2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS BESLUT nr 284/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn
eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöver-dragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade eftervarmvalsningen, med ursprung i Republiken Indien och Taiwan, om godtagande av åtaganden
som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import
med ursprung i Republiken Sydafrika
(EGT L 31, 5.2.2000, s. 44)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Kommissionens beslut nr 2071/2000/EKSG av den 29 september 2000 L 246 32 30.9.2000
►M2Kommissionens beslut nr 842/2002/EKSG av den 21 maj 2002 L 134 18 22.5.2002
►M3Kommissionens beslut nr 1043/2002/EKSG av den 14 juni 2002 L 157 45 15.6.2002
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 119, 20.5.2000, s. 39 (2000/284/EKSG)
▼B
KOMMISSIONENS BESLUT nr 284/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa
valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en breddav minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöver-dragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar,
inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Repu-
bliken Indien och Taiwan, om godtagande av åtaganden som gjortsav vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet
rörande import med ursprung i Republiken Sydafrika
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA
BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och
stålgemenskapen,
med beaktande av kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG av den 3
september 1998 om skydd mot dumpad import från länder som inte är
medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen(1), särskilt artik-
larna 13-15 i detta,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.FÖRFARANDE
1.Inledande
1.Den 8 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett till-
kännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande avförfarandet) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (
2)
att den skulle inleda ett antisubventionsförfarande beträffandeimport till gemenskapen av vissa valsade platta produkter av
järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken
pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda medannat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade eftervarmvalsningen, med ursprung i Indien, Sydafrika och Taiwan.
2.Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits avEurofer som ombud för tillverkare i gemenskapen som svararför en betydande del, enligt artiklarna 9.1 och 10.7 i beslut nr1889/98/EKSG (nedan kallat grundbeslutet), av den samman-
lagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten.
Klagomålet innehöll bevisning om subventionering av denberörda produkten och för därav vållad väsentlig skada, vilkenansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
2.Undersökning
3.Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare
i exportländerna (nedan kallade de exporterande tillverkarna),
importörer och intresseorganisationer för dessa som den visste
var berörda, företrädare för exportländerna samt de klagande till-verkarna i gemenskapen om att ett förfarande skulle inledas.Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och tilldem som givit sig till kännainom den tidsfrist som a ngivits itillkännagivandet om inledande av förfarandet. I enlighet med
artikel 11.5 i grundbeslutet gav kommissionen också de direkt
berörda parterna möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkteroch begära att bli hörda.
4.Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenska-pen och importörer lämnade skriftliga synpunkter.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 2
(1) EGT L 245, 4.9.1998, s. 3.
(2) EGT C 5, 8.1.1999, s. 2.
▼B
Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda
tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att berörasav resultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att
höradem, hördes.
5.Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och
överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera
i) införande av slutgiltiga utjämningstullar på import från
Indien och Taiwan,
ii) godtagande av ett åtagande som gjorts av exporterande till-
verkare i Indien och
iii) avslutande av förfarandet rörande import från Sydafrika.
Parterna beviljades också en period inom vilken de kunde lämna
synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.
6.Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och imotiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighetdärmed.
7.Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter somden ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande.
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag och myndig-
heter:
—Klagande tillverkare i gemenskapen:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Förenade kungariket
— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien— Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederländerna— ILVA Spa, Genua, Italien— Sidmar NV, Gent, Belgien
— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland
— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland— SOLLAC, Paris, Frankrike— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Exporterande tillverkare:
a) Indien
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, CalcuttaSteel Authority of IndiaLtd, New Delhi
b) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
c) Taiwan
ChinaSteel Corp., Ka ohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaohsiung
—Icke-närstående importör-användarföretag i gemenskapen:
Marcegaglia SpA, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående:
Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London,
Förenade kungariket
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland
8.Undersökningen av subventionering omfattade perioden från ochmed den 1 januari 1998 till och med den 31 december 19982000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 3
▼B
(nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada
omfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till ochmed utgången av perioden för undersökning av subventionering
(nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B.PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH
LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
9.Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade
platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd avminst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragnaeller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, intevidare bearbetade efter varmvalsningen (nedan kallade varmval-
sade ringar eller rullar). Denna produkt klassificeras för
närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00,7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90(
1),
7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.
10.Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverkgenom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningeneller efter betningen eller genomdragsglödgningen. Varmvalsade
ringar eller rullar är regelbundet upprullade.
I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålprodukter
används varmvalsade ringar eller rullar som insatsmaterial förtillverkning av andra stålprodukter (breda och smala band, alla
kallvalsade produkter, rör osv.). Varmvalsade ringar eller rullar
tillverkas i olika kvaliteter och dimensioner. Den absolut störstadelen av importen från tredje land till gemenskapen utgörs av”konstruktionsstål” (t.ex. S235 och S275 enligt Euronorm EN10025) och ”mjukt kolstål” (t.ex. DD11, DD12, DD13 enligtEN 10011 och ”Deutsche Industrie-norm” DIN 1614/1). Ring-
arna eller rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och
15 mm och en bredd på mellan 600 och 2 050 mm. Vart ochett av de KN-nummer som anges ovan motsvarar en specifikprodukttyp med en viss bredd och tjocklek inom de gränsersom nämns ovan.
11.Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kategorier
beroende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar
(nedan kallade svarta ringar eller rullar), som utgör baspro-dukten, och betade varmvalsade ringar eller rullar (nedankallade betade ringar eller rullar), som efter varmvalsningengenomgår en ytterligare ytbehandling som kallas betning.Distinktionen mellan svarta respektive betade ringar eller rullar
avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens struktur i det att
ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika KN-nummer.
12.Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs avsvarta ringar och rullar, framgick det av undersökningen attimporten omfattar alla KN-nummer och således alla olika
ovannämnda produkter. Även om varje KN-nummer motsvarar
en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, konstateradesdet att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska ochtekniska egenskaper, användningsområden och tillämpningar.Därför utgör i denna undersökning alla typer av varmvalsaderingar eller rullar enligt de olika KN-nummer som nämns i skäl
9 en endaprodukt.
2.Likadan produkt
13.Av undersökningen framgick att de varmvalsade ringar eller
rullar som importeras från de berörda länderna är identiska ellerjämförbara med de produkter som tillverkas i gemenskapen,särskilt vad gäller tillgängliga kvaliteter och dimensioner.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 4
(1) Se rättelse i EGT C 107, 16.4.1999, s. 6.
▼B
14.Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt
som de tillverkade och sålde inte i sig var utbytbar och
jämförbar med den produkt som tillverkades i gemenskapen. Dehävdade att gemenskapstillverkarnas tillverkningsprocess varmer avancerad och t.o.m. att en annan teknik användes, vilketinnebar att produkten hade högre kvalitet. Användarna sadesibland vara tvungna att omvalsa de importerade produkterna
innan de kunde bearbetas vidare. Således skulle de exporterande
tillverkarnas produkter inte vara likadana som de klagandegemenskapstillverkarnas produkter.
15.Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytdefektereller kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknads-
värde. Av undersökningen framgick dock att den
gemenskapstillverkade produkten och den importerade produkteni allmänhet ändå hade samma grundläggande fysiska egenskaperoch användningsområden, även om produkter från olika leve-rantörer och från olika sändningar från en och samma
leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om kvaliteten.
Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade ringareller rullar som importeras från de berörda länderna inte är lika-dana produkter som de som tillverkas av gemenskapsindustrinoch säljs i gemenskapen.
16.Det framgick vidare av undersökningen att kvaliteterna ochdimensionernapå den berördaprodukt som importera s från deberörda länderna är identiska eller jämförbara med kvaliteternaoch dimensionernahos de produkter som säljs på de berördaländernas inhemska marknader.
17.På grundval av detta drogs slutsatsen att de varmvalsade ringareller rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs pådessa länders inhemska marknader, de varmvalsade ringar ellerrullar som från dessa länder exporteras till gemenskapen och devarmvalsade ringar eller rullar som tillverkas och säljs av deklagande gemenskapstillverkarna på gemenskapens marknad är
likadana produkter, i den mening som avses i artikel 1.5 i grund-
beslutet.
C.SUBVENTIONER
1. INDIEN
a)Inledning
18.På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommis-
sionens frågeformulär undersökte kommissionen följande femordningar, som påstods innefatta exportsubventioner:
— Passbook Scheme (”Passbook”-systemet)
— Duty Entitlement Passbook Scheme (tullkreditsystemet)
— Export Promotion Capital Goods Scheme (förmånstullar i
exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)
— Export Processing Zones/Export Oriented Units (industriella
frizoner för bearbetning på export/exportorienterade företag)
— Income Tax Scheme (befrielse från inkomstskatt)
19.De fyra första ordningarna grundar sig på ”Foreign Trade (Deve-
lopment and Regulation) Act” (utrikeshandelslagen) från 1992,
som trädde i kraft den 7 augusti 1992, varvid ”Imports andExports Control Act” (lagen om import- och exportkontroll)från 1947 upphörde att gälla. Genom utrikeshandelslagenbemyndigas de indiska offentliga myndigheterna att utfärda
kungörelser inom ramen för export- och importpolitiken. Dessa
sammanfattas i ”Export and Import Policy”-dokument (dokumentom export- och importpolitiken), vilkages ut va rt femte år ochuppdateras varje år. Två av dessa dokument är relevanta förundersökningsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen förperioden 1992-1997 och femårsplanen för perioden 1997-2002.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 5
▼B
20.Den sista ordningen, befrielse från inkomstskatt, grundar sig på
”Income Tax Act” (lagen om inkomstskatt) från 1961, vilken
ändras varje år genom ”Finance Act” (skattelagen).
b)”Passbook”-systemet
21.Ett instrument inom ramen för export- och importpolitiken som
innefattar exportrelaterat stöd är det så kallade ”Passbook”-systemet, vilket trädde i kraft den 30 maj 1995.
Stödberättigade företag och verksamheter
22.”Passbook”-systemet riktar sig till vissa kategorier av exportörer,
nämligen exportörer som tillverkar sina produkter i Indien och
sedan exporterar dem (exporterande tillverkare) och exportörer,oavsett om de är tillverkare eller bara handlare, som tilldelatsett ”Export House/Trading House/Star Trading House/SuperStarTrading House-certificate” (handelshusintyg). Den senare kate-gorin av exportörer, vilken definieras i dokumentet om export-
och importpolitiken, måste bland annat kunna dokumentera tidi-
gare exportresultat.
Praktiskt genomförande
23.Ingen av tillverkarna/exportörerna av den berörda produkten
hade ansökt om att få omfattas av ”Passbook”-systemet ellerutnyttjat detta. Det fanns därför ingen anledning för kommis-sionen att analysera det inom ramen för undersökningen.
c)Tullkreditsystemet
24.Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitiken
som innefattar exportrelaterat stöd är tullkreditsystemet, vilketträdde i kraft den 7 april 1997. Detta system ersatte ”Pass-book”-systemet, som avskaffades den 31 mars 1997. Det finnstvå typer av tullkreditsystem:
— Tullkredit som beviljas före export
— Tullkredit som beviljas efter export
i) Tullkredit som beviljas före export
Stödberättigade företag och verksamheter
25.Systemet med tullkredit som beviljas före export står öppet för
exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som expor-terar) och för exporterande handlare som har anknytning tilltillverkare. För att kunna komma i fråga för denna ordningmåste företaget ha exporterat under en treårsperiod innan det
ansöker om licens.
Praktiskt genomförande
26.Varje stödberättigad exportör kan ansöka om licens. Genom
licensen, som utfärdas automatiskt, beviljas ett kreditbeloppsom kan användas för avräkning av tull på framtida import avvaror. Licensens värde beräknas till 5 % av det genomsnittligaårliga värdet av den sökandes totala export under de tre
föregående åren.
27.Licensen, som inte får överföras, är giltig i tolv månader räknat
från dagen för utfärdandet. När krediten har utnyttjats skall enavgift betalas till den behöriga myndigheten. Företaget kan dåanhålla om ett ytterligare kreditbelopp, vilket även det beräknastill 5 % av det genomsnittliga värdet av exporten under de treföregående åren.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 6
▼B
28.Tullkredit som beviljas före export gör det möjligt att tullfritt
importera insatsvaror som behövs för tillverkningen av varor i
det berörda företagets fabrik. Vilka varor som får importerastullfritt bestäms på grundval av de insatsvaror som upptagits istandardnormen för ”input/output”(
1) och varierar beroende på
vilken produkt som skall tillverkas. Företaget får sedan inteöverföra, utlåna, sälja eller avhända sig de insatsvaror som
importerats tullfritt och inte heller utnyttja dem i annat syfte än
som beståndsdel i den färdigaprodukten.
29.Utnyttjandet av denna ordning innebär också en skyldighet attexportera. När licensen utnyttjas för tullfri import förbinder sig
licensinnehavaren att använda varorna som insatsvaror för
färdigvaror avsedda för export. Genom exporten får licensinne-havaren en förmån baserad på den färdiga produktens typ ochkvantitet. Förmånen beräknas på grundval av standardnormenför ”input/output”. När licensinnehavaren har exporterat varortill ett värde som berättigar honom till en förmån motsvarande
den kredit som han redan beviljats inom ramen för systemet
med tullkredit före export, är förpliktelsen fullgjord.
Slutsats beträffande systemet med tullkredit som beviljas före
export
30.Indiens offentliga myndigheter hävdar att systemet med tull-kredit som beviljas före export är ett tillåtet avskrivnings/restitutionssystem eller ett restitutionssystem som tillåter substi-
tution enligt bestämmelsernai led i) i bila gaI till grundbeslutet
och därför icke utjämningsbart. I bilagorna II och III till grund-beslutet anges riktlinjer för hur man skall avgöra om sådanasystem utgör exportsubventioner eller inte.
31.Systemet med tullkredit som beviljas före export är ett värdeba-serat system. I programmet med standardnormer för ”input/output” fastställs teoretiska kostnader på grundval av en bedöm-ning av värdet på de insatsvaror som måste importeras förtillverkning av en given produkt. När väl dessa kostnader
fastställts för en viss färdigvara kan insatsvaror importeras tull-
fritt inom ramen för en licens utfärdad i enlighet med systemetför tullkredit som beviljas före export. Det ställs inget krav påatt alla de insatsvaror som upptagits på förteckningen skallimporteras. Det enda som begränsar den mängd av en vissinsatsvara som kan importeras enligt systemet är det värde som
anges i den beviljade licensen och motsvarande åtagande att
exporteraden färdigaprodukten.
32.Ett företag som kan skaffa sig sina insatsvaror till ett lägre prisän det pris som anges i programmet med standardnormer för
”input/output” eller som kan erhålla en del av insatsvarorna på
den inhemska marknaden skulle kunna importera insatsvarortullfritt som det sedan skulle kunna använda i sin produktionför hemmamarknaden. Det synes inte finnas någon bestämmelsei programmet som skulle kunna förhindra att denna situationuppkommer. Det framkom inte heller något som påvisade
förekomsten av något annat system eller något annat förfarande
för att bekräfta vilka tullfria insatsvaror som faktiskt förbrukadesi tillverkningen av den exporterade färdiga produkten eller ivilkamängder.
33.I avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundbe-slutet fastställs att exportlandet, när det konstaterats att dessoffentligamyndigheter inte ha r infört något kontrollsystem,normalt bör företa en ytterligare granskning, som skall grundaspå insatsvaror som faktiskt förbrukats eller på faktiska transak-tioner, i syfte att fastställa om ett alltför stort belopp har2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 7
(1) För en närmare förklaring av programmet med standardnormer för ”input/
output” hänvisas till kommissionens förordning (EG) nr 1556/98 (EGT L
202, 18.7.1998, s. 40).
▼B
utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen
sådan granskning.
34.Den enda indiska tillverkare i undersökningen som utnyttjadedenna ordning har emellertid tilhandahållit kommissionen bevis
för att företaget inte fått en alltför stor förmån. Företaget har
kunnat visa att alla förmåner som det erhöll under under-sökningsperioden inom ramen för systemet med tullkredit sombeviljas före export uppvägdes av den tull som normalt skallbetalas endast för insatsvaror som förbrukats i exporteradefärdigprodukter. Företaget erhöll därför ingen subvention.
ii) Tullkredit som beviljas efter export
Stödberättigade företag och verksamheter
35.Systemet med tullkredit som beviljas efter export står öppet för
exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som expor-terar) och för exporterande handlare.
Praktiskt genomförande
36.Enligt detta system kan alla stödberättigade exportörer ansöka
om kredit, vilken beräknas som en viss procentsats av värdet på
de exporterade färdiga produkterna. De indiska offentligamyndigheterna har fastställt sådana procentsatser för flertaletprodukter, inbegripet för de berörda produkterna, på grundvalav standardnormerna för ”input/output”. En licens i vilken det
beviljade kreditbeloppet anges utfärdas automatiskt.
37.Krediterna får användas för senare import av alla slags varor(t.ex. råvaror eller kapitalvaror), förutsatt att de inte är upptagna
på den så kallade ”Negative List of Imports” (negativa import-listan). Sådana importerade varor får säljas på den inhemskamarknaden (under förutsättning att omsättningsskatt betalas)eller användas på något annat sätt.
38.Krediter enligt dennaordning får överföra s fritt. Licensen ärgiltig under en tolvmånadersperiod från och med dagen för
beviljandet av licensen.
39.När alla krediter har utnyttjats måste företaget betala en avgift
till den behörigamyndigheten.
Slutsats beträffande systemet med tullkredit som beviljas efter
export
40.Denna ordning är klart knuten till exportresultat. Kreditenbeviljas automatiskt och beräknas enligt en formel som utgårfrån standardnormerna för ”input/output”, oberoende av om
insatsvarorna har importerats, om tull har betalats för dem eller
om insatsvarorna verkligen har använts för tillverkning på exportoch i så fall i vilka mängder. Ett företag kan i själva verketansöka om licens oberoende av om det faktiskt genomför någonimport eller köper importerade varor från andra källor.
Ordningen kan därför inte betraktas som ett tullrestitutions-
system eller ett restitutionssystem som tillåter substitution,eftersom återbetalningen av importtullar inte är begränsad tillden tull som skall betalas på varor som förbrukas i tillverkningenoch det därför är fråga om en alltför stor återbetalning enligtartikel 2.1 a ii. Ordningen är därför utjämningsbar enligt artikel
3.4 ai grundbeslutet, eftersom den innebär uteblivnaintäkter och
eftersom den är knuten till exportresultat.
Beräkning av subventionens storlek
41.Förmånen för exportörerna har beräknats på två olika sätt allt
efter det sätt på vilket företaget i fråga hade utnyttjat licenserna.
42.Om företaget hade använt sina licenser för att importeraprodukter tullfritt, beräknades förmånen på grundval av det tull-belopp som normalt skulle ha erlagts för importvolymen i fråga2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 8
▼B
under undersökningsperioden, men som med stöd av systemet
med tullkredit inte hade erlagts.
