1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 93/6/EEG
av den 15 mars 1993
om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut
(EGT L 141, 11.6.1993, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Europaparlamentetsoch rådetsdirektiv 98/31/EG av den 22 juni 1998 L 204 13 21.7.1998
►M2Europaparlamentetsoch rådetsdirektiv 98/33/EG av den 22 juni 1998 L 204 29 21.7.1998
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS DIREKTIV 93/6/EEG
av den 15 mars 1993
om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 57.2 första och tredje meningen i
detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
i samarbete med Europaparlamentet (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:Huvudsyftet med direktiv 93/22/EEG den 10 maj 1993 om investe-
ringstjänster på värdepappersområdet (
4) är att göra det möjligt för
värdepappersföretag som är auktoriserade av de behöriga myndighe-
terna i hemlandet och övervakade av dessa myndigheter, att grundafilialer och fritt tillhandahålla tjänster i andra medlemsstater. Detdirektivet ger sålunda bestämmelser om samordning av de regler somstyr auktorisation av och verksamhet i värdepappersföretag.
Det angivna direktivet sätter dock inga gemensamma normer för kapi-
talbasen i värdepappersföretag och fastställer inte heller storleken avstartkapitalet i sådana företag. Det fastställer ingen gemensam ram för
övervakning av de risker sådana företag utsätter sig för. Direktivet
hänvisar i flera av bestämmelserna till andra gemenskapsinitiativ vilkassyfte skulle vara att vidta samordnade åtgärder inom dessa områden.
Den hållning som har intagits är att genomföra endast den harmoni-
sering som är väsentlig, nödvändig och tillräcklig för att säkerställa ettömsesidigt erkännande av auktorisationer och av systemen för övervak-ning av försiktigheten (prudential supervision systems). Antagandet av
regler om samordning för att definiera kapitalbasen i värdepappers-
företag, fastställande av dettas och startkapitalets belopp ochfastställande av en gemensam ram för övervakning av de risker värde-pappersföretag utsätter sig för är väsentliga drag i den harmoniseringsom är nödvändig för att uppnå ett ömsesidigt erkännande inom ramen
för en inre finansmarknad.
Det är lämpligt att fastställa olika belopp för grundkapitalet beroende
på omfattningen av den verksamhet ett värdepappersföretag har
godkännande för.
De värdepappersföretag som redan finns bör på vissa villkor tillåtas att
fortsätta sin verksamhet även om de inte uppfyller de minimikrav förstartkapital som fastställts för nya företag.
Medlemsstaterna kan också fastställa strängare regler än vad detta
direktiv anger.
Detta direktiv utgör en del av en större internationell ansträngning för
att åstadkomma en tillnärmning av gällande regler avseende övervak-ning av värdepappersföretag och kreditinstitut (här nedan
sammanfattande benämnda ”institut”).
De gemensamma grundnormerna för institutens kapitalbas är ett av
huvuddragen i den inre marknaden i investeringstjänstesektorn eftersom
kapitalbasen tjänar syftet att säkerställa institutens fortlevnad och attskydda investerarna.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 2
(1) EGT nr C 152, 21.6.1990, s. 6; och EGT nr C 50, 25.2.1992, s. 5.
(2) EGT nr C 326, 16.12.1991, s. 89; och EGT nr C 337, 21.12.1992, s. 114.
(3) EGT nr C 69, 18.3.1991, s. 1.
(4) EGT nr L 141, 11.6.1993, s. 27.
▼B
På en gemensam finansmarknad konkurrerar instituten, antingen de är
värdepappersföretag eller kreditinstitut, direkt med varandra.
Det är därför önskvärt att göra behandlingen av kreditinstitut och
värdepappersföretag likvärdig.
I fråga om kreditinstitut har redan gemensamma normer upprättats för
övervakning och tillsyn av kreditrisker genom rådets direktiv 89/647/EEG den 18 december 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditin-
stitut(
1).
Det är nödvändigt att utveckla gemensamma normer för de marknads-
risker som ett kreditinstitut utsätter sig för och att ge en kompletteranderam för övervakningen av dessa risker, särskilt marknadsrisker såsompositionsrisker, motparts/avvecklingsrisker och valutakursrisker.
Det är nödvändigt att införa en modell med ”handelslager” som anger
innehaven av värdepapper och andra finansiella instrument som innehasför omsättningsändamål och som är utsatta huvudsakligen för mark-nadsrisker och risker hänförliga till vissa finansiella tjänster somerbjudskunderna.
Det är önskvärt att institut med en i såväl absoluta som relativa tal
obetydlig egen handel skall kunna tillämpa direktiv 89/647/EEGsnarare än de krav som uppställs i bilaga 1 och 2 till detta direktiv.
Det är viktigt att övervakning av avvecklings- och leveransrisker
beaktar tillgängligheten av system som erbjuder lämpligt skydd för att
minska dessa risker.
Under alla omständigheter måste instituten följa detta direktiv vad
gäller täckning av valutakursrisker i sin samlade verksamhet. Lägrekapitalkrav bör uppställas för innehav av valutor med ett nära inbördes
samband som antingen bekräftats statistiskt eller som härrör från
överenskommelser mellan regeringar, med beaktande särskilt av tillska-pandet av den europeiska valutaunionen.
Tillgängligheten i alla institut till system för intern övervakning och
styrning av räntenivårisker avseende hela verksamheten är särskilt
viktig för att minimera sådana risker. De behöriga myndigheterna bör
följaktligen ha överblick över sådana system.
Rådetsdirektiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning
och kontroll av kreditinstituts större engagemang(
2) syftar inte till att
fastställa gemensamma regler för övervakning av större engagemang
för verksamhet som huvudsakligen är föremål för marknadsrisker. I
det direktivet hänvisas till annat i gemenskapen pågående arbete däravsikten är att införa samordnade regler inom detta område.
Det är nödvändigt att anta gemensamma regler för övervakning och
styrning av stora exponeringar som värdepappersföretag utsätter sig för.
Kreditinstitutens kapitalbas har redan definierats i rådets direktiv 89/
299/EEG av den 17 april 1989 om kapitalbasen i kreditinstitut(
3).
Nyss nämnda definition bör utgöra grunden för definitionen av institu-
tenskapitalbas .
Det finnsdock anledning att låta definitionen av ins titutenskapitalbas
enligt detta direktiv skilja sig från definitionen i nyss nämnda direktivså att särdragen i verksamheten beaktas hos de institut som huvudsak-ligen är utsatta för marknadsrisker.
Rådets direktiv 92/30/EEG av den 6 april 1992 om gruppbaserad tillsyn
av kreditinstitut(
4) uppställer konsolideringsprincipen. I direktivet
fastställs inte några gemensamma regler för sammanställd redovisningi finansiella institut som huvudsakligen sysslar med verksamhet utsatt1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 3
(1) EGT nr L 386, 30.12.1989, s. 14. Direktivet ändrat genom direktiv 92/30/
EEG (EGT nr L 110, 28.4.1992, s. 52).
(2) EGT nr L 29, 5.2.1993, s. 1.
(3) EGT nr L 124, 5.5.1989, s. 16. Direktivet senast ändrat genom direktiv 92/
30//EEG (EGT nr L 110, 24.9.1992, s. 52).
(4) EGT nr L 110, 28.4.1992, s. 52.
▼B
för marknadsrisker. I det direktivet hänvisas till annat i gemenskapen
pågående arbete där avsikten är att införa samordnade regler inom dettaområde.
Direktiv 92/30/EEG är inte tillämpligt på koncerner som omfattar en
eller flera värdepappersföretag men som inte omfattar några kreditin-stitut. Det framstod dock som önskvärt att tillhandahålla en gemensammodell för hur gruppbaserad tillsyn av värdepappersföretag skallinföras.
Tekniska anpassningar av de närmare regler som fastställs i detta
direktiv kan från tid till annan behövasför att beakta ny utveckling
inom området för investeringstjänster. Kommissionen kommer sålundaatt föreslå de ändringar som är nödvändiga.
Rådet bör vid ett senare tillfälle besluta om anpassning av detta
direktiv till den tekniska utvecklingen i enlighet med rådets direktiv87/373 av den 13 juli 1987 med fastställande av förfaranden för
utövandet av de befogenheter det tillagt kommissionen(
1). Under
mellantiden bör rådet på förslag från kommissionen själv genomförasådan anpassning.
Det bör bestämmas att detta direktiv inom tre år från den dag då det
börjar tillämpas skall ses över i belysning av erfarenheter, utvecklingenpå finansmarknaden och arbetet i internationella fora för tillsynsmyn-
digheter. En sådan översyn bör också omfatta en eventuell översyn av
den förteckning över områden som kan göras till föremål för tekniskanpassning.
Detta direktiv och direktiv 93/22/EEG om investeringstjänster på
värdepappersområdet är så nära besläktade att det kunde leda tillsnedvridning av konkurrensen om de träder i kraft på olika dagar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Medlemsstaterna skall tillämpa kraven i detta direktiv på värde-
pappersföretag och kreditinstitut enligt definitionen i artikel 2.
2. En medlemsstat får ålägga värdepappersföretag och kreditinstitut
som den har auktoriserat ytterligare eller strängare krav.
DEFINITIONER
Artikel 2
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
1.kreditinstitut: institut som motsvarar definitionen i rådets första
direktiv (77/780/EEG) av den 12 december 1977 om samordning
av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva verk-
samhet i kreditinstitut, artikel 1, första strecksatsen(2) och som är
underkastat de krav som åläggs genom direktiv 89/647/EEG.
2.värdepappersföretag: institut som motsvarar definitionen i direktiv
93/22/EEG, artikel 1 punkt 2 och som är underkastade de krav som
åläggsgenom nys snämnda direktiv, utom
— kreditinstitut,
— lokala företag såsom de definierats under punkt 20,
och
— företag som endast mottar och vidarebefordrar kundorder utan
att inneha kontanter eller värdepapper som tillhör företagetsklienter och som därför aldrig står i skuld gentemot sinaklienter.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 4
(1) EGT nr L 197, 18.7.1987, s. 33.
(2) EGT nr L 322, 17.12.1977, s. 30. Direktivet ändrat genom direktiv 89/646/
EEG (EGT nr L 386, 30.12.1989, s. 1).
▼B
3.institut: kreditinstitut och värdepappersföretag.
4.erkänt värdepappersföretag i tredje land: företag som om det vore
upprättat inom gemenskapen skulle omfattas av definitionen avvärdepappersföretag i punkt 2 och som är auktoriserat i ett tredjeland samt är underkastat och uppfyller försiktighetsregler somenligt de behöriga myndigheternas uppfattning är minst lika stränga
som de som fastställts i detta direktiv.
5.finansiella instrument: instrument som förtecknats i avsnitt B i
bilagan till direktiv 93/22/EEG.
6.handelslagret i ett kreditinstitut skall bestå av:
a) Det egna innehavet av finansiella instrument, råvaror och
råvaruderivat som innehas för försäljning eller har anskaffatsav institutet i avsikt att på kort sikt dra nytta av faktiska ellerförväntade skillnader mellan inköps- och försäljningsprisernaeller andra förändringar av priser eller räntesatser samt innehav
av finansiella instrument, råvaror och råvaruderivat som härrör
från föredling av avstämda huvudfordringar eller innehav somhar anskaffats för att skydda andra delar av innehållet i handels-lagret.
b) Exponeringar till följd av ej avslutade affärer, ej fullgjorda leve-
ranser och derivatinstrument vilka handlas på OTC-marknadensom avses i punkterna 1-3 och 5 i bilaga II, exponeringar tillföljd av repor och värdepappers- och råvarubaserade lån sombaseras på värdepapper eller råvaror vilka ingår i handelslagret
som definierats under a och som avses i bilaga II, punkt 4,
sådana exponeringar som avser omvända repor och värdepap-pers- och råvarubaserade lån som beskrivs i samma punkt,under förutsättning att de behöriga myndigheterna godkännerdetta, om exponeringarna svarar antingen mot villkoren i, ii, iiioch v nedan eller mot villkoren iv och v nedan:
i) Exponeringarna marknadsvärderas dagligen i enlighet med
de förfaranden som fastställs i bilaga II.
ii) Lånesäkerheten justeras för att beakta väsentliga
förändringar i värdet av berörda värdepapper eller råvaror
som ingår i ifrågavarande avtal eller affär i enlighet med
en regel som kan godtas av de behöriga myndigheterna.
iii) Avtalet eller affären omfattar att institutets anspråk automa-
tiskt och omedelbart skall avräknas mot motpartens anspråk,
om denne inte fullgör sina förpliktelser.
iv) Ifrågavarande avtal eller affär sker mellan personer som
yrkesmässigt bedriver handel med värdepapper.
v) Avtalen och affärerna har endast sitt gängse och godtagbara
innehåll och artificiella transaktioner, särskilt sådana sominte är av kortfristig beskaffenhet, utesluts.
c) Sådana åtaganden i form av avgifter, provisioner, räntor, utdel-
ningar och marginalsäkerhet avseende i börshandel omsattaderivatinstrument som är direkt relaterade till de poster somingår i handelslagret och som avses i bilaga 2 punkt 6.
Enskilda poster skall föras in i eller utgå ur handelslagret i enlighet
med objektiva förfaranden som där så är lämpligt skall omfattaredovisningsnormerna i det berörda institutet. De behöriga myndig-heterna skall ha överblick över sådana förfaranden och deras
likformiga tillämpning.
7.moderföretag, dotterföretag ochfinansiella institut definierasi
enlighet med direktiv 92/30/EEG artikel 1.
8.finansiellt holdingbolag: finansiella institut vars dotterföretag
uteslutande eller huvudsakligen är kreditinstitut, värdepappers-företag eller andra finansiella institut av vilka minst ett ärkreditinstitut eller värdepappersföretag.
9.riskviktning: storleken av den kreditrisk som gäller för berörda
motparter enligt direktiv 89/647/EEG. Dock skall tillgångar somutgörsav fordringar mot och andra exponeringar i förhållande till1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
värdepappersföretag eller erkända värdepappersföretag i tredje land
och exponeringar gentemot erkända finansiella institut eller börserges samma vikt som den som ges när berörd motpart är ett kredi-
tinstitut.
10.Over-the-counter (OTC)-derivat: sådana poster utanför balansräk-
ningen på vilka, enligt det första stycket i artikel 6.3 i direktiv 89/647/EEG, metoderna i bilaga II till det direktivet skall tillämpas.
11.reglerad marknad: marknad som motsvarar den definition som
givitsi direktiv 93/22/EEG artikel 1.13.
