1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 2 augusti 1972
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar från
dieselmotorer som används i fordon
(72/306/EEG)
(EGT L 190, 20.8.1972, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens direktiv 89/491/EEG av den 17 juli 1989 L 238 43 15.8.1989
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 2 augusti 1972
omtillnärmningavmedlemsstaternaslagstiftningomåtgärdermot
utsläpp av föroreningar från dieselmotorer som används i fordon
(72/306/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning omfattar bland annat utsläpp av föroreningar från dieselmo-torer som används ifordonen.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater beslutar om samma krav, antingensom tillägg till eller som ersättning för sina nuvarande regler, särskiltför att möjliggöra att det förfarande för EEG-typgodkännande sombehandlas i rådets direktiv (
1) av den 6 februari 1970 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon ochsläpvagnar till dessa fordon, skall kunna tillämpas för varje fordonstyp.
Det är önskvärt att tillämpa de tekniska krav som antagits av FNs
ekonomiska kommission för Europa i dess förordning nr 24 (Enhetligabestämmelser för godkännande av dieselmotorer i fråga om utsläpp avgasformiga föroreningar), bilagd till överenskommelsen av den 20 mars1958 om antagandet av enhetliga villkor för godkännande och ömsesi-digt erkännande av godkännande som avser utrustning och delar tillmotordrivna fordon (
2).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med fordon varje fordon med dieselmotor som är
avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyrahjul och som är konstruerad för en högsta hastighet som överstiger 25km/tim, med undantag för spårbundna fordon samt jordbrukstraktorer,lantbruksmaskiner och arbetsfordon.
Artikel 2
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller
nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig tillföroreningar som släpps ut från den dieselmotor som driver fordonet,om motorn uppfyller kraven ibi lag or 1,2,3,4 och 6.
Artikel 3
Den medlemsstat som har beviljat ett typgodkännande skall vidta de
åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den underrättas omvarje ändri ng av en sådan del eller egenskap som avses i2.2 ibi laga 1.De behöriga myndigheterna i medlemsstaten skall avgöra om nya provskall utföras på det ändrade fordonet och ett nytt protokoll upprättas.
(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.
(2) Doc. E/EEG/324 — E/EEG/TRANS/505, Rev. 1/Add. 23, 23.8.1971.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 3
▼B
Om proven visar att kraven i detta direktiv inte är uppfyllda skalländringen inte godkännas.
Artikel 4
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilagorna med hänsyn
till tekniska framsteg skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 13 irådets direktiv av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemssta-ternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnartill dessa fordon.
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall sätta ikraft de bestämmelser som krävs för
att följa detta direktiv inom arton månader efter dagen för anmälan ochskall genast underrätta kommissionen om detta.
2. När detta direktiv har anmälts skall medlemsstaterna vidare tillse
att kommissionen underrättas om viktigare lagar och andra författningarsom de avser att anta inom det område som omfattas av detta direktiv.Underrättelsen skall lämnas i så god tid att kommissionen kan lämnasynpunkter.
Artikel 6
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 4
▼B
BILAGA 1 (1)
DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE, MÄRK-
NING SOM ANGER KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICIENT,SPECIFIKATIONER OCH PROVSAMT PRODUKTIONSÖV ERENS-
STÄMMELSE
(1.)2. DEFINITIONER
I detta direktiv avses med
(2.1)2.2fordonstyp med avseende på begränsningen av utsläpp av föroreningar
från motorn: fordon som inte skiljer sig i så väsentliga avseenden som i
fråga om de fordons- och motoregenskaper som anges ibi laga 2,
2.3dieselmotor: en motor som arbetar enligt kompressionständningsprin-
cipen,
2.4köldstartanordning: en anordning som tillfälligt ökar den mängd bränsle
som tillförs motorn och som är avsedd att underlätta start av motorn,
2.5opacimeter: ett instrument för kontinuerlig mätning av ljusets absorp-
tionskoefficient i avgaser som släpps ut från fordon.
3. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 Ansökan om godkännande skall inlämnas av fordonstillverkaren eller
dennes representant.
3.2 Ansökan skall åtföljas av de handlingar som anges nedan i tre exemplar
med följande uppgifter:
3.2.1 En beskrivning av motortypen, inklusive alla uppgifter som anges i
bilaga 2.
3.2.2 Ritningar av förbränningsrummet och av kolvarnas ovansida.3.3 En motor som är avsedd för det fordon som skall godkännas skall lämnas
till den tekniska tjänst som utför godkännandeprov som avses i 5.Motorn skall vara utrustad i enlighet med bilaga 2. Om tillverkaren begärdet och den tekniska tjänst som utför provet samtycker, kan prov utföraspå ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skallgodkännas.
