02014R1302 — SV — 04.07.2018 — 002.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (Text av betydelse för EES) (EGT L 356 12.12.2014, s. 228)

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1302/2014

av den 18 november 2014

om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem

(Text av betydelse för EES)







Artikel 1

Den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i järnvägssystemet i hela Europeiska unionen, som återfinns i bilagan, antas härmed.

Artikel 2

1. Denna TSD ska gälla för delsystemet Rullande materiel, enligt beskrivningen i punkt 2.7 i bilaga II till direktiv 2008/57/EG, som trafikerar eller avses trafikera järnvägsnätet enligt definitionen i punkt 1.2 i bilagan och som tillhör en av följande typer:

a) Motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift.

b) Drivenheter med el- eller förbränningsmotordrift.

c) Personvagnar.

d) Fordon för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur.

2. TSD:n ska gälla för rullande materiel enligt punkt 1 som är avsedd för drift med en eller flera av följande nominella spårvidder: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm, så som anges i avsnitt 2.3.2 i bilagan.

Artikel 3

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 9, eller punkt 7.1.1 i bilagan, ska TSD:n gälla för all ny rullande materiel i unionens järnvägssystem, enligt definitionen i artikel 2.1, som tas i bruk från och med den 1 januari 2015.

2. TSD:n ska inte gälla för befintlig rullande materiel i Europeiska unionens järnvägssystem som redan godkänts för hela eller delar av någon medlemsstats nät före den 1 januari 2015, förutom om den genomgår modernisering eller ombyggnad i enlighet med artikel 20 i direktiv 2008/57/EG och avsnitt 7.1.2 i bilagan.

3. Denna förordnings tekniska och geografiska tillämpningsområde beskrivs i avsnitten 1.1 och 1.2 i bilagan.

4. Installationen av det ombordbaserade energimätningssystem som definieras i avsnitt 4.2.8.2.8 i bilagan är obligatorisk för nya, ombyggda och moderniserade fordon avsedda för användning i nät som är utrustade med det markbaserade system för insamling av energidata som definieras i punkt 4.2.17 i kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 ( 1 ).

Artikel 4

1. När det gäller de aspekter som klassificeras som ”öppna punkter” och som finns angivna i tillägg I till bilagan till den här förordningen, ska de villkor som måste uppfyllas vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG vara de tillämpliga nationella bestämmelserna i den medlemsstat som godkänner ibruktagandet av ett delsystem som omfattas av denna förordning.

2. Inom sex månader efter att denna förordning har trätt i kraft ska varje medlemsstat skicka följande information till de övriga medlemsstaterna och kommissionen, om inte denna information redan har skickats till dem enligt beslut 2008/232/EG eller 2011/291/EU:

a) De nationella bestämmelser som avses i punkt 1.

b) De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella bestämmelser som avses i punkt 1.

c) De organ som har utsetts enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG som ansvariga för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse och för kontroll med avseende på öppna punkter.

Artikel 5

1. När det gäller de specialfall som förtecknas i avsnitt 7.3 i bilagan till den här förordningen, ska de villkor som måste uppfyllas vid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG vara de tillämpliga nationella bestämmelserna i den medlemsstat som godkänner ibruktagandet av ett delsystem som omfattas av denna förordning.

2. Inom sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft ska varje medlemsstat till övriga medlemsstater och till kommissionen anmäla följande:

a) De nationella bestämmelser som avses i punkt 1.

b) De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella bestämmelser som avses i punkt 1.

c) De organ som har utsetts enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG som ansvariga för att genomföra förfarandena för bedömning av överensstämmelse och för kontroll i de specialfall som avses i avsnitt 7.3 i bilagan.

Artikel 6

1. Utan att det påverkar tillämpningen av de överenskommelser som redan har anmälts enligt beslut 2008/232/EG och som inte ska anmälas på nytt, ska medlemsstaterna, inom sex månader från det att denna förordning trätt i kraft, till kommissionen anmäla alla befintliga nationella, bilaterala, multilaterala och internationella överenskommelser som reglerar driften av den rullande materiel som omfattas av denna förordning.

2. Medlemsstaterna ska omgående anmäla eventuella framtida överenskommelser eller ändringar av befintliga överenskommelser till kommissionen.

Artikel 7

I enlighet med artikel 9.3 i direktiv 2008/57/EG ska varje medlemsstat inom ett år efter denna förordnings ikraftträdande överlämna en förteckning till kommissionen över projekt som genomförs inom dess territorium och som befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium.

Artikel 8

1. För ett delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, får ett EG-kontrollintyg utfärdas under en övergångsperiod som löper ut den 31 maj 2017 förutsatt att bestämmelserna i avsnitt 6.3 i bilagan är uppfyllda.

2. Tillverkningen eller ombyggnaden/moderniseringen av delsystemet med användning av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad inom den övergångsperiod som anges i punkt 1, inklusive förfarandet för godkännande.

3. Under den övergångsperiod som anges i punkt 1 ska

a) det anmälda organet tydligt ange skälen till att driftskompatibilitetskomponenter inte är certifierade, innan det utfärdar ett EG-kontrollintyg enligt artikel 18 i direktiv 2008/57/EG,

b) de nationella säkerhetsmyndigheterna, i enlighet med artikel 16.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/49/EG ( 2 ), rapportera om användningen av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter i samband med godkännandeförfaranden i den årsrapport som avses i artikel 18 i direktiv 2004/49/EG.

4. Ett år efter att denna förordning har trätt i kraft ska nytillverkade driftskompatibilitetskomponenter vara försedda med EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning.

Artikel 9

En EG-kontrollförklaring avseende ett delsystem som avses i artiklarna 16–18 i direktiv 2008/57/EG och/eller en försäkran om typöverensstämmelse avseende ett nytt fordon som avses i artikel 26 i direktiv 2008/57/EG, som utfärdats i enlighet med beslut 2008/232/EG eller beslut 2011/291/EU, ska anses gälla tills medlemsstaterna beslutar att typ- eller konstruktionskontrollintyget måste förnyas i enlighet med vad som anges i dessa beslut.

Artikel 10

1. För att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen kan det komma att krävas innovativa lösningar som inte överensstämmer med de specifikationer som anges i bilagan och/eller på vilka de bedömningsmetoder som anges i bilagan inte kan tillämpas. I sådana fall ska nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder tas fram som hänför sig till dessa innovativa lösningar.

2. Innovativa lösningar kan avse delsystemet rullande materiel, dess delar eller dess driftskompatibilitetskomponenter.

3. Om en innovativ lösning föreslås ska tillverkaren eller dennes i unionen etablerade behöriga ombud uppge på vilket sätt den avviker från eller kompletterar relevanta bestämmelser i denna TSD och lämna in en förklaring om avvikelserna till kommissionen för analys. Kommissionen kan begära ett yttrande från Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) om den föreslagna innovativa lösningen.

4. Kommissionen lämnar ett yttrande om den föreslagna innovativa lösningen. Om detta yttrande är positivt ska lämpliga funktionella specifikationer, gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoder som behöver införas i TSD:n för att medge användning av denna innovativa lösning, tas fram och därefter införlivas i TSD:n i samband med det översynsförfarande som avses i artikel 6 i direktiv 2008/57/EG. Om yttrandet är negativt, får den innovativa lösningen inte tillämpas.

5. I väntan på översynen av TSD:n ska det positiva yttrande som lämnats av kommissionen anses godtagbart för att påvisa överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 2008/57/EG och det får därmed användas för bedömning av delsystemet.

Artikel 11

1. Beslut 2008/232/EG och 2011/291/EU ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2015.

De ska dock fortsätta att vara tillämpliga på

a) delsystem som har godkänts i enlighet med dessa beslut,

b) sådana fall som avses i artikel 9 i den här förordningen,

c) projekt som avser nya, moderniserade eller ombyggda delsystem och som på dagen för offentliggörandet av denna förordning redan är långt framskridna, är av befintlig konstruktion eller omfattas av ett kontrakt som håller på att genomföras, så som anges i punkt 7.1.1.2 i bilagan till denna förordning.

2. Beslut 2008/232/EG fortsätter att gälla med avseende på de krav som rör buller och sidvindsstabilitet, enligt de villkor som anges i punkterna 7.1.1.6 och 7.1.1.7 i bilagan till denna förordning.