12.kvalificerade poster: långa eller korta positioner i sådana tillgångar
som avses i artikel 6.1 b i direktiv 89/647/EEG och av skuldinstru-ment som är utfärdade av värdepappersföretag eller av erkändavärdepappersföretag i tredje land och dessutom långa eller kortainnehav av andra räntebärande instrument under förutsättning för
det första att sådana räntebärande instrument noterats på åtmin-
stone en reglerad marknad i någon medlemsstat eller vid en börs iett tredje land som är erkänd av de behöriga myndigheterna i denberörda medlemsstaten, och för det andra att instrumenten dels avdet berörda institutet betraktas som tillräckligt likvida och som
med hänsyn till utfärdarens solvens, är förknippade med en grad
av risk för bristande fullgörelse som motsvarar eller understigerden som gäller för sådana tillgångar som avses i artikel 6.1 b idirektiv 89/647/EEG. Det sätt på vilket instrumenten värderas skallgranskas av de behöriga myndigheterna vilka skall undanröja insti-tutets bedömning om de anser att instrumenten har en alltför hög
risk för bristande fullgörelse för att utgöra kvalificerade poster.
Utan hinder av vad som sägs i föregående stycke och i avvaktan på
ytterligare samordning skall de behöriga myndigheterna enligt egen
bedömning kunna som kvalificerade poster godkänna instrument
som är tillräckligt likvida och som med hänsyn till utfärdarenssolvens är förknippade med en grad av risk för bristande full-görelse som motsvarar eller understiger den som gäller för sådanatillgångar som avses i artikel 6.1 b i direktiv 89/647/EEG. Den
normalrisk som beräknas för sådana måste vara värderad till en
sådan nivå av åtminstone två kreditbedömningsinstitut som ärerkända av de behöriga myndigheterna eller av endast ett sådantkreditbedömningsinstitut om den inte värderas under denna nivåav något annat kreditbedömningsinstitut som är erkänt av debehöriga myndigheterna.
De behöriga myndigheterna får emellertid avstå från villkoret i
föregående stycke om de bedömer det vara olämpligt i belysningav exempelvis marknadens särdrag, utfärdaren, det utställda
beloppet eller någon kombination av dessa omständigheter.
Dessutom skall de behöriga myndigheterna kräva att instituten
tillämpar den maximala viktning som framgår av tabell 1 i punkt
14 i bilaga 1 på sådana instrument som utgör en särskild risk på
grund av utfärdarensotillräckliga s olvenseller likviditet.
De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat skall regelbundet
tillställa rådet och kommissionen upplysningar om vilka metoder
som används för att värdera kvalificerade poster, särskilt de
metoder som används för värdering av dokumentens likviditetsgradoch utfärdarens solvens.
13.fordringar på centralregeringar: långa eller korta innehav av
sådana tillgångar som avses i artikel 6.1 a i direktiv 89/647/EEGoch sådana som åsätts nollvikt i artikel 7 i det direktivet.
14.konvertibel: värdepapper som enligt innehavarens val kan utbytas
mot ett annat värdepapper, vanligen en aktie i det bolag som harutfärdat det förstavärdepapperet.
15.Köpoption: värdepapper som ger innehavaren rätt att till och med
dagen för köpoptionens utgång köpa det underliggande till fastställtpris. Åtagandet kan infrias genom leverans av det underliggandeeller av motsvarande kontantbelopp.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 6
▼M2
▼B
▼M1
▼M1
16.lagerfinansiering: position där lager har sålts på termin och finan-
sieringskostnaden är låst till avslutsdatum.
17.repaochomvänd repa: avtal enligt vilket ett institut eller dess
motpart överför värdepapper eller råvaror eller garanterade rättig-
heter avseende äganderätt till värdepapper eller råvaror om
garantin har utfärdatsav en erkänd börss om innehar rätten tillvärdepapperen eller råvarorna och avtalet inte ger institutetmöjlighet att överföra eller pantsätta ett enskilt värdepapper elleren enskild råvara till mer än en motpart vid varje tidpunkt, ochsom har förpliktat sig att återköpa dem (eller värdepapper eller
råvaror av motsvarande slag) till ett fastställt pris och vid en
tidpunkt i framtiden som är fastställd eller skall fastställas av densom överför instrumentet; avtalet är en repa för det institut somsäljer värdepapperen eller råvarorna och en omvänd repa för detinstitut som köper dem.
En omvänd repa skall anses vara en affär mellan personer som
yrkesmässigt bedriver handel med värdepapper om motparten ärföremål för samordnade sundhetsåtgärder på gemenskapsnivå ellerär ett kreditinstitut i zon A sådant det definierats i direktiv 89/647/
EEG eller är ett erkänt värdepappersföretag i tredje land eller om
avtalet har slutits med en erkänd clearingorganisation eller enerkänd börs.
18.värdepappers- ellerråvarulån: affär där ett institut eller dess
motpart överför värdepapper eller råvaror mot lämplig säkerhetunder förutsättning att låntagaren åtar sig att återlämna likvärdigavärdepapper eller råvaror vid någon framtida tidpunkt eller vidanfordran från den som gör överföringen. Affären är utlåning av
värdepapper eller råvaror för det institut som överför värdepap-
peren och inlåning av värdepapper eller råvaror för det institut tillvilka de överförs.
Inlåning av värdepapper eller råvaror skall anses vara en affär
mellan personer som yrkesmässigt handlar med värdepapper ommotparten är föremål för samordnad övervakning av sundheten pågemenskapsnivå eller är ett kreditinstitut i zon A såsom det defini-
eratsi direktiv 89/647/EEG eller är ett erkänt värdepappers företag i
tredje land eller om avtalet har slutits med en erkänd clearingorga-nisation eller en erkänd börs.
19.clearingmedlem: medlem vid den börseller den clearingorganis a-
tion som står i direkt kontraktsförhållande med den centrala
motparten (marknadsgaranten). Icke clearingmedlemmar måsteavveckla sina affärer genom en clearingmedlem.
20.lokalt företag: företag som handlar endast för egen räkning på en
börsför finans iella terminer eller optioner eller handlar för ellerställer priser för andra medlemmar på samma börs och garanteradeav en clearingmedlem på samma börs. Ansvaret för att säkerställa
efterlevnaden av avtal som ingås av ett sådant företag måste bäras
av en clearingmedlem på samma börs, och sådana avtal måstebeaktasvid beräkning av det totala kapitalkravet för clearingmed-lemmen så länge det lokala företagets innehav hålls helt åtskildafrån clearingmedlemmens.
21.delta:den väntade förändringen i priset för en option i förhållande
till en liten förändring i priset för det underliggande instrumentet.
22. Vid tillämpning av punkt 4 i bilaga 1 avser lång position ett
innehav för vilket ett institut har fastställt den räntesats det skall
erhålla vid någon tidpunkt i framtiden och kort position ett innehav
för vilket det har fastställt den räntesats det skall betala vid någontidpunkt i framtiden.
23.kapitalbas: kapitalbas såsom denna har definierats i direktiv 89/
299/EEG. Denna definition kan emellertid utvidgasunder s ådanaförhållanden som beskrivs i bilaga 5.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 7
▼B
▼M1
▼B
▼B
24.startkapital: posterna 1 och 2 enligt artikel 2.1 i direktiv 89/299/
EEG.
25.ursprunglig kapitalbas: summan av posterna 1, 2 och 4 minus
summan av posterna 9, 10 och 11 i artikel 2.1 i direktiv 89/299/
EEG.
26.kapital: kapitalbas.
27.justerad löptid beräknasmed användande av den formel s om anges
i punkt 26 i bilaga 1.
STARTKAPITAL
Artikel 3
1. Värdepappersföretag som innehar kontanter eller värdepapper för
kunders räkning och som tillhandahåller någon av följande tjänster
skall ha ett startkapital på 125 000 ecu:
— mottagande och vidarebefordran av kundorder som avser finansiella
instrument.
— fullgörande av kundorder som avser finansiella instrument.
— individuell portföljförvaltning bestående av finansiella instrument.
Denna regel gäller under förutsättning att de inte handlar med finansiel-
la instrument för egen räkning eller garanterar emissioner av finansiellainstrument.
Innehav av poster av finansiella instrument utanför handelslagret i syfte
att investera kapitalbasen betraktas inte som sådan handel som avses iförsta stycket eller i punkt 2.
De behöriga myndigheterna får emellertid tillåta att ett värdepappers-
företag som utför investerarens order av finansiella instrument inneharsådana instrument för egen räkning om
— sådana innehav endast är en följd av att företaget inte lyckas
anpassa sina inköp exakt till investerarens order,
— det samlade marknadsvärdet av alla sådana poster har ett tak på 15
procent av företagetss tartkapital,
— företaget motsvarar de krav som åläggs i artikel 4 och 5, och
— sådana innehav är av tillfällig och provisorisk beskaffenhet och
begränsas till den tid som åtgår för att genomföra ifrågavarande
affär.
2. Medlemsstaterna får nedsätta det belopp som avses i punkt 1 till
50 000 ecu om ett företag inte har godkännande för att inneha
kontanter eller värdepapper för uppdragsgivarens räkning eller atthandla för egen räkning eller att lämna emissionsgarantier.
3. Alla övriga värdepappersföretag skall ha ett startkapital på
730 000 ecu.
4. De företag som avses i artikel 2.2 andra och tredje strecksatserna
skall ha ett startkapital på 50 000 ecu om de utnyttjar etableringsfri-heten eller tillhandahåller tjänster enligt artikel 14 eller 15 i direktiv93/22/EEG.
5. Utan hinder av innehållet i punkt 1 — 4 får medlemsstaterna
förlänga auktorisationen för värdepappersföretag och företag somomfattasav punkt 4 och s om har grundatsinnan detta direktiv börjargälla och vilkas kapitalbas är mindre än det startkapital som anges för
dem i punkt 1 — 4. Sådana företagskapitalbasfår inte s junka under
den högsta referensnivå som beräknas efter dagen för anmälan av dettadirektiv. Denna referensnivå utgörs av det dagliga genomsnittet avnivån på kapitalbasen beräknad under den sexmånadersperiod somföregår beräkningsdagen. Den skall beräknas var sjätte månad förnärmast föregående period.
6. Om ägandet till ett företag som omfattas av punkt 5 övertas av
annan fysisk eller juridisk person än den som tidigare kontrollerade1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 8
▼B
företaget, skall kapitalbasen i företaget uppgå minst till den nivå som
har fastställts för det i punkt 1 — 4 utom i följande fall:
i) Vid ett första övertagande genom arv efter det att detta direktiv
börjat tillämpasunder föruts ättning av de behöriga myndigheternas
godkännande. Den lägre gränsen för kapitalbasen får gälla under
högst tio år efter detta övertagande.
ii) Vid förändring i sammansättningen av delägarkretsen så länge minst
en av delägarna vid den tidpunkt detta direktiv börjar tillämpatsfinns kvar i kretsen under högst tio år efter det att detta direktiv
har börjat tillämpas.
7. Under vissa särskilda omständigheter och med de behöriga
myndigheternas samtycke behöver dock vid fusion mellan två eller
flera värdepappersföretag eller sådana företag som omfattas av punk-
terna 1 — 4 kapitalbasen för det företag som uppstår genom fusioneninte uppgå till den nivå som fastställts i punkt 1 — 4. Dock får vidsådan tidpunkt då de nivåer som där anges inte har uppnåtts kapital-basen inte sjunka under de fusionerade företagens sammanlagdakapitalbasvid tidpunkten för fus ionen.
8. Kapitalbasen i värdepappersföretag och företag som omfattas av
punkt 4 får inte sjunka under den nivå som anges i punkt 1 — 5 och7. Om kapitalet sjunker under dessa nivåer får de behöriga myndighe-
terna dock när omständigheterna ger anledning till det medge sådana
företag en begränsad tid inom vilken kapitalet skall återställas ellerverksamheten upphöra.
AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER
Artikel 4
1. De behöriga myndigheterna skall kräva att institut har en kapi-
talbas som alltid uppgår till eller överstiger summan av följande poster:
i) För verksamhet som hänför sig till handelslagret, de kapitalkrav
som beräknas i enlighet med bilagorna I, II och VI och tillämpliga
delar av bilaga VIII.
ii) För all övrig verksamhet, de kapitalkrav som beräknas i enlighet
med bilagorna III och VII och tillämpliga delar av bilaga VIII.
iii) För all verksamhet utom verksamhet som hänför sig till handels-
lagret och utom icke-likvida tillgångar om de har dragitsfrån
kapitalbasen enligt punkt 2 d i bilaga 5, de kapitalkrav som
uppställts i direktiv 89/647/EEG.
iv) De kapitalkrav som uppställts i punkt 2.
Oavsett storleken av de kapitalkrav som avses i i—iv får kravet på
kapitalbas för värdepappersföretag aldrig vara lägre än det belopp somföreskrivs i bilaga 4.
2. De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten med
tillräcklig kapitalbas täcker sådana risker som uppkommer i sambandmed verksamhet som ligger utanför räckvidden för detta direktiv ochdirektiv 89/647/EEG men som kan anses vara likartade med de riskersom omfattas av dessa direktiv.
3. Om den kapitalbas som ett institut innehar sjunker under det
belopp för kapitalbas som krävs i punkt 1, skall de behöriga myndighe-terna se till att institutet vidtar lämpliga åtgärder för att rätta tillförhållandena så snart som möjligt.
4. De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten inrättar
övervaknings- och tillsynssystem för ränterisken för hela sin verk-samhet, och de behöriga myndigheterna skall ha överblick över sådana
system.
5. Det skall krävas att instituten inför de behöriga myndigheterna
visar att de använder system som vid varje tidpunkt kan beräkna deekonomiska tillgångarna med rimlig noggrannhet.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
6. Utan hinder av innehållet i punkt 1 får de behöriga myndighe-
terna medge att institut beräknar kapitalkraven för sådan verksamhetsom hänför sig till handelslagret i enlighet med direktiv 89/647/EEG i
stället för att göra det enligt bilaga 1 och 2 till det här direktivet under
följande förutsättningar:
i) Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för
sådana institut överstiger normalt inte 5 procent av den samman-lagda omsättningen.
ii) Det sammanlagda innehav som förtecknats i handelslagret
överstiger normalt inte 15 miljoner ecu,
och
iii) Omsättningen av verksamhet som hänför sig till handelslagret för
sådana institut överstiger aldrig 6 procent av den sammanlagda
omsättningen och det sammanlagda innehavet som förtecknats i
handelslagret överstiger aldrig 20 miljoner ecu.