3a. EEG-TYPGODKÄNNANDE
Ett intyg som överensstämmer med bilaga 10 skall bifogas EEG-typgod-
kännandeintyget.
4. MÄRKNING SOM ANGER KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFI-
CIENT
(4.1)(4.2)(4.3)4.4 Varje fordon som typgodkänns skall märkas med en rektangel som
omger en siffra, vilken i m
−1anger den korrigerade absorptionskoeffi-
cient som erhållits i samband med godkännandet efter prov vid friacceleration och som bestämts enligt den metod som beskrivs i punkt 3.2i bilaga 4. Märkningen skall ske på en väl synlig och lätt åtkomlig plats,vilken anges i bilagan till typgodkännandeintyget enligt bilaga 10.
(1) Texten i bilagorna liknar den i förordningen nr 24 från FNs kommission för Europa,
särskilt är uppdelningen i punkter densamma. Därför markeras inom parentes punkteri förordningen som saknar motsvarigheter i detta direktiv.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 5
▼B
4.5 Märket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.
4.6 I bilaga 9 ges ett exempel på märket.
5. SPECIFIKATIONER OCH PROV5.1Allmänt
De komponenter som kan påverka utsläppen av föroreningar skall vara
konstruerade och sammansatta så att fordonet vid normal användninguppfyller bestämmelserna i detta direktiv trots de vibrationer den kanutsättas för.
5.2Köldstartanordningar
5.2.1 Köldstartanordningen skall vara konstruerad på ett sådant sätt att den inte
kan inkopplas eller hållas inkopplad när motorn går normalt.
5.2.2 Bestämmelserna i 5.2.1 gäller inte om något av följande villkor är
uppfyllda:
5.2.2.1 Ljusabsorptionskoefficienten hos de gaser som släpps ut av motorn,
uppmätt vid konstant varvtal enligt den metod som beskrivs i bilaga 3och med köldstartanordningen inkopplad, ligger inom de gränser somföreskrivs i bilaga 6.
5.2.2.2 Motorn stannar inom en rimlig tid om köldstartanordningen hålls
inkopplad.
5.3Utsläpp av föroreningar
5.3.1 Utsläppen av föroreningar från det fordon som lämnas för typgodkän-
nande skall mätas enligt de två metoder som beskrivs i bilaga 3 och 4,vilka avser prov vid konstant varvtal respektive prov vid fri accelera-tion (
1).
5.3.2 Utsläppen av föroreningar mätt enligt den metod som beskrivs i bilaga 3
får inte överskrida de gränsvärden som anges i bilaga 6.
5.3.3 För motorer med turboladdare skall den absorptionskoefficient som
uppmäts vid fri acceleration inte överskrida gränsvärdet i bilaga 6 för detnominella flöde som motsvarar den största absorptionskoefficient somuppmäts under provet vid konstant varvtal plus 0,5 m
−1.
5.4 Likvärdiga mätinstrument skall godtas. Om ett instrument som inte
beskrivs i bilaga 7 används, skall det styrkas att det ger likvärdigamätresultat för den aktuella motorn.
(6.)7. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
7.1 Varje fordon i serieproduktion skall överensstämma med det fordon som
typgodkänts ifråga om de komponenter som påverkar utsläppen avföroreningar från motorn.
(7.2)7.3 Allmänt gäller att fordonets överensstämmelse med den godkända typen
när det gäller utsläpp av föroreningar från dieselmotorer skall verifieraspå grundval av beskrivningen i bilagan till det EEG-typgodkännan-deintyg, som visas i bilaga 10. Dessutom gäller följande.
7.3.1 Om en kontroll skall utföras på ett fordon från serieproduktionen, skall
provet ske på följande sätt.
7.3.1.1 Prov vid fri acceleration utförs i enlighet med bilaga 4 med ett fordon
som inte körts in. Fordonet skall anses överensstämma med dengodkända typen, om den uppmätta absorptionskoefficienten inte över-stiger det värde som anges i godkännandemärket med mer än 0,5 m
−1.
7.3.1.2 Om det värde som bestäms enligt 7.3.1.1 överstiger värdet i godkännan-
demärket med mer än 0,5 m−1, skall ett fordon av den aktuella typen eller
(1) Ett prov vid fri acceleration behöver särskilt utföras för att erhålla ett referensvärde
för de myndigheter som använder denna metod för att kontrollera fordon i bruk.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 6
▼B
fordonets motor provas vid konstanta varvtal enligt bilaga 3. Utsläppen
får inte överstiga gränsvärdena i bilaga 6.