Artikel 12

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015. Ett godkännande för ibruktagande får emellertid beviljas enligt TSD:n i bilagan till denna förordning före den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 1.1 Tekniskt tillämpningsområde 1.2 Geografiskt tillämpningsområde 1.3 Innehållet i denna TSD 2. Delsystemet Rullande materiel och funktioner 2.1 Delsystemet Rullande materiel som en del av unionens järnvägssystem 2.2 Definitioner som gäller rullande materiel 2.2.1 Tågsammansättning 2.2.2 Rullande materiel 2.3 Rullande materiel som ingår i tillämpningsområdet för denna TSD 2.3.1 Typer av rullande materiel 2.3.2 Spårvidd 2.3.3 Högsta tillåtna hastighet 3. Väsentliga krav 3.1 Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav 3.2 Väsentliga krav som inte omfattas av denna TSD 3.2.1 Allmänna krav – krav avseende underhåll och drift 3.2.2 Särskilda krav för andra delsystem 4. Egenskaper hos delsystemet Rullande materiel 4.1 Inledning 4.1.1 Allmänt 4.1.2 Beskrivning av den rullande materiel som omfattas av tillämpningen av denna TSD 4.1.3 Huvudsaklig kategorisering av rullande materiel vid tillämpning av TSD-krav 4.1.4 Kategorisering av den rullande materielen med avseende på brandsäkerhet 4.2 Funktionell och teknisk specifikation för delsystemet 4.2.1 Allmänt 4.2.2 Strukturer och mekaniska delar 4.2.3 Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler 4.2.4 Bromsning 4.2.5 Passagerarrelaterade punkter 4.2.6 Klimat- och miljöförhållanden och aerodynamiska effekter 4.2.7 Externa lyktor och ljus- och ljudsignalanordningar 4.2.8 Traktionsutrustning och elektrisk utrustning 4.2.9 Förarhytt och gränssnitt förare–maskin 4.2.10 Brandsäkerhet och evakuering 4.2.11 Service 4.2.12 Dokumentation för drift och underhåll 4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten 4.3.1 Gränssnitt mot delsystemet Energi 4.3.2 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur 4.3.3 Gränssnitt mot delsystemet Drift 4.3.4 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering 4.3.5 Gränssnitt mot delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik 4.4 Driftsregler 4.5 Underhållsregler 4.6 Yrkesmässiga kvalifikationer 4.7 Hälso- och säkerhetskrav 4.8 Europeiskt register över godkända typer av fordon 5. Driftskompatibilitetskomponenter 5.1 Definition 5.2 Innovativa lösningar 5.3 Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenter 5.3.1 Automatkoppel 5.3.2 Manuellt koppel 5.3.3 Räddningskoppel 5.3.4 Hjul 5.3.5 Fastbromsningsskyddssystem (WSP) 5.3.6 Strålkastare 5.3.7 Positionslyktor 5.3.8 Slutsignallyktor 5.3.9 Tyfon 5.3.10 Strömavtagare 5.3.11 Kolslitskenor 5.3.12 Huvudströmbrytare 5.3.13 Förarstol 5.3.14 Anslutning för toalettömning 5.3.15 Påfyllnadsanslutning för vattentankar 6. Bedömning av överensstämmelse eller lämplighet för användning och EG-kontroll 6.1 Driftskompatibilitetskomponenter 6.1.1 Bedömning av överensstämmelse 6.1.2 Tillämpning av moduler 6.1.3 Särskilda bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenter 6.1.4 Projektfaser då en bedömning krävs 6.1.5 Innovativa lösningar 6.1.6 Bedömning av lämplighet för användning 6.2 Delsystemet Rullande materiel 6.2.1 EG-kontroll (allmänt) 6.2.2 Tillämpning av moduler 6.2.3 Särskilda bedömningsförfaranden för delsystem 6.2.4 Projektfaser då en bedömning krävs 6.2.5 Innovativa lösningar 6.2.6 Bedömning av begärd dokumentation om drift och underhåll 6.2.7 Bedömning av enheter avsedda för allmän drift 6.2.8 Bedömning av enheter avsedda att användas i fördefinierad(e) sammansättning(ar) 6.2.9 Specialfall: bedömning av enheter avsedda för användning i en befintlig fast sammansättning 6.3 Delsystem innehållande driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran 6.3.1 Villkor 6.3.2 Dokumentation 6.3.3 Underhåll av delsystem för vilka EG-kontrollintyg utfärdats enligt avsnitt 6.3.1 7. Genomförande 7.1 Allmänna bestämmelser för genomförandet 7.1.1 Tillämpning på nytillverkad rullande materiel 7.1.2 Modernisering och ombyggnad av befintlig rullande materiel 7.1.3 Bestämmelser avseende typ- eller konstruktionskontrollintyg 7.2 Kompatibilitet med andra delsystem 7.3 Specialfall 7.3.1 Allmänt 7.3.2 Förteckning över specialfall 7.4 Särskilda klimat- och miljöförhållanden 7.5 Aspekter som måste beaktas vid översynsförfarandet eller byråns övriga aktiviteter 7.5.1 Aspekter som avser en grundparameter i denna TSD 7.5.2 Aspekter som inte avser en grundparameter i denna TSD men omfattas av forskningsprojekt 7.5.3 Aspekter som rör EU:s järnvägssystem men som ligger utanför tillämpningsområdet för TSD ▼C1 TILLÄGG A – Buffertar och skruvkoppelsystem TILLÄGG B – Fordonsprofil ”T” för system med spårvidden 1 520 mm TILLÄGG C – Särskilda bestämmelser för arbetsfordon TILLÄGG D – Fordonsbaserat energimätningssystem TILLÄGG E – Förarens antropometriska mått TILLÄGG F – Sikt framåt TILLÄGG G – Service TILLÄGG H – Bedömning av delsystemet Rullande materiel TILLÄGG I – Aspekter för vilka den tekniska specifikationen inte är tillgänglig (öppna punkter) TILLÄGG J – Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD ▼B

1. INLEDNING

1.1 Tekniskt tillämpningsområde

Denna TSD (teknisk specifikation för driftskompatibilitet) beskriver hur ett visst delsystem ska vara beskaffat för att uppfylla de väsentliga kraven och säkerställa driftskompatibilitet inom unionens järnvägssystem, så som beskrivs i artikel 1 i direktiv 2008/57/EG.

Det berörda delsystemet är ”Rullande materiel” i unionens järnvägssystem, enligt beskrivningen i avsnitt 2.7 i bilaga II till direktiv 2008/57/EG.

Denna TSD är tillämplig på rullande materiel som

— trafikerar (eller är avsedd att trafikera) det järnvägsnät som anges i avsnitt 1.2 ”Geografiskt tillämpningsområde” i denna TSD, — och

— som är av en av följande typer (ensligt avsnitt 1.2 och 2.2 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG): — — Motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift. — Drivenheter med el- eller förbränningsmotordrift. — Personvagnar. — Mobil utrustning för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur.

Rullande materiel av följande typer är i enlighet med artikel 1.3 i direktiv 2008/57/EG undantagna från tillämpningsområdet för denna TSD:

— Tunnelvagnar, spårvagnar och andra snabbspårvägsfordon.

— Fordon avsedda för persontransport i lokal-, stads- eller förortstrafik på järnvägsnät som är funktionellt åtskilda från resten av järnvägssystemet.

— Fordon som endast används på privatägd järnvägsinfrastruktur som uteslutande används av ägaren för egen godstransportverksamhet.

— Fordon avsedda att användas uteslutande för lokala ändamål, historiska ändamål eller turiständamål.

En detaljerad definition av den rullande materiel som ingår i tillämpningsområdet för denna TSD finns i kapitel 2.

1.2 Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är järnvägsnätet i hela järnvägssystemet, som består av följande delar:

— Järnvägsnätet för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionell trafik (TEN), så som det beskrivs i avsnitt 1.1 ”Järnvägsnät” i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

— Järnvägsnätet för det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetstrafik (TEN), så som det beskrivs i avsnitt 2.1 ”Järnvägsnät” i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

— Andra delar av järnvägsnätet i hela järnvägssystemet, efter utvidgningen av tillämpningsområdet i enlighet med avsnitt 4 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

De fall som avses i artikel 1.3 i direktiv 2008/57/EG är undantagna från tillämpningsområdet.

1.3 Innehållet i denna TSD

I enlighet med artikel 5.3 i direktiv 2008/57/EG ska denna TSD

a) ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2),

b) ange de väsentliga kraven för delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon och för dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 3),

c) fastställa de funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4),

d) ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som måste omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, för att driftskompatibilitet inom Europeiska unionens järnvägssystem ska kunna uppnås (kapitel 5),

e) för varje berört fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning å ena sidan eller vid EG-kontroll av delsystem å andra sidan (kapitel 6),

f) ange strategin för genomförandet av TSD:erna (kapitel 7),

g) för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av denna TSD (kapitel 4).

Enligt artikel 5.5 i direktiv 2008/57/EG kan bestämmelser avseende specialfall anges i varje TSD. Sådana specialfall anges i kapitel 7.

2. DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL OCH FUNKTIONER

2.1 Delsystemet Rullande materiel som en del av unionens järnvägssystem

Unionens järnvägssystem har, så som anges i avsnitt 1 i bilaga II till direktiv 2008/57/EG, delats upp i följande delsystem:

a) Strukturellt definierade områden:

— Infrastruktur.

— Energi.

— Markbaserad trafikstyrning och signalering.

— Ombordbaserad trafikstyrning och signalering.

— Rullande materiel.

b) Funktionellt definierade områden:

— Drift och trafikledning.

— Underhåll.

— Telematikapplikationer för person- och godstrafik.

Med undantag för ”Underhåll”, behandlas varje delsystem i en särskild TSD.

Delsystemet Rullande materiel som behandlas i denna TSD (såsom anges i avsnitt 1.1) har gränssnitt mot alla andra ovannämnda delsystem i unionens järnvägssystem. Dessa gränssnitt beaktas inom ramen för ett integrerat system som överensstämmer med alla tillämpliga TSD:er.

Därutöver finns följande två TSD:er som beskriver särskilda aspekter av järnvägssystemet och berör flera delsystem, varav ”Rullande materiel” är ett:

a) TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

b) TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

Det finns också två TSD:er som rör särskilda aspekter av delsystemet Rullande materiel:

c) TSD Buller.

d) TSD Godsvagnar.

De krav som berör delsystemet Rullande materiel som uttrycks i dessa fyra TSD:er upprepas inte i denna TSD. Dessa fyra TSD:er gäller också för delsystemet Rullande materiel enligt deras respektive tillämpningsområden och genomförandebestämmelser.

2.2 Definitioner som gäller rullande materiel

I denna TSD gäller följande definitioner:

2.2.1 Tågsammansättning:

a) En enhet är den övergripande term som används för att beteckna rullande materiel som omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD och som därmed omfattas av kravet på EG-kontroll.

b) En enhet kan vara sammansatt av flera fordon, enligt definitionen i artikel 2 c i direktiv 2008/57/EG. Med hänsyn till denna TSD:s tillämpningsområde, avses med fordon i denna TSD endast sådana fordon som ingår i delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon enligt definitionen i kapitel 1.

c) Ett tåg är en driftsmässig sammansättning bestående av en eller flera enheter.

d) Ett persontåg är en driftsmässig sammansättning tillgänglig för passagerare (ett tåg som består av passagerarfordon men som inte är tillgängligt för passagerare anses inte vara ett persontåg).

e) En fast sammansättning är en tågsammansättning som endast kan konfigureras om på en verkstad.

f) En fördefinierad sammansättning är en tågsammansättning av flera sammankopplade enheter, vars sammansättning har bestämts på konstruktionsstadiet och som kan konfigureras om under drift.

g) Multipeldrift: en driftsmässig sammansättning bestående av fler än en enhet av följande slag:

— Tågsätt konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan kopplas samman för att fungera som ett enda tåg som manövreras från en förarhytt.

— Lok konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan ingå i ett enda tåg som manövreras från en förarhytt.

h) Allmän drift: En enhet är konstruerad för allmän drift om den är avsedd att kopplas samman med en eller flera enheter i en tågsammansättning som inte har bestämts på konstruktionsstadiet.

2.2.2 Rullande materiel:

Definitionerna nedan är klassificerade i fyra grupper i enlighet med indelningen i punkt 1.2 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG.

A) Motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift:

a) Ett tågsätt är en fast sammansättning som kan användas som ett tåg. Det är enligt definition inte avsett att konfigureras om, utom på en verkstad. Det är sammansatt av endast motordrivna eller av motordrivna och ej motordrivna fordon.

b) Ett elektriskt och/eller dieseldrivet motorvagnståg är ett tågsätt där alla fordon kan transportera en nyttolast (passagerare eller bagage/post eller gods).

c) En motorvagn med en vagnskorg är ett fordon som kan användas självständigt och som kan transportera en nyttolast (passagerare eller bagage/post eller gods).

B) Drivenheter med el- eller förbränningsmotordrift:

Ett lok är ett drivfordon (eller en kombination av flera fordon) som inte är avsett att transportera nyttolast och som under normal drift kan kopplas bort från tåget och användas oberoende av tåget.

Ett växlingslok är en drivenhet som är konstruerad för användning endast på rangerbangårdar, stationer och depåer.

Traktionen i ett tåg kan även tillhandahållas av ett motordrivet fordon med eller utan förarhytt, som kan vara placerat inuti eller i ena änden av ett tågsätt och som inte är avsett att kopplas bort under normal drift. Ett sådant fordon kallas drivenhet.

C) Personvagnar och andra relaterade vagnar:

En personvagn är ett fordon utan egen drivning i en fast eller variabel sammansättning, som kan transportera passagerare (de krav som specificeras för personvagnar i denna TSD anses även gälla restaurangvagnar, sovvagnar, liggvagnar etc.).