7. För att beräkna andelen av verksamhet som hänför sig till
handelslagret i förhållande till hela verksamheten såsom angivits i
punkt 6 i och iii får de behöriga myndigheterna beakta antingen verk-
samhetens sammanlagda omfattning inom och utanför balansräkningen,resultaträkningen eller kapitalbasen i berörda institut eller en kombina-tion av dessa mått. När storleken av verksamheten inom och utombalansräkningen bedöms, värderas skuldinstrument till sitt marknads-
pris eller till värdet av huvudfordran, aktier till sitt marknadspris och
derivatinstrument till nominella värdet eller marknadsvärdet för under-liggande instrument. Långa positioner och korta positioner adderasoavsett om värdena är positiva eller negativa.
8. Om ett institut skulle överskrida någon eller båda av de gränser
som gäller enligt punkt 6 i och ii mera än under en kort tid ellernågon eller båda av de gränser som gäller enligt punkt 6 iii skall detkrävas att det i fråga om verksamhet som hänför sig till handelslagretuppfyller de krav som åläggs det enligt artikel 4.1 i stället för dem som
följer av direktiv 89/647/EEG och att institutet underrättar den behöriga
myndigheten.
ÖVERVAKNING OCH KONTROLL AV STORA EXPONERINGAR
Artikel 5
1. Instituten skall övervaka och kontrollera sina stora exponeringar i
enlighet med direktiv 92/121/EEG.
2. Utan hinder av innehållet i punkt 1 skall de institut som beräknar
kapitalkraven för den verksamhet som hänför sig till handelslagret ienlighet med bilagorna I och II och tillämpliga delar av bilaga VIIIövervaka och kontrollera sina stora exponeringar i enlighet meddirektiv 92/121/EEG med de förändringar som fastställs i bilaga VI
till det här direktivet.
VÄRDERING AV POSITIONER FÖR RAPPORTERING
Artikel 6
1. Instituten skall dagligen marknadsvärdera innehållet i handels-
lagret på marknaden om inte artikel 4.6 gäller för dem.
2. Om det inte finns omedelbar tillgång till marknadspriser, t.ex. vid
handel med nyutgivna värdepapper på primärmarknaderna, får debehöriga myndigheterna efterge det krav som uppställts i punkt 1 ochkräva att instituten använder alternativa värderingsmetoder underförutsättning att sådana metoder är tillräckligt försiktiga och hargodkäntsav de behöriga myndigheterna.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 10
▼M1
▼B
▼B
TILLSYN PÅ GRUPPNIVÅ
Artikel 7
Allmänna principer
1. De kapitalkrav som uppställs i artikel 4 och 5 för institut som
varken är moderbolag eller dotterbolag till sådana bolag skall tillämpas
på institutet ensamt.
2. De krav som i artiklarna 4 och 5 uppställs för
— ett institut som såsom dotterföretag har ett kreditinstitut i den
mening som avses i direktiv 92/30/EEG, ett värdepappersföretageller annat finansiellt institut eller som har en ägarandel i ett sådantinstitut, och
— ett institut vars moderföretag är ett finansiellt holdingbolag,
skall tillämpas på gruppnivå enligt de metoder som har fastställts i
ovannämnda direktiv och i punkterna 7 — 14 i denna artikel.
3. Om en företagsgrupp som omfattas av punkt 2 inte innehåller
något kreditinstitut, skall direktiv 92/30/EEG tillämpas med följandeanpassningar:
—finansiellt holdingbolag avser ett finansiellt institut vars dotter-
företag antingen uteslutande eller huvudsakligen ärvärdepappersföretag eller andra finansiella institut av vilka åtmin-
stone ett är ett värdepappersföretag.
—holdingbolag med blandad verksamhet avser ett moderbolag, som
inte är ett finansiellt holdingbolag eller ett värdepappersföretag,vars dotterbolag omfattar åtminstone ett värdepappersföretag.
—de behöriga myndigheterna avser de nationella myndigheter som
enligt lag eller förordning erhållit befogenhet att övervaka värde-
pappersföretag.
— alla hänvisningar till kreditinstitut ersätts med hänvisningar till
värdepappersföretag .
— artikel 3.5 andra stycket i direktiv 92/30/EEG skall inte gälla.
— i artikel 4.1, 4.2 och 7.5 i direktiv 92/30/EEG ersätts alla hänvis-
ningar till direktiv 77/780/EEG med hänvisningar till direktiv 93/22/EEG.
— vid tillämpning av artikel 3.9 och 8.3 i direktiv 92/30/EEG ersätts
hänvisningar till Rådgivande bankrörelsekommittén med hänvis-
ningar till rådet och kommissionen.
— första meningen i artikel 7.4 i direktiv 92/30/EEG skall ersättas
med följande: ”Om ett värdepappersföretag, ett finansiellt holding-bolag eller ett holdingbolag med blandad verksamhet äger ett ellerflera dotterbolag som är försäkringsbolag, skall de behöriga
myndigheterna och de myndigheter som har anförtrotts uppdraget
att utöva den offentliga tillsynen av försäkringsföretag nära samar-beta”.
4. De behöriga myndigheter som har ålagts eller fått befogenhet att
utöva gruppbaserad tillsyn av sådana företagsgrupper som omfattas i
punkt 3 får i avvaktan på närmare samordning av övervakningen avsådana företagsgrupper på gruppnivå och när omständigheterna geranledning därtill efterge denna skyldighet under förutsättning att varjevärdepappersföretag i företagsgruppen
i) använder den definition av kapitalbass om angesi punkt 9 i bilaga
5,
ii) individuellt motsvarar de krav som uppställs i artikel 4 och 5, och
iii) inrättar system för att övervaka och kontrollera kapitalkällorna för
alla övriga finansiella institut inom gruppen.
5. De behöriga myndigheterna skall kräva att värdepappersföretag i
en företagsgrupp som har beviljats ett sådant undantag som bestämts ipunkt 4 skall underrätta dem om sådana risker som skulle kunnaundergräva deras ekonomiska ställning, däribland sådana som samman-hänger med sammansättningen av och källorna till kapitalet. Om debehöriga myndigheterna då finner att tillgångarna inte är skyddade på1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 11
▼B
lämpligt sätt, skall de kräva att värdepappersföretagen vidtar åtgärder
inbegripande om så är nödvändigt begränsning av kapitalöverföringartill andra enheter inom gruppen.
6. Om de behöriga myndigheterna efterger den skyldighet att utöva
gruppbaserad tillsyn som bestäms i punkt 4, skall de vidta andra
lämpliga åtgärder för att övervaka riskerna, i synnerhet stora exponer-ingar för gruppen som helhet, inklusive företag som inte är belägna i enmedlemsstat.
7. Medlemsstaterna får underlåta att tillämpa de krav som har
uppställts i artikel 4 och 5 på individuell eller delgruppsnivå gentemot
ett institut som såsom moderföretag är underkastat gruppbaserad tillsyn
och gentemot dotterföretag till ett sådant institut som är underkastatmyndigheternas skyldighet att utöva gruppbaserad tillsyn och somingår i tillsynen på gruppnivå av moderföretaget.
Samma möjlighet till underlåtelse skall finnas när moderföretaget är ett
finansiellt holdingbolag som har huvudkontor i samma medlemsstatsom institutet under förutsättning att det är underkastat samma tillsyn
som den som utövas över kreditinstitut eller värdepappersföretag och
uppfyller de krav som har uppställts i artikel 4 och 5.
I båda fallen måste, om möjligheten till underlåtelse utnyttjas, en
lämplig fördelning av kapitalbasen inom gruppen säkerställas.
8. Om ett institut har ett moderföretag som är auktoriserat och
beläget i en annan medlemsstat skall de behöriga myndigheter somhar beviljat auktorisationen tillämpa de regler som har fastställts iartikel 4 och 5 på institutet på individuell nivå eller där så är lämpligt
på delgruppsnivå.
9. Utan hinder av innehållet i punkt 8 får de behöriga myndigheter
som har ansvar för auktorisation av dotterföretaget till ett moderföretagsom är ett institut genom bilateral överenskommelse delegera sittansvar för tillsyn av dotterföretagets kapitaltäckning och stora exponer-ingar till de behöriga myndigheter som har auktoriserat och utövar
tillsyn över moderföretaget. Kommissionen skall hållas underrättad om
sådana överenskommelser och deras innehåll. Den skall vidarebefordrasådan information till de behöriga myndigheterna i övriga medlems-stater och till Rådgivande bankrörelsekommittén samt till rådet utom ifråga om företagsgrupper som omfattas av punkt 3.
Beräkning av sammanställd kapitalbas
10. Om de möjligheter till avstående som anges i punkterna 7 och 9
inte tasi ans pråk, får de behöriga myndigheterna vid beräkning av de
kapitalkrav som anges i bilaga I och VIII och de exponeringar gent-
emot kunder som anges i bilaga VI på gruppnivå medge att innehav ihandelslagret för ett institut avräknas mot innehav i handelslagret förett annat institut i enlighet med de regler som anges i bilagorna I, VIoch VIII.
Dessutom får de medge att valutapositioner i ett institut avräknas mot
valutapositioner i ett annat institut i enlighet med de regler som anges i
bilaga III och/eller bilaga VIII. De får också tillåta att råvarupositioner
i ett institut avräknas mot råvarupositioner i ett annat institut i enlighetmed reglerna i bilaga VII och/eller bilaga VIII.
11. De behöriga myndigheterna får också medge avräkning i
handelslagret och valutarespektive råvarupositionerna i företag belägnai tredje land under förutsättning att följande villkor samtidigt äruppfyllda:
i) företagen har auktoriserats i ett tredje land och uppfyller antingen
den definition av kreditinstitut som anges i artikel 1 första streck-satsen i direktiv 77/780/EEG, eller är erkända värdepappersföretag
i tredje land,
ii) företagen uppfyller var för sig kapitaltäckningskrav som motsvarar
dem som har fastställts i detta direktiv,1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 12
▼M1
▼B
▼B
iii) i de berörda länderna saknas lagregler som väsentligen påverkar
kapitalöverföringen inom företagsgruppen.
12. De behöriga myndigheterna får också medge sådan avräkning
som angivits i punkt 10 mellan institut inom en företagsgrupp som harauktorisation i ifrågavarande medlemsstat under förutsättning att
i) det finns en tillfredsställande kapitalfördelning inom företags-
gruppen,
ii) de ramar för institutens verksamhet som bestäms av regleringar, lag
eller avtal är sådana att ömsesidigt ekonomiskt stöd inom gruppen
säkerställs.
13. Dessutom får de behöriga myndigheterna medge sådan avräk-
ning som har angivits i punkt 10 mellan institut som uppfyller de
villkor som har uppställts i punkt 12 och ett institut som ingår i samma
företagsgrupp och har auktoriserats i en annan medlemsstat underförutsättning att institutet är skyldigt att individuellt uppfylla de kapi-talkrav som har uppställts i artikel 4 och 5.
Definition av sammanställd kapitalbas
14. Vid beräkning av sammanställd kapitalbas är artikel 5 i direktiv
89/299/EEG tillämplig.
15. De behöriga myndigheter som har ansvar för att utöva gruppba-
serad tillsyn får erkänna giltigheten av de särskilda definitioner av
kapitalbas som vid beräkningen av institutens sammanställd kapitalbaskan vara tillämpliga enligt bilaga 5.
RAPPORTERINGSKRAV
Artikel 8
1. Medlemsstaterna skall kräva att värdepappersföretag och kreditin-
stitut till de behöriga myndigheterna i hemlandet tillhandahåller alla
uppgifter som behövs för att bedöma hur de uppfyller de regler som
har införts i enlighet med detta direktiv. Medlemsstaterna skall ävense till att institutens interna styrmedel och förvaltnings- och redovis-ningsförfaranden möjliggör kontroll av att de vid varje tidpunktuppfyller dessa regler.
2. Värdepappersföretag är skyldiga att rapportera till de behöriga
myndigheterna på det sätt dessa myndigheter anger åtminstone månat-ligen i fråga om sådana företag som omfattas av artikel 3.3, åtminstonevar tredje månad i fråga om företag som avses i artikel 3.1 och åtmin-stone var sjätte månad i fråga om företag som omfattas av artikel 3.2.
3. Utan hinder av innehållet i punkt 2 skall krävas att värdepappers-
företag som omfattas av artikel 3.1 och 3.3 inte behöver lämnauppgifter på sammanställd eller delsammanställd nivå mer än var sjättemånad.
4. Kreditinstituten är skyldiga att lämna rapport på det sätt som
anges av de behöriga myndigheterna så ofta som de är skyldiga attlämna rapport enligt direktiv 89/647/EEG.
5. De behöriga myndigheterna skall förplikta instituten att omedel-
bart rapportera varje gång en motpart vid repor och omvända repor
eller affärer som rör utlåning och lån av värdepapper och råvaror inte
uppfyller sina förpliktelser. Kommissionen skall till rådet göra anmälanom sådana fall och deras inverkan på sådana avtal och transaktionerenligt detta direktiv inom tre år efter den dag som avses i artikel 12.En sådan anmälan skall också beskriva på vilket sätt instituten
uppfyller de av kraven i artikel 2.6 b i-v som är tillämpliga på dem,
särskilt krav v. Dessutom skall kommissionen lämna närmare upplys-ningar om förändringar i den relativa volymen av institutenstraditionella utlåning och derasutlåning genom omvända repor ochaffärer med värdepappers- eller råvarulån. Om kommissionen pågrundval av denna anmälan och övriga upplysningar finner att ytterli-1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 13
▼M1
▼M1
gare säkerhetsåtgärder behövs för att förhindra missbruk så skall den
lägga fram lämpliga förslag.
BEHÖRIGA MYNDIGHETER
Artikel 9
1. Medlemsstaterna skall utse de myndigheter som skall utföra de
åligganden som har bestämts i detta direktiv. De skall underrätta
kommissionen om detta och i förekommande fall om hur ansvaret
fördelats.
2. De myndigheter som avses i punkt 1 skall vara offentliga myndig-
heter eller organ som offentligt har erkänts i nationell lagstiftning ellerav offentliga myndigheter såsom en del av det fungerande tillsynssys-
temet i den berörda medlemsstaten.
3. De berörda myndigheterna skall erhålla alla befogenheter som
behövs för att utföra sina uppgifter och särskilt för att ha överinseendeöver sammansättningen av handelslagret.
