfte att undvika eventuella skillnader i förhållande till unionens mål för 2030 för förnybar energi och energieffektivitet. b) De framsteg som varje medlemsstat har gjort när det gäller att uppfylla sina målsättningar, mål och bidrag samt genomföra de styrmedel och åtgärder som anges i dess integrerade nationella energi- och klimatplan. c) Luftfartens totala inverkan på det globala klimatet, inbegripet genom icke-koldioxidrelaterade utsläpp eller effekter, baserat på de utsläppsdata som medlemsstaterna tillhandahållit i enlighet med artikel 26. När så är lämpligt ska kommissionen också förbättra den bedömningen med hänvisning till vetenskapliga framsteg och flygtrafikdata. d) Den totala inverkan som styrmedel och åtgärder i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna haft på tillämpningen av unionens policyåtgärder på klimat- och energiområdet. e) Den totala inverkan som de styrmedel och åtgärder som ingår i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna haft på driften av Europeiska unionens utsläppshandelssystem (nedan kallat EU ETS) och på balansen mellan tillgång och efterfrågan på utsläppsrätter på den europeiska koldioxidmarknaden.

2. På området förnybar energi, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma hur andelen energi från förnybara energikällor av unionens slutliga energianvändning (brutto) har utvecklats på grundval av en vägledande utvecklingsbana för unionen som börjar från 20 % år 2020, når referenspunkter på minst 18 % år 2022, 43 % år 2025 och 65 % år 2027 av den totala ökningen av andelen energi från förnybara energikällor mellan unionens mål för förnybar energi för 2020 och unionens mål för förnybar energi för 2030 och når unionens mål för förnybar energi för 2030 på minst 32 % år 2030.

▼M1

3. På energieffektivitetsområdet, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma framstegen mot att tillsammans nå målet, dvs. en högsta energianvändning på unionsnivå på 1 128 Mtoe när det gäller primärenergianvändning och 846 Mtoe när det gäller slutlig energianvändning år 2030 i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 2012/27/EU.

▼B

I sin bedömning ska kommissionen göra följande:

a) Beakta om unionens milstolpe på högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi 2020 har uppnåtts.

b) Bedöma huruvida medlemsstaternas framsteg visar att unionen som helhet är på god väg mot den energianvändningsnivå år 2030 som avses i första stycket, med beaktande av bedömningen av den information som medlemsstaterna lämnat i sina integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter.

c) Använda resultat från modelleringsverksamhet avseende framtida trender i energianvändning på unionsnivå och nationell nivå och använda annan kompletterande analys.

d) Ta vederbörlig hänsyn till relevanta omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning och som medlemsstaterna har angett i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med artikel 6.2.

4. På området för den inre energimarknaden, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma de framsteg som har gjorts för att uppnå den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på till 2030.

5. Senast den 31 oktober 2021 och därefter varje år ska kommissionen, särskilt på grundval av den information som rapporteras enligt denna förordning, bedöma huruvida unionen och dess medlemsstater har gjort tillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla följande krav: a) Åtaganden enligt artikel 4 i UNFCCC och artikel 3 i Parisavtalet, som har fastställts i beslut som har antagits av partskonferensen för UNFCCC eller av partskonferensen för UNFCCC i sin funktion som Parisavtalets partsmöte. b) De skyldigheter som anges i artikel 4 i förordning (EU) 2018/842 och artikel 4 i förordning (EU) 2018/841. c) De mål som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen för att uppnå målen för energiunionen och, för den första tioårsperioden, för att uppnå energi- och klimatmålen för 2030.

6. I sin bedömning bör kommissionen beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

7. Kommissionen ska rapportera om sin bedömning i enlighet med denna artikel som en del av den rapport om tillståndet i energiunionen som avses i artikel 35.

Artikel 30

Bristande samstämmighet med övergripande mål för energiunionen och mål enligt förordning (EU) 2018/842

1. På grundval av sin bedömning enligt artikel 29 ska kommissionen utfärda rekommendationer till en medlemsstat enligt artikel 34, om policyutvecklingen i den medlemsstaten visar bristande samstämmighet med de övergripande målen för energiunionen.