En resgodsvagn är ett fordon utan egen drivning som kan transportera annan nyttolast än passagerare, t.ex. bagage eller post, avsedd att ingå i en fast eller variabel sammansättning som används för transport av passagerare.

En manövervagn är ett fordon utan egen drivning försett med en förarhytt.

En personvagn kan vara försedd med en förarhytt. En sådan personvagn kallas då manövervagn.

En resgodsvagn kan vara försedd med en förarhytt och benämns då manövervagn.

En personbilsvagn är ett fordon utan egen drivning som kan transportera personbilar utan deras passagerare och som är avsedd att ingå i ett persontåg.

Ett vagnsätt är en sammansättning av flera personvagnar som är halvpermanent sammankopplade eller som endast kan konfigureras om då det ej är i drift.

D) Fordon för uppbyggnad och underhåll av infrastruktur:

Arbetsfordon är fordon särskilt konstruerade för anläggning och underhåll av spåret och infrastrukturen. Arbetsfordon används i olika lägen: arbetsläge, transportläge såsom självgående fordon samt transportläge såsom draget fordon.

Fordon för kontroll av infrastruktur används för att övervaka infrastrukturens skick. Fordon för kontroll av infrastruktur används på samma sätt som gods- eller persontåg, utan distinktion mellan transport- och arbetslägen.

2.3 Rullande materiel som ingår i tillämpningsområdet för denna TSD

2.3.1 Typer av rullande materiel

Tillämpningsområdet för denna TSD avseende rullande materiel, indelat i fyra grupper enligt avsnitt 1.2 i bilaga I till direktiv 2008/57/EG, kan beskrivas enligt följande:

A) Motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift:

Denna typ omfattar tåg med fast eller fördefinierad sammansättning som består av fordon som transporterar passagerare och/eller fordon som inte transporterar passagerare.

El- eller förbränningsmotordriven traktionsutrustning finns installerad på vissa fordon i tåget och tåget är försett med en förarhytt.

Undantag från tillämpningsområdet:

— Motorvagnar med en vagnskorg och elektriska och/eller dieseldrivna motorvagnståg avsedda för stads- eller förortstrafik på uttryckligt avgränsade lokala järnvägsnät som är funktionellt åtskilda från resten av järnvägssystemet ingår inte i tillämpningsområdet för denna TSD.

— Rullande materiel konstruerad för att huvudsakligen trafikera tunnelbanenät, stadsspårvägar eller andra spårvägsnät ingår inte i tillämpningsområdet för denna TSD.

Dessa typer av rullande materiel kan godkännas för trafik på vissa delar av unionens järnvägsnät som angetts för detta ändamål (på grund av det lokala nätets utformning) genom hänvisning till infrastrukturregistret.

I sådana fall, och förutsatt att de inte uttryckligen är undantagna från tillämpningsområdet för direktiv 2008/57/EG, gäller att artiklarna 24 och 25 i direktiv 2008/57/EG (om nationella bestämmelser) är tillämpliga.

B) Drivenheter med el- eller förbränningsmotordrift:

Denna typ omfattar drivenheter som inte kan transportera nyttolast, såsom el- eller förbränningsmotordrivna lok eller drivenheter.

De berörda drivenheterna är avsedda för transport av gods- och/eller passagerare.

Undantag från tillämpningsområdet:

Växlingslok (enligt definitionen i avsnitt 2.2) ingår inte i tillämpningsområdet för denna TSD. I de fall de är avsedda att användas på unionens järnvägsnät (för rörelser mellan rangerbangårdar, stationer och depåer) är artiklarna 24 och 25 i direktiv 2008/57/EG (om nationella bestämmelser) tillämpliga.

C) Personvagnar och andra relaterade vagnar

— Personvagnar: — Denna typ omfattar fordon utan egen drivning som transporterar passagerare (personvagnar, enligt definitionen i avsnitt 2.2) och som används i olika sammansättningar med fordon från kategorin ”drivenheter med el- eller förbränningsmotordrift”, enligt definitionen ovan, som tillhandahåller traktionsfunktionen.

— Fordon som inte transporterar passagerare och som ingår i ett persontåg: — Denna typ omfattar fordon utan egen drivning som ingår i persontåg (t.ex. bagage- eller postvagnar, personbilsvagnar och servicefordon). De omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD eftersom de ses som fordon relaterade till transport av passagerare.

Undantag från tillämpningsområdet för denna TSD:

— Godsvagnar omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. De omfattas av TSD Godsvagnar även om de ingår i ett persontåg (tågsammansättningen är i detta fall en driftsfråga).

— Fordon avsedda att transportera vägmotorfordon (med personer ombord på dessa vägmotorfordon) ingår inte i tillämpningsområdet för denna TSD. I de fall de är avsedda att användas på unionens järnvägsnät är artiklarna 24 och 25 i direktiv 2008/57/EG (om nationella bestämmelser) tillämpliga.

D) Fordon för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur

Denna typ av rullande materiel omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD endast under följande förutsättningar:

— Den går på egna järnvägshjul.

— Den är konstruerad för och avsedd att detekteras av ett spårbaserat tågdetekteringssystem för trafikstyrning.

— I fråga om arbetsfordon, att den är konfigurerad för transport (körning), som självgående eller draget fordon.

Undantag från tillämpningsområdet för denna TSD:

Arbetsfordon i arbetskonfiguration omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

2.3.2 Spårvidd

Denna TSD är tillämplig på rullande materiel som är avsedd att användas på järnvägsnät med spårvidden 1 435 mm, eller på en av följande nominella spårvidder: 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm.

2.3.3 Högsta tillåtna hastighet

Med hänsyn till det integrerade järnvägssystemet bestående av flera delsystem (särskilt fasta installationer; se avsnitt 2.1): den högsta konstruktionshastigheten för rullande materiel anses vara 350 km/tim eller lägre.

I fall där den högsta konstruktionshastigheten är över 350 km/tim, är denna tekniska specifikation tillämplig, men den måste kompletteras för hastighetsområdet över 350 km/tim (eller den högsta hastigheten avseende en viss parameter, specificerad i relevant punkt i avsnitt 4.2) upp till den högsta konstruktionshastigheten, genom tillämpning av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i artikel 10.

3. VÄSENTLIGA KRAV

3.1 Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav

I följande tabell anges de väsentliga krav, med definition och numrering enligt bilaga III till direktiv 2008/57/EG, som uppfylls genom överensstämmelse med specifikationerna i kapitel 4 i denna TSD.

Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav

Anmärkning: Endast de punkter i avsnitt 4.2 som innehåller krav är förtecknade.







Ref. punkt Komponent i delsystemet Rullande materiel Säkerhet Tillförlitlighet och tillgänglighet Hälsa Miljöskydd Teknisk kompatibilitet 4.2.2.2.2 Kortkoppel 1.1.3 2.4.1 4.2.2.2.3 Drag- och stötinrättning 1.1.3 2.4.1 4.2.2.2.4 Räddningskoppel 2.4.2 2.5.3 4.2.2.2.5 Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling 1.1.5 2.5.1 2.5.3 4.2.2.3 Övergångar mellan vagnar 1.1.5 4.2.2.4 Fordonsstrukturens hållfasthet 1.1.3 2.4.1 4.2.2.5 Passiv säkerhet 2.4.1 4.2.2.6 Lyftning och uppallning 2.5.3 4.2.2.7 Fastsättning av anordningar på korgstrukturen 1.1.3 4.2.2.8 Dörrar för personal och gods 1.1.5 2.4.1 4.2.2.9 Glasets mekaniska egenskaper 2.4.1 4.2.2.10 Lastfall och vägd massa 1.1.3 4.2.3.1 Fordonsprofiler 2.4.3 4.2.3.2.1 Parametern axellast 2.4.3 4.2.3.2.2 Hjullast 1.1.3 4.2.3.3.1 Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem 1.1.1 2.4.3 2.3.2 4.2.3.3.2 Övervakning av axellagers tillstånd 1.1.1 1.2 4.2.3.4.1 Säkerhet mot urspårning på skevt spår 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2 Gångdynamiska egenskaper 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2.1 Gränsvärden för gångsäkerhet 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.2.2 Gränsvärden för spårkrafter 2.4.3 4.2.3.4.3 Ekvivalent konicitet 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.3.1 Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.4.3.2 Driftvärden för hjulpars ekvivalenta konicitet 1.1.2 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1 Boggiramens strukturella konstruktion 1.1.1 1.1.2 4.2.3.5.2.1 Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.5.2.2 Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjul 1.1.1 1.1.2 4.2.3.5.2.3 Hjulpar för variabel spårvidd 1.1.1 1.1.2 4.2.3.6 Minsta kurvradie 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.7 Gardjärn 1.1.1 4.2.4.2.1 Broms – Funktionskrav 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.2.2 Broms – Säkerhetskrav 1.1.1 1.2 2.4.2 4.2.4.3 Typ av bromssystem 2.4.3 4.2.4.4.1 Nödbromskommando 2.4.1 2.4.3 4.2.4.4.2 Driftbromskommando 2.4.3 4.2.4.4.3 Direktbromskommando 2.4.3 4.2.4.4.4 Kommando för dynamisk broms 1.1.3 4.2.4.4.5 Parkeringsbromskommando 2.4.3 4.2.4.5.1 Bromsprestanda – Allmänna krav 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.5.2 Nödbromsning 1.1.2 2.4.1 2.4.3 4.2.4.5.3 Driftbromsning 2.4.3 4.2.4.5.4 Beräkningar avseende termisk kapacitet 2.4.1 2.4.3 4.2.4.5.5 Parkeringsbroms 2.4.1 2.4.3 4.2.4.6.1 Gränsvärde för adhesionsprofil mellan hjul och räl 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.6.2 Fastbromsningsskyddssystem 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.7 Dynamisk broms – Bromssystem kopplade till traktionssystem 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.8.1. Bromssystem oberoende av adhesionsförhållanden – Allmänt 2.4.1 1.2 2.4.2 4.2.4.8.2. Magnetskenbroms 2.4.3 4.2.4.8.3 Virvelströmsbroms 2.4.3 4.2.4.9 Bromstillstånd och felindikering 1.1.1 1.2 2.4.2 4.2.4.10 Bromskrav för bogsering/bärgning 2.4.2 4.2.5.1 Hygiensystem 1.4.1 4.2.5.2 Kommunikationssystem: ljudkommunikationssystem 2.4.1 4.2.5.3 Passagerarlarm 2.4.1 4.2.5.4 Kommunikationsutrustning för passagerare 2.4.1 4.2.5.5 Ytterdörrar: på- och avstigning på rullande materiel 2.4.1 4.2.5.6 Ytterdörrar: systemkonstruktion 1.1.3 2.4.1 4.2.5.7 Dörrar mellan enheter 1.1.5 4.2.5.8 Inre luftkvalitet 1.3.2 4.2.5.9 Fordonskorgens sidofönster 1.1.5 4.2.6.1 Klimat- och miljöförhållanden 2.4.2 4.2.6.2.1 Aerodynamiska effekter på passagerare på en plattform och på spårarbetare intill spåret 1.1.1 1.3.1 4.2.6.2.2 Fronttryckstöt 2.4.3 4.2.6.2.3 Största tryckförändring i tunnlar 2.4.3 4.2.6.2.4 Sidvind 1.1.1 4.2.6.2.5 Aerodynamisk effekt på ballasterat spår 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.1 Strålkastare 2.4.3 4.2.7.1.2 Positionslyktor 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.3 Slutsignallyktor 1.1.1 2.4.3 4.2.7.1.4 Belysningsreglage 2.4.3 4.2.7.2.1 Tyfon – Allmänt 1.1.1 2.4.3 2.6.3 4.2.7.2.2 Ljudtrycksnivåer för tyfon 1.1.1 1.3.1 4.2.7.2.3 Skydd 2.4.3 4.2.7.2.4 Tyfonreglage 1.1.1 2.4.3 4.2.8.1 Traktionsprestanda 2.4.3 2.6.3 4.2.8.2 4.2.8.2.1 till 4.2.8.2.9 Strömförsörjning 1.5 2.4.3 2.2.3 4.2.8.2.10 Elektriskt skydd av tåget 2.4.1 4.2.8.3 Traktionssystem med diesel- eller annan förbränningsmotordrift 2.4.1 1.4.1 4.2.8.4 Skydd mot elektriska riskkällor 2.4.1 4.2.9.1.1 Förarhytt – Allmänt — — — — — 4.2.9.1.2 På- och avstigning 1.1.5 2.4.3 4.2.9.1.3 Sikt ut 1.1.1 2.4.3 4.2.9.1.4 Interiör 1.1.5 4.2.9.1.5 Förarstol 1.3.1 4.2.9.1.6 Manöverbord – Ergonomi 1.1.5 1.3.1 4.2.9.1.7 Klimatstyrning och luftkvalitet 1.3.1 4.2.9.1.8 Inre belysning 2.6.3 4.2.9.2.1 Frontruta – Mekaniska egenskaper 2.4.1 4.2.9.2.2 Frontruta – Optiska egenskaper 2.4.3 4.2.9.2.3 Frontruta – Utrustning 2.4.3 4.2.9.3.1 Förarövervakningsfunktion 1.1.1 2.6.3 4.2.9.3.2 Visning av hastighet 1.1.5 4.2.9.3.3 Förarens informationspanel och bildskärmar 1.1.5 4.2.9.3.4 Reglage och indikatorer 1.1.5 4.2.9.3.5 Märkning 2.6.3 4.2.9.3.6 Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete 1.1.1 4.2.9.4 Ombordbaserade verktyg och portabel utrustning 2.4.1 2.4.3 2.6.3 4.2.9.5 Förvaringsutrymmen för personalens tillhörigheter — — — — — 4.2.9.6 Registreringsenhet 2.4.4 4.2.10.2 Brandsäkerhet – Åtgärder för att förhindra brand 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.10.3 Åtgärder för att detektera och kontrollera brand 1.1.4 4.2.10.4 Krav relaterade till nödsituationer 2.4.1 4.2.10.5 Krav relaterade till evakuering 2.4.1 4.2.11.2 Yttre rengöring av tåg 1.5 4.2.11.3 Anslutning till toalettömningssystem 1.5 4.2.11.4 Vattenpåfyllningsutrustning 1.3.1 4.2.11.5 Gränssnitt för vattenpåfyllning 1.5 4.2.11.6 Särskilda krav för uppställning av tåg 1.5 4.2.11.7 Bränslepåfyllningsutrustning 1.5 4.2.11.8 Inre rengöring av tåg – strömförsörjning 2.5.3 4.2.12.2 Allmän dokumentation 1.5 4.2.12.3 Dokumentation avseende underhåll 1.1.1 2.5.1 2.5.2 2.6.1 2.6.2 4.2.12.4 Driftsdokumentation 1.1.1 2.4.2 2.6.1 2.6.2 4.2.12.5 Lyftschema och anvisningar 2.5.3 4.2.12.6 Bärgningsrelaterade beskrivningar 2.4.2 2.5.3