4. De behöriga myndigheterna i de olika medlemsstaterna skall nära
samarbeta vid utförande av de åligganden som har angivits i detta
direktiv, särskilt när investeringstjänster tillhandahålls genom fritt till-
handahållande av tjänster, eller genom etablering av filial i en ellerflera medlemsstater. Myndigheterna skall på begäran förse varandramed alla upplysningar som kan underlätta tillsynen av kapitaltäck-ningen i värdepappersföretag och kreditinstitut och särskilt kontrollen
av att de regler som fastställts i detta direktiv efterlevs. Alla upplys-
ningar som utväxlas mellan behöriga myndigheter enligt detta direktivär i fråga om värdepappersföretag underkastade den tystnadsplikt somåläggsi artikel 25 i direktiv 93/22/EEG och i fråga om kreditins titutden förpliktelse som åläggs i artikel 12 i direktiv 77/780/EEG medändring i direktiv 89/646/EEG.
Artikel 10
I avvaktan på att ett ytterligare direktiv antas med bestämmelser som
anpassar detta direktiv till den tekniska utvecklingen på nedan angivnaområden skall rådet på förslag av kommissionen i enlighet med beslut87/373/EEG med kvalificerad majoritet fatta beslut om de anpassningarsom kan behövas enligt följande:
— förtydligande av definitioner i artikel 2 för att säkerställa likformig
tillämpning av detta direktiv inom hela gemenskapen.
— förtydligande av definitionerna i artikel 2 för att ta hänsyn till
utvecklingen på finansmarknaderna.
— ändring av de belopp för startkapital som föreskrivs i artikel 3 och
det belopp som avses i artikel 4.6 för att ta hänsyn till utvecklingen
på det ekonomiska och monetära området.
— sammanjämkning av terminologin och formuleringen av defini-
tioner i enlighet med kommande rättsakter om instituten ochdithörande frågor.
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER
Artikel 11
1. Medlemsstaterna får auktorisera värdepappersföretag för vilka
artikel 30.1 i direktiv 93/22/EEG gäller även om deraskapitalbasdendag detta direktiv börjar tillämpasligger under de nivåer s om angesiartikel 3.1 — 3.3 i det här direktivet. Därefter skall dock kapitalbaseni sådana värdepappersföretag uppfylla de villkor som har fastställts i
artikel 3.5 — 3.8 i detta direktiv.
2. Utan hinder av vad som sägs i punkt 14 i bilaga 1 får medlems-
staterna fastställa ett krav avseende specifik risk för sådana obligationersom åsatts en vikt om 10 % enligt artikel 11.2 i direktiv 89/647/EEGsom motsvarar hälften av det krav avseende specifik risk för en kvali-ficerad post med samma återstående löptid som en sådan obligation.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 14
▼B
▼M1
Artikel 11a
Till och med den 31 december 2006 får medlemsstaterna bemyndiga
sina institut att använda de minimifaktorer som anges i tabellen nedan
i stället för de faktorer som anges i punkterna 13, 14, 17 och 18 i
bilaga VII under förutsättning att instituten, enligt deras behörigamyndigheter
i) har en betydande handel med råvaror och
ii) har en diversifierad råvaruportfölj och
iii) ännu inte har möjlighet att utnyttja egna modeller för att beräkna
kapitalkrav för råvarurisk enligt bilaga VIII.
Tabell
Ädelmetaller
(utom guld)BasmetallerJordbrukspro-
dukterÖvriga inbe-
gripet energi-
produkter
Grundfaktor (%) 1,0 1,2 1,5 1,5
Överföringsfaktor
(%) 0,3 0,5 0,6 0,6
Restfaktor (%) 8 10 12 15
Medlemsstaterna skall informera kommissionen om hur de använder
denna artikel.
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 12
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom den tid somfastställts i direktiv 93/22/EEG artikel 31 andra stycket. De skall genastunderrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall dessa innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när
de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur sådana hänvisningar skallgöras skall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom detområde som omfattas av detta direktiv.
Artikel 13
Kommissionen skall så snart som möjligt tillställa rådet förslag till
kapitalkrav i fråga om handel med råvaror, råvaruderivat och andelar i
företag för kollektiva investeringar.
Rådet skall fatta beslut på grundval av kommissionens förslag senast
sex månader innan detta direktiv börjar tillämpas.
ÖVERSYNSREGEL
Artikel 14
Inom tre år från den dag som avses i artikel 12 skall rådet på förslag av
kommissionen granska och om så behövs se över detta direktiv i ljusetav de erfarenheter som har vunnits vid dess tillämpning och med beak-tande av nyheter på marknaden och särskilt utvecklingen på
internationella fora för tillsynsmyndigheter.
Artikel 15
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 15
▼B
▼B
BILAGA I
POSITIONSRISK
INLEDNING
Nettning
1. Överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess
korta (långa) positioner i samma aktie, skuldinstrument och konvertibla
värdepapper och identiska finansiella terminer, optioner, köpoptioner och
täckta köpoptioner skall utgöra dess nettopositioner i vart och ett av de olika
instrumenten. Vid beräkning av nettopositionen skall de behöriga myndighe-
terna medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i
det underliggande (eller uppgivna) värdepapperet eller värdepapperen i
enlighet med vad som fastställts i punkt 4 och 7. Ett instituts innehav av
egna skuldinstrument beaktas inte vid beräkning av den specifika risken i
enlighet med punkt 14.
2. Nettning skall inte tillåtas mellan en konvertibel och en motstående position
i det underliggande instrumentet om inte de behöriga myndigheterna
använder en sådan metod att sannolikheten för att en viss konvertibel växlas
in beaktas eller ställer kapitalkrav som motsvarar den förlust inväxlingenkan medföra.
3. Alla nettopositioner, oavsett om de är positiva eller negativa, måste
dagligen räknas om till institutets rapportvaluta till rådande dagskurs innan
de sammanräknas.
Särskilda instrument
4. Ränteterminer, FRAs och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja
räntebärande instrument skall behandlas som kombinerade långa och korta
positioner. Positioner i långa ränteterminer behandlas sålunda som en
kombination av ett lån med förfallodag den dag terminen skall fullgöras
och ett innehav av en tillgång med en förfallodag som motsvarar den som
gäller för det instrument eller det innehav som svarar mot ifrågavarande
termin. På motsvarande sätt behandlas ett åtagande i fråga om framtida
räntesatser (såld FRA) som en lång position med förfallodag som motsvarar
avvecklingsdagen plus kontraktets löptid och en kort position med en förfal-
lodag som motsvarar avvecklingsdagen. Både lånet och innehavet av
tillgången skall tas upp i kolumnen för innehav av värdepapper utfärdade
av centralregeringar i tabell 1 i punkt 14 för att kapitalkravet skall kunna
beräknas mot bakgrund av den specifika risken för ränteterminer och
FRAs. Ett terminsåtagande att köpa ett räntebärande instrument behandlas
som en kombination av ett lån med förfallodag på fullgörandedagen och
en lång (spot) position i det räntebärande instrumentet som sådant. Lånet
försi kolumnen för innehav av värdepapper utfärdade av centralregeringar
i tabell 1 i fråga om specifika risker och det räntebärande instrumentet
under den kolumn i tabellen som är tillämplig för det.
►
M1 ◄
De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som
omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver
om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt
mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig
med kapitalkravet för en termin som följer av en beräkning enligt den
metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna
modeller som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006
kan de behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för OTC-deri-
vatkontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är clearad av en av
myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den margi-
nalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade
om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är
förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapi-
talkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den
metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna
modeller som beskrivs i bilaga VIII.
5. Optioner på räntesatser, räntebärande instrument, aktier, aktieindex, finan-
siella terminer, svappar och utländska valutor behandlas som om de vore
positioner som till värdet motsvarade värdet av det underliggande instru-
ment till vilken optionen hänvisar multiplicerat med optionens delta på det
sätt som anges i denna bilaga. Nyssnämnda position får nettas mot
motstående positioner i samma slag av underliggande värdepapper eller1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 16
▼M1
▼B
▼B
derivatinstrument. Det delta som används skall vara det som gäller för
berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller där
sådant inte finns att tillgå eller vid optioner i OTC-handel det som beräknats
av institutet självt under förutsättning att de behöriga myndigheterna är
övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig.
Emellertid får de behöriga myndigheterna även föreskriva att instituten
beräknar sina delta med användande av metoder som anges av de behöriga
myndigheterna.
De behöriga myndigheterna skall kräva att skyddsåtgärder vidtas mot övriga
risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med optioner. De behöriga
myndigheterna får medge att kravet på säkerhet för en utfärdad, på börsen
omsatt option sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de
är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk
som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalk-
ravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges
nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som
beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 kan de behöriga
myndigheterna också medge att kapitalkravet för en OTC-option, som är
clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika
med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är
helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den
risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det
kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod
som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller
som beskrivs i bilaga VIII. Dessutom får de medge att kravet för en köpt
option som omsätts på börsen eller en OTC-option är detsammma som det
som gäller för det underliggande instrumentet dock med den begränsningen
att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet
avseende en utfärdat OTC-option skall bestämmas i förhållande till det
underliggande instrumentet.
6. Köpoptioner som gäller skuldebrev och aktier skall behandlas på samma sätt
som optioner enligt punkt 5.
7. Svappar behandlas vid beaktande av ränterisken på samma sätt som instru-
ment i balansräkningen. En räntesvapp enligt vilken ett institut erhåller en
rörlig ränta och betalar en fast ränta behandlas som likvärdig med en lång
position i ett instrument med rörlig ränta med en löptid som motsvarar tiden
till nästa gång räntan fastställs och en kort position i ett instrument med fast
räntesats med samma löptid som den som gäller för svappen.
8. Dock får institut som marknadsvärderar och beräknar ränterisken för sådana
derivatinstrument som behandlas i punkterna 4—7 på grundval av
nutidsvärdet på framtida betalningar använda känslighetsmodellen för att
beräkna de positioner som avses här ovan och får använda dem för obliga-
tioner, som amorteras under den återstående löptiden och inte genom en
slutlig återbetalning av huvudfordran. Både modellen och institutets använd-
ning av den måste godkännas av de behöriga myndigheterna. Dessa
modeller bör leda till positioner som har samma känslighet mot förändringar
i räntenivån som det underliggande kassaflödet. Denna känslighet måste
bedömasmed beaktande av oberoende rörels er i de utvalda räntorna utmed
avkastningskurvan med åtminstone en känslighetspunkt för var och en av de
löptidsband som anges i tabell 2 i punkt 18. Positionerna ingår vid beräk-
ning av kapitalkraven i enlighet med de bestämmelser som fastställts i
punkterna 15—30.
9. Institut som inte använder modeller enligt punkt 8 får i stället med de
behöriga myndigheternas godkännande behandla såsom fullt avräkningsbara
sådana positioner i derivatinstrument som omfattas av punkterna 4—7 och
som åtminstone uppfyller följande villkor:
(i) Positionerna har samma värde och är angivna i samma valuta.
(ii) Referensräntan (för positioner med rörlig ränta) respektive kupongen
(för positioner med fast ränta) svarar väl mot varandra.
(iii) Nästa tidpunkt för fastställande av ränta eller — vid positioner med
fast räntekupong — återstående löptid överensstämmer enligt följande:
— mindre än en månad framåt: samma dag,
— mellan en månad och ett år framåt: skillnaden är högst sju dagar,
— mer än ett år framåt: skillnaden är högst 30 dagar.
10. Den som överför värdepapper eller garanterade rättigheter avseende
äganderätt till värdepapper i en repa och den som lånar ut värdepapper i
ett värdepapperslån skall ta med dessa värdepapper vid beräkningen av sitt
kapitalkrav enligt denna bilaga under förutsättning att sådana värdepapper
uppfyller de villkor som fastställts i artikel 2.6.a.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 17
▼M1
▼B
▼B
11. Positioner i andelar i företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värde-
papper (fondföretag) är underkastade kapitalkraven i direktiv 89/647/EEG i
stället för kraven för positionsrisker enligt denna bilaga.
Specifika och allmänna risker
12. Positionsrisken avseende ett omsatt räntebärande instrument eller aktie (eller
ränte- eller aktiederivat) skall delas upp i två komponenter vid beräkningen
av kapitalkravet. Den första komponenten är den specifika riskdelen, som
utgörs av risken för en prisförändring för instrumentet som beror på
omständigheter hänförliga till den som utfärdat instrumentet eller, i fråga
om ett derivatinstrument, den som utfärdat det underliggande instrumentet.
Den andra komponenten skall täcka den allmänna risken, som utgörs av
risken för en prisförändring som när det gäller ett omsatt räntebärande
instrument eller räntederivat, beror på ändrad räntenivå, eller när det gäller
en aktie eller ett aktiederivat, beror på en allmän rörelse på aktiemarknaden
som inte är kopplad till någon särskild egenskap hos ett enskilt värdepapper.
OMSATTA RÄNTEBÄRANDE INSTRUMENT
13. Institutet skall klassificera sina nettopositioner efter vilken valuta de är teck-
nade i och för varje valuta separat beräkna kapitalkravet mot allmänna och
specifika risker.
Specifikrisk
14. Institutet skall föra in sina nettopositioner beräknade i enlighet med punkt 1
i respektive kategori i tabell 1 på grundval av deras återstående löptid och
därefter multiplicera beloppen med angivna vikttal. Det skall addera de
vägda positionerna (oavsett om de är långa eller korta) för att beräkna kapi-
talkravet mot specifika risker.
Tabell 1
Värdepapper
utfärdade av
centralreger-
ingarKvalificerade poster Övriga poster
Upp till 6
månaderMer än 6 upp
till 24
månaderÖver 24
månader
0,00 % 0,25 % 1,00 % 1,60 % 8,00 %
Allmän risk
a.Löptidsgrundad
15. Förfarandet vid beräkning av det kapital som krävs för att täcka allmänna
risker omfattar två grundläggande steg. Först viktas alla positioner med
hänsyn till deras löptid på det sätt som förklaras i punkt 16 för att beräkna
det kapital som krävs för att täcka riskerna. Därefter får detta belopp
minskas med viktade positionen i motstående position om en sådan finns
jämsides inom samma löptidsband. En nedsättning av kapitalkravet är
också tillåten om de motstående viktade positionerna faller inom olika
löptidsband varvid nedsättningens storlek skall bero dels på om de två posi-
tionerna hör till samma zon eller inte och dels på vilka zoner de hör till. Det
finns sammanlagt tre zoner (grupper av löptidsband).