2. En medlemsstat som avser att använda flexibilitetsmöjligheten i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/842 ska, när denna information blir tillgänglig, i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inkludera vilken nivå som är avsedd att användas liksom planerade styrmedel och åtgärder för att uppfylla kraven i artikel 4 i förordning (EU) 2018/841 för perioden 2021–2030.

Artikel 31

Åtgärder med anledning av bristande ambition i integrerade nationella energi- och klimatplaner

1. Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner enligt artikel 9 eller sin utvärdering av utkasten till uppdateringar av de slutliga planerna enligt artikel 14, och som en del i den iterativa processen, konstaterar att medlemsstaternas målsättningar, mål och bidrag är otillräckliga för att gemensamt uppnå målen för energiunionen och i synnerhet, för den första tioårsperioden, för unionens bindande mål för år 2030 för förnybar energi och unionens mål för 2030 för energieffektivitet, ska den vad gäller unionens mål för förnybar energi, och får den vad gäller övriga mål för energiunionen, utfärda rekommendationer till de medlemsstater vars bidrag den anser vara otillräckliga om en högre ambitionsnivå för att säkerställa en tillräckligt hög gemensam ambitionsnivå.

2. Om det uppstår en skillnad mellan unionens mål för 2030 och medlemsstaternas gemensamma bidrag på området förnybar energi ska kommissionen grunda sin bedömning på den formel som anges i bilaga II och som bygger på de objektiva kriterier som anges i artikel 5.1 första stycket e i–v, och samtidigt ta vederbörlig hänsyn till de relevanta omständigheter som påverkar utnyttjandet av förnybar energi och som har angetts av berörd medlemsstat, i enlighet med artikel 5.1 andra stycket.

Om det uppstår en skillnad mellan unionens mål för 2030 och summan av de nationella bidragen på området energieffektivitet ska kommissionen särskilt utvärdera de relevanta omständigheter som anges i artikel 6.2, den information som medlemsstaterna lämnat i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, resultaten från modelleringsverksamhet avseende framtida trender i energianvändning och i förekommande fall annan kompletterande analys.

Utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna artikel, och endast för att bedöma om skillnader uppstår mellan unionens mål för 2030 och medlemsstaternas gemensamma bidrag, ska kommissionen i sin bedömning göra ett antagande om ett nationellt bidrag från de medlemsstater som inte har lämnat in sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artikel 9.1.

I sitt antagande, på området förnybar energi, ska kommissionen ta hänsyn till medlemsstatens nationella bindande mål för 2020 enligt bilaga I till direktiv (EU) 2018/2001, resultat från modelleringsverksamhet om utveckling av förnybar energi och resultat från den formel som anges i bilaga II till denna förordning. På området energieffektivitet ska den ta hänsyn till modelleringsverksamhet avseende framtida trender i energianvändning och i förekommande fall annan kompletterande analys.

I sin bedömning av bidragen i fråga om förnybar energi, baserad på den formel som anges i bilaga II, ska kommissionen ta hänsyn till eventuella negativa effekter på försörjningstryggheten och nätstabiliteten i små eller isolerade energisystem eller i medlemsstaters system där det kan få betydande konsekvenser på grund av förändringen av synkronområdet.

I sin bedömning av bidragen i fråga om energieffektivitet, ska kommissionen ta hänsyn till den eventuella inverkan på driften av elsystem och på nätstabiliteten i medlemsstater där det kan få betydande konsekvenser på grund av förändringen av synkronområdet.

3. Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna och uppdateringarna av dessa i enlighet med artikel 14 konstaterar att målsättningarna, målen och bidragen i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna eller deras uppdateringar är otillräckliga för att gemensamt uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet, för den första tioårsperioden, för unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet, ska den föreslå åtgärder och utöva sina befogenheter på unionsnivå för att säkerställa att dessa målsättningar och mål uppnås gemensamt. När det gäller förnybar energi ska sådana åtgärder beakta medlemsstaternas ambitionsnivå för de bidrag till unionens mål för 2030 som de anger i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner och uppdateringarna av dessa.