3.2 Väsentliga krav som inte omfattas av denna TSD

Vissa av de väsentliga krav som klassificeras som ”allmänna krav” eller ”särskilda krav för varje delsystem” i bilaga III till direktiv 2008/57/EG påverkar delsystemet Rullande materiel. De som inte omfattas eller omfattas i begränsad omfattning av tillämpningsområdet för denna TSD anges nedan.

3.2.1 Allmänna krav – krav avseende underhåll och drift

Numreringen av punkterna och de väsentliga kraven nedan är de som anges i bilaga III till direktiv 2008/57/EG.

De väsentliga krav som inte omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD är följande:

1.4 Miljöskydd

1.4.1 ”Den miljöpåverkan som anläggning och drift av järnvägssystemet medför ska bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.”

Detta väsentliga krav omfattas av tillämpliga gällande europeiska bestämmelser.

1.4.3 ”Rullande materiel och energiförsörjningssystem ska utformas och byggas på så sätt att de är elektromagnetiskt kompatibla med installationer och utrustning samt allmänna och privata järnvägsnät med vilka det föreligger risk för interferens.”

Detta väsentliga krav omfattas av tillämpliga gällande europeiska bestämmelser.

1.4.4 ”Järnvägssystemet ska drivas under iakttagande av föreskrivna gränsvärden för buller.”

Detta väsentliga krav omfattas av tillämpliga gällande europeiska bestämmelser (särskilt TSD Buller och TSD Rullande materiel för höghastighetstrafik från 2008, till dess att all rullande materiel omfattas av TSD Buller).

1.4.5 ”Ett normalt underhållet järnvägssystem får inte ge upphov till markvibrationer som är oacceptabla för verksamhet och omgivningar som ligger nära infrastrukturen.”

Detta väsentliga krav omfattas av tillämpningsområdet för TSD Infrastruktur.

2.5 Underhåll

Dessa väsentliga krav faller inom tillämpningsområdet för denna TSD i enlighet med avsnitt 3.1 i denna TSD endast vad gäller den tekniska underhållsdokumentationen avseende delsystemet Rullande materiel. De omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD vad gäller underhållsanläggningar.

2.6 Drift

Dessa väsentliga krav är relevanta inom tillämpningsområdet för denna TSD i enlighet med avsnitt 3.1 i denna TSD för driftsdokumentationen avseende delsystemet Rullande materiel (väsentliga krav 2.6.1 och 2.6.2), och för den rullande materielens tekniska kompatibilitet med driftsreglerna (väsentliga krav 2.6.3).

3.2.2 Särskilda krav för andra delsystem

Vissa krav på andra relevanta delsystem är nödvändiga för att uppfylla dessa väsentliga krav för hela järnvägssystemet.

De krav på delsystemet Rullande materiel vilka bidrar till uppfyllandet av dessa väsentliga krav nämns i avsnitt 3.1 i denna TSD. Motsvarande väsentliga krav är de som anges i punkterna 2.2.3 och 2.3.2 i bilaga III till direktiv 2008/57/EG.

Andra väsentliga krav omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

4. EGENSKAPER HOS DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL

4.1 Inledning

4.1.1 Allmänt

1. Unionens järnvägssystem, som omfattas av direktiv 2008/57/EG och där delsystemet Rullande materiel utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet behöver kontrolleras. Denna enhetlighet måste kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet Rullande materiel, dess gränssnitt mot de andra delsystemen i unionens järnvägssystem i vilket det ingår, samt reglerna för drift och underhåll.

2. Grundparametrarna för delsystemet Rullande materiel anges i föreliggande kapitel 4 i denna TSD.

3. I de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, som beskrivs i avsnitten 4.2 och 4.3, föreskrivs inte användning av några specifika tekniska metoder eller lösningar, utom där detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos unionens järnvägssystem.

4. Vissa av de egenskaper hos den rullande materielen som obligatoriskt ska registreras i det ”europeiska registret över godkända typer av fordon” (i enlighet med relevant kommissionsbeslut) beskrivs i avsnitten 4.2 och 6.2 i denna TSD. Dessutom krävs att dessa egenskaper anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12 i denna TSD.

4.1.2 Beskrivning av den rullande materiel som omfattas av tillämpningen av denna TSD

1. Rullande materiel som omfattas av tillämpningen av denna TSD (betecknad som en enhet inom ramen för denna TSD) ska i EG-kontrollintyget beskrivas med hjälp av en av följande egenskaper:

— Tågsätt i fast sammansättning och, vid behov, fördefinierad(e) sammansättning(ar) av flera tågsätt av den typ som bedöms för multipeldrift.

— Enskilt fordon eller vagnsätt avsett för fördefinierad(e) sammansättning(ar).

— Enskilt fordon eller vagnsätt avsett för allmän drift och, vid behov, fördefinierad(e) sammansättning(ar) av flera fordon (lok) av den typ som bedöms för multipeldrift.

Anmärkning: Multipeldrift av den enhet som bedöms tillsammans med andra typer av rullande materiel omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

2. Definitioner avseende tågsammansättning och enheter ges i avsnitt 2.2 i denna TSD.

3. När en enhet som är avsedd för användning i (en) fast(a) eller fördefinierad(e) sammansättning(ar) bedöms, ska de sammansättningar som bedömningen gäller fastställas av den part som begär bedömningen och anges i EG-kontrollintyget. Definitionen av varje sådan sammansättning ska omfatta typbeteckningen på alla fordon (eller på fordonskorgar och hjulpar i fråga om permanentkopplade fasta sammansättningar) och deras placering i sammansättningen. Ytterligare detaljer anges i avsnitten 6.2.8 och 6.2.9.

4. Vissa egenskaper och vissa bedömningar av en enhet avsedd att användas i allmän drift, kräver angivna begränsningar avseende tågsammansättningarna. Dessa begränsningar anges i avsnitten 4.2 och 6.2.7.

4.1.3 Huvudsaklig kategorisering av rullande materiel vid tillämpning av TSD-krav

1. Ett tekniskt kategoriseringssystem för rullande materiel används i följande avsnitt i denna TSD för att ange tillämpliga krav på en enhet.

2. De(n) tekniska kategorin/kategorierna som gäller för enheten vid tillämpningen av denna TSD ska anges av den part som begär bedömning. Denna kategorisering ska användas av det anmälda organet som ansvarar för bedömningen, för att bedöma de tillämpliga kraven i denna TSD. Kategoriseringen ska anges i EG-kontrollintyget.

3. De tekniska kategorierna för rullande materiel är följande:

— Enhet konstruerad för att transportera passagerare.

— Enhet konstruerad för att transportera passagerarrelaterad last (bagage, personbilar etc.).

— Enhet konstruerad för att transportera annan nyttolast (post, gods osv.) i motorvagnståg.

— Enhet försedd med en förarhytt.

— Enhet försedd med traktionsutrustning.

— Elektrisk enhet, definierad som en enhet försörjd med elektrisk kraft via ett eller flera banmatningssystem som specificeras i TSD Energi.

— Drivenhet med förbränningsmotordrift.

— Godstågslok: Enhet konstruerad för att dra godsvagnar.

— Persontågslok: Enhet konstruerad för att dra personvagnar.

— Arbetsfordon.

— Fordon för kontroll av infrastruktur.