16. Institutet skall hänföra sina nettopositioner till respektive löptidsband i
kolumn två respektive tre i tabell 2, som anges i punkt 18. Det skall göra
detta på grundval av återstående löptid i fråga om instrument med fast
räntesats och på grundval av den tid som återstår till dess att räntesatsen
nästa gång skall fastställas i fråga om de instrument för vilka räntesatsen
kan ändras före den slutliga förfallodagen. Det skall även göra åtskillnad
mellan skuldinstrument med en räntekupong på 3 procent eller mer och
sådana med en räntekupong på mindre än 3 procent och hänföra dem till
kolumn två respektive kolumn tre i tabell 2. Det skall därefter multiplicera
var och en av dem med det vikttal som för löptidsbandet i fråga anges i
kolumn fyra i tabell 2.
17. Institutet skall därefter beräkna summan av de viktade långa positionerna
och summan av de viktade korta positionerna i varje löptidsgrupp. Summan
av viktade långa positioner som motsvaras av viktade korta positioner i en
viss löptidsgrupp utgör den avstämda viktade positionen i den gruppen
medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 18
▼B
viktade positionen i samma grupp. Summan av avstämda viktade positioner
i alla grupper beräknass edan.
18. Institutet skall beräkna summan av icke avstämda viktade långa positioner
för de grupper som ingår i var och en av zonerna i tabell 2 för att erhålla
den icke avstämda viktade långa positionen för varje zon. På motsvarande
sätt beräknas den icke avstämda viktade korta positionen i den zonen som
summan av de icke avstämda viktade korta positionerna för varje grupp i
zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa positionen för en viss
zon som motsvaras av de icke avstämda viktade korta positionerna i samma
zon utgör den avstämda viktade positionen i den zonen. Den del av den ickeavstämda viktade långa eller icke avstämda viktade korta positionen för en
zon som inte på angivet sätt kan avstämmas helt utgör den icke avstämda
viktade positionen i den zonen.
Tabell 2
Zonlöptidsband
Vikttal
(i %)Antagen
ränteförändri-
ng
(i %)kupong med 3 % eller mer
räntakupong med mindre än 3 %
ränta
(1) (2) (3) (4) (5)
Ett0≤1 månad 0 ≤1 månad 0,00 —
>1≤3 månader > 1 ≤3 månader 0,20 1,00
>3≤6 månader > 3 ≤6 månader 0,40 1,00
>6≤12 månader > 6 ≤12 månader 0,70 1,00
Två>1≤2 år > 1,0 ≤1,9 år 1,25 0,90
>2≤3 år > 1,9 ≤2,8 år 1,75 0,80
>3≤4 år > 2,8 ≤3,6 år 2,25 0,75
Tre>4≤5 år > 3,6 ≤4,3 år 2,75 0,75
>5≤7 år > 4,3 ≤5,7 år 3,25 0,70
>7≤10 år > 5,7 ≤7,3 år 3,75 0,65
>10≤15 år > 7,3 ≤9,3 år 4,50 0,60
>15≤20 år > 9,3 ≤10,6 år 5,25 0,60
>20 år >10,6 ≤12,0 år 6,00 0,60
>12,0≤20,0 år 8,00 0,60
>20 12,50 0,60
19. Beloppet av den icke avstämda viktade långa respektive korta positionen i
zon 1 som motsvaras av den icke avstämda viktade korta respektive långa
positionen i zon 2 beräknas därefter. Detta belopp benämns i punkt 23 den
avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2. Motsvarande beräkning
görs därefter med avseende på den del av den icke avstämda viktade posi-
tionen i zon 2 som återstår och den icke avstämda viktade positionen i zon
3 för att beräkna den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och 3.
20. Institutet får om det så önskar vända på beräkningsordningen i punkt 19 så
att det beräknar den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3
innan det beräknar motsvarande position mellan zon 1 och zon 2.
21. Återstoden av den icke avstämda viktade positionen i zon 1 avstäms
därefter mot det som återstår av sådan i zon 3 sedan denna avstämts mot
zon 2 för att erhålla den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3.
22. Återstående positioner efter de tre avstämningsberäkningar som anges i
punkt 19—21 läggsdärefter s amman.
23. Institutets kapitalkrav beräknas som summan av följande belopp:
a. 10 % av de avstämda viktade positionerna i alla löptidsgrupper
b. 40 % av den avstämda viktade positionen i zon 1.
c. 30 % av den avstämda viktade positionen i zon 2.
d. 30 % av den avstämda viktade positionen i zon 3.
e. 40 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 2 och mellan
zon 2 och 3 (se punkt 19).
f. 150 % av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och 3.
g. 100 % av återstående icke avstämda viktade positioner.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 19
▼B
b.Durationsgrundad
24. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får medge att ett institut i
allmänhet eller ett visst institut använder ett system för beräkning av kapi-
talkravet mot allmän risk avseende omsatta skuldinstrument som återspeglar
instrumentets löptid i stället för det system som anges i punkt 15—23 under
förutsättning att institutet gör detta konsekvent.
25. I ett sådant system skall institutet utgå från marknadsvärdet för varje instru-
ment med fast räntesats och därefter beräkna dess avkastning fram till
förfallodagen vilket ger den underförstådda diskonteringsräntan för instru-
mentet i fråga. I fråga om instrument med rörlig räntesats skall institutet
utgå från marknadsvärdet för varje instrument och därefter beräkna dess
avkastning under antagande att huvudfordran förfaller vid den tidpunkt då
räntesatsen nästa gång kan ändras.
26. Institutet skall därefter beräkna den modifierade löptiden för varje skuldin-
strument på grundval av följande formel
modifierad l¨ optid ¼l¨optid D ðÞ
1þrðÞ
D=Xm
t¼1tCt
1þrðÞt
Xm
t¼1Ct
1þrðÞt
modifierad löptid = löptid (D)/(1+r), där
r = avkastning fram till förfallodagen (se punkt 25)
Ct= kontantbetalning vid tidpunkt t
m = total förfallotid (se punkt 25).
27. Institutet skall därefter föra varje skuldinstrument till respektive zon i tabell
3 med ledning av den modifierade löptiden för varje instrument.
Tabell 3
ZonModifierad löptid
(år)Antagen ränteförändring
(%)
(1) (2) (3)
Ett 0 — 1,0 1,0
Två 1,0 — 3,6 0,85
Tre 3,6 0,7
28. Institutet skall därefter beräkna den löptidsviktade positionen för varje
instrument genom att multiplicera dess marknadspris med dess modifierade
löptid och den antagna förändringen av räntesatsen för instrument med just
den modifierade löptiden (se kolumn tre i tabell 3).
29. Institutet skall beräkna sina löptidsviktade långa och sina löptidsviktade
korta positioner inom varje zon. Summan av de förra avstämda mot de
senare inom varje zon utgör den avstämda löptidsviktade positionen i den
zonen.
Institutet skall därefter beräkna den icke avstämda löptidsviktade positionen
för varje zon. Det skall därefter tillämpa det förfarande som har fastställts
för icke avstämd viktad position i punkt 19 — 22.
30. Institutets kapitalkrav beräknas därefter som summan av följande belopp:
a) 2 % av den avstämda löptidsviktade positionen i varje zon.
b) 40 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och zon 2
och mellan zon 2 och zon 3.
c) 150 % av den avstämda löptidsviktade positionen mellan zon 1 och 3.
d) 100 % av återstående icke avstämda löptidsviktade positioner.
AKTIER
31. Institutet skall beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av
alla sina korta nettopositioner enligt punkt 1. Summan av dessa två belopp1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 20
▼B
utgör institutets totala bruttoposition. Skillnaden mellan dem utgör dess
totala nettoposition.
Specifikrisk
32. Institutet skall multiplicera sin totala bruttoposition med 4 % för att beräkna
sitt kapitalkrav till täckande av specifika risker.
33. Utan hinder av innehållet i punkt 32 får de behöriga myndigheterna medge
att kapitalkravet till täckande av specifika risker är 2 % i stället för 4 % för
aktieportföljer som uppfyller följande villkor:
i) Aktierna får inte ha utgivits av en emittent som enbart utgivit omsatta
skuldinstrument som för tillfället är föremål för 8-procentskravet i tabell
1 i punkt 14 eller är föremål för ett lägre krav enbart på grund av att de
är garanterade eller på grund av att säkerhet har ställts.
ii) Aktierna måste ha bedömts såsom mycket likvida av de behöriga
myndigheterna enligt objektiva bedömningsgrunder.
iii) Ingen enskild position får utgöra mer än 5 % av värdet av institutets
hela aktieportfölj. Dock får de behöriga myndigheterna godkänna
enskilda positioner upp till 10 % under förutsättning att summan av
sådana positioner inte överstiger 50 % av portföljen.
Allmän risk
34. Kapitalkravet för ett institut till täckande av allmän risk utgörs av dess
totala nettoposition multiplicerat med 8 %.
Aktieindexterminer
35. Aktieindexterminer, deltaviktade motsvarigheter till optioner och aktieindex
benämns här nedan sammanfattningsvis aktieindexterminer. Dessa kan
fördelas på positioner i vart och ett av däri ingående aktier. Dessa positioner
får behandlas som underliggande positioner av aktierna i fråga. De får
sålunda under förutsättning av de behöriga myndigheternas godkännande
nettas mot motstående positioner i de underliggande instrumenten som
sådana.
36. De behöriga myndigheterna skall se till att alla institut som nettat sina posi-
tioner i ett eller flera av de aktieslag som utgör en aktieindextermin mot en
eller flera positioner i aktieindexterminen som sådan har tillräckligt kapital
för att täcka den förlustrisk som beror på att terminens värde inte varierar
på precis samma sätt som värdena på däri ingående aktier. De skall göra
detta även om ett institut har motstående positioner i aktieindexterminer
som inte är identiska med avseende på förfallotidpunkt eller sammansätt-
ning eller bäggedera.
37. Utan hinder av innehållet i punkterna 35 och 36 skall aktieindexterminer
som omsätts på börsen och — enligt de behöriga myndigheternas uppfatt-
ning — utgör brett diversifierade index, åläggas ett kapitalkrav mot allmän
risk på 8 % men inget kapitalkrav mot specifik risk. Sådana aktieindexter-
miner ingår i beräkningen av den totala nettopositionen enligt punkt 31 men
beaktas inte vid beräkningen av den totala nettopositionen enligt samma
punkt.
38. Om en aktieindextermin inte fördelaspå underliggande pos itioner behandlas
den som om den vore en enskild aktie. Dock kan den specifika risken för en
sådan aktie lämnas utan avseende om aktieterminen i fråga omsätts på en
börsoch enligt de behöriga myndigheternasuppfattning utgör ett brett
diversifierat index.
GARANTIGIVNING VID EMISSIONER
39. I fall av garantigivning vid emissioner av aktier och räntebärande instru-
ment får de behöriga myndigheterna medge ett institut rätt att använda
följande förfarande vid beräkning av kapitalkravet. För det första skall det
beräkna sina nettopositioner genom att göra avdrag med de positioner som
tecknatseller garanterats av tredje man på grund av uttryckligt avtal. För det
andra skall det reducera sina nettopositioner med följande reduktionsfak-
torer:
— arbetsdag 0: 100 %
— arbetsdag 1: 90 %
— arbetsdag 2 till 3: 75 %
— arbetsdag 4: 50 %1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 21
▼M1
▼B
▼B
— arbetsdag 5: 25 %
— efter arbetsdag 5: 0 %.
Arbetsdag 0 är den arbetsdag då institutet blir ovillkorligen bundet att motta
en viss kvantitet av värdepapper till ett överenskommet pris.
För det tredje skall det beräkna sitt kapitalkrav med ledning av de sålunda
reducerade, garanterade positionerna. De behöriga myndigheterna skall se
till att institutet har tillräckligt kapital för täckande av den förlustrisk som
föreligger mellan tidpunkten för ursprungligt åtagande och arbetsdag 1.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 22
▼B
BILAGA II
AVVECKLINGS- OCH MOTPARTSRISK
AVVECKLING/LEVERANSRISK
1. Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier och råvaror (utom
repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller råvaror)
inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen skall ett institut
beräkna den prisskillnad det riskerar. Denna utgör skillnaden mellan
överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien eller råvaran
ifråga och dess aktuella marknadsvärde om skillnaden skulle kunna medföra
en förlust för institutet. Prisskillnaden skall multipliceras med tillämplig
faktor i kolumn A i tabellen i punkt 2 för att beräkna kapitalkravet.
2. Utan hinder av innehållet i punkt 1 får ett institut efter de behöriga myndig-
heternasprövning beräkna s itt kapitalkrav genom att multiplicera det
överenskomna priset för varje affär som inte är avvecklad mellan fem och
fyrtiofem arbetsdagar efter förfallodagen med respektive faktor i kolumn B i
tabellen nedan. Från och med 46:e arbetsdagen efter förfallodagen skall
kapitalkravet sättas till 100 % av den prisskillnad institutet riskerar att
drabbasav i enlighet med kolumn A.
Antal arbetsdagar efter
avtalad avvecklingsdagKolumn A
(%)Kolumn B
(%)
5 — 15 8 0,5
16 — 30 50 4,0
31 — 45 75 9,0
46 eller fler 100 se punkt 2
MOTPARTSRISK
Ofullständiga transaktioner (Free deliveries)
3.1 Ett institut skall vara skyldigt att reservera kapital för motpartsrisker om
i) det har erlagt betalning för värdepapper eller råvaror innan det har
erhållit dem eller det har levererat värdepapper eller råvaror innan det
har erhållit betalning för dem, och
ii) vid gränsöverskridande handel en dag eller fler har förflutit efter det att
betalningen eller leveransen ägde rum.
3.2 Kapitalkravet utgör 8 % av värdet av de värdepapper, råvaror eller kontanta
medel institutet har att fordra multiplicerat med det riskvikttal som är
tillämpligt för ifrågavarande motpart.
Repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller
råvaror
4.1 Vad gäller repor och utlåning av värdepapper eller råvaror som grundas på
sådana värdepapper eller råvaror som ingår i handelslagret skall institutet
beräkna skillnaden mellan marknadsvärdet för värdepapperen eller råvarorna
och det belopp institutet har lånat respektive marknadsvärdet för den
erhållna säkerheten om denna skillnad är positiv. Vad gäller omvända repor
och lån av värdepapper eller råvaror skall institutet beräkna skillnaden
mellan det belopp som institutet lånat ut eller säkerhetens marknadsvärde
och marknadsvärdet av de värdepapper eller råvaror det har mottagit, om
denna skillnad är positiv.