43.Om företaget hade sålt sina licenser, beräknades förmånen på
grundval av det kreditbelopp som beviljats i licensen, oavsett
vilket pris licensen hade sålts till. De tre exporterande tillver-karna och Indiens offentliga myndigheter hävdade att förmånenborde begränsas till licensens faktiska försäljningspris, som iregel är lägre än det nominellavärdet på den kredit som ges i
licensen. Denna begäran kan emellertid inte tillmötesgås,
eftersom försäljningen av en licens till ett pris som ligger underdet nominella värdet är ett på rent affärsmässiga grunder fattatbeslut, som inte påverkar storleken av den förmån som erhållitsgenom systemet.
44.För att den sammanlagda förmån som mottagaren erhållit genom
denna ordning skall kunna fastställas har detta belopp justerats
genom att ränta under undersökningsperioden lagts till. Normaltberäknas den förmån som mottagaren av ett engångsbidragbeviljas genom att årlig marknadsränta läggs till det nominellabidragsbeloppet, varvid man antar att bidraget mottagits påundersökningsperiodens första dag. I detta fall är det dock
uppenbart att de enskilda bidragen kan ha utgått när som helst
mellan undersökningsperiodens första och sista dag. I stället föratt lägga till årsränta på hela beloppet anses det därför lämpligtatt anta att ett genomsnittligt bidrag mottagits i mitten av under-sökningsperioden. Räntan bör därför täcka en
sexmånadersperiod, vilket motsvarar hälften av den gällande
årliga marknadsräntan i Indien under undersökningsperioden,dvs. 7 %. Detta belopp har fördelats på den sammanlagdaexporten under undersökningsperioden.
45.Indiens offentliga myndigheter och tre exportörer hävdade attordningen bedömts felaktigt av kommissionen vad gäller subven-
tionens omfattning och storleken på den utjämningsbara
förmånen. De hävdade i synnerhet att kommissionens bedömningav vilka förmåner dessa ordningar innefattade var felaktig,eftersom endast den alltför höga tullrestitutionen kunde betraktassom en subvention enligt artikel 2 i grundbeslutet.
46.Enligt artikel 2.1 a ii medges undantag för bland annat sådana
restitutionssystem och restitutionssystem som tillåter substitution
som uppfyller de strikta reglerna i punkt i) i bilaga I samt ibilaga II (definition av och regler för restitutionsystem) ochbilaga III (definition av och regler för restitutionssystem somtillåter substitution).
47.Eftersom kommissionens analys visade att systemet med tull-kredit som beviljas efter export inte är ett i vederbörlig ordninginrättat tullrestitutionssystem eller ett restitutionssystem somtillåter substitution, är frågan om en eventuellt alltför stor återbe-talning av tull inte aktuell och förmånen i sin helhetutjämningsbar. Såsom förklaras i skäl 40 är en alltför stor återbe-
talning av importtull inbyggd i systemet.
48.Tre företag erhöll förmåner genom denna ordning under under-
sökningsperioden och fick en subvention på mellan 4,1 % och12,3 %.
d)Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av
kapitalvaror
49.Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitikensom innefattar exportrelaterat stöd är ordningen medförmånstullar för import av kapitalvaror, vilken infördes den 1april 1990 och ändrades den 5 juni 1995.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 9
▼B
Stödberättigade företag och verksamheter
50.Ordningen med förmånstullar för import av kapitalvaror står
öppen för exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indiensom exporterar) och exporterande handlare. Sedan den 1 april1997 kan även tillverkare som är knutna till exporterande hand-lare utnyttja denna ordning.
Praktiskt genomförande
51.Ett företag som önskar utnyttja denna ordning måste lämna
närmare upplysningar till de behöriga myndigheterna om typenav och värdet på de kapitalvaror som skall importeras. Beroendepå omfattningen av det exportåtagande som företaget är berett att
göra kommer det att få rätt att importera kapitalvaror till
antingen nolltullsats eller nedsatt tullsats. En licens som medgerimport till förmånstullsats utfärdas automatiskt.
52.För att exportåtagandet skall vara uppfyllt måste de importeradekapitalvarorna ha använts vid tillverkningen av de exporteradevarorna.
53.En ansökningsavgift måste betalas för utfärdandet av en licens.
Slutsats beträffande systemet med förmånstullar i exportfrä-
mjande syfte vid import av kapitalvaror
54.Ordningen med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import
av kapitalvaror innefattar en utjämningsbar subvention, eftersom
erläggandet av nedsatt tull eller nolltull innebär att det beviljas
ett finansiellt bidrag från de indiska offentliga myndigheterna,att offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut inte drivs inoch att företaget får en förmån genom att det betalar en lägreimporttull eller ingen tull alls.
55.Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat i den meningsom avses i artikel 3.4 a i grundbeslutet, eftersom den inte kanerhållas utan att företaget åtar sig att exportera. Den betraktasdärför som selektiv.
Beräkning av subventionens storlek
56.Förmånen för exportörerna har beräknats på grundval av det
belopp som egentligen skulle ha erlagts i tull på de importeradekapitalvarorna, varvid detta belopp fördelats över en period som
motsvarar den normala avskrivningstiden för sådana kapitalvaror
inom den industri som tillverkar den berörda produkten. Dennaperiod har fastställts med hjälp av det vägda genomsnittet (fram-räknat på grundval av de berörda produkternastillverkningsvolym) av avskrivningstiderna för de kapitalvarorsom vart och ett av företagen faktiskt importerat med utnyttjande
av denna ordning, vilket gav en normal avskrivningstid på 15 1/2
år. För att den sammanlagda förmånen för företaget enligt dennaordning skall kunna fastställas har den del av det sålunda fram-räknade beloppet som är hänförligt till undersökningsperiodenjusterats genom att ränta för denna period har lagts till beloppet
i fråga. Eftersom denna typ av subvention motsvarar ett engångs-
bidrag, ansågs det lämpligt att tillämpa den gällandemarknadsräntan i Indien under undersökningsperioden, dvs.14 %. Subventionsbeloppet har sedan fördelats på den samman-lagda exporten under undersökningsperioden.
57.Indiens offentliga myndigheter och tre exportörer hävdade atteventuella förmåner borde fördelas på företagets totala omsätt-ning, eftersom de maskiner som importerades med stöd avordningen med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import
av kapitalvaror användes för tillverkning både på export och för
den inhemska marknaden. Det hävdades också att ordningenegentligen syftar till att hjälpa indiska företag att moderniserasin teknik och bli mer konkurrenskraftiga på världsmarknaden(samt att förhindra förlust av utländsk valuta) och att ordningeninte borde betraktas som en exportsubvention. Detta argument2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 10
▼B
tillbakavisas emellertid. Som framhållits ovan måste ett företag
ingå ett exportåtagande för att få komma i fråga för ordningen.Subventionen anses därför vara knuten till exportresultat, och
förmånen har i enlighet med punkt F b i) i beräkningsriktlin-
jerna(
1) fördelats på exportomsättningen under
undersökningsperioden.
58.Två företag utnyttjade denna ordning under undersökningspe-rioden och fick en subvention på mellan 0,0 % och 0,8 %.
e)Industriella frizoner för bearbetning på export/Exporto-
rienterade företag
59.Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitiken
som enligt klagomålet skulle innefatta exportrelaterat stöd ärordningen med industriellafrizoner för bea rbetning på export/exportorienterade företag, vilken infördes den 22 juni 1994.
60.Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den berördaprodukten var etablerad i någon industriell frizon eller var ettexportorienterat företag. Det fanns därför ingen anledning för
kommissionen att analysera denna ordning inom ramen för
undersökningen.
f)Befrielse från inkomstskatt
61.Systemet med befrielse från inkomstskatt grundar sig på
”Income Tax Act” (lagen om inkomstskatt) från 1961. I dennalag, som årligen ändras genom ”Finance Act” (skattelagen),
fastställs grunden för skatteuppbörd samt olika befrielser och
avdrag som kan yrkas. Bland de befrielser som kan yrkas avföretag kan nämnas de som omfattas av avsnitten 10A, 10B och80HHC i lagen.
62.Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den berördaprodukten hade begärt skattebefrielse med stöd av denna ordningunder undersökningsperioden. Det fanns därför ingen anledning
för kommissionen att analysera denna ordning inom ramen för
undersökningen.
g)De utjämningsbara subventionernas storlek
63.Med hänsyn till ovanstående uppgår de sammanlagda
utjämningsbara subventionerna för var och en av de undersöktaexportörernatill följa nde:
(%)
Tullkredit som
beviljas före
exportTullkredit som
beviljas efter
exportFörmånstullar i
exportfrämjande
syfte vid import
av kapitalvarorTotalt
Essar Steel Ltd. 0,0 4,1 0,8 4,9
Steel Authority of India
Ltd. 0,0 12,3 0,0 12,3
Tata Iron and Steel Co.
Ltd. 0,0 8,7 0,0 8,72000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 11
(1) Se EGT C 394, 17.12.1998, s. 6.
▼B
2. SYDAFRIKA
a)Inledning
64.På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommis-
sionens frågeformulär undersökte kommissionen följande
ordningar, som påstods innefatta subventioner:
— Skattebefrielse för investeringar i tillverkning
— Lån till förmånlig ränta
— Befrielse från importtull— Stöd till marknadsföring med sikte på export— Förmånstariffer på frakter och el— Prisrabatt vid export av sekundärstålsprodukter
65.Tre program, nämligen programmet för regional industriell
utveckling, det förenklade programmet för regional industriellutveckling och den generellaexportstimula nsordningen, under-
söktes inte. När förfarandet inleddes hade Sydafrikas offentliga
myndigheter redan lämnat bevis för att programmen hadeupphört mellan november 1996 och juli 1997. Kommissionengodtog därför att de berörda exportörerna inte kunde ha beviljatsnågraförmåner viadessaprogra m under undersökningsperioden.
b)Avslutande av förfarandet
66.För de ordningar som konstaterades ha utnyttjats av de företag
som undersökningen omfattade fastställdes det att den samman-
lagda förmånsnivån uppgick till mellan 0,10 % och 0,48 %.Eftersom detta är en försumbar subventionsnivå enligt artikel14.5 i grundbeslutet, behövde kommissionen inte gå vidare meden analys av huruvida de enskilda ordningarna var utjämnings-bara. Kommissionen beslöt i stället att förfarandet skulle
avslutas för Sydafrikas del, utan införande av tull.
3. TAIWAN
a)Inledning
67.På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommis-
sionens frågeformulär undersökte kommissionen följandeordningar, som påstods innefatta subventioner:
— Skattelättnader och skattebefrielser
— Överavskrivning— Befrielse från importtull
— ”Matching Funds” (”samfinansieringsmedel”)
— Skattelättnad för investeringar i områden med begränsade
naturtillgångar
— Lån till förmånsränta— Bidrag till företag belägna i industriområden och i frizoner
för bearbetning på export
68.Ytterligare uppgifter om dessa ordningar anges nedan.
69.De första sex ordningarna grundar sig på ”Statute for UpgradingIndustries” (lagen om industriell modernisering). Den sistnämnda
ordningen grundar sig på ”Statute for the Establishment and
Administration of Science-based Parks” (lagen om upprättandeoch förvaltning av vetenskapliga centrum) och på ”Statute forthe Establishment and Management of Export Processing Zones”(lagen om upprättande och förvaltning av frizoner för bearbet-ning på export).2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 12
▼B
b)Skattelättnader för förvärv av utrustning för automati-
sering och kontroll av föroreningar
Rättslig grund
70.Lagen om industriell modernisering, som trädde i kraft den 1
januari 1991 och senast ändrades den 27 januari 1995, är detgrundläggande rättsliga instrumentet när det gäller ekonomiskutveckling av den taiwanesiska industrin. Lagen kompletterasav genomförandebestämmelser till lagen om industriell moderni-sering, senast ändrade den 27 januari 1995. Skattelättnaderna har
sin grund i artikel 6 i lagen om industriell modernisering. Den
praktiska tillämpningen av ordningen regleras genom tillämp-ningsföreskrifter för bestämmelserna om skatteavdrag, utfärdadeav Executive Yuan den 15 april 1991, senast ändrade den 27februari 1995.
Stödberättigade företag och verksamheter
71.Skattelättnaderna står öppna för alla tillverkningsföretag. Det
ställs inga särskilda krav beträffande export, och rätten att
utnyttja skattelättnaderna är inte heller knuten till vissa produkt-typer eller viss minstaproduktionsmängd eller omsättning.
72.Enligt artikel 6 i lagen om industriell modernisering beviljas
skattebefrielsen emellertid endast för följande slags invester-
ingar:
— Investeringar i utrustning för automatisering av tillverkningen
— Investeringar i utrustning för kontroll av föroreningar
73.Enligt lagen om industriell modernisering skall det vara fråga
om utrustningsinvesteringar överstigande 600 000 nya taiwane-
siska dollar. Skatteavdragen för de olika typerna av
investeringar kan läggas samman. Skatteavdraget är begränsattill 50 % av den totala skatt som skall betalas för det aktuellaåret.
Skattelättnadens storlek
74.Ett företag som är berättigat till skattelättnaden och som inve-
sterar i utrustning av ovan nämnda typer får göra ett avdrag
med mellan 10 och 20 procent av köpesumman från den bolags-skatt som skall betalas för det aktuella året. Om beloppet förbolagsskatt skulle vara lägre än det avdragsgilla beloppet, fårdet belopp som inte kunnat dras av föras över till de närmastföljande fyra åren.
75.Skatteavdragets storlek bestäms på följande sätt:
För förvärv av inom landet tillverkad utrustning för automati-
sering eller kontroll av föroreningar får avdrag göras med 20 %.För förvärv av i utlandet tillverkad utrustning för automatiseringeller kontroll av föroreningar medges avdrag med 10 %. Förförvärv av teknik för automatisering av tillverkningen medges
avdrag på 10 %.
Praktiskt genomförande
76.Ett företag som önskar utnyttja denna skattelättnad skall inom
sex månader från den dag då utrustningen levererades eller dendag då projektet slutfördes hos byrån för industriell utvecklinginom ekonomiministeriet ansöka om ett tillståndsbevis för skatte-
avdrag. Innan tillståndsbeviset utfärdas kontrollerar den lokala
skattemyndigheten att utrustningen uppfyller kriterierna i artikel6 i lagen om industriell modernisering och att den faktiskt harinstallerats. När tillståndsbeviset utfärdats får beloppet dras av iinkomstdeklarationen för det aktuella året (punkt 95 i inkomst-deklarationen).2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 13
▼B
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
77.Skattelättnaden enligt artikel 6 i lagen om industriell moderni-
sering utgör en utjämningsbar subvention i den mening somavses i artikel 3.4 b i grundbeslutet. Skattelättnaden utgör ensubvention som är beroende av att inhemska produkter används
framför importerade. Enligt ordningen får skatteavdrag visser-
ligen göras både för importerad utrustning och för utrustning avinhemsk tillverkning, men subventionen är dubbelt så hög vidförvärv av utrustning av inhemsk tillverkning och stimulerardärför direkt till köp av utrustning som tillverkats i Taiwan. Det
framgick vid kontrollerna att de taiwanesiska myndigheterna,
genom att bevilja olika förmånsnivåer (20 % för inhemskt till-verkad utrustning mot 10 % för importerad utrustning) tenderaratt gynna köp av inhemskt tillverkad utrustning framför importe-rade maskiner.
78.Ordningen utgör en subvention, eftersom det finansiella bidragetfrån Taiwans offentliga myndigheter i form av en skattelättnadmedför en förmån för exportörerna. Det är en subvention som
enligt lag är beroende av att inhemska produkter används
framför importerade och den anses därför vara selektiv enligtartikel 3.4 b i grundbeslutet.
79.Av dessa skäl anses dessa skattelättnader utgöra utjämningsbarasubventioner.
Beräkning av förmånens storlek
80.Subventionens storlek bör beräknas på grundval av det skattebe-
lopp som inte behövt erläggas under undersökningsperioden(undersökningsperioden i detta förfarande motsvarar ett beskatt-ningsår i Taiwan, dvs. perioden från och med den 1 januari 1998
till och med den 31 december 1998). Det totala subventionsbe-
loppet bör fördelas på den totala försäljningen, eftersomsubventionen kommer både inhemsk försäljning ochexportförsäljning till godo.
81.Taiwans offentliga myndigheter och ett företag hävdade attkommissionen borde haberäkna t den förmån som subventioneninnefattade som skillnaden mellan de två satserna för skatte-
lättnaden (20 % vid förvärv av produkter av inhemsk
tillverkning och 10 % vid förvärv för importerad utrustning).Kommissionen utjämnade hela beloppet för skattelättnaden,eftersom skattelättnaden på 20 % för förvärv av inhemskt till-verkad utrustning inte kan anses vara en avvikelse frånstandardsatsen för skattelättnaden på 10 %. De två satserna för
skattelättnad bör betraktas som skilda ordningar, specifika för å
ena sidan förvärv av utrustning av inhemsk tillverkning, å andrasidan förvärv av importerad utrustning. Om skattelättnaden på20 % vid förvärv av inhemskt tillverkad utrustning inte hadefunnits, skulle företaget inte ha fatt någon skattelättnad, eftersom
satsen på 10 % endast gäller för importerade maskiner och alltså
inte är en generellt tillämpad sats. Kommissionen drog därförslutsatsen att subventionsbeloppet är lika med det totalaintäktsbelopp som uteblivit för de taiwanesiska offentligamyndigheterna.
82.Ett företag utnyttjade denna ordning och fick en förmån på2,19 %.
c)Skattelättnad för investeringar i vissa företag
Stödberättigade företag och verksamheter
83.Enligt artikel 8 i lagen om industriell modernisering står denna
skattelättnad till förfogande för alla investerare som köper
namnaktier utfärdade av ett viktigt teknikbaserat företag eller avett företag som av de offentliga myndigheterna betecknats såsom”viktigt investeringsmottagande företag” (som gemensambenämning för de två företagstyperna används nedan ”det företagi vilket investeringen görs”). Det investerande företaget skall2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 14
▼B
behålla aktierna under minst två år. Begreppet ”viktigt teknikba-
serat företag” definieras inte närmare. Ett ”viktigtinvesteringsmottagande företag” kan vara vilket företag som
helst med ett kapital på minst 2 miljarder nya taiwanesiska dollar
som av de offentliga myndigheterna betecknats som ett sådantföretag.
Skattelättnadens storlek
84.Alla företag som är berättigade till skattelättnaden och som inve-
sterar i de ovan nämnda företagstyperna får göra ett avdrag från
det belopp som skall betalas i bolagsskatt med 20 % av detbelopp som erlagts för aktieförvärvet.