Beroende på egenskaper kan en enhet tillhöra en eller flera av ovanstående kategorier.

4. Om inte annat anges i punkterna i avsnitt 4.2 gäller de krav som specificeras i denna TSD för alla tekniska kategorier av rullande materiel som anges ovan.

5. Enhetens driftkonfiguration ska även beaktas när den bedöms. Åtskillnad ska göras mellan följande:

— En enhet som kan framföras som ett tåg.

— En enhet som inte kan framföras separat och som måste kopplas till annan/andra enhet(er) för att framföras som ett tåg (se även avsnitten 4.1.2, 6.2.7 och 6.2.8).

6. Den högsta konstruktionshastighet som gäller för en enhet vid tillämpningen av denna TSD ska anges av den part som begär bedömning. Den ska vara en multipel av 5 km/tim (se även avsnitt 4.2.8.1.2) när dess värde är högre än 60 km/tim. Den ska användas av det anmälda organ som ansvarar för bedömningen, för att bedöma de tillämpliga kraven enligt denna TSD, och ska anges i EG-kontrollintyget.

4.1.4 Kategorisering av den rullande materielen med avseende på brandsäkerhet

1. Med avseende på kraven på brandsäkerhet definieras och specificeras fyra kategorier av rullande materiel i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

— Rullande materiel för persontrafik, kategori A (inbegripet persontågslok).

— Rullande materiel för persontrafik, kategori B (inbegripet persontågslok).

— Godslok och motorvagnsenheter konstruerade för att transportera annan nyttolast än passagerare (post, gods, fordon för kontroll av infrastruktur etc.).

— Arbetsfordon.

2. Kompatibiliteten mellan enhetens kategori och dess drift i tunnlar behandlas i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

3. För enheter som är konstruerade för att transportera passagerare eller för att dra personvagnar och som omfattas av denna TSD är kategori A den lägsta kategori som kan väljas av den part som begär bedömningen. Kriterierna för att välja kategori B anges i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

4. Denna kategorisering ska användas av det anmälda organ som ansvarar för bedömningen, för att bedöma de tillämpliga kraven enligt avsnitt 4.2.10 i denna TSD. Kategoriseringen ska anges i EG-kontrollintyget.

4.2 Funktionell och teknisk specifikation för delsystemet

4.2.1 Allmänt

4.2.1.1 Indelning

1. De funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Rullande materiel är grupperade och ordnade enligt följande indelning i detta avsnitt:

— Strukturer och mekaniska delar

— Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

— Bromsning

— Passagerarrelaterade punkter

— Klimat- och miljöförhållanden

— Externa lyktor, ljudsignaler och visuella signaler

— Traktionsutrustning och elektrisk utrustning

— Förarhytt och gränssnitt förare–maskin

— Brandsäkerhet och evakuering

— Service

— Dokumentation för drift och underhåll

2. För vissa tekniska aspekter som anges i kapitlen 4, 5 och 6 görs det i den funktionella och tekniska specifikationen en uttrycklig hänvisning till ett avsnitt i en EN-standard eller annat tekniskt dokument, vilket är tillåtet enligt artikel 5.8 i direktiv 2008/57/EG. Dessa referenser finns förtecknade i tillägg J till denna TSD.

3. Den information som krävs för att ombordpersonalen ska vara medveten om tågets driftstatus (normaltillstånd, utrustning som inte fungerar, nedsatt tillstånd etc.) beskrivs i avsnittet om respektive funktion och i avsnitt 4.2.12 ”Dokumentation för drift och underhåll”.

4.2.1.2 Öppna punkter

1. För vissa tekniska aspekter har den funktionella och tekniska specifikation som krävs för att uppfylla de väsentliga kraven ännu inte utarbetats och den ingår därför inte i denna TSD. I de fallen identifieras aspekten i fråga som en öppen punkt i tillämpligt avsnitt. I tillägg I till denna TSD förtecknas alla öppna punkter, i enlighet med artikel 5.6 i direktiv 2008/57/EG.

I tillägg I anges också om den öppna punkten rör teknisk kompatibilitet med järnvägsnätet. Av den orsaken har tillägg I delats in i två delar:

— Öppna punkter som avser teknisk kompatibilitet mellan fordonet och järnvägsnätet.

— Öppna punkter som inte avser teknisk kompatibilitet mellan fordonet och järnvägsnätet.

2. Enligt artiklarna 5.6 och 17.3 i direktiv 2008/57/EG ska öppna punkter hanteras genom tillämpning av nationella tekniska föreskrifter.

4.2.1.3 Säkerhetsaspekter

1. De funktioner som är väsentliga för säkerheten anges i avsnitt 3.1 i denna TSD genom att de kopplas till de väsentliga kraven avseende ”säkerhet”.

2. Säkerhetskraven med avseende på dessa funktioner omfattas av de tekniska specifikationer som uttrycks i motsvarande punkter i avsnitt 4.2 (”passiv säkerhet”, ”hjul” etc.).

3. I de fall där dessa tekniska specifikationer behöver kompletteras med krav uttryckta som säkerhetskrav (allvarlighetsgrad) anges de också i motsvarande punkt i avsnitt 4.2.

4. Elektronisk utrustning och programvara som används för funktioner som är väsentliga för säkerheten ska utvecklas och bedömas i enlighet med en metod som är lämplig för säkerhetsrelaterad elektronisk utrustning och programvara.

4.2.2 Strukturer och mekaniska delar

4.2.2.1 Allmänt

1. Denna del behandlar krav avseende konstruktionen av fordonets strukturella vagnskorg (fordonsstrukturens hållfasthet) och av de mekaniska kopplingarna (mekaniska gränssnitt) mellan fordon eller mellan enheter.

2. De flesta av dessa krav syftar till att säkerställa tågets mekaniska motståndskraft vid drift och bärgningsåtgärder samt till att skydda utrymmen för passagerare och personal i händelse av kollision eller urspårning.

4.2.2.2 Mekaniska gränssnitt

4.2.2.2.1 Allmänt och definitioner

För att bilda ett tåg (enligt avsnitt 2.2) kopplas fordon samman på ett sätt som medger att de används tillsammans. Kopplet är det mekaniska gränssnitt som möjliggör detta. Det finns flera typer av koppel:

1. Kortkoppel (även kallat ”mellankoppel”) är en kopplingsanordning mellan fordon som används för att bilda en enhet bestående av flera fordon (t.ex. ett personvagnsätt eller ett tågsätt).

2. Drag- och stötinrättning (”externt” koppel) är en kopplingsanordning som används för att koppla samman två (eller fler) enheter för att bilda ett tåg. En drag- och stötinrättning kan vara ”automatisk”, ”halvautomatisk” eller ”manuell”. En drag- och stötinrättning kan användas för bärgningssyften (se avsnitt 4.2.2.2.4). I denna TSD är ett manuellt koppel ett drag- och stötinrättningssystem som kräver (en eller flera) person(er) stående mellan enheterna som ska kopplas till eller bort vid den mekaniska kopplingen av dessa enheter.

3. Räddningskoppel är en kopplingsanordning som gör att en enhet kan bärgas av ett hjälpfordon försett med ett ”standardiserat” manuellt koppel enligt avsnitt 4.2.2.2.3 då den enhet som ska bärgas är försedd med ett annat koppelsystem eller inte är försedd med något koppelsystem.

4.2.2.2.2 Kortkoppel

1. Kortkoppel mellan de olika fordonen (som stöds helt på egna hjul) i en enhet ska omfatta ett fjädrande system, som tål de krafter som uppstår under de avsedda driftsförhållandena.

2. Om kortkoppelsystemet mellan fordon har en lägre hållfasthet i längdriktningen än enhetens drag- och stötinrättning(ar) ska förfaranden vidtas för att bärga enheten i händelse av brott på ett sådant kortkoppel. Dessa förfaranden ska beskrivas i den dokumentation som krävs enligt avsnitt 4.2.12.6.

3. I fråga om permanentkopplade enheter ska leden mellan två fordon som delar samma löpverk uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1.

4.2.2.2.3 Drag- och stötinrättning

a) Allmänna krav

a-1) Krav avseende egenskaper hos drag- och stötinrättningen

1. Om det finns en drag- och stötinrättning i någon ände av enheten, ska följande krav gälla alla typer av drag- och stötinrättningar (automatiska, halvautomatiska och manuella):

— I drag- och stötinrättningar ska ett fjädrande koppelsystem ingå, som tål de krafter som uppstår under avsedda driftsförhållanden och bärgningsförhållanden.

— Typen av mekaniskt koppel och dess nominella största konstruktionsvärden för drag- och tryckkrafter samt centrumlinjens höjd över rälsöverkant (när enheten är i driftskick med nya hjul) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.

2. Om någon ände på enheten saknar koppel, ska det finnas en anordning som gör att ett räddningskoppel kan monteras på den änden av enheten.

a-2) Krav avseende typ av drag- och stötinrättning

1. Enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar, och som har en högsta konstruktionshastighet på 250 km/tim eller mer, ska i sammansättningens båda ändar vara utrustade med ett automatkoppel som är geometriskt och funktionellt kompatibelt med ett ”automatkoppel med koppelmekanism av typ 10” (enligt definitionen i avsnitt 5.3.1). Höjden över rälsöverkant vid kopplets centrumlinje ska vara 1 025 mm + 15 mm/– 5 mm (mätt med nya hjul i lastfallet ”projekterad massa i driftskick”).

2. Enheter som är konstruerade och bedöms för allmän drift och som är konstruerade för att trafikera endast system med spårvidden 1 520 mm ska vara försedda med ett automatkoppel som är geometriskt och funktionellt kompatibelt med ett koppel av typen ”SA3”. Höjden över rälsöverkant vid kopplets centrumlinje ska vara mellan 980 och 1 080 mm (för alla hjulförhållanden och lastfall).

b) Krav på ”manuella” koppelsystem

b-1) Bestämmelser tillämpliga på enheterna

1. Följande bestämmelser gäller specifikt för enheter försedda med manuella koppelsystem:

— Koppelsystemet ska vara konstruerat så att det inte krävs att någon person befinner sig mellan de enheter som ska kopplas till/bort när en av dem är i rörelse.

— I fråga om enheter som är konstruerade och bedöms för användning i ”allmän drift” eller i en ”fördefinierad sammansättning” och som är försedda med ett manuellt koppel, ska detta koppel vara av typen UIC (enligt definitionen i avsnitt 5.3.2).

2. Dessa enheter ska uppfylla de ytterligare kraven i punkt b-2 nedan.

b-2) Kompatibilitet mellan enheter

På enheter som är utrustade med manuellt koppel av typen UIC (enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.2) och pneumatisk broms kompatibel med typen UIC (enligt beskrivningen i avsnitt 4.2.4.3) är följande krav tillämpliga:

1. Buffertarna och skruvkopplet ska installeras enligt avsnitten A.1 till A.3 i tillägg A.

2. Måtten på och utformningen av bromsledningar, bromsslangar, kopplingar och kranar ska uppfylla följande krav:

— Bromsledningens och matarledningens gränssnitt ska vara så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2.

— Öppningen på den automatiska tryckluftbromsens kopplingsnäve ska vara vänd åt vänster när man tittar på fordonets ände.