De behöriga myndigheterna skall vidta åtgärder för att se till att överskju-
tande säkerhet är godtagbar.
Dessutom får de behöriga myndigheterna medge att instituten inte låter
summan av överskjutande säkerhet ingå i de beräkningar som beskrivs i de
första två meningarna i denna punkt om värdet av den överskjutande säker-
heten garanteras på ett sådant sätt att den som gör överföringen alltid kan1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 23
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
vara säker på att den överskjutande säkerheten kommer att återställas till
denne om hans motpart inte kan fullgöra sina förpliktelser.
Upplupen ränta ingår i beräkningen av marknadsvärdet av belopp som har
lånatsut eller lånatsoch av s äkerheten.
4.2 Kapitalkravet är 8 % av det belopp som har framräknats i enlighet med
punkt 4.1 multiplicerat med det riskvikttal som är tillämpligt för ifrågava-
rande motpart.
OTC-derivat
5. För att beräkna kapitalkravet för sina OTC-derivat skall instituten tillämpa
bilaga II till direktiv 89/647/EEG. Den riskviktning som skall gälla för de
berörda motparterna bestäms i enlighet med artikel 2.9 det här direktivet.
Till och med den 31 december 2006 får medlemsstaternas behöriga myndig-
heter från tillämpningen av metoderna i bilaga II undanta OTC-kontrakt
som clearats av clearingorganisationer som utgör rättslig motpart och alla
deltagare som dagligen ställer full säkerhet för den exponering de utsätter
clearingorganisationen för, vilken täcker både löpande exponering och even-
tuell framtida exponering. Berörda myndigheter måste vara övertygade om
att den ställda säkerheten ger samma grad av skydd som säkerheter som
uppfyller bestämmelserna i artikel 6.1 a.7 i direktiv 89/647/EEG och att
risken för att clearingorganisationens exponering överstiger marknadsvärdet
på ställda säkerheter elimineras. Medlemsstaterna skall informera kommis-
sionen om hur de använder sig av denna möjlighet.
ÖVRIGT
6. Kapitalkraven i direktiv 89/647/EEG skall gälla för sådana risker i form av
avgifter, provision, ränta, utdelning och marginalsäkerhet på börsomsatta
terminer eller optioner som varken omfattas i denna bilaga eller i bilaga 1
eller dras från kapitalbasen enligt punkt 2 d i bilaga 5 och som är direkt
hänförliga till de poster som ingår i handelslagret.
De riskvikttal som skall tillämpas för de berörda motparterna bestäms i
enlighet med artikel 2.9 i det här direktivet.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 24
▼M2
▼B
▼B
BILAGA III
VALUTAKURSRISK
1. Om summan av den totala nettopositionen i valuta och nettopositionen i
guld hos ett institut beräknade i enlighet med förfarandet nedan överstiger
2 % av dess sammanlagda kapitalbas skall summan av dess nettoposition i
valuta och dess nettoposition i guld multipliceras med 8 % för att beräkna
kapitalbaskravet mot valutakursrisk.
Till och med den 31 december 2004 kan de behöriga myndigheterna tillåta
instituten att beräkna sina kapitalbaskrav genom att multiplicera det belopp
med vilket summan av den totala nettopositionen i valuta och nettoposi-
tionen i guld överstiger 2 % av dess sammanlagda kapitalbas med 8 %.
2. En tvåstegsmetod skall tillämpas.
3.1 För det första beräknas institutets öppna nettoposition i varje valutaslag
(inklusive rapportvalutan) och i guld. Denna position består av summan av
följande (positiva eller negativa) poster:
— Nettopositionen avista (dvs. alla tillgångsposter minus alla skuldposter
inklusive upplupen ränta i ifrågavarande valuta eller, vad gäller guld,
nettopositionen avista i guld).
— Nettoterminspositionen (dvs. alla tillgodohavanden minus alla belopp
som skall betalas på grundval av terminsaffärer med valuta och guld
inklusive valuta- och guldterminer och kapitalbeloppet i valutaswappar
som inte inberäknas i avistapositionen).
— Oåterkalleliga garantier (och jämförbara instrument) som med visshet
kommer att behöva infriasoch för vilken s annolikt återbetalning inte
kommer att ske.
— Framtida nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte har uppstått men
som är helt säkrade (enligt det rapporterande institutets bedömning och
med förhandsgodkännande av de behöriga myndigheterna; nettointäkter
och nettoutgifter som ännu inte bokförts men som redan är helt säkrade
genom terminsaffärer i utländsk valuta får inräknas här). Bedömningen
skall göras konsekvent.
— Motsvarigheten till nettodeltat (eller deltabaserat) för det samlade inne-
havet av optioner i utländsk valuta och i guld.
— Marknadsvärdet av övriga optioner (dvs. inte avser utländsk valuta eller
guld).
— Positioner som ett institut avsiktligt har skaffat för att säkra sig mot
kursförändringars negativa påverkan på kapitalbasen får undantas från
beräkningen av öppna nettopositioner i valuta. Sådana positioner bör
vara av en art som inte är avsedd att omsättas eller av strukturell beskaf-
fenhet och uteslutandet av dem och varje förändring av villkoren för att
utesluta dem kräver de behöriga myndigheternas medgivande. Samma
behandling får på samma villkor som ovan tillämpas på ett instituts
positioner som är hänförliga till poster som redan har dragits av vid
beräkningen av kapitalbasen.
3.2 De behöriga myndigheterna har frihet att medge ett institut rätt att använda
nettodagsvärdet vid beräkning av den öppna nettopositionen i varje valuta
och i guld.
►M14. För det andra omräknaskorta och långa nettopos itioner i varje valuta
förutom rapportvalutan och den långa eller korta nettopositionen i guld till
rapportvalutan efter avistakursen. ◄De adderasdärefter var för s ig för att
ge summan av korta positioner respektive summan av långa nettopositioner.
Den högre av dessa två belopp utgör institutets totala nettoposition i
utländsk valuta.
5. Utan hinder av punkterna 1-4 och i avvaktan på ytterligare samordning får
de behöriga myndigheterna föreskriva eller tillåta att instituten i stället
använder andra förfaranden vid tillämpningen av denna bilaga.
6. För det första får de behöriga myndigheterna medge instituten lägre kapital-
krav till täckande av positioner i nära sammanhängande valutor än de krav
som skulle bli följden av tillämpning av punkterna 1-4. De behöriga
myndigheterna får därvid behandla två valutor som nära sammanhängande
endast om sannolikheten för att en förlust — beräknad på basis av dagliga
växelkursuppgifter för de föregående tre eller fem åren — kommer att
uppstå på lika stora motstående positioner i de båda valutorna under de
närmast följande tio arbetsdagarna och som är 4 % eller mindre av värdet1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 25
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
av den avstämda positionen i fråga (värderad i rapportvalutan) är åtminstone
99 % om en observationsperiod på 3 år används eller 95 % om en observa-
tionsperiod på 5 år används. Kapitalbaskravet för den avstämda positionen i
två nära sammanhängande valutor är 4 % multiplicerat med värdet av den
avstämda positionen. Kapitalkravet för ej avstämda positioner i nära
sammanhängande valutor och alla positioner i övriga valutor är 8 % multi-
plicerat med det högre beloppet av antingen nettosumman avkorta eller
nettosumman av långa positioner i dessa valutor efter det att den avstämda
positionen i nära sammanhängande valutor undantagits.
7. För det andra får de behöriga myndigheterna till och med den 31 december
2004 medge att instituten tillämpar en annan metod i stället för den som
beskrivits i punkterna 1—6 vid tillämpningen av denna bilaga. Det kapital-
krav som följer av denna metod måste vara tillräckligt för att överstiga 2 %
av den öppna nettopositionen som den beräknas i punkt 4 och, på grundval
av en analysav växelkurs förändringar under alla rullande perioder om tio
arbetsdagar under de föregående tre åren, överstiga den sannolika förlusten
minst 99 % av tiden.
Den andra metod som beskrivs i denna punkt får användas endast på
följande villkor:
i) Beräkningsformeln och korrelationskoefficienterna skall fastställas av
behöriga myndigheter på grundval av derasanalysav växelkurs -
förändringar.
ii) De behöriga myndigheterna skall regelbundet se över korrelationskoeffi-
cienterna mot bakgrund av utvecklingen på valutamarknaderna.
8. För det tredje får de behöriga myndigheterna medge att instituten undantar
positioner i valutor som är föremål för juridiskt bindande överenskommelser
mellan regeringar för begränsning av förändringar i förhållande till andra
valutor som omfattas av samma överenskommelse från tillämpningen av de
metoder som beskrivs i punkterna 1 — 7. Instituten skall beräkna sin
avstämda position i sådana valutor och underkasta dem ett kapitalkrav som
inte är lägre än hälften av den högsta tillåtna kursvariation som fastställts i
ifrågavarande avtal mellan regeringar i fråga om de berörda valutorna. Icke
avstämda positioner i sådana valutor behandlas på samma sätt som andra
valutor.
Utan hinder av innehållet i första stycket får de behöriga myndigheterna
tillåta att kapitalkravet för avstämda positioner i sådana medlemsstaters
valutor som deltar i andra etappen i den europeiska monetära unionen sätts
till 1,6 % av värdet av sådana avstämda positioner.
9. De behöriga myndigheterna skall underrätta rådet och kommissionen om de
metoder de eventuellt föreskriver eller tillåter i fråga om punkterna 6 — 8.
10. Kommissionen skall till rådet lämna en rapport om de metoder som avses i
punkt 9 och där så behövs med beaktande av den internationella utveck-
lingen föreslå en mer harmoniserad behandling av valutakursrisken.
11. Nettopositioner för sammansatta valutor får fördelas på däri ingående
valutor efter gällande kvoter.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 26
▼M1
▼B
▼B
BILAGA IV
ÖVRIGA RISKER
Det skall krävas att värdepappersföretag har en kapitalbas som motsvarar en
fjärdedel av de fasta omkostnaderna under föregående år. De behöriga myndig-
heterna får justera detta krav för den händelse det har inträffat en väsentlig
förändring i verksamheten hos ett företag sedan det föregående året. Om ett
företag inte har avslutat ett års verksamhet, inräknat den dag då verksamheten
inleddes, är kapitalkravet en fjärdedel av det belopp för fasta omkostnader somanges i verksamhetsplanen såvida inte myndigheterna kräver att planen justeras.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 27
▼B
BILAGA V
KAPITALBAS
1. Värdepappersföretags och kreditinstituts kapitalbas skall definieras i enlighet
med direktiv 89/299/EEG.
Vid tillämpning av detta direktiv skall dock värdepappersföretag som inte har
någon av de juridiska former som avses i artikel 1.1 i rådets fjärde direktiv
78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om
årsbokslut i vissa typer av bolag(1) ändå anses falla inom räckvidden för
rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och
sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut(2).
2.►M1Utan hinder av punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta sådana
institut som är skyldiga att uppfylla de krav på kapitalbas som uppställts i
bilagorna I, II, III, IV, VI, VII och VIII att använda en annan definition när
endast de kraven skall uppfyllas. ◄Ingen del av den kapitalbas som sålunda
bestäms får samtidigt användas för att svara mot andra krav på kapitalbas.
Denna alternativa definition omfattar följande poster a, b och c minus post
d, varvid det lämnastill de behöriga myndigheternasavgörande om pos ten
skall avdragas:
(a) kapitalbas såsom denna definierats i direktiv 89/299/EEG med undantag
för posterna 12 och 13 i artikel 2.1 i det direktivet för sådana värdepap-
persföretag som är skyldiga att dra av post d i denna punkt från summan
av posterna a, b och c.
(b) nettovinsten i institutets handelslager efter varje förutsägbar avgift eller
utdelning minskad med nettoförlusten på institutets övriga verksamhet
under förutsättning att inget av dessa belopp redan har inkluderats i post
a i denna punkt enligt post 2 eller 11 i artikel 2.1 i direktiv 89/299/EEG.
(c) förlagslån eller sådana poster som avses i punkt 5 under de förutsätt-
ningar som anges i punkterna 3 — 7.
(d) icke-likvida tillgångar enligt definitionen i punkt 8.
3. De förlagslån som avses i punkt 2 c skall ha en ursprunglig löptid på minst
två år. De skall vara till fullo inbetalade och låneavtalet får inte innehålla
någon bestämmelse om att lånet under några andra omständigheter än institu-
tets upplösning kan återbetalas före den överenskomna återbetalningsdagen
annat än om de behöriga myndigheterna godkänner återbetalningen. Varken
huvudfordran eller räntan på sådana förlagslån får återbetalas om återbetal-
ningen skulle medföra att ifrågavarande instituts kapitalbas därefter inte
skulle uppgå till mindre än 100 % av institutets sammanlagda kapitalkrav.
Dessutom skall institutet underrätta de behöriga myndigheterna om alla
återbetalningar av sådana förlagslån så snart dess kapitalbas sjunker under
120 % av den ursprungliga kapitalbasen.
4. De förlagslån som avses i punkt 2 c får inte överstiga 150 % av den
ursprungliga kapitalbas som återstår för att täcka de krav som fastställs i bila-
gorna I, II, III, IV, VI, VII och VIII och får uppgå till detta högsta belopp
endast under särskilda omständigheter som kan godtas av de behöriga
myndigheterna.
5. De behöriga myndigheterna får medge att institut ersätter de förlagslån som
avses i punkterna 3 och 4 med posterna 3 och 5-8 i artikel 2.1 i direktiv 89/
299/EEG.
6. De behöriga myndigheterna får tillåta att värdepappersföretag överskrider det
tak för förlagslån som föreskrivs i punkt 4 om de efter prövning finner detta
förnuftigt och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och de
poster som avses i punkt 5 inte överstiger 200 % av den ursprungliga kapi-
talbas som återstår till täckande av de krav som åläggs i bilagorna I, II, III,
IV, VI, VII och VIII eller 250 % av det beloppet, om värdepappersföretagen
vid beräkning av kapitalbasen drar av post 2 d i punkt 2.
7. De behöriga myndigheterna får tillåta att det tak för förlagslån som föreskrivs
i punkt 4 överskrids av ett kreditinstitut om de efter prövning bedömer detta
förnuftigt och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och de1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 28
(1) EGT nr 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 90/605/EEG
(EGT nr L 317, 16.11.1990, s. 60).