Artikel 32

Åtgärder med anledning av otillräckliga framsteg när det gäller unionens målsättningar och mål i fråga om energi- och klimat

1. Om kommissionen på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 29.1 b konstaterar att en medlemsstat har gjort otillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla sina målsättningar, mål och bidrag, sina referenspunkter för förnybar energi eller när det gäller att genomföra de styrmedel och åtgärder som den anger i sin integrerade nationella energi- och klimatplan, ska den utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 34.

När kommissionen utfärdar rekommendationer på området förnybar energi ska den ta hänsyn till de relevanta omständigheter som har angetts av medlemsstaten i enlighet med artikel 5.1 andra stycket. Kommissionen ska även ta hänsyn till projekt för förnybar energi för vilka ett slutligt investeringsbeslut redan har fattats, under förutsättning att dessa projekt tas i drift under perioden 2021–2030 och har en betydande inverkan på medlemsstatens nationella bidrag.

Kommissionen ska i sina rekommendationer på området energieffektivitet ta vederbörlig hänsyn till de objektiva kriterier som anges i artikel 6.1 a och b och de relevanta omständigheter som har angetts av medlemsstaten i enlighet med artikel 6.2.

2. Om kommissionen på grundval av sin samlade bedömning, enligt artikel 29.1 a, av medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter och med stöd av andra informationskällor, i förekommande fall, konstaterar att unionen riskerar att inte uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet för den första tioårsperioden, målen i unionens klimat- och energipolitiska ram för 2030, får den utfärda rekommendationer till alla medlemsstater i enlighet med artikel 34 för att minska denna risk.

På området förnybar energi ska kommissionen bedöma om de nationella åtgärder som föreskrivs i punkt 3 är tillräckliga för att uppnå unionens mål för förnybar energi. I händelse av otillräckliga nationella åtgärder ska kommissionen vid behov föreslå åtgärder och utöva sina befogenheter på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi uppnås.

På området energieffektivitet ska kommissionen vid behov föreslå åtgärder och utöva sina befogenheter på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller energieffektivitet uppnås.

På området energieffektivitet kan sådana kompletterande åtgärder i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos

a) produkter, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG ( 1 ) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1369 ( 2 ),

b) byggnader, i enligt med direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU, och

c) transporter.

3. Om, på området förnybar energi, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 29.1 och 29.2 konstaterar att en eller flera referenspunkter i den vägledande utvecklingsbana för unionen år 2022, 2025 och 2027 som avses i artikel 29.2 inte har uppfyllts, ska de medlemsstater som har hamnat under en eller flera av sina nationella referenspunkter år 2022, 2025 och 2027 som avses i artikel 4 a.2 säkerställa att kompletterande åtgärder genomförs inom ett år från dagen för mottagandet av kommissionens bedömning för att täcka skillnaden i förhållande till deras nationella referenspunkt, exempelvis följande: a) Nationella åtgärder för att öka utnyttjandet av förnybar energi. b) Justering av den andel förnybar energi inom sektorn för värme och kyla som anges i artikel 23.1 i direktiv (EU) 2018/2001. c) Justering av den andel förnybar energi inom transportsektorn som anges i artikel 25.1 i direktiv (EU) 2018/2001. d) En frivillig ekonomisk betalning till unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som inrättats på unionsnivå och som bidrar till projekt för förnybar energi och förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen i enlighet med artikel 33. e) Användning av samarbetsmekanismer som anges i direktiv (EU) 2018/2001.

Dessa åtgärder ska beakta kommissionens överväganden enligt punkt 1 andra stycket i denna artikel. De berörda medlemsstaterna ska inkludera dessa åtgärder i sina integrerade nationella energi- och klimatlägesrapporter.

4. Från och med den 1 januari 2021 får andelen energi från förnybara energikällor av varje medlemsstats slutliga energianvändning (brutto) inte understiga en referensandel som motsvarar dess obligatoriska övergripande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor år 2020 som anges i artikel 3.4 i direktiv (EU) 2018/2001. Om en medlemsstat enligt mätningar under en ettårsperiod inte upprätthåller sin referensandel, ska den inom ett år vidta kompletterande åtgärder, exempelvis de som anges i punkt 3 första stycket a–e i den här artikeln, som är tillräckliga för att täcka skillnaden inom ett år.