Praktiskt genomförande
85.För att skatteavdraget skall få göras skall det företag i vilket
investeringen görs hos byrån för industriell utveckling ansöka
om ett tillståndsbevis för skatteavdrag. Innan tillståndsbeviset
utfärdas kontrollerar byrån att företaget verkligen är ett teknikba-serat företag respektive att det investeringsmottagande företagetav de offentliga myndigheterna betecknats som ett viktigt inve-steringsmottagande företag. När tillståndsbeviset utfärdats hardet investerande företaget rätt att utnyttja avdraget och får dra
av beloppet i inkomstdeklarationen för det aktuella året (punkt
95 i inkomstdeklarationen).
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
86.Skatteavdraget enligt artikel 8 i lagen om industriell moderni-
sering utgör en utjämningsbar subvention i den mening som
avses i artikel 3.2 a i grundbeslutet. Taiwans offentliga myndig-
heter har begränsat subventionsmöjligheten till att endast gällaföretag som gör en specifik investering. Det framgick vidkontrollerna att de taiwanesiska myndigheterna i själva verketgynnar investeringar inom vissa sektorer och företag.
87.Stödordningen utgör en subvention, eftersom det finansiellabidraget från Taiwans offentliga myndigheter i form av en skat-
telättnad medför en förmån för exportörerna. Subventionen är,
enligt artikel 3.2 a i grundbeslutet, selektivt riktad till vissaföretag i Taiwan.
88.Taiwans offentliga myndigheter hävdar att ordningen inte utgören subvention, eftersom det inte är frågaom något ekonomisktbidrag till det företag i vilket investeringen görs. Detta påståendeär inte korrekt. Som förklarats ovan får ett företag som investerar
i vissa företag en skattelättnad på 20 % av det investerade
beloppet. En skattelättnad utgör otvetydigt ett ekonomiskt bidragfrån Taiwans offentliga myndigheter, eftersom den innebäruteblivna intäkter i den mening som avses i artikel 2.1 a i) igrundbeslutet; det investerande företaget erhåller därigenom en
förmån.
89.Taiwans offentliga myndigheter och ett företag gör gällande att
ordningen är allmänt tillgänglig och följaktligen, eftersom denstår öppen för alla företag som investerar i vissa företag, ickespecifik. Kommissionen fann emellertid att tillträdet tillordningen uttryckligen är begränsat till företag som investerar ivissa företag, eftersom inte alla investeringar i aktier får omfattas
av skattelättnaden. Endast investeringar i ett begränsat antal
företag, nämligen viktiga teknikbaserade företag eller viktigainvesteringmottagande företag, berättigar till skatteavdrag.Kommissionen håller med myndigheterna om att definitionen avvilka företag som får komma i fråga för skattelättnaden är tydlig
och objektiv. Definitionen är emellertid inte neutral och generell
när det gäller tillämpningen, så som krävs i artikel 3.2 b i grund-beslutet, eftersom den begränsar antalet investeringar som kanleda till skatteavdrag på grundval av arten av verksamhet hosde berörda företagen. Ett investerande företag som önskar fåsubventionen har begränsad valfrihet när det gäller vilka sektorer2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 15
▼B
det kan investera i. I artikel 2 i ”Kriterier för avgränsning av
större teknikbaserade företag inom tillverkningsindustrin ochindustrin för tekniska tjänster” begränsas skattelättnaden till 11
specifika typer av investeringar. Tillträdet till ordningen är alltså
beroende av att investeringen görs i vissa företag; skattelättnadenär inte allmänt tillgänglig och den är därför utjämningsbar enligtartikel 3.2 a i grundbeslutet.
90.Av dessa skäl anses skattelättnaden utgöra en utjämningsbarsubvention.
Beräkning av förmånens storlek
91.Förmånen för exportörerna bör beräknas på grundval av den
skattelättnad som dessa exportörer faktiskt beviljades underundersökningsperioden. Förmånsbeloppet bör fördelas på respek-tive företags totala omsättning under undersökningsperioden.
92.Ett företag utnyttjade denna stödordning och fick en förmån på1,34 %.
d)Skattelättnader för FoU och personalutbildning
Rättslig grund
93.Skattelättnaderna för FoU och personalutbildning har sin
rättsliga grund i artikel 6 i lagen om industriell modernisering.Den praktiska tillämpningen av ordningen regleras genomtillämpningsföreskrifterna för bestämmelserna om skatteavdragför företag som investerar i FoU, personalutbildning och åtgärder
för globalisering av företagets varumärke (nedan kallade tillämp-
ningsföreskrifterna), vilka utfärdades av Executive Yuan den 15april 1991 och senast ändrades den 28 maj 1997.
Stödberättigade företag och verksamheter
94.Skattelättnaden står öppen för alla företag inom tillverkningsin-
dustrin och inom jordbruks- och tjänstesektorerna. Det ställsinga särskilda krav beträffande export, och rätten till skatteav-drag är inte heller knuten till vissa produkttyper eller krav påviss minstaproduktionsmängd eller omsättning.
Skattelättnadens storlek
95.För investeringar i FoU gäller att om de totala FoU-utgifterna
uppgår till minst 2 miljoner nya taiwanesiska dollar ellermotsvarar 2 % av företagets nettointäkter under det aktuella
beskattningsåret, får avdrag med 15 % av utgifterna göras från
det belopp som skall betalas i bolagsskatt för det året. Om detotala FoU-utgifterna uppgår till minst 2 miljoner nya taiwane-siska dollar och överstiger 3 % av nettointäkterna, får avdragfrån bolagsskatten göras med 20 % av det belopp varmed inve-steringarna överstiger 3 % av nettointäkterna.
96.Enligt artikel 6 i tillämpningsföreskrifterna får ett företag somunder beskattningsåret investerar sammanlagt minst 600 000 nyataiwanesiska dollar i personalutbildning dra av 15 % av invester-
ingen från bolagsskatten.
97.För bägge typer av skattelättnad gäller att avdrag som inte kan
utnyttjas därför att bolagsskatten för det aktuella året är lägre
än det avdragsgilla beloppet får föras över till de närmast
följande fyra åren.
Praktiskt genomförande
98.Ett företag som önskar utnyttja skattelättnaden skall bifoga en
särskild ansökan till sin inkomstdeklaration. Den lokala skatte-myndigheten kontrollerar sedan om utgifterna uppfyllerkriterierna i artikel 6 i lagen om industriell modernisering och iartiklarna 2 och 3 i tillämpningsföreskrifterna och fastställer detbelopp som får dras av. När den lokala skattemyndigheten2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 16
▼B
godkänt skattelättnaden får beloppet dras av i inkomstdeklara-
tionen för det aktuella beskattningsåret.
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
99.Skattelättnaden för investeringar i FoU och personalutbildning
enligt artikel 6 i lagen om industriell modernisering utgör inteen utjämningsbar subvention. Skattelättnaden är allmänt
tillgänglig för alla företag inom tillverkningsindustrin, jordbruks-
sektorn och tjänstesektorn som investerar i FoU ochpersonalutbildning. Vidare beskrivs de avdragsberättigande utgif-terna ingående i artikel 2 (FoU) och artikel 3(personalutbildning) i tillämpningsföreskrifterna, och de avdrags-berättigande åtgärderna är av det slag som kan vidtas av företag
inom alla sektorer av näringslivet. Skattemyndigheterna har inga
diskretionära befogenheter att fastställa vilka investeringar somär avdragsberättigande och vilka som inte är det. Det framgickvidare vid kontrollerna att skattelättnaden faktiskt hade utnyttjatsinom alla sektorer av näringslivet.
e)Andra skattelättnader
100.Följande former av skattelättnad och skattebefrielse konstate-
rades förekomma men inte ha utnyttjats av de exporterandetillverkarna av den berörda produkten:
— Skattelättnad för globalisering av varumärken
— Fem års skattebefrielse för vissa särskilt utsedda företag
enligt artikel 8 i lagen om industriell modernisering
— Fem års befrielse från bolagsskatt enligt artiklarna 15 och 17
i lagen om upprättande och förvaltning av vetenskapligacentrum
101.Det konstaterades att ingen av dessa ordningar hade utnyttjatsoch kommissionen undersökte därför inte om skattelättnaderna
var utjämningsbara.
f)Överavskrivning
Stödberättigade företag och verksamheter
102.Enligt artikel 5 i lagen om industriell modernisering får tillverk-
ningsföretag som investerar i vissa typer av
anläggningstillgångar tillämpa överavskrivning. De anläggnings-
tillgångar som berättigar till detta är utrustning som skallanvändas i samband med FoU, kontroll av pilotprodukter, ener-gibesparing eller alternativ energi.
Praktiskt genomförande
103.Ett företag som har investerat i utrustning av det slag som får
omfattas av överavskrivning skall lämna in en ansökan tillbyrån för industriell utveckling eller till energikommissionen till-sammans med en beskrivning av maskinerna i fråga och ett
exemplar av den aktuella maskinkatalogen. Byrån för industriell
utveckling eller energikommissionen kontrollerar om maskinernafår omfattas av överavskrivning och utfärdar ett intyg. Närföretaget lämnar in sin inkomstdeklaration till skattemyndighetenskall det bifoga intyget (intygen) och en förteckning över devaror som godkänts för överavskrivning. Den lokala skattemyn-
digheten kontrollerar sedan på nytt om utrustningen uppfyller
kriterierna i artikel 5 i lagen om industriell modernisering ochom överavskrivningen tillämpats korrekt.
Förmånens storlek
104.Enligt artikel 51 i skattelagen kan företagen tillämpa tre prin-
ciper för att skriva av sina tillgångar: linjär avskrivning,avskrivning med en fast procentsats av det minskande bokfördavärdet (degressiv avskrivning) och avskrivning enligt arbetstids-principen. Det framgick av kontrollerna att alla de exporterande2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 17
▼B
tillverkarna av den berörda produkten tillämpade principen med
linjär avskrivning, som innebär att avskrivning sker med ett fastbelopp under utrustningens tekniskalivslängd. Enligt den s.k.
tabellen över anläggningstillgångars tekniska livslängd har varje
maskintyp en fast teknisk livslängd på mellan 2 och 50 år. Förmaskiner som används inom stålindustrin är den genomsnittligaavskrivningstiden 7 år.
105.Den förmån som ges genom bestämmelsernaom övera vskrivningbestår i att avskrivningstiden minskas till 2 år i stället för den
avskrivningstid som normalt gäller enligt tabellen över
anläggningstillgångars tekniska livslängd (dvs. 7 år i genomsnittinom stålindustrin).
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
106.Den överavskrivning som får ske enligt artikel 5 i lagen om
industriell modernisering utgör en utjämningsbar subvention. Isamband med kontrollerna framkom att ett företag, trots detobjektiva kriteriet i artikel 5 i lagen om industriell moderni-sering, hade utnyttjat bestämmelserna om överavskrivning föratt skriva av alla maskiner och all utrustning i en ny produk-
tionslinje och dessutom även byggnader. Maskinerna används
vid tillverkning av stålprodukter och kan inte direkt förknippasmed FoU, pilotprodukter eller energibesparing. Energikommis-sionen och den lokala skattemyndigheten hade godkäntföretagets ansökan. Investeringarna i fråga synes emellertid inteuppfylla kriterierna i artikel 5 i lagen om industriell moderni-
sering, dvs. att det skall vara fråga om utrustning som används
för energibesparing, pilotprodukter eller investeringar i FoU.Detta motiverar slutsatsen att den godkännande myndighetenhar skönsmässiga befogenheter när det gäller att besluta om rätttill överavskrivning och att den kan gynna vissa företag framför
andra.
107.Efter det att kommissionen hade lämnat ut sina uppgifter
hävdade Taiwans offentliga myndigheter att intyget för överav-skrivning hade beviljats av energikommissionen, inte av byrånför industriell utveckling. Kommissionen kan efter sinakontroller bekräfta myndigheternas utsago att intyget för
förvärvet av, enligt vad som uppgavs, energibesparande utrust-
ning hade beviljats av energikommissionen. Kommissionenmåste ändå dra slutsatsen att subventionen i fråga ärutjämningsbar i den mening som avses i artikel 3.2.a i grundbe-slutet, eftersom den godkännande myndigheten inte förefallerfölja kriterierna i samtliga fall och tillträdet till subventionen
därför, genom att det finns utrymme för skönsmässighet i
beslutsfattandet, i själva verket begränsas till vissa företag. Detföretag som utnyttjade denna ordning tillämpade överavskrivningpå ett stort antal objekt som helt klart inte kan klassificeras somenergibesparande utrustning, t.ex. byggnader. Kommissionens
slutsats är därför att den berörda produkten erhåller en förmån
genom denna ordning och att förmånen är utjämningsbar.
108.Ett företag påpekar att det visserligen tillämpade överavskrivningunder undersökningsperioden, men att det inte fick någon förmångenom ordningen, eftersom dess totala avskrivningar, medtillämpning av överavskrivning, var lägre under undersöknings-perioden än vad som skulle ha varit fallet om det hade
tillämpat den normala avskrivningsmetoden. Vid fastställandet
av huruvida företaget hade beviljats en förmån beaktadekommissionen, i överensstämmelse med sin normala praxis,endast den skatteminskning som var hänförlig till objekt somfortfarande skrevs av under undersökningsperioden och jämförde
hur stora avskrivningsbeloppen blev med tillämpning av normal
avskrivning respektive överavskrivning. Alla objekt som enligtföretagets räkenskaper redan var helt avskrivna och som därförenligt god redovisningssed inte hade något värde uteslöts vidberäkningen av förmånen. Företagets argument saknar alltsågrund.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 18
▼B
109.Den förmån som rätten till överavskrivning medför anses därför
utgöraen selektiv och därmed utjämningsba r subvention i den
mening som avses i artikel 3.2 a i grundbeslutet.
Beräkning av förmånens storlek
110.Som förklarats ovan bör förmånen för exportörerna beräknas
som skillnaden mellan den skatt som skulle ha erlagts underundersökningsperioden om normal avskrivningstakt hade tillä-mpas och den skatt som faktiskt betalades med tillämpning av
överavskrivning. Skillnaden beräknades på grundval av samtliga
anläggningstillgångar (byggnader och maskiner) som fortfarandeskrevs av under undersökningsperioden. Förmånsbeloppet börfördelas på företagets totala omsättning.
111.Ett företag utnyttjade denna ordning och fick en förmån på
0,6 %.
g)Befrielse från importtull
Rättslig grund
112.Kapitlen 84, 85 och 90 i Republiken Kinas tulltaxa och klassifi-
cering av import- och exportvaror (nedan kallad tullkodexen).
Stödberättigade företag och verksamheter
113.Enligt bestämmelsernai de nämndaka pitlen i tullkodexen är till-
verkningsföretag, som i syfte att utveckla nya produkter,åstadkomma kvalitetsförbättringar, öka produktionen, sparaenergi, främja materialåtervinning eller förbättra sin produktions-teknik importerar maskiner som inte tillverkas i landet, befriade
från importtull.
Praktiskt genomförande
114.Ett företag som avser att importera maskiner eller utrustning
skall innan importen äger rum lämna in en ansökan hos byrånför industriell utveckling. När byrån förvissat sig om att maskin-erna i fråga inte tillverkas i Taiwan utfärdar den ett intyg somsänds till den sökande och till tullförvaltningen. Tullförvalt-
ningen kontrollerar om de importerade maskinerna motsvarar de
maskiner som beskrivs i intyget från byrån för industriell utveck-ling. Kontrollernasker stickprovsvis.
Tullbefrielsens storlek
115.Subventionsbeloppet är likamed det belopp som norma lt skulle
ha betalats i importtull om tullbefrielse inte beviljats. Dennormala tullsatsen för maskiner ligger mellan 2 % och 20 %.
Slutsats
116.Befrielsen från importtull med stöd av bestämmelserna i tullko-
dexen utgör en utjämningsbar subvention. Med hänsyn till
subventionens art kommer ordningen, såsom den är utformad,automatiskt att utnyttjas i oproportionerligt hög grad inom vissaindustrisektorer. De industrisektorer vars maskinella utrustningtillverkas i Taiwan kommer inte att kunna utnyttja den. Rättentill befrielse från importtull begränsas därför till industrier som
måste importera maskiner därför att dessa inte finns att tillgå på
den inhemska marknaden. Industrier som importerar maskinervilka tillverkas också i Taiwan kan inte få förmånen.
117.Taiwans offentliga myndigheter gör gällande att befrielsen från
importtull på importerade maskiner inte utgör en subvention i
den mening som avses i artikel 2.1 a i grundbeslutet. Det äremellertid för kommissionen uppenbart att befrielse från import-tull innebär en utebliven intäkt för Taiwans offentligamyndigheter och att importören av maskinerna i fråga därigenomtilldelas en förmån. Detta utgör en subvention i den mening som2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 19
▼B
avses i artikel 2.1 a ii) i grundbeslutet. Taiwans offentliga
myndigheter hävdar också att ordningen, även om den skullebetraktas som en subvention, inte skulle vara utjämningsbar
enligt artikel 3.2 a i grundbeslutet. Kommissionen anser dock
att befrielse från importtull för vissa importerade maskiner sominte tillverkas i landet definitionsmässigt medför en förmån förvissa företag som är verksamma i branscher där man användersig av maskiner som inte tillverkas i Taiwan. Om Taiwans
offentliga myndigheter skulle avskaffa importtullen på sådana
maskiner skulle situationen bli en helt annan. Så länge somtullen ”annars tas ut” och en del företag åtnjuter tullbefrielse ärdettaen subvention enligt a rtikel 2.1 aii.
118.Ett företag gör gällande att denna ordning faller utom ramen förundersökningen, eftersom den inte nämnts särskilt i det klagomål
som ledde fram till att undersökningen inleddes. Kommissionen
noterar att den klagande hade nämnt befrielsen från importtullför maskiner och utrustning i klagomålet (s. 9 i avsnitt B.2.2.2).Även om den klagande angav att ordningen riktar sig till företagbelägna i skattefria zoner eller vetenskapsinriktade företags-
parker eller till fabriker där det bedrivs tillverkning under form
av tullager (”bonded factories”), anser kommissionen att deuppgifter som lämnats utgör tillräcklig bevisning för att enundersökning beträffande befrielsen från importtull för maskinerskall kunna inledas. Det är vidare den undersökande myndighe-tens uppgift att fastställa den korrekta rättsliga grunden och det
praktiska genomförandet av varje ordning som i klagomålet
påstås innefatta subventionering. Därför har kommissionen tagitmed också dennaordning i undersökningen. Exportörens invänd-ning kan inte godtas.
119.Befrielsen från importtull på maskiner anses därför utgöra en
utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.2 a
i grundbeslutet.
Beräkning av förmånens storlek
120.Förmånen för exportörernabör beräkna s som den importtull som
skulle ha betalats om tullbefrielse med stöd av denna ordning
inte beviljats. Beloppet bör fördelas över den normala tekniskalivslängden för maskiner inom denna industri, dvs. 7 år.