— Öppningen på kopplingsnäven på ledningen från huvudbehållaren ska vara vänd åt höger när man tittar på enhetens ände.

— Kopplingsventilerna ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3.

— Bromsledningarnas och kikarnas placering i sidled ska vara kompatibel med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 4.

4.2.2.2.4 Räddningskoppel

1. I de fall ett haveri uppstår på en enhet ska åtgärder vidtas genom bärgning eller egen transport så att linjen kan återställas.

2. Om enheten som ska bärgas är försedd med en drag- och stötinrättning, ska bärgning vara möjlig med hjälp av ett hjälpfordon utrustat med samma typ av drag- och stötinrättningssystem (med kompatibel höjd över rälsöverkant vid centrumlinjen).

3. Alla enheter ska vara möjliga att bärga med hjälp av ett hjälpfordon, dvs. en drivenhet som i båda ändarna för bärgningssyften är utrustad med följande:

a) På system med 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm eller 1 668 mm spårvidd:

— Ett manuellt koppelsystem av UIC-typ (enligt beskrivningen i avsnitten 4.2.2.2.3 och 5.3.2) och ett pneumatiskt bromssystem av UIC-typ (enligt beskrivningen i avsnitt 4.2.4.3).

— Bromsledningar och kikar placerade i sidled enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 5.

— Ett fritt utrymme på 395 mm ovanför dragkrokens centrumlinje för att medge montering av räddningskoppel så som beskrivs nedan.

b) På system med 1 520 mm spårvidd:

— Ett automatkoppel som är geometriskt och funktionellt kompatibelt med ett koppel av typen ”SA3”. Höjden över rälsöverkant vid kopplets centrumlinje ska vara mellan 980 och 1 080 mm (för alla hjulförhållanden och lastfall).

Detta uppnås antingen genom ett permanent installerat kompatibelt koppelsystem eller genom ett räddningskoppel. I det senare fallet ska den enhet som bedöms enligt denna TSD vara konstruerad så att det är möjligt att föra med sig räddningskopplet ombord.

4. Räddningskopplet (enligt definition i avsnitt 5.3.3) ska uppfylla följande krav:

— Det ska vara konstruerat så att det medger bärgning vid en hastighet av minst 30 km/tim.

— Det ska vara säkrat efter montering på räddningsenheten på ett sätt som förhindrar att det lossnar under bärgningsförfarandet.

— Det ska motstå de belastningar som uppstår vid avsedda bärgningsförhållanden.

— Det ska vara konstruerat så att ingen person behöver uppehålla sig mellan räddningsenheten och den enhet som ska bärgas när en av dem är i rörelse.

— Det ska vara så konstruerat att varken räddningskopplet eller någon bromsslang begränsar krokens rörelse i sidled när det är monterat på räddningsenheten.

5. Bromskrav vid bärgning omfattas av avsnitt 4.2.4.10 i denna TSD.

4.2.2.2.5 Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling

1. Enheter samt drag- och stötinrättningar ska vara så konstruerade att personal inte utsätts för onödiga risker i samband med till- eller bortkoppling eller bärgningsförfaranden.

2. För att uppfylla detta krav ska enheter med manuella koppelsystem av UIC-typ enligt avsnitt 4.2.2.2.3 b uppfylla följande krav (”Bernrektangeln”):

— På enheter försedda med skruvkoppel och sidobuffertar ska personalens arbetsutrymme överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 6.

— Då ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat, är det tillåtet för automatkopplet att inverka på Bernrektangeln på den vänstra sidan då det är säkrat i infällt läge och skruvkopplet används.

— Under varje buffert ska det finnas ett handtag. Handtaget ska tåla en kraft på 1,5 kN utan att brista.

3. I den drifts- och bärgningsdokumentation som specificeras i avsnitten 4.2.12.4 och 4.2.12.6 ska de åtgärder beskrivas som är nödvändiga för att uppfylla detta krav. Även medlemsstaterna får kräva tillämpning av dessa krav.

4.2.2.3 Övergångar mellan vagnar

1. När en övergång finns som gör det möjligt för passagerare att passera mellan personvagnar eller mellan tågsätt, ska denna ge utrymme för alla relativa fordonsrörelser under normal drift, utan att utsätta passagerarna för onödiga risker.

2. När personvagnar kan förväntas vara i drift utan att övergången mellan vagnarna är ansluten, ska det vara möjligt att förhindra tillträde för passagerare till övergången.

3. Krav avseende dörr till övergång mellan vagnar då övergången inte används specificeras i avsnitt 4.2.5.7 ”Passagerarrelaterade punkter – Dörrar mellan enheter”.

4. Ytterligare krav anges i TSD Tillgänglighet för funktionshindrade.

5. Kraven i detta avsnitt gäller inte fordons ändar om detta område inte är avsett för normal användning av passagerare.

4.2.2.4 Fordonsstrukturens hållfasthet

1. Detta avsnitt gäller för alla enheter utom arbetsfordon.

2. För arbetsfordon anges alternativa krav till dem som anges i detta avsnitt avseende statisk belastning, kategori och acceleration i tillägg C, avsnitt C.1.

3. Den statiska och dynamiska hållfastheten (utmattning) hos fordonskorgar ska garantera den säkerhet som krävs för de personer som befinner sig i fordonskorgen liksom fordonens strukturella motståndskraft i tåget och vid rangering. Därför ska varje fordons struktur uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7. De kategorier av rullande materiel som ska beaktas ska motsvara kategori L för lok och motorvagnar och kategorierna PI eller PII för alla andra typer av fordon inom tillämpningsområdet för denna TSD, så som anges i avsnitt 5.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7.

4. Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar och/eller provning, i enlighet med de villkor som anges i avsnitt 9.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7.

5. När det gäller enheter konstruerade för högre tryckkrafter än dem i de kategorier (ovan angivna som minimikrav) som ingår i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7, omfattar denna specifikation inte den föreslagna tekniska lösningen. Det är då tillåtet att avseende tryckkraft använda andra offentliggjorda normgivande dokument.

I sådant fall ska det anmälda organet kontrollera att de alternativa normgivande dokumenten utgör en del av en tekniskt enhetlig uppsättning regler tillämpliga på utformning, konstruktion och provning av fordonsstrukturen.

Tryckkraftsvärdet ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.

6. De lastfall som beaktas ska överensstämma med dem som anges i avsnitt 4.2.2.10 i denna TSD.

7. Antagandena om aerodynamisk effekt ska vara de som beskrivs i avsnitt 4.2.6.2.2 i denna TSD (2 passerande tåg).

8. Ovanstående krav omfattar också fogningstekniker. Ett kontrollförfarande ska finnas för att under tillverkningsfasen säkerställa att defekter som skulle kunna försämra strukturens mekaniska egenskaper kontrolleras.

4.2.2.5 Passiv säkerhet

1. De krav som anges i detta avsnitt är tillämpliga på alla enheter, med undantag för enheter som inte är avsedda att transportera passagerare eller personal under drift samt arbetsfordon.

2. För enheter konstruerade för att trafikera system med 1 520 mm spårvidd gäller att kraven avseende passiv säkerhet i detta avsnitt tillämpas frivilligt. Om sökanden väljer att tillämpa kraven avseende passiv säkerhet i detta avsnitt ska detta erkännas av medlemsstaterna. Medlemsstaterna får även kräva tillämpning av dessa krav.

3. För lok konstruerade för att trafikera system med 1 524 mm spårvidd gäller att kraven avseende passiv säkerhet i detta avsnitt tillämpas frivilligt. Om sökanden väljer att tillämpa kraven avseende passiv säkerhet i detta avsnitt ska detta erkännas av medlemsstaterna.

4. Alla enheter som inte kan uppnå de kollisionshastigheter som anges i något av kollisionsscenarierna nedan är undantagna från de bestämmelser som avser det kollisionsscenariet.

5. Passiv säkerhet syftar till att komplettera aktiv säkerhet när alla andra åtgärder har misslyckats. För detta syfte ska fordonets mekaniska struktur skydda personer i fordonet i händelse av kollision genom att

— begränsa retardationen,

— bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell motståndskraft där personer kan befinna sig,

— minska risken för klättring,

— minska risken för urspårning,

— begränsa konsekvenserna vid sammanstötning med hinder på spåret.

För att uppfylla dessa funktionskrav ska enheter uppfylla de detaljerade krav som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8 avseende kollisionssäker konstruktion kategori C-I (enligt tabell 1 i avsnitt 4 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8) om inte annat anges nedan.

Följande fyra referenskollisionsscenarier ska beaktas:

— Scenario 1 : En frontalkollision mellan två identiska tågenheter.

— Scenario 2 : En frontalkollision med en godsvagn.

— Scenario 3 : En kollision med ett stort vägfordon i en plankorsning.

— Scenario 4 : En kollision med ett lågt hinder (t.ex. en personbil i en plankorsning, djur, sten etc.).

Dessa scenarier beskrivs i tabell 2 i avsnitt 5 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8.

6. Inom ramen för denna TSD kompletteras tillämpningsreglerna enligt tabell 2 i den specifikation som det hänvisas till i punkt 5 ovan av följande: Tillämpningen av krav avseende scenarierna 1 och 2 på lok som

— är försedda med automatkoppel i ändarna

— och kan åstadkomma en traktionskraft större än 300 kN

är en öppen punkt.

Anmärkning: traktionskrafter i den storleken krävs för godslok avsedda att dra särskilt tunga laster.

7. Med hänsyn till deras speciella utformning är det tillåtet för lok med en mitthytt att, som en alternativ metod till att påvisa överensstämmelse med kraven i scenario 3, påvisa överensstämmelse med följande kriterier:

— Lokets ram är konstruerad enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8, kategori L (som specificerats ovan i avsnitt 4.2.2.4 i denna TSD).

— Avståndet mellan buffertar och förarhyttens frontruta är minst 2,5 m.

8. I denna TSD specificeras de krav på kollisionssäkerhet som är tillämpliga inom dess tillämpningsområde. Därför ska bilaga A till den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8 inte tillämpas. Kraven i avsnitt 6 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8, ska tillämpas i relation till ovan angivna referenskollisionsscenarier.

9. För att begränsa konsekvenserna vid påkörning av ett hinder på spåret ska de främre ändarna av lok, motorvagnar, manövervagnar och tågsätt vara försedda med hinderavvisare. De krav som hinderavvisare ska uppfylla anges i tabell 3 i avsnitt 5 och avsnitt 6.5 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 8.

4.2.2.6 Lyftning och uppallning

1. Detta avsnitt gäller för alla enheter.

2. Ytterligare bestämmelser avseende lyftning och uppallning av arbetsfordon specificeras i tillägg C, avsnitt C.2.

3. Det ska vara möjligt att säkert lyfta och palla upp varje fordon som utgör en del av enheten, för bärgningssyften (efter urspårning eller annan typ av olycka eller tillbud) och vid underhåll. För detta ändamål ska lämpliga gränssnitt finnas på fordonskorgen (lyft-/uppallningspunkter) som medger anbringande av vertikala krafter eller kvasistatiska vertikalkrafter. Fordonet ska vara konstruerat för fullständig lyftning, inklusive löpverket (t.ex. genom att boggierna säkras/sätts fast i fordonskorgen). Det ska även vara möjligt att lyfta eller palla upp en ände av fordonet (inklusive dess löpverk) medan den andra änden vilar på resten av löpverket/löpverken.