De medlemsstater som uppfyller skyldigheten att täcka skillnaden i förhållande till referensandelen ska anses ha fullgjort sina skyldigheter enligt första stycket första meningen i denna punkt och i artikel 3.4 i direktiv (EU) 2018/2001 under den period då skillnaden uppstod.

Vid tillämpningen av punkt 3 första stycket d i den här artikeln får medlemsstaterna använda sina intäkter från årliga utsläppsrätter enligt direktiv 2003/87/EG.

5. Om en medlemsstats andel energi från förnybara energikällor har hamnat under en eller flera av medlemsstatens nationella referenspunkter åren 2022, 2025 och 2027 enligt artikel 4 a.2 ska medlemsstaten i nästa integrerade rapport som överlämnas till kommissionen enligt artikel 17 inkludera en förklaring om hur den kommer att täcka skillnaden i förhållande till sina nationella referenspunkter.

6. Om kommissionen, när det gäller energieffektivitetsområdet och utan att det påverkar andra åtgärder på unionsnivå enligt punkt 2 tredje stycket i den här artikeln, på grundval av sin bedömning enligt artikel 29.1 och 29.3 som görs senast åren 2022, 2025 och 2027 konstaterar att framstegen mot att gemensamt uppnå unionens energieffektivitetsmål som nämns i artikel 29.3 första stycket är otillräckliga, ska den föreslå åtgärder och utöva sina befogenheter på unionsnivå utöver dem som anges i direktiv 2010/31/EU och direktiv 2012/27/EU för att säkerställa att unionens energieffektivitetsmål för 2030 uppfylls.

7. Varje berörd medlemsstat enligt vad som avses i punkt 3 i denna artikel ska ange vilka kompletterande åtgärder som genomförts, antagits och planerats som en del av sin nästa lägesrapport som avses i artikel 17.

8. Om kommissionen, när det gäller sammanlänkningar, på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 29.1 och 29.4 år 2025 konstaterar att framstegen är otillräckliga, ska kommissionen samarbeta med berörda medlemsstater senast år 2026 i syfte att åtgärda de konstaterade förhållandena.

Artikel 33

Unionens finansieringsmekanism för förnybar energi

1. Senast den 1 januari 2021 ska kommissionen inrätta unionens finansieringsmekanism för förnybar energi som avses i artikel 32.3 d för att upphandla stöd för nya projekt för förnybar energi i unionen i syfte att täcka en skillnad i förhållande till den vägledande utvecklingsbanan för unionen. Stödet får bl.a. tillhandahållas i form av en premie utöver marknadspriser och ska tilldelas de projekt som lämnar anbud för den lägsta kostnaden eller premien.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 i denna artikel ska finansieringsmekanismen bidra till den stödjande ramen i enlighet med artikel 3.4 i direktiv (EU) 2018/2001 i syfte att stödja utnyttjandet av förnybar energi i hela unionen oavsett om det föreligger en skillnad i förhållande till den vägledande utvecklingsbanan för unionen. För detta syfte ska följande gälla: a) De betalningar från medlemsstaterna som avses i artikel 32 får kompletteras med ytterligare medel, t.ex. unionsmedel, bidrag från den privata sektorn eller kompletterande betalningar från medlemsstaterna för att bidra till att unionsmålet uppnås. b) Finansieringsmekanismen får bl.a. ge stöd i form av lågräntelån, bidrag eller en blandning av båda, och får bl.a. stödja gemensamma projekt mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 9 i direktiv (EU) 2018/2001 och medlemsstaternas deltagande i sådana gemensamma projekt med tredjeländer som avses i artikel 11 i det direktivet.

3. Medlemsstaterna ska behålla rätten att besluta huruvida, och i så fall på vilka villkor, de tillåter att anläggningar som är belägna på deras territorium får stöd från finansieringsmekanismen.