(2) EGT nr L 372, 31.12.1986, s. 1.▼M1
▼B
▼M1
▼M1
poster som avses i punkt 5 inte överstiger 250 % av den ursprungliga kapi-
talbas som återstår till täckande av de krav som uppställs i bilagorna I, II, III,
VI, VII och VIII.
8. Icke-likvida tillgångar omfattar:
— materiella anläggningstillgångar (utom i den utsträckning som mark och
byggnader får användasvid avräkning mot de lån för vilka de är
säkerhet).
— innehav inklusive förlagslån i kredit- eller finansiella institut som får
räknas av i dessas kapitalbas om de inte har dragits av under posterna
12 och 13 enligt artikel 2.1 i direktiv 89/299/EEG eller under punkt 9.4
i denna bilaga.
Om aktier i kredit- eller finansiella institut innehas tillfälligt i syfte att ge
ekonomiskt stöd avsett för rekonstruktion och räddning av det institutet,
får de behöriga myndigheterna efterge denna bestämmelse. De får också
efterge den i fråga om sådana aktier som ingår i värdepappersföretagets
handelslager.
— innehav och andra investeringar, i andra företag än kreditinstitut och
andra finansiella institut, som inte är lätta att avyttra.
— underskott i dotterföretag.— insättningar, med undantag för sådana som är tillgängliga för återbetal-
ning inom 90 dagar och för betalningar i samband med terminer och
optioner för vilka krävsmarginals äkerhet.
— lånefordringar och andra fordringar utom sådana som skall betalas inom
90 dagar.
— varulager utom om de är underkastade de kapitalkrav som uppställs i
artikel 4.2 och under förutsättning att dessa krav inte är mindre stränga
än de som uppställts i artikel 4.1 iii.
9. Värdepappersföretag som ingår i en företagsgrupp skall om sådant avstående
som anges i artikel 7.4 har gjorts beräkna sin kapitalbas i enlighet med punk-
terna 1-8 med följande ändringar:
i) de icke-likvida tillgångar som avses i punkt 2 d skall dras av.
ii) det undantag som avses i punkt 2 a omfattar inte de beståndsdelar i
posterna 12 och 13 i artikel 2.1 i direktiv 89/299/EEG som ett värdepap-
persföretag har gentemot de företag som omfattas av en sådan
företagsgrupp som har definierats i artikel 7.2 i det här direktivet.
iii) de begränsningar som avses i artiklarna 6.1 a och 6.1 b i direktiv 89/299/
EEG beräknas med avseende på den ursprungliga kapitalbasen med de i
posterna 12 och 13 i artikel 2.1 i direktiv 89/299/EEG ingående innehav
som anges under ii ovan och som ingår i de ifrågavarande företagens
ursprungliga kapitalbas.
iv) de i posterna 12 och 13 i artikel 2.1 i direktiv 89/299/EEG ingående
innehav som avses i iii ovan dras från den ursprungliga kapitalbasen i
stället för från summan av alla poster som föreskrivs i artikel 6.1 c i det
direktivet i synnerhet vid tillämpning av punkterna 4 — 7 i denna bilaga.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 29
▼B
▼B
BILAGA VI
STÖRRE EXPONERINGAR
1. De institut som avses i artikel 5.2 skall övervaka och kontrollera sina expo-
neringar i förhållande till enskilda kunder och grupper av förbundna kunder
såsom dessa definieras i direktiv 92/121/EEG med följande ändringar.
2. De exponeringar i förhållande till enskilda kunder som uppkommer i
handelslagret skall beräknas genom sammanräkning av posterna i, ii och iii
nedan:
i) överskottet — om det är positivt — av ett instituts långa positioner över
dess korta positioner i alla de finansiella instrument som har utgivits av
ifrågavarande kund (nettopositionen i varje instrument beräknas enligt
de metoder som fastställts i bilaga 1).
ii) i fall av garantigivning vid emissioner av ränte- eller aktieinstrument
skall institutets exponering vara dess nettoexponering (som beräknas
genom avdrag av sådana positioner på grund av emissionsgarantier
som är tecknade eller garanterade av tredje man på grundval av ett
uttryckligt avtal) minskat med de faktorer som anges i punkt 39 i bilaga
1.
I avvaktan på närmare samordning skall de behöriga myndigheterna
kräva att instituten inrättar system för övervakning och kontroll av sina
exponeringar på grund av emissionsgarantier för tiden mellan
tidpunkten för ursprungligt åtagande och arbetsdag 1 i ljuset av arten
av de risker som uppstår på ifrågavarande marknader.
iii) exponeringar till följd av sådana transaktioner, överenskommelser och
avtal som avses i bilaga 2 med ifrågavarande kund varvid exponering-
arna beräknas på det sätt som har fastställts i den bilagan utan viktning
för motpartsrisk.
3. Därefter beräknas exponeringarna som hänför sig till handelslagret med
grupper av förbundna kunder genom sammanläggning av exponeringarna
med enskilda kunder inom en grupp beräknat enligt punkt 2.
4. De sammanlagda exponeringarna gentemot enskilda kunder eller grupper av
förbundna kunder skall beräknas genom sammanläggning av de exponer-
ingar som uppkommer i handelslagret och de exponeringar som
uppkommer utanför handelslagret med beaktande av artiklarna 4.6-4.12 i
direktiv 92/121/EEG. För att beräkna exponeringar utanför handelslagret
skall instituten sätta till 0 de exponeringar som härrör från tillgångar som
har dragitsfrån kapitalbas en till följd av punkt 2 d i bilaga 5.
5. Institutens sammanlagda exponeringar gentemot enskilda kunder och
grupper av förbundna kunder beräknade enligt punkt 4 skall anmälas i
enlighet med artikel 3 i direktiv 92/121/EEG.
6. Denna summa av sammanhängande exponeringar gentemot en enskild kund
eller en grupp av förbundna kunder skall begränsas i enlighet med artikel 4 i
direktiv 92/121/EEG med förbehåll för de övergångsbestämmelser som
angesi artikel 6 i det direktivet.
7. Utan hinder av punkt 6 får de behöriga myndigheterna medge att tillgångar
som utgörs av krav mot och andra exponeringar gentemot värdepappers-
företag, mot erkända värdepappersföretag i tredje land och erkända
clearingorganisationer och börser som handlar med finansiella instrument
underkastas samma behandling som gäller för exponeringar mot kreditin-
stitut enligt artiklarna 4.7 i, 4.9 och 4.10 i direktiv 92/121/EEG.
8. De behöriga myndigheterna får godkänna att de gränser som har fastställts i
artikel 4 i direktiv 92/121/EEG överskrids under förutsättning att följande
villkor är uppfyllda samtidigt.
1. Exponeringar utanför handelslagret gentemot kunden eller gruppen av
kunder i fråga får inte överskrida de gränser som har fastställts i direktiv
92/121/EEG beräknade med avseende på kapitalbasen såsom denna har
definierats i direktiv 89/299/EEG så att överskottet till sin helhet härrör
från handelslagret.
2. Företaget uppfyller ett ytterligare kapitalkrav för överskottet i förhållande
till begränsningar som fastställts i artiklarna 4.1 och 4.2 i direktiv 92/
121/EEG. Detta beräknas genom val av de beståndsdelar i den samlade
exponeringen på grund av transaktioner med kunden eller gruppen av
kunder i fråga som har det högsta kapitalkravet mot specifik risk enligt
bilaga 1 och/eller krav enligt bilaga 2 varvid summan är lika med det
överskjutande belopp som avses i 1. ovan. Om överskottet inte har
funnitsi mer än tio dagar s kall det ytterligare kapitalkravet vara 200 %1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 30
▼B
av de krav som avses i föregående mening för däri ingående
beståndsdelar.
Från och med tionde dagen efter det att överskottet har uppkommit
hänförs beståndsdelarna i överskottet utvalda i enlighet med ovanstående
kriterier till respektive rad i kolumn 1 i tabellen nedan i den ordning
kraven mot specifik risk enligt bilaga 1 och/eller kraven enligt bilaga 2
stiger. Institutet skall därefter uppfylla ett ytterligare kapitalkrav som
motsvarar beloppet av kravet mot specifik risk i bilaga 1 och/eller kraven
i bilaga 2 för dessa beståndsdelar multiplicerade med respektive faktor i
kolumn 2.
Tabell
Överskott utöver gränsvärdena (grundat på
procentandelen av kapitalbasen)Faktor
(1) (2)
upp till 40 % 200 %
från 40 % till 60 % 300 %
från 60 % till 80 % 400 %
från 80 % till 100 % 500 %
från 100 % till 250 % 600 %
över 250 % 900 %
3. Om tio eller färre dagar har förflutit efter det att överskottet uppkom, får
inte de exponeringar som härrör från handelslagret för kunden eller
gruppen av förbundna kunder i fråga överstiga 500 % av institutets kapi-
talbas.
4. Överskott som har förelegat i mer än tio dagar får inte sammanlagt
överstiga 600 % av institutets kapitalbas.
5. Institutet måste till de behöriga myndigheterna var tredje månad anmäla
alla fall där de gränser som fastställts i artiklarna 4.1 och 4.2 i direktiv
92/121/EEG har överskridits under de föregående tre månaderna. I varje
fall där gränserna har överskridits skall storleken av överskridandet och
namnet på berörd kund anmälas.
9. De behöriga myndigheterna skall upprätta rutiner och underrätta rådet och
kommissionen därom för att förhindra att instituten avsiktligt undviker de
ytterligare kapitalkrav de annars skulle ådra sig för sådana exponeringarsom överskrider de gränser som har fastställts i artiklarna 4.1 och 4.2 i
direktiv 92/121/EEG så snart sådana exponeringar har förelegat i mer än
tio dagar genom att tillfälligt överföra exponeringarna i fråga till ett annat
bolag inom eller utom samma företagsgrupp och/eller genom att företa
skentransaktioner för att dölja exponeringen under tiodagarsperioden och
skapa en ny exponering i stället. Instituten skall ha system som säkerställer
att varje överföring som har denna verkan omedelbart anmäls till de
behöriga myndigheterna.
10. De behöriga myndigheterna får medge sådana institut som har tillstånd att
använda den alternativa definition av kapitalbass om angesi punkt 2 i
bilaga 5 att använda den definitionen vid tillämpning av punkterna 5, 6
och 8 i den här bilagan under förutsättning att de berörda instituten samti-
digt åläggs att uppfylla alla de förpliktelser som anges i artiklarna 3 och 4 i
direktiv 92/121/EEG i fråga om de exponeringar som uppkommer utanför
handelslagret genom att använda den definition av kapitalbas som anges i
direktiv 89/299/EEG.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 31
▼M1
BILAGA VII
RÅVARURISK
1. Varje position i råvaror eller råvaruderivat skall uttryckas i termer av stan-
dardiserade måttenheter. Avistapriset på varje råvara skall uttryckas i
rapportvalutan.
2. Positioner i guld eller guldderivat skall anses vara föremål för valutakursrisk
och behandlasi enlighet med bilaga III eller bilaga VIII, i tillämpliga delar,
för att beräkna marknadsrisk.
3. Såvitt avser denna bilaga får positioner som innebär ren lagerfinanisering
uteslutas endast vid beräkningen av råvarurisk.
4. De ränte- och valutakursrisker som inte omfattas av andra bestämmelser i
denna bilaga skall ingå i beräkningen av allmän risk för omsatta räntebä-
rande instrument och i beräkningen av valutakursrisk.
5. När den korta positionen förfaller före den långa positionen skall instituten
också gardera sig mot den risk för likviditetsbrist som kan förekomma på
vissa marknader.
6. Såvitt avser punkt 19 skall ett instituts nettoposition i varje råvara vara lika
med överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess
korta (långa) positioner i samma råvara och i identiska råvaruterminer och
optioner. De behöriga myndigheterna skall medge att positioner i derivatin-
strument behandlas som positioner i den underliggande råvaran enligt
punkterna 8—10.
7. De behöriga myndigheterna kan anse följande positioner som positioner i
samma råvara:
— Positioner i olika underkategorier av råvaror i de fall där underkategori-
erna kan levererasis tället för varandra.
— Positioner i likartade råvaror om det klart kan fastställas att korrela-
tionen i prisrörlighet, över en period om minst ett år, mellan dessa år
är minst 0,9.
Särskilda instrument
8. Råvaruterminer och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja enskilda
råvaror skall inordnas i måttsystemet som nominella belopp uttryckta i den
gängse måttenheten och åsätts en löptid med hänvisning till förfallodagen.
De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som
omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver
om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt
mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig
med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den
metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod egna modeller
som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 får de
behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för ett på råvarude-
rivat grundat OTC-kontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är
clearad av en av myndigheterna erkänd clearingorganisation får sättas lika
med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är
helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den
risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt
med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning
enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod
med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII.
9. Råvaruswappar där transaktionens ena sida är ett fast pris och den andra är
det löpande marknadspriset skall inordnas i löptidsmetoden som en serie
positioner lika med värdet på kontraktets tänkta belopp, där varje position
motsvarar en betalning på swappen och placeras in i en löptidsgrupp i
tabellen i punkt 13 i överensstämmelse med detta. Positionerna är långa
positioner om institutet betalar ett fast pris och erhåller rörligt pris och korta
positioner om institutet erhåller ett fast pris och betalar ett rörligt pris.
Råvaruswappar där transkationens båda sidor är i olika råvaror placeras i
relevanta kategorier i löptidsmetoden.
10. Optioner på råvaror eller på råvaruderivat skall behandlas som om de vore
positioner vars värde motsvarar det underliggande värdet som optionen
hänför sig till multiplicerat med dess delta vid tillämpning av denna bilaga.
De senare nämnda positionerna får nettas mot motstående positioner i
samma slag av underliggande råvara eller råvaruderivat. Det delta som
används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de
behöriga myndigheterna eller, där inget av dessa finns att tillgå eller vid1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 32
▼M1
OTC-optioner, det som beräknats av institutet självt, under förutsättning att
de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod insti-
tutet använder är rimlig.
De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall
beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna.
De behöriga myndigheterna skall kräva att åtgärder vidtas för hantering av
övriga risker, förutom deltarisk, som sammanhänger med råvaruoptioner. De
behöriga myndigheterna får medge att kravet för en utfärdad, på börsen
omsatt råvaruoption sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver,
om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på
den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med
kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod
som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller
som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 får de
behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för en OTC-
råvaruoption, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingorgani-
sation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av
clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginal-
säkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och
att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer
av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller
enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Dessutom
får de medge att kravet för en köpt råvaruoption som omsätts på börsen
eller en OTC-råvaruoption är detsamma som det som gäller för den under-
liggande råvaran, dock med den begränsningen att därav härrörande krav
inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdad
OTC-option skall bestämmas i förhållande till den underliggande råvaran.