121.Två företag utnyttjade ordningen och fick en förmån på 0,27 %respektive 0,32 %.
h)Övriga subventioner
122.De klagande gjorde gällande att de exporterande tillverkarna av
den berörda produkten omfattades av ett antal andra subventions-ordningar. Svaren på frågeformuläret och kontrollbesöken hos
Taiwans offentliga myndigheter och hos exportörerna visade
dock att följande ordningar inte hade utnyttjats av de exporte-rande tillverkarna:
123.Lån till förmånsränta: Det konstaterades vid kontrollbesöken attChiao Tung Bank och Medium Business Bank of Taiwan hadebeviljat lån till en av exportörerna. Lånen hade dock beviljats
på normala affärsmässiga villkor.
124.Förmåner för företagna i frizoner för bearbetning på export eller
i industriområden: Inget av de undersökta företagen (och inteheller något av de företag som var dem närstående) var belägeti en frizon för bearbetning på export eller i ett industriområde.
125.Förmåner för företag belägna i områden som utvecklas långsamteller har begränsade naturtillgångar: Det framkom vid kontrol-lerna att inget av företagen var beläget i ett område somutvecklas långsamt eller har begränsade naturtillgångar.
126.Inga ”samfinansieringsmedel” ställdes till de berörda företagensförfogande.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 20
▼B
Befrielse från importtull på råvaror: Det konstaterades att ingen
av de berörda exportörerna hade beviljats några förmåner inomramen för denna ordning.
i)Subventionens sammanlagda storlek
127.Subventionens storlek beräknades enligt de ovan angivna meto-
derna. För att återspegla den fulla förmånen för de berördaföretagen lades ränta till, beräknad efter den genomsnittliga
marknadsräntan i Taiwan under undersökningsperioden, vilken
var 8 %.
128.En exportör hävdar att tillägget av ett belopp för ränta leder tillatt subventionsbeloppet överskattas. Mot detta kan anföras att
ränta läggs till för att avspegla den förmån mottagaren erhåller i
och med att han inte behöver uppbringa motsvarande belopp frånkommersiella källor. Det framgår klart av artikel 6 i grundbe-slutet att referensvärdet vid beräkningen av subventionen skallvara kostnaden för att få tillgång till motsvarande medel på
marknadsmässiga villkor. Det bör också påpekas att WTO-
avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder inte utesluteratt ett belopp för ränta läggs till i syfte att beräkna det totalaförmånsbelopp som en mottagare erhåller inom ramen för ensubventionsordning. Alltsedan det antogs reviderad gemenskaps-lagstiftning på området som ett resultat av Uruguayrundan har
gemenskapen haft som praxis att lägga till ett belopp för ränta
vid beräkningen av den totala förmånen i sådana fall. Dettapåstående bör därför tillbakavisas.
129.Följande subventionsnivåer fastställdes för de samarbetsvilligaföretagen:
(%)
ChinaSteel Corpo-
rationYieh Loong Enter-
prise Co Ltd
Skattelättnad (utrustning för automatisering och
kontroll av föroreningar 2,19 0
Skattelättnad (investeringar i vissa företag) 1,34 0
Överavskrivning 0,60 0
Befrielse från importtull 0,27 0,32
Total subvention 4,40 0,32
130.Upplysningsvis bör nämnas att den vägda genomsnittliga lands-
omfattande subventionsmarginalen för de två undersökta
exporterande tillverkarna, vilka svarar för omkring hälften avden export till gemenskapen som har sitt ursprung i Taiwan,uttryckt i procent av priset cif gemenskapens gräns, uppgår till2,77 %, alltså väsentligt mer än tröskelvärdet för Taiwan (1 %).Det kan dessutom inte uteslutas att den landsomfattande margi-
nalen skulle vara högre om man beaktar de eventuella förmåner
som de icke-samarbetsvilliga företagen kan ha beviljats.
D.GEMENSKAPSINDUSTRIN
1.Fastställande av relevant marknad i gemenskapen
131.För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade
lidit skada och i detta sammanhang fastställa nivåer för förbruk-
ning och andra ekonomiska indikatorer avseende
gemenskapsindustrins situation, måste man undersöka om dentillverkning hos denna industri som var avsedd för användninginom samma företagsgrupp borde undantas från denna analyseller om skada och förbrukning skulle bedömas på grundval avgemenskapsindustrins hela tillverkning.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 21
▼B
132.Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i
gemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller
rullar som dessa tillverkar säljs för egna behov internt för attbearbetas vidare i en integrerad process (nedan kallad denföretagsinterna marknaden). Dessa varmvalsade ringar ellerrullar överförs internt till bearbetningsanläggningar i senare ledi förädlingskedjan, för vilka det inte utfärdas några fakturor
eftersom det rör sig om en och samma rättsliga enhet. Den
återstående delen av tillverkningen säljs till både närstående ochicke-närstående parter (nedan kallade den fria marknaden).
133.Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende bordedelas in i två separata marknader. De varmvalsade ringar ellerrullar som var avsedda för den företagsinterna marknadenkonkurrerade enligt den klagande inte direkt med den dumpade
importen. Den import som var föremål för undersökning skulle
således inte kunna påverka denna marknad. Den återstående till-verkningen såldes enligt den klagande på den fria marknaden,där det råder konkurrens med den dumpade importen. De vikti-gaste kunderna på den fria marknaden är oberoende kallvalsverk
såsom rörtillverkare, stålcentraler (”steel service centres”),
stålhandlare och lagerhållare. Klagomålet omfattar endast devarmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden.
134.Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsaderingar eller rullar till gemenskapens marknad hävdade att defini-tionen av den berörda produkten och den likadana produktenomfattade alla varmvalsade ringar eller rullar. Det skulle således
inte finnas någon klar åtskillnad mellan den företagsinterna och
den fria marknaden och den klagandes definition av den friamarknaden skulle vara godtycklig. Dessa tillverkare ochimportörer begärde följaktligen att man vid bedömningen av ge-menskapens marknad borde inbegripa både den företagsinterna
marknaden och den fria marknaden.
135.Till stöd för denna begäran hänvisade man till Europeiskagemenskapernas domstols dom i Gimelec-målet(
1). I detta
avgörande angav domstolen följande anledningar till varför tvåseparata marknader inte skulle anses föreligga:
— Den berörda produkten såldes på samma marknad och
användes för samma ändamål.
— Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten
både till närstående och icke-närstående kunder och tog ut i
stort sett samma pris.
— Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda
produkten inte bara från närstående leverantörer i gemenska-pen utan även från importörer eller andra icke-närståendetillverkare.
136.Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkare
gällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de två
marknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapenskulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att säljaantingen till den fria eller den företagsinterna marknaden,eftersom de två kategorierna av gemenskapstillverkade varmval-
sade ringar eller rullar var likadana produkter. De överföringar
som påstods ske mellan de två marknadssegmenten skulle irättsligt hänseende hindra att man vid bedömningen av skadaundantog en del av tillverkningen i gemenskapen, särskilt frånförbrukningen i gemenskapen.
137.I detta avseende fastställde kommissionen följande:
a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i
allmänhet och särskilt i tillverkningen av den berördaprodukten innebar att gemenskapens tillverkare av denberörda produkten blott fysiskt överförde de varmvalsaderingar eller rullar som var avsedda för den företagsinterna2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 22
(1) Mål nr C-315/90, 27.11.1991.
▼B
marknaden, utan att fakturera produkterna. Några fakturor
utfärdades inte eftersom parterna inte utgjorde separatarättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser för
överföringar inom den företagsinterna marknaden som var
jämförbara med dem på den fria marknaden.
b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller
rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen tillden företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden.
Alla användare av varmvalsade ringar eller rullar, inklusive
företag som var integrerade med gemenskapsindustrin, hadenämligen särskilda tekniska krav för tillverkningen avprodukter i senare led. Överföringar av varmvalsade ringareller rullar mellan de två marknadstyperna förekom således
inte alls eller i mycket begränsad utsträckning.
c) I undersökningen visades det att tillverkarna i gemenskapen,
när det var fråga om den företagsinterna marknaden, inteköpte den berördaprodukten från oberoende pa rter inom ellerutanför gemenskapen. Detta innebar att varmvalsade ringareller rullar avsedda för den företagsinterna marknaden inte
konkurrerade med andra varmvalsade ringar eller rullar som
fanns till försäljning på gemenskapens marknad. Den företag-sinterna marknaden kunde således klart särskiljas från denfria marknaden.
138.På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellan
den fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje med
bestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemen-skapens institutioner.
139.För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevanta
vid skadeanalysen, t.ex. utveckling av försäljning, lönsamhet
osv., övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnasförsäljning till närstående parter som utgjorde separata rättsligaenheter i allmänhet borde betraktas som en del av den fria mark-naden. Det konstaterades att denna försäljning skedde till prisersom var i stort sett desamma som oberoende parter fick betala. I
undersökningen bekräftades det även, i enlighet med vad som
hävdats av vissa exporterande tillverkare, att dessa närståendeparter kunde köpa produkterna från både närstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför gemenskapen. Följakt-ligen drogs slutsatsen att försäljningen från tillverkarna i
gemenskapen till närstående parter med separat rättslig identitet
konkurrerade med försäljningen från oberoende leverantörerbelägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ avförsäljning därför borde betraktas som en del av den fria mark-naden.
140.En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljningtill närstående parter borde anses äga rum på den företagsinternamarknaden. Det hävdades att de till närstående parter faktureradepriserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig frånde som oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dess-utom att moderbolaget inte tillät några närstående parter att
köpa varmvalsade ringar eller rullar av oberoende parter på den
fria marknaden. De varmvalsade ringar eller rullar som såldes tillnärstående parter konkurrerade således inte direkt med andraföretags produkter. De borde således inte betraktas som en delav den fria marknaden.
141.I undersökningen bekräftades det att denna företagsgrupp intetillät sina närstående parter att köpa varmvalsade ringar ellerrullar på den fria marknaden. Granskningen av försäljningspri-serna visade dessutom att de priser som fakturerats till dessanärstående parter i många fall avsevärt skilde sig från de mark-
nadspriser som oberoende parter fick betala. All försäljning
skedde också till närstående användarföretag som användeprodukterna internt inom företagsgruppen utan att sälja demvidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligenslutsatsen att försäljningen av de varmvalsade ringarna ellerrullarna i fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknaden2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 23
▼B
och således inte borde betraktas som en del av den fria mark-
naden.
142.Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar somanvändes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial förvidare bearbetning i en integrerad process inom en och sammarättsliga enhet utgöra en del av den företagsinterna marknaden.Det samma gällde för försäljningen från den ovan nämnda till-verkare i gemenskapen som kunde visa att företagets försäljning
till en närstående kund faktiskt ägde rum på den företagsinterna
marknaden. All annan försäljning från tillverkarna i gemenska-pen ansågs äga rum på den fria marknaden.Gemenskapsindustrins situation vad gäller utvecklingen av olikaekonomiska indikatorer, t.ex. tillverkning, försäljning, marknads-
andel och lönsamhet, undersöktes således på grundval av
försäljningen på den fria marknaden.
143.Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och faststäl-lande av marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtasinom ramen för EKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervak-ning av stålmarknaderna. För dessa uppgifter görs i grunden
samma indelning av användningen av varmvalsade ringar eller
rullar.
2.Definition av gemenskapsindustrin
a)Sammanlagd tillverkning i gemenskapen
144.Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillverkare i
gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen
i gemenskapen på grund av att de hade importerat varmvalsade
ringar eller rullar från de berörda länderna.
145.Kommissionen konstaterade dock att ingen av de undersökta till-verkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från deberördaländernaunder ska deundersökningsperioden. Vissa
stålcentraler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillver-
kare närstående hade dock importerat produkterna i fråga underden perioden.
146.I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskaps-marknader enligt skälen 131-143 bekräftades det dock iundersökningen att dessa närstående parter på den fria mark-
naden hade agerat självständigt gentemot de tillverkare som var
dem närstående. Importen i frågakunde således inte inverkapåstatusen hos de företag i fråga som ansågs vara tillverkare i ge-menskapen av den berörda produkten.
147.Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa till-
verkare från definitionen av gemenskapens tillverkning av
varmvalsade ringar eller rullar. I enlighet med artikel 4.1 igrundbeslutet anses alla sexton tillverkare på gemenskapensmarknad svara för den totala tillverkningen i gemenskapen.
b)Gemenskapsindustrin
148.Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenska-
pen av varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående femtillverkarna stödde klagomålet.
149.Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från deklagande gemenskapstillverkarna. En liten tillverkare beslutadeatt inte ge kommissionen något svar.
150.Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommission-ens frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter sombegärdes under undersökningen i ett format som skulle göra det
möjligt att summera dessa data med tillgängliga uppgifter avse-
ende de andra tillverkarna i gemenskapen.
151.Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtminstone enav de tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen avgemenskapsindustrin fick mera förmånlig behandling än vad2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 24
▼B
som gäller för berörda parter i samband med undersökningar av
dumpning. De hävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hadebesvarat kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som
gäller för införande av preliminära tullar. Detta ansågs utgöra
diskriminering och överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet.
152.Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick idefinitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionens
frågeformulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och
således inom den tidsfrist som gäller för införande av proviso-riska åtgärder. Kommissionen anser att alla parter som berörsav detta förfarande och som varit i en liknande situation har fåttlikvärdig behandling. Följaktligen finns det ingen grund förpåståendena om överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet och
om diskriminerande behandling från kommissionens sida.
153.De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samarbetsvilliga
i undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande.De uppfyller villkoren i artikel 5.4 i grundbeslutet eftersom de
under undersökningsperioden svarade för omkring 65 % av den
sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berördaprodukten.
154.Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskapsindustrin
och kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4.1 i
grundbeslutet svarar för en betydande del av den sammanlagdatillverkningen i gemenskapen.
E.SKADA
1.Synlig förbrukning
155.Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av desexton gemenskapstillverkarnas totala försäljning på den friamarknaden och den sammanlagda importen av den berördaprodukten till gemenskapen enligt importstatistik från Eurostat
och de exporterande tillverkarnas svar på frågeformulären.
156.Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbruk-
ningen i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till20,1 miljoner ton. Under 1995 kännetecknades den fria mark-naden av exceptionellt höga försäljningspriser och god
efterfrågan, särskilt på varmvalsade ringar eller rullar tillverkade
i gemenskapen. Följande år minskade marknaden dock i volymmed 11 %.
157.Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synliga
förbrukningen stadigt i volym. Den huvudsakliga ökningen
skedde mellan 1996 och 1997 då marknaden växte med 22 %.Mellan 1997 och undersökningsperioden var ökningen endast0,4 %.
2.Import från de berörda länderna
a)Försumbar import
158.På grundval av bestämmelserna i artikel 10.10 i grundbeslutet
gjordes bedömningen av huruvida importen var försumbar iförhållande till den synliga förbrukningen av den berördaprodukten på gemenskapens marknad.
159.Enligt uppgifter från Eurostat låg importen från Indien någotöver den miniminivå på 1 % som föreskrivs i artikel 10.10 igrundbeslutet. Exporterande tillverkare i Indien hävdade attimporten från dem var försumbar och att de inte borde omfattas
av undersökningen. Eftersom Indien är ett utvecklingsland
undersökte kommissionen i enlighet med artikel 14.4 i grundbe-slutet också huruvidaimporten från Indien utgjorde mindre än4 % av den totala importen, vilket är tröskeln för miniminivånför utvecklingsländer. Importen från Indien visade sig utgöra5,4 % av den totala importen.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 25
▼B
160.Den bevisning som de indiska exporterande tillverkarna lade
fram gav inte någon grund för att bedöma deras import till ge-
menskapen som försumbar, särskilt med hänsyn till den metodför fastställande av den relevanta gemenskapsmarknaden sombeskrivits i skälen 131-143. Relevanta uppgifter från Eurostatoch svaren på gemenskapens frågeformulär visade inte attimporten skulle liggaunder miniminivån. Följa ktligen bedömdes
importen från Indien liggaöver den miniminivå som a nges i
artiklarna 10.10 och 14.4 i grundbeslutet.
b)Sammanslagen bedömning av importen
161.Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar
eller rullar med ursprung i Indien och Taiwan borde slås
samman vid bedömningen enligt artikel 8.4 i grundbeslutet.
162.Det undersöktes således om alla kriterier för sammanslagningvar uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat:
— Varje lands subventioneringsmarginal var, som visats ovan,
högre än miniminivån.
— Importvolymen från varje land var inte försumbar i
förhållande till förbrukningen i gemenskapen.
— Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika importerade
varmvalsade ringar eller rullar och mellan importerade varm-valsade ringar eller rullar och den likadana
gemenskapsprodukten visade att importen från de berörda
länderna borde slås samman vid bedömningen. De berördaexporterande länderna sålde på den fria gemenskapsmarkna-den varmvalsade ringar eller rullar i huvudsak direkt tillicke-närstående kunder som kallvalsverk, rörtillverkare,
stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringar eller rullar
importerades även via närstående säljbolag, vilka sedan såldeprodukten vidare till samma typ av kunder. I undersökningenvisades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produktengenom samma försäljningskanaler och till samma kundkate-gorier. Slutligen konstaterades att en liknande prissättning
tillämpades för all försäljning.
163.Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillverkares
påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för attvid bedömningen slå samman importen från de ovannämndaländernaär uppfyllda .
c)Den berörda importens volym
164.Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till ge-
menskapen från de berörda länderna mellan 1995 ochundersökningsperioden ökade från 8 000 ton till 844 000 ton.Den huvudsakliga ökningen ägde rum mellan 1997 och under-
sökningsperioden (+ 797 000 ton).
165.En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visade
att importen från alla berörda länder i huvudsak skedde underdet första halvåret (551 000 ton); under det andra halvåret sjönkden med 47 %, även om den jämfört med andra halvåret 1997låg på en betydligt högre nivå.
166.Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna av varm-
valsade ringar eller rullar klassificeras i två distinkta kategorier:
svarta ringar eller rullar och betade ringar eller rullar. Avundersökningen framgick det att svarta ringar eller rullar svaradeför cirka 90 % av alla varmvalsade ringar eller rullar som impor-terades från de berörda länderna.
d)Importens marknadsandel
167.De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995
och undersökningsperioden från 0,01 % till 4,2 %. Den faktiskaimportvolymsökningen medförde således att de berörda ländernaerövrade 4,2 procentenheter av gemenskapens marknad.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 26
▼B
168.Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan
1997 och undersökningsperioden, då de berördaländerna
erövrade 4 procentenheter.
e)Prisunderskridande
169.I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande
jämfördes, i den utsträckning det var möjligt, priser påjämförbara typer av varmvalsade ringar eller rullar underliknande försäljningsvillkor på gemenskapens marknad, i samma
medlemsstat och till samma kunder. De exporterande tillver-
karnas priser fritt gemenskapens gräns jämfördes medgemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov justeradesexportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemenskapensgräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessa priser
justerades även för att jämförelsen med gemenskapsindustrins
priser skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar base-rades på uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrolleratunder undersökningen.