(8.)(9.)
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 7
▼B
BILAGA 2

1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 8
▼B

1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 9
▼B

1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 10
▼B
BILAGA 3
PROV VID KONSTANTA VARVTAL UNDER FULL BELASTNING
1. INLEDNING
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för att bestämma utsläppen av förore-
ningar vid olika konstanta varvtal vid full belastning.
1.2 Provet får utföras antingen med en motor eller med ett helt fordon.
2. MÄTPRINCIP
2.1 Röktätheten hos motorns avgaser skall mätas när motorn belastas med full
belastning vid konstant varvtal. Sex mätningar skall utföras vid varvtalsom är jämnt fördelade mellan det varvtal som motsvarar högsta effekt ochdet högsta av följande två motorvarvtal:
— 45 % av det varvtal som motsvarar högsta effekt och
— 1 000 r/min.
Mätpunkterna skall väljas så att mätning sker vid gränserna för det
angivna intervallet.
2.2 Om dieselmotorn har ett överladdningsaggregat som kan kopplas in vid
behov och som då automatiskt åstadkommer en ökning av den insprutadebränslemängden, skall mätningen göras både med och utan överladdnings-aggregatet ifunkti on.
För varje motorvarvtal skall mätresultatet vara det högre av de två värden
som erhålls.
3. PROVVILLKOR3.1Fordon eller motor
3.1.1 Den motor eller det fordon som lämnas för prov skall vara igott mekani skt
skick. Motorn skall vara inkörd.
3.1.2 Motorn skall provas med den utrustning som anges i bilaga 2.3.1.3 Motorns inställningar skall överensstämma med vad som anges av tillver-
karen och ibi laga 2.
3.1.4 Avgassystemet får inte ha någon öppning som kan medföra att motorns
avgaser späds ut.
3.1.5 Motorn skall vara i normalt drifttillstånd enligt tillverkarens anvisningar.
Särskilt skall kylvatten och olja ha den av tillverkaren angivna normaltem-peraturen.
3.2Bränsle
Referensbränsle enligt specifikation i bilaga 5 skall användas.
3.3Provlaboratorium
3.3.1 Den absoluta temperaturen T ilaboratori et uttryckt iKelvi n och atmosfä-
rtrycket H uttryckt itorr skall mätas och faktorn F bestämmas med hjälpav formeln
F=
(750
H)0,65
×(T
298)0,5
3.3.2 För att ett prov skall godtas måste faktorn F vara 0,98 ≤F≤1,02.
3.4Provtagnings- och mätutrustning
Avgasernas ljusabsorptionskoefficient skall mätas med en opacimeter som
uppfyller kraven i bilaga 7 och installeras i enlighet med bilaga 8.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 11
▼B
4. GRÄNSVÄRDEN
4.1 För vart och ett av de sex motorvarvtal vid vilka absorptionskoefficienten
mäts i enlighet med 2.1 skall det nominella gasflödet G, uttryckt i liter persekund, beräknas med hjälp av följande formler:
— för tvåtaktsmotorer G=Vn
60
— för fyrtaktsmotorer G=Vn
120
V: motorns slagvolym ili ter
n: motorvarvtalet uttryckt ivarv per mi nut.
4.2 Absorptionskoefficienten får inte för något varvtal överstiga de gräns-
värden som anges itabellen ibi laga 6. Om värdet för det nomi nella flödetinte överensstämmer med värdena i tabellen, erhålls det tillämpliga gräns-värdet genom linjär interpolering.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 12
▼B
BILAGA 4
PROVV ID FRI ACCELERATION
1. PROVVILLKOR
1.1 Provet skall utföras med det fordon eller den motor som genomgått prov
vid konstanta varvtal enligt bilaga 3.
1.1.1 Om motorn provas ibänk skall provet utföras så snart som möjli gt efter
provet avseende röktätheten vid konstanta varvtal. Kylvattnet och oljanskall ha de normala temperaturer som tillverkaren anger.
1.1.2 Om provet utförs på ett stillastående fordon, skall motorn först ha uppnått
normalt drifttillstånd genom körning på väg. Provet skall utföras så snartsom möjligt sedan körningen avslutats.
1.2 Förbränningsrummet får inte vara nerkylt eller sotigt efter en längre period
av tomgångskörning före provet.
1.3 Provvi llkoren i3.1, 3.2 och 3.3 ibi laga 3 skall vara uppfyllda.1.4 De villkor beträffande provtagnings- och mätutrustning och som anges i
3.4 ibi laga 3 skall vara uppfyllda.