11. Köpoptioner baserade på råvaror skall behandlas på samma sätt som
råvaruoptioner enligt punkt 10.
12. De som överför råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till
råvaror i en repa och den som lånar ut råvaror i ett avtal om råvarulån skall
ta med sådana råvaror vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna
bilaga.
a)Löptidsmetoden
13. Institutet skall använda en särskild löptidsmetod för varje råvara i
överenstämmelse med följande tabell. Alla positioner i en viss råvara och
alla positioner som betraktas som positioner i samma råvara enligt punkt 7
ovan skall föras till respektive löptidsband. Fysiska lager skall föras till
första löptidsbandet.
Löptidsband
(1)Spridningsfaktor
(i %)
(2)
0≤1 månad 1,50
>1≤3 månader 1,50
>3≤6 månader 1,50
>6≤12 månader 1,50
>1≤2 år 1,50
>2≤3 år 1,50
> 3 år 1,50
14. Behöriga myndigheter får tillåta att positioner som enligt punkt 7 ovan är
eller betraktas som positioner i samma råvara avräknas och förs till respek-
tive löptidsband på nettobasis för
— positioner i kontrakt som förfaller samma dag och
— positioner i kontrakt som förfaller inom tio dagar från varandra, om
kontrakten omsätts på marknader som har dagliga leverenstidpunkter.
15. Institutet skall därefter beräkna summan av de långa positionerna och
summan av de korta positionerna i varje löptidsband. Summan av långa
(korta) positioner som motsvaras av korta (långa) positioner i ett visst
löptidsband utgör den avstämda positionen i den gruppen medan återstående
långa eller korta positioner utgör den icke avstämda positionen i samma
band.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 33
▼M1
16. Den del av den icke avstämda långa (korta) positionen i ett visst löptidsband
som motsvaras av den icke avstämda korta (långa) positionen i ett högre
löptidsband utgör den avstämda positionen mellan två löptidsband. Den del
av den icke avstämda långa eller icke avstämda korta positionen som inte
kan avstämmas på detta sätt utgör den icke avstämda positionen.
17. Institutets kapitalkrav för varje råvara skall beräknas på grundval av den
relevanta löptidsmetoden som summan av följande:
i) Summan av de avstämda långa och korta positionerna, multiplicerad
med relevant grundfaktor enligt kolumn 2 i tabellen i punkt 13 för varje
löptidsband och med råvarans avistapris.
ii) Den avstämda positionen mellan två löptidsband för varje löptidsband
dit en icke avstämd position överförs, multiplicerad med 0,6 %
(överföringsfaktor) och med råvarans avistapris.
iii) Återstående icke avstämda positioner multiplicerade med 15 %
(restfaktor) och med råvarans avistapris.
18. Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av
de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 17.
b)Förenklad metod
19. Institutets kapitalkrav för varje råvara beräknas som summan av:
i) 15 % av nettopositionen, lång eller kort, multiplicerad med råvarans
avistapris,
ii) 3 % av bruttopositionen, lång samt kort, multiplicerad med råvarans
avistapris.
20. Institutets totala kapitalkrav för varje råvarurisk skall beräknas som summan
av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 19.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 34
▼M1
BILAGA VIII
EGNA MODELLER
1. De behöriga myndigheterna får, om inte annat följer av villkoren i denna
bilaga, medge att institut vid beräkning av sina kapitalkrav för positionsrisk,
valutakursrisk och/eller råvarurisk använder sina egna riskhanteringsmo-
deller i stället för, eller tillsammans med, de metoder som beskrivs i
bilagorna I, III och VII. I varje enskilt fall krävs ett uttryckligt godkännande
från den behöriga myndigheten för användning av modeller för övervakningav kapitalsituationen.
2. Den behöriga myndigheten skall ge sitt godkännande endast om den är
övertygad om att institutets riskhanteringssystem är sunt och genomförs
med integritet och att i synnerhet följande kvalitativa normer uppfylls:
i) Den egna riskberäkningsmodellen skall vara väl integrerad i institutets
dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rappotering om
institutets riskexponering till institutets högsta ledning.
ii) Institutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de
affärsdrivande handelsenheterna och rapporterar direkt till institutets
högsta ledning. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och
genomföra institutets riskhanteringssystem. Den skall utarbeta och
analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen
och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende begränsningar i
handeln.
iii) Institutets styrelse och högsta ledning skall ta aktiv del i riskkontrol-
lprocessen, och de dagliga rapporter som utarbetas av
riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå med tillräckliga
befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de posi-
tioner som enskilda handlare tar som i institutets totala riskexponering.
iv) Institutet skall ha tillräckligt många anställda som har kunskaper i
användningen av avancerade modeller inom områdena handel, risk-
kontroll, revision och affärsadministration (back-office).
v) Institutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerstäl-
lande av att en rad skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och
kontroller av om riskberäkningssystemets funktion i sin helhet efter-
levs.
vi) Institutets modell skall ha en dokumenterad historia av rimlig
noggrannhet i sina riskberäkningar.
vii) Institutet skall ofta genomföra ett rigoröst påfrestningstest och resul-
taten därav skall ses över av högsta ledningen och återspeglas i de
riktlinjer och limiter som den fastställer.
viii) Institutet skall, som ett led i sin regelbundna interna revision,
genomföra en fristående översyn av sitt riskberäkningssystem. Denna
översyn skall inbegripa både de affärsdrivande handelsenheternas och
den fristående riskkontrollenhetens verksamhet. Åtminstone en gång
om året skall institutet se över sin riskhanteringsprocess i dess helhet.
Vid denna översyn skall man beakta följande:
— Hur ändamålsenlig dokumentationen från riskhanteringssystemet
och -processen är samt riskkontrollenhetens organisation.
— Integreringen av marknadsriskberäkningen i den dagliga riskhanter-
ingen och integriteten i informationssystemet för riskhanteringen.
— Vilket förfarande institutet använder för att godkänna riskvärder-
ingsmodeller och värderingssystem som används av personalen
inom handelsavdelningar och affärsadminstrationsavdelningar.
— Omfattningen av de marknadsrisker som kan iakttas genom riskbe-
räkningsmodellen och valideringen av betydande förändringar i
riskberäkningsprocessen.
— Graden av riktighet och fullständighet i positionsuppgifter, graden
av riktighet och lämplighet i antaganden om volatilitet och korrela-
tion samt riktigheten i värdering och beräkningar av riskkänslighet.
— Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera
konsistens, aktualitet och tillförlitlighet i informationskällor som
används för egna modeller, inbegripet dessa informationskällors
oberoende.
— Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera
”back-testing” som utförs för att bedöma modellens riktighet.
3. Institutet skall övervaka modellens riktighet och prestanda genom att
använda ett program för ”back-testing”. Denna kontroll skall för varje
bankdag ge en jämförelse mellan det värde på risk (value-at-risk) som gene-
reras av institutets modell för portföljens positioner vid dagens slut och
dagsförändringen av portföljens värde vid slutet av påföljande bankdag. De1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 35
▼M1
behöriga myndigheterna skall granska institutets förmåga att företa sådan
”back-testing” med avseende på både faktiska och hypotetiska förändringar
i portföljens värde. ”Back-testing” med avseende på hypotetiska
förändringar är baserad på en jämförelse mellan portföljens värde vid
dagens slut och, under antagande om oförändrade positioner, dess värde
vid slutet av påföljande dag. De behöriga myndigheterna skall kräva att
institutet vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra sitt ”back-testing”-
program i de fall det anses bristfälligt.
4. För att beräkna kapitalkraven för den specifika risk som finns i innehav av
räntebärande instrument och aktier i handelslagret får de behöriga myndig-
heterna medge att ett instituts egna modell används, om modellen uppfyller
villkoren nedan i denna bilaga och dessutom
— förklarar den historiska prisvariationen i portföljen,
— fångar upp koncentrationen i fråga om omfattning och förändring av
portföljens sammansättning,
— är robust mot ogynnsamma marknadsbetingelser,— utvärderas genom ”back-testing” i syfte att uppskatta om den specifika
risken fångas upp på ett riktigt sätt. Om de behöriga myndigheterna
medger att denna ”back-testing” utförs på grundval av relevanta under-
portföljer måste dessa väljas på ett konsekvent sätt.
5. Institut som använder egna modeller som inte erkänns enligt punkt 4 skall
åläggas ett särskilt kapitalkrav för den specifika risken beräknad enligt
bilaga I.
6. Vid tillämpning av punkt 10 ii skall resultatet av institutets egna beräk-
ningar ökasgenom att multiplicerasmed en faktor på mins t 3.
7. Multiplikationsfaktorn skall ökas med en plusfaktor mellan 0 och 1 i
överensstämmelse med följande tabell beroende på det antal överskridanden
som konstaterats genom institutets ”back-testing” under de närmast
föregående 250 bankdagarna. De behöriga myndigheterna skall kräva att
instituten på ett konsekvent sätt beräknar överskridanden på grundval av
”back-testing” av antingen faktiska eller hypotetiska förändringar i portföl-
jens värde. Ett överskridande är den en-dags-förändring i portföljens värde
som överskrider det motsvarande en-dags-värde på risk (value-at-risk)-mått
som genererats av institutets modell. För att bestämma plusfaktorn skall
antalet överskridanden bedömas åtminstone kvartalsvis.
Antal överskridanden Plusfaktor
Färre än 5 0,00
5 0,40
6 0,50
7 0,65
8 0,75
9 0,85
10 eller fler 1,00
De behöriga myndigheterna kan i enskilda fall och på grund av en speciell
situation avstå från kravet på att öka multiplikationsfaktorn med plusfaktorn
enligt tabellen ovan om institutet på ett tillfredsställande sätt för de behöriga
myndigheterna har påvisat att en sådan ökning är omotiverad och att
modellen i grunden är sund.
Om det genom upprepade överskridanden påvisas att modellen inte är
tillräckligt exakt skall de behöriga myndigheterna återkalla godkännandet
av modellen eller vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att modellen
snarast förbättras.
För att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att kontinuerligt övervaka
plusfaktorns lämplighet skall institution snarast och under alla omständig-
heter senast inom fem arbetsdagar underrätta de behöriga myndigheterna
om alla överskridanden som konstateras med deras ”back-testing”-program
och som i enlighet med ovanstående tabell skulle medföra en ökning av en
plusfaktor.
8. Om institutionens modell godkänns av de behöriga myndigheterna i enlighet
med punkt 4 för att beräkna kapitalkraven för en specifik risk skall institutet1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 36
▼M1
öka sitt kapitalkrav som beräknas i enlighet med punkterna 6, 7 och 10
genom ett extra kapitalkrav som antingen motsvarar
i) andelen specifik risk i ”value-at-risk”-måttet som urskilts i enlighet med
riktlinjerna för tillsyn, eller, enligt institutets val,
ii) ”value-at-risk”-måtten för underportföljer med positioner i räntebärande
instrument och aktier som innehåller en specifik risk.
Institut som använder valmöjlighet ii måste redovisa hur deras underportfölj
är uppbyggd på förhand och bör inte förändra den utan de behöriga myndig-
heternasmedgivande.
9. De behöriga myndigheterna får avstå från kravet på extra kapitalkrav enligt
punkt 8, om institutet kan visa att dess modell i linje med överenskommen
internationell standard på ett riktigt sätt fångar upp också risken för oförut-
sedda händelser och risken för fallissemang (”event risk and default risk”) i
fråga om innehavet av räntebärande instrument och aktier i handelslagret.
10. Alla institut skall uppfylla ett kapitalkrav som uppgår till det som är högst
av
i) föregående dags ”value-at-risk”-värde som beräknats enligt de riktlinjer
som anges i denna bilaga, och
ii) medelvärdet av de dagliga ”value-at-risk”-mått beräknat på de närmast
föregående 60 bankdagarna multiplicerat med de faktorer som omnämns
i punkt 6 justerade med den faktor som omnämns i punkt 7.
11. Följande miniminorm skall gälla vid beräkning av riskerat värde, ”value-at-
risk”:
i) Åtminstone daglig beräkning av riskerat värde, ”value-at-risk”.
ii) Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.
iii) En innehavsperiod motsvarande tio dagar.
iv) En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då enkor-
tare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning
i prisvolatiliteten.
v) Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad.
12. De behöriga myndigheterna skall kräva att modellen på ett korrekt sätt tar
med alla väsentliga prisrisker på optioner eller på optionsliknande positioner
och att andra risker som inte tas med i modellen täcks tillräckligt av kapital-
basen.
13. De behöriga myndigheterna skall kräva att riskberäkningsmodellen fångar
upp tillräckligt antal riskfaktorer, beroende på institutets aktivitetsnivå på
respektive marknad. Åtminstone följande bestämmelser skall följas:
i) I fråga om ränterisk skall riskberäkningssystemet innefatta en uppsätt-
ning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken
institutet har räntekänsliga positioner, vare sig dessa är i eller utanför
balansräkningen. Institutet skall basera sina avkastningskurvor på
någon vedertagen metod. När det gäller väsentlig ränteriskexponering i
de viktigaste valutorna och på de viktigaste marknaderna skall avkast-
ningskurvan delas upp i minst sex löptidssegment för att fånga upp
variationer i räntornas volatilitet utmed avkastningskurvan. Riskbe-
räkningssystemet måste även fånga upp den risk som är förkippnad
med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastnsingskurvor.
ii) I fråga om valutakursrisk skall riskberäkningssystemet omfatta riskfak-
torer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutorna som
institutets positioner är denominerade i.
iii) För aktierisk skall riskberäkningssystemet tillämpa en särskild riskfaktor
åtminstone för var och en av de aktiemarknader där institutet har
väsentliga positioner.
iv) För råvarurisk skall institutet tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone
för var och en av de råvaror där institutet har väsentliga positioner.
Riskberäkningssystemet skall dessutom fånga upp risken i ej fullständigt
korrelerade rörelser mellan likartade men ej identiska råvaror och även
exponering för förändringar i terminspriser som uppstår till följd av
bristande överensstämmelse mellan löptider. Det skall också beakta
marknadssärdrag, särskilt leveransdagar och handlares möjligheter att
stänga positioner.
14. De behöriga myndigheterna får tillåta institut att använda empiriska korrela-
tioner inom riskkategorier och mellan olika riskkategorier om de är
övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och
genomförsmed integritet.1993L0006 — SV — 21.07.1998 — 001.001 — 37