170.Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare attde varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och såldepå gemenskapens marknad i kvalitetshänseende inte var
jämförbara med gemenskapsindustrins produkter.
171.Kommissionen konstaterade att en prisjustering för kvalitetsskill-nader generellt sett inte var motiverad, i synnerhet eftersom
sådana skillnader inte var uppenbara för användarna och detvisades i undersökningen att eventuella kvalitetsskillnader intenödvändigtvis inverkade på användningen av produkten i fråga.
172.På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer påprisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrinspriser:
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %
— Tata 6,1 %
— SAIL: 19,1 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %
— CSC: 7,5 %
3.Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och under-
sökningsperioden
a)Tillverkning
173.I undersökningen visades att gemenskapsindustrins tillverknings-
volym 1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Under
återstoden av skadeundersökningsperioden låg tillverkningen påen stabil nivå på omkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång iförbrukningen 1996. Dennatillverkning såldes a ntingen på denfria marknaden eller exporterades till tredje land.
174.Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet
används för varmvalsade ringar eller rullar avsedda för både
den fria marknaden och den företagsinterna marknaden, ansågsdet också nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningenför den senare marknadstypen, för att det skulle kunna fastställasatt en nedgång i tillverkningen för den fria marknaden inte varen följd av en ökad efterfrågan på den företagsinterna mark-
naden.
175.Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och under-
sökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljonerton. Detta innebar att tillverkningen för den företagsinternamarknaden var relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkningmellan 1997 och undersökningsperioden liknade den som obser-verats för tillverkningen för den fria marknaden.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 27
▼B
176.Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde
således inte på att behovet av tillverkning för den företagsinterna
marknaden hade ökat.
b)Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
177.Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och
den företagsinterna marknaden samt för andra produkter sominte berörs av detta förfarande (t.ex. andra stålkvaliteter ochstålprodukter). Kapacitetsutnyttjandet avseende den berörda
produkten fastställdes således på grundval av de kapaciteter
som officiellt deklarerats för kommissionen inom ramen förEKSG-fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligt specifikaparametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten ellerden nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominella
kapaciteten är den högsta möjliga kapacitet som kan uppnås utan
beaktande av tillgång på personal, semesterperioder; installa-tionstider, underhåll osv.
178.Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 %
mellan 1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997
då gemenskapsindustrins tillverkning var som allra störst ochutnyttjandet nådde 93 %. Under denna period noterades högavärden för förbrukningen av varmvalsade ringar eller rullarbåde på den fria marknaden och den företagsinterna marknaden.
179.Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt medhänsyn till att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, ärnödvändigt att uppnå ett högt utnyttjande för att minska de högafasta tillverkningskostnadernas betydelse.
c)Orderingång och försäljningsvolym
i) Orderingång
180.För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man
även utvecklingen av orderingången för gemenskapsindustrin.
För detta ändamål lämnade gemenskapsindustrin uppgifter som
också är tillgängliga inom ramen för övervakningen av gemen-skapens stålmarknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessauppgifter inte exakt avspeglade situationen för den berördaprodukten utan omfattade en något bredare produktkategori,
konstaterades det att dessa uppgifter kunde anses vara represen-
tativa för den berörda produktens situation. Uppgifterna visadeatt orderingången var stor 1997 jämfört med situationen underundersökningsperioden. I motsats till den stabila utveckling avden synligaförbrukningen mella n 1997 och undersökningspe-rioden som angivits ovan, sjönk gemenskapsindustrins
orderingång med 17 % under samma period.
181.Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet var
meraregelbunden och jämna re under 1997 då orderingången ihögre grad utvecklades jämsides med försäljningsvolymen.
Eftersom det finns en viss tidsförskjutning mellan order och
leverans tydde den sjunkande orderingången på en minskadekonomisk aktivitet, vilket undersöks nedan.
ii) Försäljning
182.Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen
något från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebär
en uppgång på 1 %.
183.Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utvecklingen av
förbrukningen. Mellan 1997 och undersökningsperioden sjönkdock gemenskapsindustrins försäljning med 12 %, samtidigtsom förbrukningen steg något.
184.Gemenskapsindustrin påpekade att skadeindikatorn avseendeförsäljning enligt ovan fastställdes på grundval av de transak-tioner som levererats och fakturerats under nämnda perioder.Gemenskapsindustrins tillverkningsprocess är dock organiserad2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 28
▼B
så att en användares order levereras och faktureras inom en
period av högst tre månader. För att försäljningsutvecklingenunder en viss period skall kunna bedömas på ett meningsfullt
sätt måste således inte endast den faktiska försäljningen utan
även orderingången under samma period analyseras. En vissutveckling av orderingången visar sig oundvikligen i motsva-rande försäljningsutveckling vid en senare tidpunkt.
iii) Olikatyper a v försäljning
185.Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den
faktiska skada som den vållats borde analysera försäljningsut-
vecklingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller
rullar, närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört medbetade ringar eller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullarutgjorde en hög andel av den sammanlagda subventioneradeimporten skulle utvecklingen av gemenskapsindustrins
försäljningsvolym och försäljningspriser för dennaprodukttyp
visa att särskilt stor skada vållats.
186.En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljningav svarta ringar eller rullar på den fria marknaden mellan 1995och undersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %,
samtidigt som försäljningen av betade ringar eller rullar i volym
ökade med 34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång påcirka 1 miljon ton svarta ringar eller rullar och en uppgång påomkring 0,5 miljoner ton i försäljningen av betade ringar ellerrullar.
187.Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade enmera balanserad fördelning i sin försäljning mellan svartarespektive betade ringar eller rullar än vad de exporterande till-verkarna hade. Mellan 1995 och 1997 utgjorde svarta ringar ellerrullar 70 % av försäljningsvolymen, medan betade ringar eller
rullar hade en andel på 30 %. Under undersökningsperioden
hade svarta ringar eller rullar 60 % medan betade ringar ellerrullar noterade 40 %. Denna försäljningsutveckling visar tydligtatt en övergång från svarta till betade ringar eller rullar ägde rumunder undersökningsperioden, dvs. från en produktkategori där
importen var mera framträdande till en kategori där den var
mindre markant.
d)Prisutveckling
188.Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindust-
rins vägdagenomsnittligaförsäljningspriser med 10 %. Under1995 hade försäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. Desjönk fram till 1997 (- 17 % respektive - 3 % jämfört med 1995
respektive 1996) men återhämtade sig mellan 1997 och fram till
undersökningsperiodens slut (+ 9 %).
e)Marknadsandel
189.Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskap-
sindustrins marknadsandel med 3,7 procentenheter, i det att densjönk från 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden.
190.Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknads-andel med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 stegden med 1,8 procentenheter.
191.Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertidgemenskapsindustrin alla vunna marknadsandelar och nådde en
lägre nivå än under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procenten-
heter. En ytterligare analys visar att marknadsandelar förloradespå grund av minskande försäljning både till närstående och icke-närstående kunder på gemenskapens fria marknad.
f)Lönsamhet
192.Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på
försäljningen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 29
▼B
1995 och undersökningsperioden. De högavinsterna(20,7 %)
under 1995 var ett resultat av de dåvarande höga marknadspri-serna. Trots en nedgång på marknaden och sjunkande
försäljningspriser (- 15 %) visade gemenskapsindustrin fortsatt
lönsamhet 1996. Återhämtningen av försäljningsvolymen under1997 medgav dock inte att industrin kunde höja sin vinstmar-ginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med 3 %.
193.Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamhetennågot jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriser
under undersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjlig-
gjorde för gemenskapsindustrin att uppnå en vinstmarginal på12,9 %. Gemenskapsindustrin ansåg att denna vinstnivå varskälig.
194.Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsindustrinuppnådde en extremt hög lönsamhet under undersökningspe-
rioden och att utvecklingen av denna indikator i sig borde ha
motiverat att man omedelbart avslutade förfarandet. Dennavinstnivå skulle vara avsevärt högre än de nivåer som kommis-sionen ansett vara skäliga i tidigare ärenden rörandestålprodukter.
195.Det bör i detta sammanhang noteras att det i de relevanta
bestämmelserna i grundbeslutet och WTO-avtalet anges att
fastställandet av skada skall baseras på faktiska bevis för:
a) volymen subventionerad import och dennas inverkan på
priserna i gemenskapen för likadana produkter och
b) denna imports därav följande inverkan på gemenskapsin-
dustrin. Hänsyn skall vidare tas till huruvida det skett enbetydande uppgång i volymen subventionerad import,antingen i absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen igemenskapen. Hänsyn skall också tas till huruvida priserna
för den subventionerade importen i betydande grad har under-
skridit gemenskapens priser eller om importen i fråga harmedfört att priserna avsevärt minskat eller att prishöjningarförhindrats. Varken en enskild faktor eller flera av dessafaktorer behöver nödvändigtvis vara avgörande. I bestämmel-serna föreskrivs även att en undersökning av den
subventionerade importens inverkan på den inhemska
industrin skall inbegripa en bedömning av alla relevantaekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse förindustrins situation, inklusive storleken på subventionerings-marginalerna, faktisk eller potentiell nedgång i fråga om
försäljning, vinst, produktion, marknadsandel, produktivitet
och kapacitetsutnyttjande, faktorer som rör priser, osv. Igrundbeslutet anges att denna uppräkning inte är uttömmandeoch att varken en enskild faktor eller flera av dessa faktorernödvändigtvis behöver vara avgörande.
196.I föreliggande fall visade undersökningen att den subventione-rade importen ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal.
De låga priserna för den subventionerade importen konstaterades
också avsevärt underskrida gemenskapsindustrins priser. Bety-dande subventioneringsmarginaler befanns föreligga i fråga omde flesta av de berörda exporterande tillverkarna. Allaovannämnda villkor var således uppfyllda och kommissionen
fortsatte med att bedöma den potentiella och faktiska utveck-
lingen avseende ett antal ekonomiska faktorer innan den drogsina slutgiltiga slutsatser. Några exporterande tillverkares argu-ment att enbart lönsamhetsnivån borde ha motiverat förfarandetsavslutande strider således klart mot bestämmelserna i grundbe-slutet.
197.Gemenskapsindustrins ekonomiska situation under under-sökningsperioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet,måste också ses mot bakgrund av marknadsstrukturen för varm-valsade ringar eller rullar och utvecklingen avgemenskapsindustrins ekonomiska situation under under-sökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 30
▼B
198.Slutligen anses att det i samband med antisubventionsförfar-
anden inte är relevant att jämföra gemenskapsindustrins
situation och den globala situationen i fråga om en viss ekono-misk indikator.
g)Investeringar och sysselsättning
199.I undersökningen visades att investeringarna i övervägande grad
avsåg ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivånunder undersökningsperioden liknade den som noterades för1995. Investeringarna ökade med 32 % jämfört med 1995, i linjemed den högaefterfråga n under 1997.
200.Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anlägg-ning och med samma maskiner, särskilt varmvalsade ringar ellerrullar. Undersökningen visade att det antal anställda som direkt
sysslade med tillverkningen av den berörda produkten under
skadeundersökningsperioden sjönk med 4 %.
h)Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan
1995 och undersökningsperioden
201.Vissa berörda parter gjorde gällande att ett fastställande av skadaunder undersökningsperioden inte kunde göras på grundval av enjämförelse mellan gemenskapsindustrins situation 1995 och1997. De ansåg i synnerhet att priser och lönsamhetsnivåer under1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitetsutnyttjande,försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var repre-
sentativa för hur förhållandena skulle vara under rättvisa
konkurrensvillkor. På grundval av de övriga avgörandena förhela skadeundersökningsperioden hävdade de att man interimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsindustrin hade liditväsentlig skada.
202.I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inteangav i vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995och 1997 inte kunde anses vara representativa. De uppgav blott
att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på till-
verkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym ochmarknadsandel under 1997 inte var representativa. Med andraord begärde de att en betydande del av de uppgifter somfastställts i kommissionens undersökning inte skulle beaktas idetta förfarande, utan att framlägga några bevis eller förklaringar
för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala 1995 och
1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till stödför påståendet att normal konkurrens inte ägde rum på gemen-skapens marknad under 1995 och 1997, varför det inte ansesfinnas någon grund för att bortse från dessa uppgifter.
203.Kommissionen granskade således utvecklingen av gemenskap-sindustrins ekonomiskasitua tion underskadeundersökningsperioden och, på årsbasis, dess allmänna
ekonomiskaläge mella n 1995 och undersökningsperioden.
204.I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan
1997 och undersökningsperioden, samtidigt som den synliga
förbrukningen ökade något, kunde höja sina försäljningspriser
med 9 % men inte lyckades behålla sin försäljningsvolym, somminskade med 12 %. Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin14 % av sina marknadsandelar, motsvarande 6,6 procentenheter.Gemenskapsindustrins tillverkning minskade också med 9 %,
vilket även ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande. Trots denna
negativa utveckling steg lönsamheten från 6,3 % till 12,9 %.
205.I undersökningen visades det också att importen från de berörda
länderna mellan 1997 och undersökningsperioden ökade avsevärt
i volym (+797 000 ton), vilket ledde till att denna imports mark-nadsandel fördubblades (+4 procentenheter). Även omförsäljningsprisernaför importen från de berördaländernaökade med över 10 %, underskred de ändå gemenskapsindustrinspriser med i genomsnitt cirka6 % under undersökningsperioden.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 31
▼B
4.Analys av gemenskapsindustrins situation under under-
sökningsperioden
a)Inledande anmärkningar
206.Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet
låg kvar på en hög nivå under första hälften av undersöknings-perioden på grund av att den synliga förbrukningen och därmedefterfrågan var exceptionellt hög, även om den inte motsvaradesav en proportionerlig faktisk konsumtion. Under det förstahalvåret medförde detta för stora lager, vilka till stor del ökade
till följd av den berörda importen, och under det andra halvåret
till avsevärt minskande lagernivåer.
207.Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle varanödvändigt med en noggrannare analys av försäljningen för deprodukttyper och via de försäljningskanaler där det förekommerhård konkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, föratt man skulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Detta
innebär att man vid analysen gör en åtskillnad mellan
försäljningen av svarta respektive betade ringar eller rullar ochmellan de försäljningskanaler där långfristiga kontrakt sluts ochövrig försäljning.
208.Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljeradanalys av undersökningsperiodens fyra olika kvartal varnödvändig med tanke på tidsförskjutningen mellan kundernas
placering av order och leverans till kunderna. Denna tidsförskjut-
ning skulle innebära att den berörda importens negativa inverkanfördröjdes. Gemenskapsindustrin ansåg således att man ytterli-gare måste undersöka utvecklingen av orderingången underundersökningsperioden.
209.Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affärerna
huvudsakligen genomförs på kvartalsbasis. Tillverkningen orga-
niseras på grundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser,och såväl order som leveranser förhandlas i enlighet med detta.Således fanns det inte någon grund för vissa exporterande tillver-kares åsikt att en uppdelning av undersökningsperioden, t.ex. ikvartal, inte medförde en objektiv bedömning av den möjliga
skadan för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins
ovannämnda begäran har således tillmötesgåtts och denna kvar-talsanalys är som följer.
210.För att kommissionen skulle kunna få en överblick över dencykliska karaktären hos gemenskapsindustrins verksamhet ochdubbelkontrollera utvecklingen av dess ekonomiska situationkvartalsvis, inhämtade man kvartalsuppgifter för perioden mellan
1996 och det andra kvartalet 1999.
b)Stålindustrins cykliska karaktär
211.Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på
stålmarknaden, i det att de två första kvartalen varje kalenderårnormalt är bättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvaria-tioner kan huvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt
under det tredje kvartalet påverkas av semesterperioden i
användarindustrierna men brukar återhämta sig under det fjärdekvartalet. Med hänsyn till att vissa av gemenskapsindustrinspåståenden förutsatte en kvartalsanalys, var det viktigt att se tillatt den observerade utvecklingen inte blott återspeglade normalakvartalsfluktuationer. Denna analys var särskilt relevant eftersom
den klagande gjorde gällande att de trender som observerats
under undersökningsperioden gick långt utöver de normalacykliska variationerna.
212.Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verksamhetenför varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionenföljande tillverknings- och försäljningstrender för gemenskapsin-dustrin från 1996 fram till undersökningsperioden:2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 32
▼B
(%)
1:a kvartalet 2:a kvartalet 3:e kvartalet 4:e kvartalet
Tillverkning
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
Undersökningsperioden
(1998) 100 94 77 70
Försäljningsvolym
— 1996 87 90 91 100— 1 997 97 100 97 97Undersökningsperioden
(1998) 100 87 68 61
Försäljningsvärde
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98Undersökningsperioden
(1998) 100 88 63 51
213.
När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksam-
hetsnivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredjekvartalet. Under 1996 och 1997 konstaterades den största skill-
naden uppgå till 7 % mellan det första och fjärde kvartalet
1996 och under dessaår utveckla des tillverkningen linjärt. Underundersökningsperioden var dock tillverkningen under det tredjeoch det fjärde kvartalet avsevärt lägre än under det första kvar-talet, vilket tydde på att variationerna under denna period var
mycket större än de normala säsongsmässiga fluktuationerna.
214.När det gäller försäljningsvolym var nedgången under under-sökningsperiodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare.
Försäljningen under det andra halvåret var exceptionellt låg ochnedgången gick långt utöver de normala säsongsmässiga fluktu-ationerna.
215.Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersökningsperiodenvisade att de trender som observerats under den sistnämnda peri-oden gick långt utöver de normala cykliska variationerna i
verksamheten för varmvalsade ringar eller rullar.
c)Synlig förbrukning och för stora lager
216.Som det anges i skäl 155 utvecklades den synliga förbrukningen
på årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och under-sökningsperioden. Den synligaförbrukningen återspegla r dockper definition inte den faktiska användningen, dvs. den faktiska
konsumtionen av produkten i fråga hos användarna. Skillnaden
mellan den synliga förbrukningen och den faktiska konsumtionenutgörs huvudsakligen av de lager som hålls i olika led i distribu-tionskedjan, dvs. i detta fall av importörer, handlare, stålcentraleroch användare.
217.Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligthögre under de två första kvartalen i undersökningsperioden än
under de två sista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling
av synlig förbrukning som noterades under 1997 fortsatte inteheller under undersökningsperioden. Skillnaden i trenderframstod som särskilt markant vid jämförelsen mellan slutet av1997 och början av undersökningsperioden, i det att den synliga
förbrukningen steg avsevärt mellan dessa två perioder. Detta
tyder på att en lagerökning ägde rum, medan det motsatta gällervid jämförelsen mellan det fjärde kvartalet 1997 och det fjärdekvartalet i undersökningsperioden, vilket tyder på att en bety-dande lagerminskning skedde under undersökningsperiodens tvåsista kvartal.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 33
▼B
218.Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktig
roll för marknadsutvecklingen under undersökningsperioden
ansågs det nödvändigt att fastställa nivåerna på den synligaförbrukningen kvartalsvis även för 1997 och inte bara för under-sökningsperioden.