2. PROVMETODER
2.1 Om provet utförs ibänk skall motorn kopplas bort från bromsanordni ngen
och denna ersättas antingen av de roterande delar som drivs när en växelinte är ilagd eller av en tröghetsmassa som är likvärdig med de roterandedelarna.
2.2 Om provet utförs på ett fordon skall växelreglaget vara ineutralläge och
kopplingen uppsläppt.
2.3 Med motorn på tomgång skall gasreglaget manövreras snabbt men inte
våldsamt, så att insprutningspumpen levererar maximal bränslemängd.Detta läge skall behållas tills motorn når maximalt varvtal och regulatornträder ifunkti on. Så snart detta varvtal uppnås skall gasreglaget släppastills motorn återgår till sitt tomgångsvarvtal och opacimetern ger ett utslagsom motsvarar detta.
2.4 Förfarandet enligt 2.3 upprepas minst sex gånger, för att rensa avgassys-
temet och möjliggöra justering av utrustningen. De högsta röktäthetsvärdensom uppmäts vid varje acceleration skall noteras, tills stabila värdenerhålls. De värden som avläses under tomgångskörningen efter varje acce-leration skall inte beaktas. Värdena skall betraktas som stabila när fyra påvarandra följande värden ligger inom 0,25 m
−1och inte bildar en avtagande
serie. Den absorptionskoefficient XMsom registreras skall vara det aritme-
tiska medelvärdet av dessa fyra värden.
2.5 För motorer med överladdningsaggregat skall i tillämpliga fall följande
särskilda krav gälla.
2.5.1 För motorer med överladdningsaggregat som är kopplade till eller drivs
mekaniskt av motorn och som kan kopplas bort, skall två komplettamätcykler utföras, med resp. utan överladdningsaggregatet inkopplat. Detstörre av de två erhållna mätvärdena skall användas.
2.5.2 För motorer försedda med överladdningsaggregat som kan förbikopplas av
föraren, skall provet utföras med och utan denna förbikoppling. Det störreav de erhållna mätvärdena skall användas.
3. BESTÄMNING AV DET KORRIGERADE VÄRDET FÖR ABSORP-
TIONS-KOEFFICIENTEN
3.1Beteckningar
X
M=värdet för absorptionskoefficienten vid fri acceleration mätt enligt 2.4
idenna bi laga.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 13
▼B
XL=korrigerat värde för absorptionskoefficienten vid fri acceleration.
SM=det värde för absorptionskoefficienten uppmätt vid konstant motor-
varvtal (2.1 i bilaga 3) som ligger närmast det angivna gränsvärde sommotsvarar samma nominella flöde.
S
L=det värde för absorptionskoefficienten (4.2 i bilaga 3) för det nomi-
nella flöde som motsvarar den mätpunkt som gav värdet SM.
L =den effektiva längden hos ljusstrålen i opacimetern.
3.2 Om absorptionskoefficienterna uttrycks i m−1och den effektiva längden
hos ljusstrålen imeter erhålls det korri gerade värdet XLsom det mindre av
följande två uttryck:
X/prime1L=SL
SM·XMou X/primedbl1L=XM+ 0,5
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 14
▼B
Gränsvärden och enheter ASTM-metodBILAGA 5
▼M1
TEKNISKA EGENSKAPER HOS REFERENSBRÄNSLE SOM FÖRESKRIVS FÖR
GODKÄNNANDEPROVNING OCH FÖR KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE MED
GODKÄND TYP
CEC referensbränsle RF-03-A-84 (1)(3)(7)
Cetan-tal (4) min 49 ASTM D 613
max 53
Densitet 15 °C (kg/l) min 0,835 ASTM D 1298
max 0,845
Destillation (2)5 0 % min 245 °C ASTM D 86
90 % min 320 °C
max 340 °C
Slutkokpunkt max 370 °C
Flampunkt min 55 °C ASTM D 93
Filtrerbarhetspunkt min — EN 116 (CEN)
max − 5 °C
Viskositet 40 °C min 2,5 mm2/S ASTM D 445
max 3,5 mm2/S
Svavelinnehåll min (meddelas senare) ASTM D 1266/
ASTM D 2622
max 0,3 viktprocent ASTM D 2785
Kopparkorrosion max 1 ASTM D 130
Conradson tal (10 % destillationsrest) max 0,2 viktprocent ASTM D 189
Askinnehåll max 0,01 viktprocent ASTM D 482
Vatteninnehåll max 0,05 viktprocent ASTM D 95/
Neutraliseringstal (stark syra) max 0,2 mg KPH/g ASTM D 1744
Oxideringsstabilitet (6) max 2,5 mg/100 m ASTM D 2274
Tillsatsämnen (5) (meddelas senare)
(1) Motsvarande ISO-metoder skall antas när de kan användas för alla egenskaper som anges ovan.