4. Det rekommenderas att uppallningspunkterna konstrueras så att de kan användas som lyftpunkter med fordonets alla löpverk kopplade till fordonets underrede.

5. Uppallnings-/lyftpunkter ska vara placerade så att fordonet kan lyftas på ett säkert och stadigt sätt. Tillräckligt med utrymme måste finnas under och runt varje uppallningspunkt för att bärgningsutrustning enkelt ska kunna installeras. Uppallnings-/lyftpunkter ska vara konstruerade så att personalen inte utsätts för några onödiga risker under normal drift eller vid användning av bärgningsutrustning.

6. När vagnskorgens undre struktur inte medger permanent inbyggda uppallnings-/lyftpunkter, ska denna struktur förses med fästen som medger att borttagbara uppallnings-/lyftpunkter sätts fast under ispårningsarbete.

7. Permanent inbyggda uppallnings-/lyftpunkters geometri ska överensstämma med avsnitt 5.3 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9. Borttagbara uppallnings-/lyftpunkters geometri ska överensstämma med avsnitt 5.4 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.

8. Märkning av lyftpunkter ska göras med skyltar som överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 10.

9. Strukturen ska vara konstruerad med beaktande av de laster som anges i avsnitten 6.3.2 och 6.3.3 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 11. Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar eller genom provning, i enlighet med de villkor som anges i avsnitt 9.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 11.

Alternativa normgivande dokument får användas på samma villkor som anges i avsnitt 4.2.2.4 ovan.

10. För varje fordon i enheten ska ett uppallnings- och lyftningsdiagram med tillhörande instruktioner tillhandahållas i den dokumentation som beskrivs i avsnitten 4.2.12.5 and 4.2.12.6 i denna TSD. Instruktioner ska i möjligaste mån ges genom bildsymboler.

4.2.2.7 Fastsättning av anordningar på korgstrukturen

1. Detta avsnitt gäller för alla enheter utom arbetsfordon.

2. Bestämmelser avseende strukturell hållfasthet för arbetsfordon specificeras i tillägg C, avsnitt C.1.

3. Fasta anordningar, inklusive sådana som är placerade inuti utrymmen för passagerare, ska vara fästade vid korgstrukturen på ett sådant sätt att de inte lossnar och riskerar att skada passagerare eller leda till en urspårning. Därför ska fästen för dessa anordningar vara konstruerade i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 12, med beaktande av kategori L för lok och kategori P-I eller P-II för passagerarfordon.

Alternativa normgivande dokument får användas på samma villkor som anges i avsnitt 4.2.2.4 ovan.

4.2.2.8 Dörrar för personal och gods

1. Dörrar som används av passagerare omfattas av avsnitt 4.2.5 i denna TSD: ”Passagerarrelaterade punkter”. Dörrar till förarhytt behandlas i avsnitt 4.2.9 i denna TSD. Detta avsnitt behandlar dörrar för gods och för användning av ombordpersonal med undantag för dörrar till förarhytt.

2. Om fordon har ett utrymme som endast är avsett för ombordpersonal eller gods ska dörrarna till sådana utrymmen vara försedda med en anordning för att stänga och låsa dessa. Dörrarna ska hållas stängda och låsta tills de avsiktligt frigörs.

4.2.2.9 Glasets mekaniska egenskaper (med undantag för frontrutor)

1. Glas som används för glasning (inklusive speglar) ska vara antingen laminerat eller härdat och, med avseende på kvaliteten och användningsområdet, överensstämma med en relevant offentliggjord standard som är tillämplig på järnvägsområdet, för att därmed minimera risken för att passagerare eller personal skadas av glas som går sönder.

4.2.2.10 Lastfall och vägd massa

1. Följande lastfall, vilka definieras i avsnitt 2.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 13, ska fastställas:

— Projekterad massa vid extrem nyttolast.

— Projekterad massa vid normal nyttolast.

— Projekterad massa i driftskick.

2. De antaganden som görs för att uppnå de lastfall som anges ovan ska motiveras och dokumenteras i den allmänna dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.2 i denna TSD.

Dessa antaganden ska baseras på en kategorisering av den rullande materielen (höghastighets- och långdistanståg, annat) och på en beskrivning av nyttolasten (passagerare, nyttolast per m2 i ståplats- och serviceutrymmen) i överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 13. Värdena för de olika parametrarna får avvika från denna standard förutsatt att detta motiveras.

3. För arbetsfordon kan andra lastfall användas (minsta massa, största massa) för att beakta frivillig ombordbaserad utrustning.

4. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.1 i denna TSD.

5. För varje lastfall som anges ovan ska följande information tillhandahållas i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12:

— Fordonets totala massa (för varje fordon i enheten).

— Massa per axel (för varje axel).

— Massa per hjul (för varje hjul).

Anmärkning: för enheter försedda med oberoende roterande hjul ska ”axel” tolkas som ett geometriskt begrepp och inte som en fysisk komponent. Detta gäller genomgående i denna TSD om inte annat anges.

4.2.3 Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler

4.2.3.1 Fordonsprofiler

1) Detta avsnitt rör regler för beräkning och kontroll avseende yttre dimensioner på rullande materiel som ska kunna användas på en eller flera infrastrukturer utan risk för konflikt med infrastrukturen.

För enheter konstruerade för att trafikera system med andra spårvidder än 1 520 mm:

2. Sökanden ska välja avsedd referensprofil, inbegripet en referensprofil för de undre delarna. Denna referensprofil ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

3. En enhets överensstämmelse med den avsedda referensprofilen ska fastställas med hjälp av en av de metoder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 14.

Under en övergångsperiod som löper ut tre år efter den dag då denna TSD börjar tillämpas är det, för teknisk kompatibilitet med det befintliga nationella järnvägsnätet, tillåtet att alternativt fastställa referensprofilen för enheten i enlighet med de nationella tekniska bestämmelser som har anmälts för detta ändamål.

Detta ska inte förhindra tillträde till det nationella järnvägsnätet för TSD-kompatibel rullande materiel.

4. Om enheten förklaras överensstämma med en eller flera av referensprofilerna G1, GA, GB, GC eller DE3, inbegripet profilerna avseende de undre delarna GI1, GI2 eller GI3, så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 14, ska överensstämmelsen fastställas med hjälp av den kinematiska metoden så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 14.

Överensstämmelsen med denna/dessa referensprofil(er) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

5. I fråga om elektriska enheter ska strömavtagarens profil kontrolleras genom beräkning enligt avsnitt A.3.12 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 14, för att se till att strömavtagarprofilen överensstämmer med den mekaniska, kinematiska strömavtagarprofilen, vilken i sin tur fastställs i enlighet med tillägg D till TSD Energi och beror på de val som gjorts för strömavtagartoppens geometri. De två tillåtna möjligheterna anges i avsnitt 4.2.8.2.9.2 i denna TSD.

Banmatningens spänning beaktas i infrastrukturprofilen för att säkerställa korrekta isoleringsavstånd mellan strömavtagaren och fasta installationer.

6. Strömavtagarens krängning som specificeras i avsnitt 4.2.10 i TSD Energi och som används vid beräkningen av den mekaniska kinematiska lastprofilen, ska motiveras genom beräkningar eller mätningar så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 14.

För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 520 mm:

7. Fordonets statiska profil ska ligga inom den enhetliga fordonsprofilen ”T”. Referensprofil för infrastrukturen är ”S”-profilen. Denna profil specificeras i tillägg B.

8. I fråga om elektriska enheter ska strömavtagarens profil kontrolleras genom beräkning, för att se till att strömavtagarprofilen överensstämmer med den mekaniska, statiska strömavtagarprofilen som definieras i tillägg D till TSD Energi. Det val som gjorts avseende strömavtagartoppens geometri ska tas i beaktande: de tillåtna möjligheterna anges i avsnitt 4.2.8.2.9.2 i denna TSD.

4.2.3.2 Axellast och hjullast

4.2.3.2.1 Parametern axellast

1. Axellasten är en gränssnittsparameter mellan enheten och infrastrukturen. Axellasten är en prestandaparameter i infrastrukturen som specificeras i avsnitt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och beror på trafikkoden för linjen. Den måste beaktas i kombination med axelavstånd, med tåglängden och med högsta tillåtna hastighet för enheten på den aktuella linjen.

2. Följande egenskaper som utgör ett gränssnitt till infrastrukturen ska ingå som en del av den allmänna dokumentation som tas fram då enheten bedöms och som behandlas i avsnitt 4.2.12.2 i denna TSD:

— Massan per axel (för varje axel) för de tre lastfallen (som definieras i avsnitt 4.2.2.10 i denna TSD och som enligt det avsnittet ska omfattas av dokumentationen).

— Placeringen av axlarna längs med enheten (axelavstånd).

— Enhetens längd.

— Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för (ska utgöra en del av dokumentationen i avsnitt 4.2.8.1.2 i denna TSD).

3. Användning av denna information på driftsnivå för kontroll av kompatibiliteten mellan rullande materiel och infrastruktur (utanför tillämpningsområdet för denna TSD):

Axellasten för varje individuell axel i enheten som ska användas som gränssnittsparameter till infrastrukturen ska anges av järnvägsföretaget, i enlighet med avsnitt 4.2.2.5 i TSD Drift, med beaktande av förväntad last vid den avsedda driften (ej angiven när enheten bedöms). Axellast vid lastfallet ”projekterad massa i driftskick” motsvarar det högsta möjliga värdet på axellasten som nämns ovan. Den största last som beaktas för konstruktionen av bromssystemet som definieras i avsnitt 4.2.4.5.2 måste också beaktas.

4.2.3.2.2 Hjullast

1. Kvoten för hjullastdifferensen per axel Δqj = (Ql – Qr)/(Ql + Qr), ska utvärderas genom mätning av hjullasten med beaktande av lastfallet ”projekterad massa i driftskick”. Hjullastdifferenser större än 5 % av axellasten för hjulparet i fråga är tillåtna endast om det kan visas att de är godtagbara genom den provning för att påvisa säkerhet mot urspårning på skevt spår som specificeras i avsnitt 4.2.3.4.1 i denna TSD.

2. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.2 i denna TSD.

3. För enheter med axellast vid projekterad massa vid normal nyttolast lägre än eller lika med 22,5 ton och en hjuldiameter med slitna hjul större än eller lika med 470 mm, ska hjullasten över hjuldiametern (Q/D) vara lägre än eller lika med 0,15 kN/mm, mätt för en minsta hjuldiameter med slitna hjul och projekterad massa vid normal nyttolast.

4.2.3.3 Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade system

4.2.3.3.1 Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem

1. För enheter konstruerade för att trafikera system med andra spårvidder än 1 520 mm ges uppsättningen egenskaper för rullande materiel för kompatibilitet med tågdetekteringssystem i avsnitten 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 och 4.2.3.3.1.3.