219.För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde manäven ha fastställt utvecklingen av den faktiska konsumtionen.
Detta hindrades dock av att samarbetet från de olika berörda
parterna i distributionskedjan och i användarledet inte var full-ständigt. Kommissionen kunde dock fastställa handlarnaslagernivåer på grundval av Eurostat-uppgifter som inhämtatsinom ramen för EKSG-fördraget.
220.I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbrukningvisade dessa uppgifter att det förekom en betydande lagerupp-byggnad hos handlarna mellan slutet av 1997 och början avundersökningsperioden. Man observerade en uppgång på 29 %mellan den fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens
första kvartal samt en ytterligare ökning på 11 % mellan under-
sökningsperiodens första och andra kvartal.
221.Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren minskadeavsevärt mot slutet av undersökningsperioden (- 22 %). Lage-ranvändningen framgick av jämförelsen mellan lagernivåernavid utgången av respektive hälfter av undersökningsperioden.
En jämförelse av den kvartalsvisa lagerutvecklingen 1997 med
kvartalsutvecklingen under undersökningsperioden bekräftar detsom sägs ovan.
222.Dennatrend med för storala ger under undersökningsperiodenstvå första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande
tillverkare som var föremål för undersökning och av uppgifter
från en större användare av produkten i gemenskapen. Denneanvändares lager vid mitten av undersökningsperioden var merän dubbelt så stort som lagret vid början av perioden, samtidigtsom det inte fanns några tecken på att denne användares verk-
samhet hade förändrats avsevärt mellan början och slutet av
undersökningsperioden.
223.I undersökningen bekräftades således gemenskapsindustrinspåstående att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av under-sökningsperioden. Under undersökningsperiodens två förstakvartal var den synliga förbrukningen avsevärt högre än den fak-
tiska konsumtionen, medan det motsatta förhållandet rådde under
undersökningsperiodens två sista kvartal.
224.Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den förstahälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg densynligaförbrukningen under det förstaha lvåret 1997 med cirka
1,5 miljoner ton.
225.Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin till
stor del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den förstahälften av undersökningsperioden. I detta avseende kan detdock noteras enligt nedan att gemenskapsindustrins försäljning
började minska redan från början av undersökningsperioden.
Detta tyder på att gemenskapsindustrin inte hade någon viktigroll i lageruppbyggnaden.
d)Tillverkning och kapacitetsutnyttjande
226.På kvartalsbasis minskade tillverkningen under undersökningspe-
rioden med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % underdet fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
227.I linje med produktionsnedgången sjönk också kapacitetsutnytt-
jandet med 12 % under undersökningsperiodens tredje kvartal
och med 17 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det förstakvartalet.
228.På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsut-nyttjande minskade i jämförelse med respektive kvartalsvärdenför 1997. Under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 34
▼B
minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapaci-
tetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % i jämförelse medmotsvarande kvartal 1997.
e)Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
i) Försäljningsvolym
229.Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under
undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under detfjärde kvartalet; jämfört med det första kvartalet.
230.Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskaps-industrin att en noggrannare och mera differentierad analys avdess olika typer av försäljning och försäljningskanaler bordegöras, eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkur-
rerade direkt med den berörda importen påverkades i högre grad
än den övriga försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svartaoch betade ringar eller rullar uppgav gemenskapsindustrin att endel av dess försäljning utgjorde långfristiga leverans- ochförsäljningskontrakt som exempelvis ingicks med bilindustrin.
Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en period på upp till ett år,
under vilken leveransvolymer och priser ligger fast. På det helataget säljer de berörda exporterande tillverkarna inte enligtsådana kontrakt.
231.För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys deladesförsäljningen upp i ”långfristig” försäljning och ”övrig”försäljning. Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhetför svarta respektive betade ringar eller rullar under under-sökningsperioden granskades också.
232.Den långfristigaförsäljningens volym va r under undersöknings-periodens olika kvartal mycket mera stabil än den övrigaförsäljningen. Den långfristigaförsäljningen minska de med 20 %under det tredje kvartalet och med 22 % under det fjärde kvar-
talet, jämfört med det första kvartalet. Nedgången i den övriga
försäljningen var mycket mera påtaglig, i det att den sjönk med35 % respektive 43 % under det tredje och fjärde kvartalet,jämfört med det första kvartalet.
233.Det samma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört medbetade ringar eller rullar. Försäljningsvolymen för betade ringareller rullar utvecklades under undersökningsperioden mindredramatiskt än försäljningen av svarta ringar eller rullar.
Försäljningen av svarta ringar eller rullar minskade med så
mycket som 39 % under det tredje kvartalet och med 44 %under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet,medan nedgången för betade ringar eller rullar endast uppgicktill 21 % respektive 29 %.
ii) Försäljningspriser
234.Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljning-
spriserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, idet att de uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Underdet tredje kvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärdekvartalet till 254 ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en pris-
nedgång på 17 % under undersökningsperioden.
235.Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att
priserna för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade
under undersökningsperiodens tre första kvartal och endast
sjönk från 320 ecu/ton till 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %.Mellan undersökningsperiodens första och sista kvartal sjönkdessa priser med endast 10 %. I motsats till detta föll prisernaför övrig försäljning med 10 % redan mellan det första ochtredje kvartalet, och nedgången mellan första och sista kvartalet
var 21 %.
236.Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betade
ringar eller rullar visade att priserna för de svarta produkterna2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 35
▼B
minskade mycket mer än priserna för de betade produkterna.
Detta medförde att priserna för olika produktkategorier skildesig åt i avsevärt högre utsträckning vid slutet av undersöknings-
perioden jämfört med i början av undersökningsperioden.
Priserna för betade ringar eller rullar sjönk från 328 ecu/ton till316 ecu/ton, en nedgång på endast 4 %. Prisnedgången mellandet första och fjärde kvartalet var blott 12 %. I motsats därtillsjönk priserna för svarta ringar eller rullar med 10 % redan
mellan det första och tredje kvartalet och med 22 % mellan det
första och fjärde kvartalet.
iii) Lönsamhet
237.På kvartalsbasis visade det sig att lönsamheten var mycket god
under undersökningsperiodens första halvår. På grund av destarka prisnedgångarna under de följande kvartalen sjönk docklönsamheten kontinuerligt, från 16,8 % under undersökningspe-riodens första kvartal till - 2,6 % under det fjärde kvartalet.
238.Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsamhetenredan från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i
fråga om försäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gäller
den övrigaförsäljningen.
239.I undersökningen visades att lönsamheten för den långfristiga
försäljningen var mycket god under undersökningsperiodens
förstaha lvår (cirka21 %) och förblev positiv under helaunder-sökningsperioden, i det att den uppgick till 8 under det fjärdekvartalet. Den övriga försäljningen var också lönsam (omkring16 %) under det förstaha lvåret. I överensstämmelse med utveck-
lingen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar minskade
den avsevärt under följande kvartal och blev negativ (- 7 %)under det fjärde kvartalet.
240.Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar vargod under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamhetenför betade ringar eller rullar var positiv under hela under-sökningsperioden (4,5 % under det fjärde kvartalet), medanlönsamheten för svarta ringar eller rullar sjönk avsevärt under
det tredje kvartalet och en förlust på hela 16,5 % noterades
under det fjärde kvartalet.
241.Sammanfattningsvis sjönk den totala försäljningen, priserna ochlönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend varmycket mindre markant i fråga om försäljningen i de marknads-segment där den subventionerade importen inte var såomfattande. När det gäller priser och lönsamhet var gemenskap-sindustrins situation relativt stabil så länge som den synliga
förbrukningen steg kraftigt. Av undersökningen framgick det
också att gemenskapsindustrins försäljningsvolym inte ökade itakt med den synliga förbrukningen. Priserna och lönsamhetenlåg dock på höga nivåer under de perioder då efterfrågan varstark och stigande.
242.I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigarekostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersöknings-
perioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 %
och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1970års nivå. Råmaterialkostnaderna sjönk således, vilket särskiltunder undersökningsperioden begränsade förlustnivåerna.
243.Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhetkompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilkenvisade att dessa ekonomiska indikatorer även hade försämrats ijämförelse med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje och
fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det tredje och fjärde
kvartalet 1997 minskade försäljningsvolymen med 24 % respek-tive 27 % och försäljningsprisernamed 6 % respektive 19 %.Lönsamheten befanns ha minskat med 15 procentenheter mellandet fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det fjärde kvar-talet 1997.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 36
▼B
244.Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vid
bedömningen av utvecklingen av försäljningsvolym, priser och
lönsamhet tänka på att det finns en tidsförskjutning mellan pris-förhandlingar med kunder och fakturering och leverans frångemenskapsindustrin. Vid bedömningen av i synnerhet denövriga försäljningen måste man således beakta att priserna underundersökningsperiodens första kvartal har överenskommits i
förhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv.
f)Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och
marknadsutvecklingen
245.Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemenskapsin-dustrin att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhet
borde ta hänsyn till tidsförskjutningen mellan prisförhandling-
arna med kunderna och försäljningen av varorna.Gemenskapsindustrin uppgav att förhandlingarna i praktikenägde rum minst ett kvartal före försäljningen.
246.I undersökningen visades att en jämn produktionsplanering isyfte att uppnå ett effektivt kapacitetsutnyttjande ledde till en
tidsförskjutning mellan order och försäljning. Denna period
konstaterades mycket riktigt uppgå till ungefär ett kvartal.Försäljningen under undersökningsperiodens första kvartal ärsåledes ett resultat av förhandlingar och ingångna kontrakt underdet fjärde kvartalet 1997.
247.Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindustrinsorderingång visade att en betydande nedgång skedde under
undersökningsperioden. I överensstämmelse med gemenskapsin-
dustrins påstående är denna negativa trend redan frånundersökningsperiodens första kvartal mera markant än trendernaför försäljningsvolym och tillverkning. Orderingången, i volym,under undersökningsperiodens andra kvartal var 17 % lägre än
under det första kvartalet. Orderingången var vidare relativt hög
under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sin motsvarighet i deleveranser och den försäljning som ägde rum under under-sökningsperiodens första kvartal.
248.Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindustrinspåstående att den relativt positiva ekonomiska situationen under
undersökningsperiodens första halvår bara återspeglar den starka
orderingången under det sista kvartalet 1997 och undersöknings-periodens första kvartal, då efterfrågan alltjämt var hög.
g)Slutsats om gemenskapsindustrins situation under under-
sökningsperioden
249.Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska
situation försämrades avsevärt under undersökningsperioden,
särskilt under det andra halvåret. Denna försämring gick långtutöver de säsongsmässiga variationer som observerats tidigareår på kvartalsbasis.
250.I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer underundersökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i
jämförelse med den genomsnittliganivån under undersöknings-
perioden: tillverkningen minskade med 10 %,kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försäljningsvolymen med 14 %,försäljningsprisernamed 2,4 % och lönsa mheten med 2,1procentenheter.
251.Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade
att gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades
ytterligare. Jämfört med genomsnittet under undersökningspe-rioden minskade tillverkningen med 18 %,kapacitetsutnyttjandet med 10 %, försäljningsvolymen med 22 %och priserna med 13 %. Lönsamheten blev negativ (- 2,6 % avnettoomsättningen) och sjönk med 15,5 procentenheter.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 37
▼B
5.Utveckling efter undersökningsperioden
252.Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under under-
sökningsperiodens första halvår till en relativt ljus
marknadssituation som avspeglades i den höga prisnivån i ge-menskapen under denna period. I enlighet med detta vargemenskapsindustrins lönsamhet fortfarande god. Med tankedock på att denna situation inte baserades på en positiv utveck-
ling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få
negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigtatt få detta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingenefter undersökningsperioden.
253.Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstate-
rades det att en viss återhämtning ägde rum vad gäller
gemenskapsindustrins tillverknings- och försäljningsvolym ibörjan av 1999. Dessa volymer var dock betydligt lägre änmotsvarande nivåer i början av undersökningsperioden och under1997. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins ekono-
miska situation fortsatte att försämras efter
undersökningsperioden, vilket särskilt framgår av sjunkandeförsäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret1999.
254.Genom denna utveckling bekräftades de negativa konsekven-
serna av den massiva lageruppbyggnaden i början av
undersökningsperioden och av den lagertömning som inleddesunder undersökningsperiodens tredje kvartal och som, trotsimportnedgången, fortsatte under det första halvåret 1999.Fördröjningen av den negativa utvecklingen för gemenskapsin-dustrin berodde emellertid inte bara på lageruppbyggnaden utan
också på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärer med
sina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen förskadeindikatorer såsom tillverkning, försäljning, priser ochlönsamhet, utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrinsorderingång.
255.Några parter gjorde gällande att ett införande av utjämningså-tgärder i detta förfarande var onödigt eftersom den berördaimporten upphörde efter undersökningsperioden.
256.Av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter framgick
det av undersökningen att importen, särskilt från vissa av
länderna i detta förfarande, har minskat sedan början av under-sökningsperioden. Dettaär dock inget ova nligt iantisubventions- och antidumpningsundersökningar eftersommarknadsaktörerna, i synnerhet importörerna, tar hänsyn till att
undersökningarna nödvändiggör en försiktig marknadsbedöm-
ning i det att de kan leda till utjämnings- ochantidumpningsåtgärder. Marknadsaktörernas reaktioner kan varamer eller mindre påtagliga. Att låta en importnedgång, som kanvara begränsad i tiden, utgöra ett skäl för att inte införautjämningsåtgärder skulle under alla omständigheter göra det
möjligt för de exporterande tillverkarna att växelvis upphöra
med sin export i syfte att uppnå fördelar. Detta skulle leda tillstora störningar på gemenskapens marknad när det gäller allaprodukter och kan därför inte under dessa omständigheter moti-veraa tt utjämningsåtgärder inte införs.
257.Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noteratsunder undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen.Sedan dess skulle marknadspriserna i gemenskapen ha nåttnivåer som garanterar en snabb återhämtning av gemenskapsin-dustrins ekonomiskasitua tion.
258.Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemens-kapsindustrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låganivåer under förstaha lvåret 1999. Dennaprisnedgång medfördebetydande förluster, som gemenskapsindustrin drabbades avunder en lång period.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 38
▼B
6.Slutsats om skada
259.Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från
1995 och fram till och med undersökningsperioden visade att
utvecklingen varit negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysenvisade att gemenskapsindustrins ekonomiska situationförsämrades avsevärt under hela undersökningsperioden. Imotsats till vissa exporterande tillverkares påståenden och med
hänsyn till gemenskapsmarknadens särskilda karaktär i fråga om
utbudsöverskott och tidsförskjutning mellan order och leverans,är denna utveckling representativ för gemenskapsindustrinsekonomiskasitua tion under helaundersökningsperioden.
260.Av undersökningen framgick det också att denna negativa
utveckling fortsatte och till och med förvärrades efter under-
sökningsperioden, vilket är särskilt relevant med tanke pågemenskapsmarknadens karaktär och situation. Det fastställdesatt denna försämring gick långt utöver de säsongsfluktuationersom observerats tidigare år på kvartalsbasis.
261.Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindikatorerunder undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utveck-lades negativt jämfört med de genomsnittliga nivåerna underundersökningsperioden: tillverkningen minskade med 10 %respektive 18 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 % respektive
10 % och försäljningsvolymen med 14 % respektive 22 %,
försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar till nivåer somvar 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga priserna iundersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respek-tive 15,5 procentenheter.
262.Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indikatorer ocksåförsämrades jämfört med respektive kvartalsnivåer 1997. Mellandet tredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodenstredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 %respektive 11 %, kapacitetsutnyttjandet med 12 respektive 18 %
och försäljningsprisernamed 6 % respektive 19 %, meda n
lönsamheten var positiv både under 1997 och under under-sökningsperioden, även om den under undersökningsperiodensfjärde kvartal var 15 procentenheter lägre än under fjärde kvar-talet 1997. Alla dessa trender bekräftades av de nivåer somobserverades för de två kvartalen efter undersökningsperioden.
263.Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trenderskulle ha varit ännu mera negativa om gemenskapsindustrin intehade haft försäljning enligt långfristiga kontrakt eller av betaderingar eller rullar, som i mindre utsträckning påverkas av
importen i fråga. Gemenskapsindustrins order för leverans under
undersökningsperiodens fjärde kvartal var 31 % lägre änorderingången för leverans under undersökningsperiodens förstakvartal.
264.Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genomsnittliga
vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersökningsperioden, då
vinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser varstabila under undersökningsperiodens första två kvartal.
265.Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synasstrida mot avgörandet om skada, men i undersökningen visades
det att de överensstämde med den höga synliga förbrukningen
under undersökningsperiodens förstaha lvår som dock, vilketbekräftades av undersökningen, inte motsvarades av faktiskkonsumtion. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins(vars försäljning inte utvecklades i linje med lageruppbygg-
naden) priser och vinster stabila men kunde inte undvika att
därefter försämras eftersom den höga synliga förbrukningen intemotsvarades av faktisk konsumtion. Under undersökningsperio-dens andra hälft föll den synliga förbrukningen stort allteftersom de storala gren tömdes, vilket i sin tur medförde bety-dande pris- och vinstnedgångar.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 39
▼B
266.En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under
de två första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trender
inte var begränsade till undersökningsperioden utan var ett direktresultat av utvecklingen under undersökningsperioden. Även omtillverknings- och försäljningsvolymen förbättrades något jämförtmed undersökningsperiodens andra hälft, fortsatte försäljning-spriserna och lönsamheten att försämras. Det bör noteras att i
enlighet med grundbeslutet, vilket bekräftats i domstolens
rättspraxis, får uppgifter som avser tiden efter undersökningspe-rioden beaktas, i synnerhet om det gäller att fastställa huruvidade trender som observerats under undersökningsperioden fort-sätter.
267.På grundval av denna utveckling av gemenskapsindustrins situa-
tion mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt under
undersökningsperioden, drar kommissionen slutsatsen attgemenskapsindustrin har lidit skada under undersökningspe-rioden. I strid mot påståendet att de ekonomiska indikatorersom påvisar skada till stor del uppvägs av andra indikatorer
som inte påvisar skada visade den detaljerade undersökning
som beskrivs ovan att alla ekonomiska indikatorer visade ennegativ utveckling, i synnerhet vinster och försäljningspriserefter en tidsförskjutning på några månader. Skadans omfattningmotiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som avsesi artikel 8.6 i grundbeslutet.