(2) Angivna värden visar förångade mängder (procent återvunnet + procent förlorat).
(3) Angivna värden är ”verkliga värden”. Vid fastställandet av gränsvärdena har villkoren i ASTM D 3244 ”Defini-
tion av underlag för bestämning av oljeprodukters kvalitet” tillämpats och vid fastställandet av maximivärden haren minimiskillnad på 2R över noll beaktats. Vid fastställandet av maximi- och minimivärden är minimiskillnaden4R (R = reproducerbarhet).
Trots detta mått, som behövs av statistiska skäl, skall bränsletillverkaren ändå sikta på ett nollvärde när det
fastställda maximivärdet är 2R och på ett medelvärde när det gäller maximi- och minimigränsvärdena. Om det blirnödvändigt att klargöra huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationen skall villkoren i ASTM D 3244tillämpas.
(
4) Cetan-intervallet är angivet enligt kraven för ett minsta intervall på 4R. Vid oenighet mellan bränsleleverantören
och bränsleanvändaren kan dock villkoren i ASTM D 3244 användas för att lösa tvisten, under förutsättning att etttillräckligt antal likadana mätningar utförs hellre än enstaka bestämningar för att åstadkomma nödvändig preci-sion.
(
5) Detta bränsle bör uteslutande vara baserat på kolvätekomponenter från straight-run och krackningsprocesser.
Avsvavling är tillåten. Bränslet får inte innehålla några metalliska tillsatser eller cetanförbättrande tillsatser.
(6) Även om oxideringsstabiliteten styrs är det troligt att hållbarhetstid blir begränsad. Leverantören bör tillfrågas om
lagringsvillkor och livslängd.
(7) Om den termiska verkningsgraden för en motor eller ett fordon måste beräknas, kan bränslets kalorivärde beräknas
enligt följande:
Specifikt energiinnehall (kalorivärde) (netto) MJ/kg =(46,423 − 8,792d
2+ 3,170d) (1 − (x+y+s)) + 9,420s −2,499x
där d = densiteten vid 15 °C
x = viktandelen vatten (%/100),y = viktandelen aska (%/100),s = viktandelen svavel (%/100).
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 15
Nominellt flöde G
liter/sekundAbsorptionskoefficient k
m−1▼B
BILAGA 6
GRÄNSVÄRDEN SOM SKALL TILLÄMPAS VID PROV MED KONSTANTA VARVTAL
≤42 2,26
45 2,19
50 2,08
55 1,985
60 1,9065 1,84
70 1,775
75 1,72
80 1,665
85 1,62
90 1,575
95 1,535
100 1,495
105 1,465
110 1,425
115 1,395
120 1,37
125 1,345
130 1,32
135 1,30
140 1,27
145 1,25
150 1,225
155 1,205
160 1,19
165 1,17
170 1,155
175 1,14
180 1,125
185 1,11
190 1,095
195 1,08
≥200 1,065
Observera: Ovanstående värden har avrundats till närmaste 0,01 eller 0,005, men det innebär inte att mätningarna
behöver göras med denna noggrannhet.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 16
▼B
BILAGA 7
OPACIMETRARS EGENSKAPER
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga innehåller krav för de opacimetrar som används i proven
enligt bilaga 3 och 4.
2. GRUNDKRAV PÅ OPACIMETRAR
2.1 Den gas som mäts skall inneslutas i en kammare med icke-reflekterande
inre ytor.
2.2 När ljusstrålens effektiva längd genom gasen bestäms skall hänsyn tas till
inverkan från skyddsanordningar för ljuskällan och den fotoelektriskacellen. Denna effektiva längd skall anges på instrumentet.
2.3 Opacimetern skall ha två mätskalor, en som visar absoluta ljusabsorp-
tionsenheter från 0 till (m
−1) och den andra linjärt indelad från 0 till 100.
Båda skalorna skall visa 0 vid fullt ljusflöde och fullt utslag när allt ljusspärras.
3. KONSTRUKTIONSKRAV3.1Allmänt
Rökkammaren skall vara så konstruerad att den fylls med rök av jämn
täthet vid körning med konstant varvtal.
3.2Rökkammare och opacimeterhus
3.2.1 Störningar från ströljus som träffar den fotoelektriska cellen och som
beror på inre reflektion eller diffusionseffekter skall begränsas till ettminimum (t. ex. genom att inre ytor målas mattsvarta och genom enallmänt lämplig utformning).