4. Kommissionen får, med bistånd av den energiunionskommitté som avses i artikel 44.1 b, anta genomförandeakter för att fastställa nödvändiga bestämmelser för inrättandet och driften av finansieringsmekanismen, och särskilt a) metoden för att beräkna maximal premienivå för varje anbud, b) vilket anbudsunderlag som ska tillämpas, inbegripet villkor för leverans och relaterade sanktioner, c) metoden för att beräkna medlemsstaternas betalningar och de resulterande statistiska förmånerna för de bidragande medlemsstaterna, d) minimikrav för medlemsstaternas deltagande, med beaktande av behovet av att säkerställa såväl mekanismens kontinuitet genom en tillräckligt långvarig betalning från medlemsstaterna som maximal flexibilitet i fråga om medlemsstaternas deltagande, e) bestämmelser som säkerställer värdmedlemsstaternas deltagande och/eller godkännande samt, när så är nödvändigt, bestämmelser om extra systemkostnadsavgifter.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 44.6.

5. Varje år ska förnybar energi som produceras vid anläggningar som finansieras av finansieringsmekanismen statistiskt tillräknas de deltagande medlemsstaterna så att deras relativa betalningar återspeglas. Projekt som får stöd genom denna finansieringsmekanism och som finansieras med hjälp av andra källor än medlemsstaternas betalningar ska inte räknas med i medlemsstaternas nationella bidrag utan räknas in i unionens bindande mål enligt artikel 3.1 i direktiv (EU) 2018/2001.

Artikel 34

Kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna

1. Kommissionen ska vid behov utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att målen för energiunionen uppnås. Kommissionen ska utan dröjsmål offentliggöra sådana rekommendationer.

2. När det i denna förordning hänvisas till denna artikel ska följande principer gälla: a) Den berörda medlemsstaten ska ta vederbörlig hänsyn till rekommendationen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna och unionen och mellan medlemsstaterna. b) Medlemsstaten ska i den integrerade nationella energi- och klimatlägesrapport som utarbetas året efter det år då rekommendationen utfärdades ange hur den har tagit vederbörlig hänsyn till rekommendationen. Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte följa en rekommendation eller en väsentlig del av den ska denna medlemsstat lämna en motivering. c) Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

Artikel 35

Rapport om tillståndet i energiunionen

1. Senast den 31 oktober varje år ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillståndet i energiunionen.

2. Rapporten om tillståndet i energiunionen ska innehålla följande: a) Den bedömning som genomförts enligt artikel 29. b) När så är lämpligt rekommendationer enligt artikel 34. c) Den rapport om koldioxidmarknadens funktion som avses i artikel 10.5 i direktiv 2003/87/EG, inklusive information om tillämpningen av det direktivet i enlighet med dess artikel 21.2. d) Vartannat år, från och med 2023, en rapport om bioenergins hållbarhet i unionen, innehållande den information som anges i bilaga X. e) Vartannat år, en rapport om frivilliga system om vilka kommissionen har antagit ett beslut i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001, innehållande den information som anges i bilaga XI till denna förordning. f) En övergripande lägesrapport om tillämpningen av direktiv 2009/72/EG. g) En övergripande lägesrapport om tillämpningen av direktiv 2009/73/EG i enlighet med artikel 52 i det direktivet. h) En övergripande lägesrapport om kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa policyåtgärder som avses i artiklarna 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU. i) Vartannat år, en övergripande lägesrapport om renoveringen av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder, både offentliga och privata, i enlighet med de färdplaner som anges i de långsiktiga renoveringsstrategier som varje medlemsstat ska upprätta i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU. j) Vart fjärde år, en övergripande lägesrapport om medlemsstaternas ökning av antalet nära-nollenergibyggnader i enlighet med artikel 9.5 i direktiv 2010/31/EU. k) En övergripande lägesrapport om medlemsstaternas framsteg när det gäller att skapa en fullständig och fungerande energimarknad. l) Den faktiska bränslekvaliteten i de olika medlemsstaterna och den geografiska täckningen för bränslen med en svavelhalt på högst 10 mg/kg i