F.ORSAKSSAMBAND
1.Inledning
268.I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är
mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, mark-naden för denna produkt av vissa särskilda egenskaper,nämligen de långsiktiga förbindelserna mellan gemenskapsin-dustrin och vissa användare, den fördröjning mellan beställning
och leverans som krävs för att förbereda och planera produktion-
en samt det förhållande att gemenskapsindustrin är mer verksaminom vissa marknadssegment än de berörda exporterande tillver-karna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dock inte det faktumatt de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrinoch de som importeras från de berörda länderna är likadana
produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaler och
vissaprodukttyper är mer utsa ttaför konkurrens från de importe-rade produkterna än andra.
269.För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada somvållats gemenskapsindustrin undersökte kommissionen verkanav den subventionerade importen från de berörda länderna.
Samtidigt granskades också verkan av andra kända faktorer och
deras möjliga effekter på industrins situation. På så sättförsäkrade sig kommissionen om att eventuell skada som vållatsav andra faktorer än den subventionerade importen identifieradesoch inte tillskrevs dennaimport.
270.De andra faktorer som också undersöktes var utvecklingen avförbrukningen, utbudsöverskottet på gemenskapens marknad,verkan av varmvalsade ringar eller rullar som importerades frånandra tredje länder till gemenskapen, beteendet hos de andra till-verkare i gemenskapen som inte inkluderades igemenskapsindustrin, gemenskapsindustrins exportresultat och
den globala situationen för stålsektorn.
2.Verkan av den subventionerade importen
a)Den subventionerade importens volym; lagerhållning
271.Undersökningen visade att den berörda importen ökade starkt,
särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Under 1995fördes endast 8 000 ton varmvalsade rullar eller ringar till ge-menskapsmarknaden från de berörda länderna. Denna importökade till 47 000 ton 1997.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 40
▼B
272.Undersökningen visade också att den största ökningen av
importen inträffade mellan 1997 och undersökningsperioden (en
ökning med 797 000 ton) och i synnerhet under undersöknings-periodens två första kvartal. Under denna period levereradesöver 550 000 ton till gemenskapsmarknaden. Detta motsvararmer än tio gånger importvolymen under andra halvåret 1997.Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade de berörda
ländernas marknadsandel med fyra procentenheter.
273.Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i
gemenskapen med 9 %, medan gemenskapsindustrinsförsäljningsvolym ökade med endast 1 % och gemenskapsin-dustrin således förlorade 3,7 procentenheter av sinmarknadsandel.
274.Försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanföllmed den stora ökningen av importen (mellan 1997 och under-sökningsperioden). Tillverkningen sjönk med 9 % ochförsäljningsvolymen med 12 %. Förlusten av marknadsandeluppgick till 6,6 procentenheter och orderingången minskademed 17 %.
275.Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening medden utveckling av den synliga förbrukningen som påvisats ovan,på att den subventionerade importen främst bidrog till ökningenav lagerhållningen och följaktligen till ökningen av den synligaförbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal,medan gemenskapsindustrins försäljning minskade redan från
undersökningsperiodens början.
276.Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrin, till
skillnad från de berörda exporterande tillverkarna, inte sålde tillhandlare i någon större utsträckning. Vissa större aktörerbeställde få eller inga varmvalsade rullar och ringar frångemenskapsindustrin under undersökningsperiodens tredje och
fjärde kvartal. Detta ledde till en betydande minskning av
försäljningen i undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal(en minskning på 28 % respektive 12 %). Dettafick betyda ndenegativa verkningar för gemenskapsindustrins priser ochlönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal.
277.För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling
bör man beakta att utvecklingen av gemenskapsindustrins läge
var särskilt negativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler ivilka de exporterande tillverkarna främst är aktiva och för deprodukttyper som de främst handlar med. Dessa tillverkare ärinte särskilt aktiva i de försäljningskanaler i vilka långsiktiga
avtal ingås. Gemenskapsindustrin har klarat sig relativt sett
bättre i dessa försäljningskanaler än i andra, i vilka konkurrensenfrån importen är mer uttalad. Det har också visats ovan attgemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar,som utgör cirka 90 % av den berörda importen, har utvecklatsmycket negativt under hela undersökningsperioden.
b)Importens prisnivåoch stå lmarknadens funktionssätt
278.Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins situation
förblev stabil vad gäller priser och, följaktligen, den allmännalönsamheten under undersökningsperiodens två första kvartal,
även om prisernapå importen från de berördaländernasjönk
kontinuerligt under undersökningsperioden. På dennapunkt ha rundersökningen visat att utvecklingen av gemenskapsindustrinspriser och vinster berodde, å ena sidan, på marknadens allmännastruktur och villkor vad gäller den tid som förflyter mellankundernas order och leveransen samt, å andra sidan, på utveck-
lingen av lagerhållningen och följaktligen av den synliga
förbrukningen under undersökningsperioden.
279.Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har, med hänsyntill den tid som går mellan order och leverans (minst ett kvartal),konstaterats att gemenskapsindustrins situation under under-sökningsperiodens första kvartal i stort återspeglade orderläget2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 41
▼B
vad gäller de order som gjordes under det fjärde kvartalet 1997,
då importen började öka.
280.Vad gäller situationen på gemenskapsmarknaden i allmänhet och
i synnerhet för gemenskapsindustrin har konstaterats att en spek-
takulär ökning av lagerhållningen, och följaktligen av densynliga förbrukningen, inträffade under det första kvartalet iundersökningsperioden. Detta innebar att priserna och vinsternakunde förbli höga trots att importen samtidigt ökade. Den
subventionerade importen fick därför sin största inverkan på
gemenskapsindustrins ekonomiska situation när det blev klartatt ökningen av lagren, och följaktligen av den synliga förbruk-ningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiskaförbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 %på grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmval-
sade ringar eller rullar vid undersökningsperiodens slut, och
gemenskapsindustrins lönsamhet blev negativ.
281.Gemenskapsindustrin hävdade att de exporterande tillverkarnaunder hela undersökningsperioden tillämpade en systematiskprissänkningspolitik och helatiden underskred gemenska psin-dustrins priser. Detta framkallade och påskyndade
försäljningsprisernas fall på gemenskapsmarknaden under den
perioden.
282.Undersökningen visade att de exporterande tillverkarna verkligensänkte sina priser avsevärt under undersökningsperioden medangemenskapsindustrin försökte bibehålla sin prisnivå fram tilljuni 1998. Först i juli 1998 sänkte gemenskapsindustrin sina
försäljningspriser. Gemenskapsindustrins försäljningspris, som
låg på över 300 ecu/ton i januari 1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998.
283.Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de exporterandetillverkarna fortsatte att underskrida gemenskapsindustrins priserunder hela undersökningsperioden. Prisunderskridandet var
ganska lågt i början av undersökningsperioden men ökade under
hela undersökningsperioden. För att hålla sig kvar på marknadenvar gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, isynnerhet från mitten av undersökningsperioden.
284.I denna analys bör beaktas att stål är en viktig stapelvara och attdet vägledande baspriset på varmvalsade ringar eller rullar
dagligen offentliggörs i specialiserade tidningar och att alla
aktörer på marknaden väl känner till detta pris. De produktersom tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de somimporteras från de berörda länderna är likadana produkter som ihög grad är känsliga för prisrörelser, vilka snabbt sprider sig på
hela marknaden.
Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresultaten gene-
rellt på att den berörda importen varit orsak till den negativa
utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
c)Slutsats om verkan av den subventionerade importen
285.Det anses att de volymer av subventionerad import som ackumu-
lerades på gemenskapens marknad under en mycket kort periodsänkte priserna och medförde minskade marknadsandelar för
gemenskapsindustrin. Importvolymerna gjorde att handlare och
vissa större användare i gemenskapen kunde bygga upp lager,med negativa återverkningar för prisförhandlingarnamed gemenskapsindustrin så tidigt som under undersökningspe-riodens andra kvartal, och förlängde den period under vilken
denna import pressade ner priserna. På grund av marknadens
allmänna öppenhet blev användare och uppköpare på gemenska-pens marknad snabbt medvetna om de exporterande tillverkarnaslågprispolitik. Detta framkallade och påskyndade nedgången avförsäljningspriserna på marknaden och fick negativa effekter pågemenskapsindustrins marknadsandel och lönsamhet.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 42
▼B
286.Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av
subventionerad lågprisimport spelade en viktig roll för
försämringen av gemenskapsindustrins situation och således förden väsentligaska dasom industrin lidit under undersökningspe-rioden.
3.Verkan av andra faktorer
a)Utveckling av förbrukningen
287.Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbruk-
ningen på gemenskapens marknad med 9 %. Mellan 1997 ochundersökningsperioden steg den synligaförbrukningen med0,4 %.
288.Med hänsyn till den kontinuerligt positivautvecklingen a vförbrukningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att utveck-lingen av förbrukningen inte kan kopplas samman med den
skada som gemenskapsindustrin lidit under undersökningspe-
rioden.
b)Utbudsöverskott pågemenskapens marknad
289.Påståendet om att det rådde ett utbudsöverskott på gemenskapens
marknad i början av undersökningsperioden undersöktes också.Enligt vissa parter var det gemenskapsindustrin som kontinuer-
ligt ökade sina leveranser till marknaden och således var
huvudorsaken till utbudsöverskottet. Det höga kapacitetsutnytt-jande som tillverkarna i gemenskapen uppnådde till följd av destora leveranserna borde således utesluta att någon skada skullekunna hänföras till importen från de berörda länderna.
290.Den utförligaundersökningen a v den synligaförbrukningensutveckling under 1997 jämfört med undersökningsperioden har
visat att den synliga förbrukningen under undersökningsperio-
dens två första kvartal var 1,4 miljoner ton högre änförbrukningen under de motsvarande kvartalen 1997. Dennajämförelse bör ses mot bakgrund av att 551 000 ton subventione-rade varmvalsade ringar eller rullar importerades från de berörda
länderna under undersökningsperiodens första två kvartal medan
cirka 4 000 ton importerades under samma period 1997. Detta ären ökning med över 0,5 miljoner ton under undersökningsperio-dens förstahälft.
291.Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sinalager under den första hälften av undersökningsperioden och påså sätt bidrog till utbudsöverskottet på gemenskapsmarknaden.
Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte är särskilt
aktiv i handlarnas försäljningskanaler medan de exporterandetillverkarna sålde stora mängder genom handlare. Gemenskapsin-dustrin bidrog alltså inte till handlarnas uppbyggande av lagerunder undersökningsperioden.
292.Sammanfattningsvis har undersökningen visat att den subventio-nerade importen ökade kraftigt under undersökningsperioden
medan gemenskapsindustrins försäljning och produktion mins-
kade till följd av en minskning av dess marknadsandel.Följaktligen bidrog ökningen av subventionerad lågprisimport istor utsträckning till utbudsöverskottet.
c)Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje
land
293.Förutom de länder som berörs av detta antisubventionsförfarande
har andra exporterande länder, nämligen Bulgarien, Iran ochJugoslavien, berörts av ett antidumpningsförfarande.
294.Dessutom exporterade också andra länder varmvalsade ringareller rullar till gemenskapen. De huvudsakliga exportörernaunder undersökningsperioden var Ryssland, Slovakien,Rumänien, Ungern, Sydkoreaoch Indonesien.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 43
▼B
295.Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för
oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan
nämnda tredje länderna som inte omfattades av undersökningen.
296.Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovannämnda tredje länder och att kommissionen följaktligen intemottagit någon bevisning om subventionering och skada som
kunde motivera inledandet av en undersökning. För övrigt har
undersökningen inte givit vid handen några bevis för skadligsubventionering av export från dessa tredje länder varförpåståendet om diskriminering måste anses ogrundat.
297.Under skadeundersökningsperioden visade den andel av den
totala importen av den berörda produkten till gemenskapens
marknad som utgjordes av import från annat tredje land sominte omfattades av något förfarande en vikande trend, även omden fortfarande var betydande. Importvolymen minskade från 3miljoner ton 1995 till 2,4 miljoner ton under undersökningspe-
rioden, vilket motsvarar en nedgång i volym på 20 %. Dessa
länders andel av den totala importen var 99 % under 1995, menendast 74 % under undersökningsperioden. Andra tredje ländersandel av gemenskapens marknad sjönk således under skadeun-dersökningsperioden med 20 %.
298.Importpriset på varmvalsade ringar eller rullar från annat tredjeland följde den allmänna nedåtgående trenden på gemenskapensmarknad och minskade med 9 %.
299.På grundval av dessa omständigheter och överväganden konsta-terades att import från andra tredje länder som inte omfattades
av något förfarande fortfarande var betydande och förekom
kontinuerligt på gemenskapens marknad under hela skadeun-dersökningsperioden. Det framgick dock också att medangemenskapsindustrins situation försämrades kraftigt mellan 1997och undersökningsperioden, dvs. när den subventioneradeimporten ökade markant, var ökningen av importen från andra
tredje länder starkt begränsad.
300.Därför kan påståendet från vissa exporterande tillverkare att
importen av varmvalsade ringar eller rullar från andra tredjeländer som inte omfattas av något förfarande är orsak till den
skada som vållats gemenskapsindustrin inte beaktas.
d)Andra tillverkare i gemenskapen
301.Under undersökningsperioden svarade de tillverkare i gemenska-
pen som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin för
35 % av den totala tillverkningen i gemenskapen.
302.Enligt tillgängligauppgifter va r under den undersöktaperiodenden ekonomiska situationen för andra sökande tillverkare av
varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen lik gemenskapsin-
dustrins situation. Deras försäljningsvolym ökade med 5 % underundersökningsperioden, en ökning som var lägre än uppgången iförbrukningen. Deras marknadsandel minskade följaktligen med4 % i volym. Dessa tillverkare drabbades också av prisdepres-sion, vilket framgår av minskningen av försäljningsvärdet på
6 %, och deras försäljningspriser låg i linje med gemenskapsin-
dustrins.
303.De andra tillverkarna i gemenskapen hade följaktligen endast enbegränsad inverkan på gemenskapsindustrins försämrade ekono-miskasitua tion.
e)Gemenskapsindustrins export
304.Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation försämrades på grund av den minskade exportverksam-
heten under skadeundersökningsperioden.
305.I undersökningen visades att försäljningsvolymen för export tilltredje land sjönk med omkring 536 000 ton mellan 1995 ochundersökningsperioden och med 299 000 ton mellan 1997 och2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 44
▼B
undersökningsperioden. Detta motsvarar en nedgång på 4,8 %
respektive 2,9 % av gemenskapsindustrins sammanlagdaförsäljning. På denna grund kan kommissionen inte utesluta att
denna exportnedgång inverkade på gemenskapsindustrins
allmänna ekonomiska situation. Det bör dock erinras om attdenna undersökning endast omfattar gemenskapsindustrinsekonomiska situation i fråga om gemenskapens fria marknad.Exportpriser och exportinkomster uteslöts således från analysen
av skada.
f)Gemenskapsindustrins prioritering av leveranser till den
företagsinterna marknaden
306.Ett antal användare av den berörda produkten på gemenskapens
marknad hävdade att gemenskapsindustrin försökt uppnå en
högre grad av integration i sin verksamhet under den undersöktaperioden. I slutet av 1997 skulle gemenskapsindustrin ha priori-terat leveranser till närstående parter på den företagsinternamarknaden framför leveranser till oberoende parter på den fria
marknaden, med resultatet att användarna tvangs söka leveranser
utanför gemenskapen. Skadan kunde därför inte ha vållats avimporten.
307.Kommissionen konstaterade att utvecklingen i volym avförsäljningen till såväl närstående som icke-närstående kundervar nedåtgående mellan 1997 och undersökningsperioden.
Utbudet till den företagsinterna marknaden utvecklades på
liknande sätt, vilket visar att det fanns outnyttjad produktionska-pacitet. Denna nedgång i försäljningsvolymen visade att det interådde någon brist i utbudet av den berörda produkten som kundeha lett till en minskning av volymen av försäljningen till icke-
närstående parter.
g)Den globala situationen för stålsektorn
308.Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation, särskilt under undersökningsperiodens andra hälft, till
stor del berodde på försämringen världen över av stålsektorns
situation.
309.Tillgängliga uppgifter visade att en global nedgång ägde rumunder undersökningsperioden. Försäljningsprisernaföll i USA,Japan och Sydkorea. Försäljningspriserna i dessa länder var
dock vid slutet av undersökningsperioden 15 %, 24 % respektive
7 % högre än prisernai gemenska pen.
310.Den globala situationen för stålindustrin och särskilt situationen iSydostasien kan följaktligen inte förklara gemenskapsindustrinsförsämrade ekonomiska situation under den undersökta perioden.
4.Slutsats om orsakssamband
311.Denna analys visar att andra faktorer än den subventionerade
importen från de berörda länderna kan ha bidragit till gemens-kapsindustrins prekära situation under undersökningsperioden. I
undersökningen har det dock visats att den plötsliga ökningen
av importen, prisdepressionen och de berörda exporterande till-verkarnas prisunderskridande fick väsentliga negativaverkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation.Därför dras slutsatsen att denna import, beaktad separat, harvållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
G.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inledande anmärkningar
312.Syftet med utjämningsåtgärder är att motverka illojal handel som
har en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och attåterupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkur-rens på gemenskapens marknad. Förutom undersökningen avsubventionering, skada och orsakssamband undersökte kommis-2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 45
▼B
sionen huruvida det fanns några tvingande skäl för att dra slut-
satsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse attinföra åtgärder. I detta syfte och på grundval av tillgängliga
uppgifter granskades i enlighet med artikel 31.1 i grundbeslutet
eventuella åtgärders verkningar för alla av förfarandet berördaparter samt konsekvenserna av att vidta respektive inte vidtaåtgärder.
2.Gemenskapsindustrins intresse
313.När det förekommer skadevållande subventionering orsakad av
subventionerad lågprisimport ligger det i en gemenskapsindustrisintresse att effektiv konkurrens återställs.
314.Undersökningen har visat att det på gemenskapens marknad förvarmvalsade ringar eller rullar förekom produkter med ursprungi de berördaländernasom såldes till priser som underskredgemenskapsindustrins priser. Den därav följande skadliga situa-
tionen kunde behärskas så länge som importvolymen var
begränsad. Den stora volymen subventionerad import, somplötsligt översvämmade gemenskapens marknad under enmycket kort tid under undersökningsperioden, medförde docken prisdepression som fick betydande inverkan på gemenskapsin-dustrins ekonomiska situation. Som ett resultat av detta är
gemenskapsindustrins ställning kraftigt försvagad och denna
industri har ett intresse av att situationen korrigeras.
315.Under skadeundersökningsperioden genomförde gemenskapsin-
dustrin och andra i gemenskapen belägna tillverkare stora
rationaliserings- och omstruktureringsprojekt vilka ännu pågår.Fullbordandet av dessa projekt är viktigt med hänsyn till globa-liseringen av stålmarknaden. Dessa ansträngningar avgemenskapsindustrin visar att den har anpassningsförmåga,
konkurrenskraft och överlevnadsförmåga på global nivå.