3.2.2 De optiska egenskaperna skall vara sådana att den samlade inverkan från
diffusion och reflektion inte överstiger en enhet på den linjära skalan närrökkammaren är fylld med rök som har en absorptionskoefficient på c:a1,7 m
−1.
3.3Ljuskälla
Ljuskällan skall vara en glödlampa med en färgtemperatur mellan 2 800
och 3 250 K.
3.4Mottagare
3.4.1 Mottagaren skall bestå av en fotoelektrisk cell vars spektrala känslighet
liknar ljuskänslighetskurvan för människoögat (maximal respons inomområdet 550/570 nm och mindre ä n4%a v detta maximala värde under
430 nm och över 680 nm).
3.4.2 De elektriska kretsarna och visaranordningen skall utformas så att den
utgående strömmen från den fotoelektriska cellen är en linjär funktion avintensiteten hos det ljus som träffar den fotoelektriska cellen inomdennas drifttemperaturomåde.
3.5Mätskalor
3.5.1 Ljusabsorptionskoefficienten k skall beräknas med formeln Φ=Φ
o·e−kL,
där L är den effektiva längden hos ljusstrålen genom den gas som skallmätas, Φ
odet ingående ljusflödet och Φdet utgående ljusflödet. Om den
effektiva längden L för en opacimetertyp inte kan bestämmas direkt fråndess geometri, skall den effektiva längden bestämmas
— antingen med den metod som beskrivs under 4 i denna bilaga, eller
— genom korrelation med en annan opacimetertyp, vars effektiva längd
är känd.
3.5.2 Förhållandet mellan den linjära skalan (0 till 100) och ljusabsorptions-
koefficienten k erhålls genom formeln
k=−1
Lloge(1−N
100)
där N är avläst värde på den linjära skalan och k motsvarande värdet för
ljusabsorptionskoefficienten.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 17
▼B
3.5.3 Opacimeterns visaranordning skall tillåta att en absorptionskoefficient av
1,7 m−1avläses med en noggrannhet av 0,025 m−1.
3.6Inställning och provning av mätutrustningen
3.6.1 Den fotoelektriska cellens och visaranordningens elektriska kretsar skall
kunna justeras så att visaren kan nollställas när ljusflödet passerar genomrökkammaren då denna är fylld med ren luft eller genom en kammaremed identiska egenskaper.
3.6.2 Med lampan avstängd och den elektriska mätkretsen öppen eller kort-
sluten skall utslaget på skalan för absorptionskoefficienten vara , och detskall förblinär mätkretsen kopplas i n.
3.6.3 En kontroll skall utföras genom att ett filter placeras i rökkammaren
vilket motsvarar en gas, vars kända ljusabsorptionskoefficient k uppmättenligt 3.5.1 ligger mellan 1,6 m
−1och 1,8 m−1. Värdet för k skall vara
känt med en noggrannhet av 0,025 m−1. Kontrollen skall bekräfta att detta
värde inte avviker med mer än 0,05 m−1från avläsningen på opacime-
terns visaranordning när filtret införs mellan ljuskällan och den fotoelekt-riska cellen.
3.7Opacimeterns reaktionstid
3.7.1 Reaktionstiden hos den elektriska mätkretsen, dvs. den tid som krävs för
att mätaren skall nå 90 % av fullt utslag på skalan då ett filter som heltförmörkar den fotoelektriska cellen införs, skall vara 0,9 till 1,1sekunder.
3.7.2 Dämpningen hos den elektriska mätkretsen skall vara sådan att det första
utslaget förbi det slutliga stabila värdet efter varje momentan variation idet ingående ljusflödet (t. ex. införandet av kalibreringsfiltret) inte över-s t ig e r4%a v detta värde ili njära skalenheter.
3.7.3 Den reaktionstid hos opacimetern som beror på fysiska fenomen i
rökkammaren utgörs av tiden från det att en gas införs i mätutrustningentill dess att rökkammaren är helt fylld. Denna reaktionstid skall inteöverstiga 0,4 sekunder.
3.7.4 Dessa bestämmelser skall enbart tillämpas på opacimetrar som används
för att mäta röktätheten vid fri acceleration.
3.8Provgasens och spolningsluftens tryck
3.8.1 Avgasernas tryck i rökkammaren skall inte avvika med mer än 75 mm
(vattenpelare) från atmosfärtrycket.
3.8.2 Tryckvariationer hos provgasen och spolningsluften skall inte förorsaka
att absorptionskoefficienten varierar med mer än 0,05 m
−1för en gas med
absorptionskoefficienten 1,7 m−1.