316.Om utjämningssåtgärder infördes skulle sysselsättningen, som
steg under skadeundersökningsperioden, kunna bibehållas och
möjligen ökas, beroende på förbrukningens utveckling. Under-
sökningsresultaten visar att gemenskapsindustrin har förloratavsevärda försäljningsvolymer och fått vidkännas sjunkandepriser, särskilt mot slutet av undersökningsperioden. De föres-lagna utjämningstullarna, vilka som ett vägt genomsnitt uppgårtill omkring 6 % för de samarbetsvilliga exporterande tillver-
karna, borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att
återhämta sig från sin skadliga situation genom att antingenhöjasinapriser eller ökasinaförsäljningsvolymer.
317.Med tanke på den otillräckliga lönsamheten under 1996 och1997 och den väsentliga skadan under undersökningsperioden ärdet i högsta grad sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiskasituation i avsaknad av åtgärder för att motverka den subventio-nerade importens negativa verkningar kommer att förvärras
ytterligare. Detta kan i sista hand medföra produktionsminsk-
ningar och nedläggningar av verksamheter, vilket skulle hotasysselsättningen i gemenskapen.
3.Användares och i gemenskapen närstående verksamheters
intresse
318.För att kommissionen skulle kunna utvärdera verkningarna föranvändare av att åtgärder vidtas eller inte vidtas sände den fråge-formulär till de kända användarna på gemenskapens marknad.En undersökning på plats utfördes hos en större användare i syfteatt man skulle kunna kontrollera inlämnade uppgifter. Följande
slutsatser baseras på de svar som användare lämnat.
319.Användarna konstaterades själva ha stått för 40 % av den totala
importen av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda
länderna och sysselsatte 4 000 personer i gemenskapen.
320.Användarna hävdade att om utjämningsåtgärder infördes skulle
de inte längre kunnaväljamella n olikaförsörjningskällor och2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 46
▼B
de fruktade att de skulle bli helt beroende av gemenskapstillver-
karnas goda vilja. Dessa tillverkare skulle ha en storföretagsintern marknad att försörja och de hade redan en andel
på 75 % av gemenskapens fria marknad. De anförde att dessa
tillverkares försäljning på den företagsinterna marknaden och enstor del av deras försäljning på den fria marknaden gick tillnärstående företag, vilkas produkter i senare led i förädling-skedjan direkt konkurrerade med användarnas produkter.
Användarna i fråga uppgav även att gemenskapsindustrin levere-
rade till oberoende användare först efter det att deras närståendeföretags behov helt var tillfredsställda. De närstående användar-företagen skulle dessutom redan kunna köpa produkten i frågatill priser som låg under marknadsnivån. Under dessa omständig-heter ansåg användarna att ett införande av utjämningsåtgärder
skulle ge gemenskapsindustrin en avgörande och oberättigad
konkurrensfördel i senare led i förädlingskedjan. Detta skulleinte kunnaliggai gemenska pens intresse.
321.Dessa användare gjorde slutligen gällande att utjämningstullartroligen skulle vållaförsörjningsbrist för oberoende kunder,vilket rådde på gemenskapens marknad vid slutet av 1997. Ensådan situation skulle klart strida mot EKSG-fördraget.
322.Syftet med utjämningsåtgärder är inte att hindra användare frånatt importera varmvalsade ringar eller rullar från de berördaländerna, utan att se till att denna import sker till icke-skadevål-lande priser. Även om utjämningsåtgärder införs kommer dessaprodukter alltid att förekomma på gemenskapens marknad ochinnebära att användarföretag kan välja bland olika
försörjningskällor.
323.Kommissionen uppskattade att en vägd genomsnittlig
utjämningstull på 6 % på import av varmvalsade ringar eller
rullar från de berörda länderna skulle kunna leda till en höjning
på högst cirka 1,2 % av de totala råmaterialkostnaderna föranvändarföretagen. Denna ytterligare kostnad uppskattas medföraatt de totala tillverkningskostnaderna ökar med ungefär 0,8 %,med hänsyn till sammansättningen av olika inköpskällor och detgenomsnittligaförädlingsvärdet i produkter i sena re led i
förädlingskedjan.
324.Denna uppskattade ytterligare tillverkningskostnad för användar-
företagen, antingen den övervältras på företagens kunder eller ej,hotar inte dessa företags lönsamhet. Denna kostnad bör dessutom
ses mot bakgrund av en förväntad positiv utveckling för varm-
valsade ringar eller rullar under förhållanden som kännetecknasav rättvisa handelsvillkor.
325.När det gäller försäljningspriserna på den fria marknaden erinrasdet om att inga betydande skillnader konstaterades förekommamellan gemenskapsindustrins priser till närstående respektiveicke-närstående kunder. Påståendet om att gemenskapsindustrininte hade levererat eller hade tillämpat en prioritetsordning förleveranserna av varmvalsade ringar eller rullar beroende på dess
anknytning till kunderna under skadeundersökningsperioden kan
inte beaktas, eftersom inga bevis i detta avseende har lagts fram.Tvärtom konstaterades det att vissa försäljningskontrakt somingåtts med gemenskapsindustrin hade annullerats.
326.Mot bakgrund av detta anses det att eventuella negativa verk-ningar för användarna av att det vidtas åtgärder mot densubventionerade importen från de berörda länderna inte kanuppväga de positiva verkningarna för alla andra aktörer somverkar på gemenskapens marknad.
4.Konsekvenser för konkurrensen på gemenskapens
marknad
327.Vissa parter hävdade att utjämningsåtgärder skulle minskakonkurrensen på gemenskapens marknad och uppmuntrabildandet av stora stålföretagsgrupper. De anförde att störrestålföretag, t.ex. British Steel och Sollac, under senare tid hade2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 47
▼B
ökat i storlek genom att fusionera med eller köpa upp andra
stålföretag. Dessa företagsgrupper konkurrerar även i fråga omprodukter i senare led i förädlingskedjan med oberoende
användare, vilka för det mesta utgörs av små eller medelstora
företag. En sådan koncentration kan medföra att många sådanaoberoende användare upphör med sin verksamhet, vilket skulleminskasysselsättningen i gemenska pen.
328.När det gäller påståendet om begränsningen av konkurrensen bördet erinras om att det finns ett flertal alternativaförsörjningskällor, bl.a. Ryssland, Indonesien, Ungern,Rumänien, Sydkorea, Slovakien och Brasilien, som exporterarvarmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen. Det finns
också hundratals stålcentraler, lagerhållare och handlare som
säljer produkten i frågai huvudsa k till små och medelstoraanvändare. Slutligen finns det förutom gemenskapsindustrin fleraandra ståltillverkare i gemenskapen, vilka är belägna i Finland,Frankrike, Österrike och Grekland.
329.Med hänsyn till att nivån på de föreslagna åtgärderna ur ekono-misk synvinkel inte är sådan att gemenskapens marknad stängsför de berörda länderna verkar det inte finnas någon risk för attkonkurrensen på marknaden skulle begränsas.
5.Utbudsunderskott på gemenskapens marknad
330.Några exporterande tillverkare från de berörda länderna och
användare i gemenskapen gjorde gällande att ett införande avutjämningsåtgärder skulle medföraett utbudsunderskott, isynnerhet för oberoende användarindustrier. Detta påståendegrundades på att gemenskapsindustrin själv inte kunde försörja
gemenskapens hela fria marknad, i synnerhet på grund av dess
för närvarande höga kapacitetsutnyttjande.
331.Andra berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte harkapacitet att försörja sina egna närstående företag på den fria
marknaden och således inte kan kompensera för en eventuell
minskning av importen till följd av utjämningsåtgärder.
332.I detta sammanhang bör det noteras att eftersom tillverkarna i
gemenskapen inte kan försörja hela den fria marknaden i gemen-
skapen kommer import från tredje land alltid att behövas, ochgemenskapens marknad kommer alltid att vara öppen för sådanimport, förutsatt att den sker i enlighet med grundbeslutet.
333.Under alla omständigheter kommer gemenskapsindustrin, övrigatillverkare i gemenskapen och exporterande tillverkare frånländer som inte berörs av detta förfarande att kunna fortsätta attförsörja gemenskapens marknad. Även de exporterande tillver-karna från de berörda länderna kommer att kunna fortsätta attförsörja gemenskapens marknad, eftersom de föreslagna
åtgärderna inte innebär att marknaden stängs för dem.
334.På grundval av dessa omständigheter och överväganden anses
det att påståendet om att ett införande av utjämningsåtgärder
kommer att medföra ett utbudsunderskott inte är berättigat.
6.Slutsats om gemenskapens intresse
335.Kommissionen anser att ett införande av utjämningstullar är av
nöden för att förhindra ytterligare subventionerad lågprisimportoch för att undvika att gemenskapsindustrins situation förvärrasytterligare. Ett införande av åtgärder i detta fall kommer dess-
utom att återställa effektiva konkurrensvillkor för alla aktörer i
gemenskapen. En granskning av de olika intressen som berörsav detta förfarande visar att det inte finns några tvingande skälmot att införa slutgiltiga utjämningsåtgärder. Ett införande avslutgiltigautjämningsåtgärder bedöms därför inte stridamot ge-menskapens intresse.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 48
▼B
H.SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
336.Efter fastställandet av att den subventionerade importen med
ursprung i Indien och Taiwan har vållat gemenskapsindustrinväsentlig skada och att det inte finns några tvingande skäl föratt inte vidta åtgärder, anses det att slutgiltiga utjämningsåtgärderbör införas.
1.Nivå för undaröjande av skada
337.Vid fastställandet av tullarnas nivå beaktades de konstaterade
subventionsmarginalerna och det tullbelopp som är nödvändigtför att undanröja den skada som den subventionerade importen
vållat gemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen
fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägdagenomsnittligaimportpriset, som det fa stställts vid beräkningenav prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset förolika typer av varmvalsade ringar eller rullar som säljs avgemenskapsindustrin på gemenskapens marknad.
338.Det tullbelopp som krävs för att undanröja verkan av denskadevållande subventioneringen bör göra det möjligt förgemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och
uppnå en skälig vinst på sin försäljning. I detta sammanhang
ansågs att den vinstmarginal före skatt på 12,9 % av omsätt-ningen som angivits av gemenskapsindustrin utgjorde en rimliggrund, med beaktande av behovet av långsiktiga investeringaroch den avkastning som gemenskapsindustrin rimligen kundeförväntas uppnå i avsaknad av skadevållande subventionering.
339.I enlighet med dettaoch med hänsyn till den vinstnivå somgemenskapsindustrin uppnådde under undersökningsperioden,fastställdes nivåer för undanröjande av skada typ för typ som
skillnaden mellan gemenskapsindustrins faktiska netto-
försäljningspris och det faktiska nettoförsäljningspriset förjämförbara importmodeller. Skillnaden uttrycktes sedan i procentav importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull.
2.De slutgiltiga tullarnas nivå
340.Mot bakgrund av detta anses det att slutgiltiga utjämningstullar
bör införas på en nivå som motsvarar de konstaterade subven-tionsmarginalerna, men att tullarna enligt artikel 15.1 igrundbeslutet aldrig får överskrida de skademarginaler somfastställts enligt ovan.
341.Följande utjämningstullsatser bör tillämpas på priset fritt gemen-skapens gräns, före tull:
(%)
Land/Företag Skademarginal i %Sammanlagd subven-
tioneringsmarginal
(%)Föreslagen
utjämningstull i (%)
Indien 23,8 13,1 13,1
— Essar 6,4 4,9 4,9— SAIL 23,8 12,3 12,3
— TISCO 6,4 8,7 6,4
Taiwan 29,3 4,4 4,4
— CSC 8,9 4,4 4,4
— Yieh Loong 3,9 0,3 0,0
342.
De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges
i detta beslut har fastställts på grundval av avgörandena i denna
undersökning. De återspeglar följaktligen den situation somkonstaterats föreligga avseende dessa företag under dennaundersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfat-tande tullsats som är tillämplig på alla andra företag) börsåledes endast tillämpas på import av produkter med ursprung i2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 49
▼B
berört land som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de speci-
fikarättsligaenheter som nämns. Import a v produkter somtillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns med
namn och adress i artikeltexten i denna förordning, inbegripet
enheter som är de uttryckligen nämndaenheternanärstående,kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av dentullsats som tillämpas på alla andra företag.
343.En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifikautjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets
namn eller inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsen-
heter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen(
1) tillsammans
med alla relevanta uppgifter, särskilt vad gäller eventuellaförändringar av företagets verksamhet i samband med tillverk-ning, inhemsk försäljning eller export som hänger samman mednamnändringen eller ändringen av tillverknings- eller
försäljningsenheter. I förekommande fall kommer kommissionen
efter samråd med rådgivande kommittén att ändra detta beslutdärmed genom att uppdatera förteckningen över de företag somomfattas av individuella tullsatser.
344.För att inte premiera bristande samarbetsvilja ansåg kommis-sionen, vad gäller Indien, det lämpligt att fastställa tullsatsen
för de icke samarbetsvilliga företagen till summan av den högsta
nivå som fastställts för varje enskilt subventioneringsprogram förde samarbetsvilliga företagen, dvs. 13,1 %.
345.De taiwanesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbets-vilja skulle också ha kunnat motivera anförandet av en högreövrig utjämningstull. Eftersom den övrigaa ntidumpningstullen i
det parallella antidumpningsförfarandet mot Taiwan överstiger
skadetröskeln är det dock inte nödvändigt att göra en sådanberäkning.
3.Åtaganden
346.Exporterande tillverkare i Indien gjorde prisåtaganden i enlighet
med artikel 13.1 b i grundbeslutet.
347.Kommissionen anser att åtagandena från de exporterande tillver-
karna i Indien kan godtas. Detta förutsätter att företagen vid
import för medlemsstaternas tullförvaltning visar upp en giltigåtagandefaktura i vilken tillverkaren klart identifieras och sominnehåller de uppgifter som anges i bilagan. Om en sådan fakturainte uppvisas bör den tillämpliga utjämningstullsatsen betalas.
348.Om ett åtagande överträds eller återtas får i enlighet med artikel
13.9 och 13.10 i grundbeslutet en utjämningstull införas.
I.AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET
349.Med hänsyn till avgörandena om omfattningen av importen med
ursprung i Sydafrika bör förfarandet avseende detta landavslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig utjämningstull skall införas på import av vissa
valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd avminst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna ellerförsedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbe-tade efter varmvalsningen, enligt ►
C1KN-nummer 7208 10 00,
7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10,
7208 37 90, 7208 37 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90, medursprung i Indien eller Taiwan. ◄2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 50
(1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat C, DM
24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bryssel.
▼B
2. Följande tullsatser skall tillämpas på priset fritt gemenskapens
gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Land FöretagUtjämnings-tull-
sats (i %)Taric-tilläggsnummer
Indien ►M2Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”,
71 Park Street, Calcutta – 700 016,
Indien◄►M29,8◄► M2A204◄
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal
Mansion, 5-A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai – 400 026, Indien5,7 A270
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira
Road, Hazira 394270, Dist: Surat, State:Gujarat4,9 A076
Steel Authority of IndiaLimited, Ispa t
Bhavan, Integrated Office Complex,
Lodhi Road, New Delhi – 110 00312,3 A077
Tata Iron & Steel Company Limited, 43
Chowringhee Road, Calcutta 700 0716,2 A078
Allaövrigaföreta g 13,1 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road,
Hsiao Kang, Kaohsiung 812334,4 A071
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd., 317 Yu
Liao Road, Chiao Tou Hsiang,
Kaohsiung Hsien0,0 A072
Alla andra företag 4,4 A999
3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga utjämnings-
tullen inte tillämpas på import som övergått till fri omsättning i
enlighet med artikel 2.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillä-
mpas.
Artikel 2
1. De åtaganden som i samband med detta antisubventionsförfarande
gjorts av följande företag skall godtas:
Företag LandTARIC-tillä-
ggsnummer
Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira
394270, Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
The Steel Authority of India Limited, Central Marke-
ting Organisation, Transport & Shipping Department,
Ispat Bhawan 40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta –
700 071Indien A084
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee
Road, Calcutta – 700 071Indien A075
Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”, 71 Park Street,
Calcutta — 700 016Indien A204
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal Mansion, 5 — A.
G. Deshmukh Marg, Mumbai — 400 026Indien A2702000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 51
▼M1
▼M2
▼B
▼M2
▼M3
▼B
2. Import som sker i enlighet med dessa åtaganden och deklareras
enligt tillämpligt Taric-tilläggsnummer skall vid övergång till friomsättning befrias från den utjämningstull som anges i artikel 1.2 när
produkterna i fråga tillverkats av något av de företag som anges i
tabellen i punkt 1 och direkt exporteras till och faktureras ett import-företag i gemenskapen.
Befrielsen från tull skall emellertid förutsätta att det för den berörda
medlemsstatens tullförvaltning visas upp en giltig ►
M2faktura◄
som utställts av det exporterande företaget och som innehåller de
väsentliga uppgifter som skall anges enligt förteckningen i bilagan.
Artikel 3
I enlighet med artikel 24.6 i beslut nr 1889/98/EKSG skall medlemssta-
terna i sina rapporter till kommissionen för varje övergång till fri
omsättning ange uppgift om importår, importmånad, KN- och Taric-nummer, Taric-tilläggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvantitet,värde, utjämningstull, importerande medlemsstat och, i förekommandefall, tillverkningsintygets serienummer.
Artikel 4
Antisubventionsförfarandet rörande import av vissa valsade platta
produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm,
varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med
annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varm-valsningen, med ursprung i Sydafrika, skall avslutas.
Artikel 5
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europe-
iska gemenskapernas officiella tidning .
Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla
medlemsstater.2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 52
▼M2
BILAGA
Uppgifter som skall anges på den faktura som åtföljer försäljning som
omfattas av åtagandet (artikel 2.2)
1. Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV
ETT ÅTAGANDE”.
2. Namnet på det företag som utfärdar fakturan.
3. Fakturanummer.4. Dag för utfärdande av fakturan.
5. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tulldek-
lareras vid gemenskapens gräns (vilket anges i beslutet).
6. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:
— Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).
— Produktkodnummer (PCN) (vilket fastställs i det åtagande som gjorts av
den tillverkande exportören i fråga).
— Tekniskaspecifika tioner för produktkodnumret.— KN-nummer.— Kvantitet (i ton).
7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per ton.
— Betalningsvillkor.— Leveransvillkor.— Sammanlagda rabatter och avdrag.
8. Namnet på den första importerande köpare till vilken fakturan utfärdats
direkt av det berörda företaget.
9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt
följande undertecknade försäkran:
”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemen-
skapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt
villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som godtagits
av Europeiska kommissionen genom [beslut nr 842/2002/EKSG). Jag
försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”2000S0284 — SV — 16.06.2002 — 003.001 — 53