3.8.3 Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta
trycket irökkammaren.
3.8.4 Gränsvärdena för tryckvariationerna hos gasen och spolningsluften i
tryckkammaren skall anges av utrustningens tillverkare.
3.9Provgasens temperatur
3.9.1 I varje punkt irökkammaren skall gastemperaturen imätögonbli cket vara
mellan 70 °C och en maximal temperatur, som anges av opacimetertill-
verkaren, så att avläsningarna inom detta temperaturområde inte varierarmed mer än 0,1 m
−1när kammaren är fylld med en gas med absorptions-
koefficienten 1,7 m−1.
3.9.2 Opacimetern skall vara utrustad med lämpliga anordningar för att mäta
temperaturen irökkammaren.
4. OPACIMETERNS EFFEKTIVA LÄNGD (L)4.1Allmänt
4.1.1 För vissa opacimetertyper är gasens opacitet inte konstant mellan ljus-
källan och den fotoelektriska cellen eller mellan de transparenta delarsom skyddar ljuskällan och den fotoelektriska cellen. I sådana fall skallden effektiva längden L vara längden hos en gaspelare med jämnopacitet, vilken ger samma ljusabsorption som när gasen införs pånormalt sätt iopaci metern.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 18
▼B
4.1.2 Ljusstrålens effektiva längd erhålls genom att jämföra avläsningen N, när
opacimetern arbetar normalt, med avläsningen No, som erhålls när opaci-
metern modifieras så att provgasen fyller den väldefinierade längden Lo.
4.1.3 Det är nödvändigt att göra jämförande avläsningar i snabb följd för att
bestämma korrektionen för ändringar i nollpunkten.
4.2Metod för bestämning av L
4.2.1 Provgasen skall utgöras av avgaser med konstant opacitet eller en ljusab-
sorberande gas vars gravimetriska densitet liknar avgasernas.
4.2.2 En pelare med längden Lobestäms noggrant för opacimetern. Pelaren
skall kunna fyllas jämnt med provgaserna och dess ändar skall ihuvudsak ligga i rät vinkel mot ljusets väg. Längden L
oskall inte avvika
väsentligt från en antagen effektiv längd hos opacimetern.
4.2.3 Genomsnittstemperaturen hos provgasen i rökkammaren skall mätas.4.2.4 Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig
kapacitet för att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen,så nära provtagningssonden som möjligt. En kylanordning kan ocksåbyggas in. Expansionstanken och kylaren får inte på ett olämpligt sättpåverka sammansättningen hos avgaserna.
4.2.5 Den effektiva längden bestäms genom att en mängd provgas omväxlande
leds genom opacimetern då den arbetar normalt och genom sammautrustning sedan den modifierats i enlighet med 4.1.2.
4.2.5.1 Opacimeteravläsningarna skall registreras kontinuerligt under provet med
en registreringsutrustning, vars reaktionstid motsvarar eller understigerreaktionstiden för opacimetern.
4.2.5.2 När opacimetern arbetar normalt visas på den linjära skalan röktätheten
N. Gasens medeltemperatur uttryckt iKelvi n är T.
4.2.5.3 Med den kända längden L
ofylld med samma provgas visas på den linjära
skalan röktätheten No. Gasens medeltemperatur uttryckt iKelvi n är To.
4.2.6 Den effektiva längden blir
4.2.7 Provet skall upprepas med åtminstone fyra provgaser som ger jämnt
fördelade avläsningar mellan 20 och 80 på den linjära skalan.
4.2.8 Den effektiva längden L hos opacimetern utgörs av det aritmetiska
medelvärdet av de effektiva längder som erhålls i enlighet med 4.2.6 förvarje gas.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 19
▼B
BILAGA 8
INSTALLATION OCH ANVÄNDNING AV OPACIMETERN
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna bilaga innehåller föreskrifter för installationen och användningen av
opacimetern för prov enligt bilaga 3 och 4.
2. DELPROVSOPACIMETER2.1Installation för prov vid konstanta varvtal
2.1.1 Förhållandet mellan tvärsnittsytan hos provtagningssonden och avgasröret
skall inte understiga 0,05. Mottrycket i avgasledningen vid inloppet tillsonden skall inte överstiga 75 mm (vattenpelare).
2.1.2 Provtagningssonden skall vara ett rör med en öppen ände riktad framåt i
avgasrörets längdriktning, eller i förlängningsröret om ett sådant erfordras.Sonden skall vara belägen i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefärjämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nerströms iavgasröret eller förlängningen som möjligt. Om avgasrörets diameter vidutloppet är D, skall sondens ände befinna sig i ett rakt avsnitt som äråtminston e 6 D uppströms och åtminston e 3 D nedströms provtagnings-
punkten. Om en förlängning används får ingen luft tränga in i skarven.
2.1.3 Trycket iavgasröret och tryckfallet iprovtagni ngsledni ngen skall vara
sådana att sonden uppsamlar ett prov som i huvudsak är likvärdigt medvad som erhålls vid isokinetisk provtagning.
2.1.4 Vid behov kan en kompakt utformad expansionstank med tillräcklig kapa-
citet för att dämpa svängningar byggas in i provtagningsledningen, så näraprovtagningssonden som möjligt. En kylanordning kan också byggas in.Expansionstanken och kylaren får inte på ett olämpligt sätt påverkasammansättningen hos avgaserna.
2.1.5 Ett roterande spjäll eller annan anordning för att öka provtagningstrycket
får placeras iavgasröret mi ns t 3 D nedströms provtagningssonden.
2.1.6 Ledningarna mellan provtagningssonden, kylanordningen, expansions-
tanken (iförekommande fall) och opaci metern skall vara så korta sommöjligt och uppfylla kraven på tryck och temperatur enligt 3.8 och 3.9 ibilaga 7. Ledningen från provtagningssonden till opacimetern skall lutauppåt och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas. En förbikopp-lingsventil skall installeras uppströms om en sådan inte finns inbyggd iopacimetern.
2.1.7 En kontroll skall göras under provet för att säkerställa att kraven i3.8 i
bi laga 7 avseende tryck och kraven i3.9 ibi laga 7 avseende temperaturen imätkammaren iakttas.
2.2Installation för prov vid fri acceleration
2.2.1 Förhållandet mellan tvärsnittsytan hos provtagningssonden och avgasröret
skall inte understiga 0,05. Mottrycket i avgasröret vid inloppet till sondenskall inte överstiga 75 mm (vattenpelare).
2.2.2 Provtagningssonden skall vara ett rör med en öppen ände riktad framåt i
avgasrörets längdriktning, eller i förlängningsröret om ett sådant erfordras.Sonden skall vara belägen i ett avsnitt där rökfördelningen är ungefärjämn. För att uppnå detta skall sonden placeras så långt nerströms iavgasröret eller förlängningen som möjligt. Om avgasrörets diameter vidutloppet är D, skall sondens ände befinna sig i ett rakt avsnitt som äråtminston e 6 D uppströms och åtminston e 3 D nedströms provtagnings-
punkten. Om en förlängning används får ingen luft tränga in i skarven.
2.2.3 Provtagningssystemet skall vara utformat så att trycket i opacimetern vid
alla varvtal ligger inom de gränser som anges i 3.8.2 i bilaga 7. Detta kankontrolleras genom att provtagningstrycket noteras vid tomgång och vidmaximalt varvtal i obelastat tillstånd. Beroende på opacimeterns egen-skaper kan styrningen av provtagningstrycket åstadkommas med en faststrypni ng eller ett roterande spjäll iavgasröret eller iförlängni ngen.Oavsett vilken metod som används får mottrycket inte överstiga 75 mm(vattenpelare) mätt i avgasröret vid inloppet till provtagningssonden.
2.2.4 Ledningarna till opacimetern skall vara så korta som möjligt. Ledningssys-
temet skall luta uppåt från provtagningssonden till opacimetern och skarpakrökar där sot kan samlas skall undvikas. En förbikopplingsventil får
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 20
▼B
installeras uppströms opacimetern för att isolera den från avgasflödet när
mätningar inte utförs.
3. FULLFLÖDESOPACIMETER
De enda allmänna försiktighetsåtgärder som måste iakttas vid prov vid
konstanta varvtal och vid fri acceleration är följande:
3.1 Luft får inte tränga in genom skarvar i anslutningsledningarna mellan
avgasrör och opacimeter.
3.2 Ledningarna till opacimetern skall vara så korta som möjligt, liksom för
delprovsopacimetrarna. Ledningsystemet skall luta uppåt från avgassys-temet till opacimetern och skarpa krökar där sot kan samlas skall undvikas.En förbikopplingsventil får installeras uppströms opacimetern för att ledaförbi avgasflödet när mätningar inte utförs.
3.3 Ett kylsystem uppströms opacimetern kan också erfordras.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 21
▼B
BILAGA 9
EXEMPEL PÅ MÄRKE FÖR KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICIENT
Märket anger att den korrigerade absorptionskoefficienten är 1,30 m−1.
1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 22
▼B
BILAGA 10

1972L0306 — SV — 25.07.1989 — 001.001 — 23
▼B