Hänvisning görs till avsnitt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1 i denna TSD (även hänvisad till i bilaga A, Index 77 i TSD Trafikstyrning och signalering).

2. Den uppsättning egenskaper som den rullande materielen är kompatibel med ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

4.2.3.3.1.1 Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

— Fordonsgeometri — 1. Det största avståndet mellan två efterföljande axlar anges i avsnitt 3.1.2.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1 (avståndet a1 i figur 1). 2. Det största avståndet mellan buffertänden och första axeln anges i avsnitten 3.1.2.5 och 3.1.2.6 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1 (avståndet b1 i figur 1.) 3. Det minsta avståndet mellan första och sista axeln på en enhet anges i avsnitt 3.1.2.4 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Fordonskonstruktion — 4. Den minsta axellasten i alla lastfall anges i avsnitt 3.1.7 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 5. Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar specificeras i avsnitt 3.1.9 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1, och mätmetoden specificeras i samma avsnitt. 6. För elektriska enheter försedda med en strömavtagare specificeras den minsta impedansen mellan strömavtagaren och varje hjul på tåget i avsnitt 3.2.2.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Begränsning av emissioner — 7. Begränsningar i användningen av sandningsutrustning anges i avsnitt 3.1.4 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. Information om sandegenskaper (”sand characteristics”) ingår i den specifikationen. Om det finns en automatisk sandningsfunktion ska det vara möjligt för föraren att stänga av dess användning på vissa ställen längs spåret som i driftsreglerna anges som inkompatibla med sandning. 8. Begränsningarna i användningen av kompositbromsblock anges i avsnitt 3.1.6 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) — 9. Kraven avseende elektromagnetisk kompatibilitet specificeras i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 10. Gränsvärden för elektromagnetisk interferens orsakade av traktionsströmmar specificeras i avsnitt 3.2.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

4.2.3.3.1.2 Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

— Fordonsgeometri — 1. Det största avståndet mellan två efterföljande axlar anges i avsnitt 3.1.2.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 2. Det minsta avståndet mellan två efterföljande axlar i tåget anges i avsnitt 3.1.2.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 3. I änden på en enhet som är avsedd att kopplas är det minsta avståndet mellan änden och den första axeln på enheten hälften av det värde som anges i avsnitt 3.1.2.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 4. Det största avståndet mellan änden och första axeln anges i avsnitten 3.1.2.5 och 3.1.2.6 (avståndet b1 i figur 1) i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Hjulgeometri — 5. Hjulgeometrin specificeras i avsnitt 4.2.3.5.2.2 i denna TSD. 6. Den minsta hjuldiametern (hastighetsberoende) specificeras i avsnitt 3.1.3 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Fordonskonstruktion — 7. Det metallfria området runt hjulen specificeras i avsnitt 3.1.3.5 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 8. Egenskaperna för hjulmaterial med avseende på magnetfält specificeras i avsnitt 3.1.3.6 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

— Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) — 9. Kraven avseende elektromagnetisk kompatibilitet specificeras i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1. 10. Gränsvärden för elektromagnetisk störning orsakade av användning av virvelström- eller magnetskenbromsar specificeras i avsnitt 3.2.3 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

4.2.3.3.1.3 Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på slingutrustning

— Fordonskonstruktion — 1. Fordonets metallkonstruktion specificeras i avsnitt 3.1.7.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index 1.

4.2.3.3.2 Övervakning av axellagers tillstånd

1. Syftet med övervakningen av axellagers tillstånd är att upptäcka defekta axelboxlager.

2. Enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim ska vara försedda med ombordbaserad detekteringsutrustning.

3. För enheter som har en högsta konstruktionshastighet lägre än 250 km/tim och är konstruerade för att trafikera system med andra spårvidder än 1 520 mm, ska övervakning av axellagers tillstånd tillhandahållas antingen med hjälp av ombordbaserad detekteringsutrustning (enligt specifikationen i avsnitt 4.2.3.3.2.1) eller genom användning av markbaserad utrustning (enligt specifikationen i avsnitt 4.2.3.3.2.2).

4. Installationen av ombordbaserad utrustning och/eller kompatibiliteten med markbaserad utrustning ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

4.2.3.3.2.1 Krav som är tillämpliga på ombordbaserad utrustning

1. Utrustningen ska kunna detektera en försämring på någon av enhetens axelboxlager.

2. Lagrens tillstånd ska bedömas genom övervakning av antingen temperatur eller dynamiska frekvenser eller någon annan lämplig egenskap som indikerar axellagrens tillstånd.

3. Detekteringssystemet ska i sin helhet vara placerat ombord på enheten och diagnosmeddelanden ska tillhandahållas ombord.

4. Levererade diagnosmeddelanden ska beskrivas och tas i beaktande i den driftsdokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.4 i denna TSD och i den underhållsdokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.3 i denna TSD.

4.2.3.3.2.2 Krav på rullande materiel för kompatibilitet med markbaserad utrustning

1. För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 435 mm, ska det område på den rullande materielen som är synligt för den markbaserade utrustningen vara det område som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 15.

2. För enheter konstruerade för att trafikera andra spårvidder förklaras specialfall föreligga där så är relevant (harmoniserade regler är tillgängliga för nätverket i fråga).

4.2.3.4 Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel

4.2.3.4.1 Säkerhet mot urspårning på skevt spår

1. Enheten ska vara konstruerad på ett sådant sätt att säker gång på skevt spår säkerställs, med specifikt beaktande av rälsförhöjningsrampen och rälsförhöjningsfel.

2. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.3 i denna TSD.

Detta förfarande för bedömning av överensstämmelse är tillämpligt vid axellaster inom det område som nämns i avsnitt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 16.

Det är inte tillämpligt på fordon konstruerade för större axellaster. Sådana fall kan omfattas av nationella bestämmelser eller av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i artikel 10 och kapitel 6 i denna TSD.

4.2.3.4.2 Gångdynamiska egenskaper

1. Detta avsnitt är tillämpligt för enheter som är konstruerade för en hastighet högre än 60 km/tim, med undantag för arbetsfordon för vilka kraven anges i tillägg C avsnitt C.3 och enheter som är konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 520 mm för vilka motsvarande krav betraktas som ”öppen punkt”.

2. Ett fordons gångdynamiska egenskaper har stor betydelse för gångsäkerhet och spårkrafter. Det är en funktion som är väsentlig för säkerheten och som omfattas av kraven i detta avsnitt.

a) Tekniska krav

3. Enheten ska gå säkert och ge upphov till spårkrafter på godtagbar nivå, vid drift inom de gränser som definieras av kombinationen av hastighet och rälsförhöjningsbrist och under de referensförhållanden som anges i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index 2.

Detta ska bedömas genom kontroll av att de gränsvärden som specificeras nedan i avsnitten 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 i denna TSD respekteras. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.4 i denna TSD.

4. De gränsvärden och den bedömning av överensstämmelse som nämns i punkt 3 är tillämpliga vid axellaster inom det område som nämns i avsnitt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 16.

De är inte tillämpliga på fordon som är konstruerade för högre axellast, eftersom gränsvärden för harmoniserade spårkrafter inte är angivna; sådana fall kan omfattas av nationella bestämmelser eller av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i artikel 10 och kapitel 6 i denna TSD.

5. Provrapporten över gångdynamiska egenskaper (inklusive användningsbegränsningar och spårkraftsparametrar) ska ingå i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

Spårkraftsparametrar (inklusive de extra Ymax, Bmax och Bqst där det är relevant) som ska registreras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 16 med ändringar så som anges i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index 2.

b) Ytterligare krav när ett aktivt system används

6. När aktiva system används (baserade på programvara eller programmerbara manöverdon), har funktionsfel normalt en trolig potential att direkt leda till ”flera dödsfall” i båda av följande scenarier:

1. Fel i det aktiva systemet som leder till en icke-överensstämmelse med gränsvärden för gångsäkerhet (definierade i enlighet med avsnitten 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2).

2. Fel i det aktiva systemet som leder till att fordonet hamnar utanför den kinematiska referensprofilen för fordonskorg och strömavtagare, på grund av att korglutningsvinkeln (krängning) leder till icke-överensstämmelse med antagna värden enligt avsnitt 4.2.3.1.

Med hänsyn till hur allvarliga konsekvenser ett fel får, ska det visas att risken hålls kontrollerad på en godtagbar nivå.

Hur överensstämmelse påvisas (förfarandet för bedömning av överensstämmelse) beskrivs i avsnitt 6.2.3.5 i denna TSD.

c) Ytterligare krav när ett system för detektering av instabilitet finns installerat (frivilligt)

7. Detektionssystemet för instabilitet ska tillhandahålla information om behovet att vidta driftsåtgärder (som hastighetsminskning etc.) och det ska beskrivas i den tekniska dokumentationen. Driftsåtgärden ska beskrivas i den driftsdokumentation som avses i avsnitt 4.2.12.4 i denna TSD.

4.2.3.4.2.1 Gränsvärden för gångsäkerhet

1. De gränsvärden för gångsäkerhet som enheten ska uppfylla specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 17 och, som ett tillägg för tåg avsedda att användas med rälsförhöjningsbrist > 165 mm, i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 18, med ändringar så som anges i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index 2.

4.2.3.4.2.2 Gränsvärden för spårkrafter

1. De gränsvärden för spårkrafter som enheten ska uppfylla (vid bedömning enligt den normala metoden) specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 19, med ändringar så som anges i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index 2.

2. Om de uppskattade värdena överstiger de gränsvärden som anges ovan, kan driftsvillkoren för den rullande materielen (t.ex. högsta tillåtna hastighet, rälsförhöjningsbrist) justeras med beaktande av spårets egenskaper (t.ex. kurvradie, rälens tvärsnitt, sliperavstånd, spårunderhållsintervall).

4.2.3.4.3 Ekvivalent konicitet

4.2.3.4.3.1 Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler

1) Avsnitt 4.2.3.4.3 är tillämpligt på alla enheter, utom enheter som är konstruerade för att användas på spårvidderna 1 520 mm eller 1 600 mm för vilka motsvarande krav är en öppen punkt.

2) En ny hjulprofil och avståndet mellan hjulets aktiva ytor ska kontrolleras med avseende på målvärden för ekvivalent konicitet med användning av de beräkningsscenarier som anges i avsnitt 6.2.3.6 i denna TSD, i syfte att fastställa lämpligheten hos den nya föreslagna hjulprofilen för infrastruktur i överensstämmelse med TSD Infrastruktur.

3) Enheter försedda med oberoende roterande hjul är undantagna från dessa krav.

4.2.3.4.3.2 Driftvärden för hjulpars ekvivalenta konicitet

1. De kombinerade ekvivalenta koniciteter som fordonet är konstruerat för, vilka kontrolleras genom påvisande av överensstämmelse med de gångdynamiska egenskaper som specificeras i avsnitt 6.2.3.4 i denna TSD, ska specificeras för driftsvillkor i underhållsdokumentationen så som anges i avsnitt 4.2.12.3.2, med beaktande av bidragen från hjul- och rälsprofiler.

2. Om instabil gång rapporteras ska järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren lokalisera det berörda linjeavsnittet i en gemensam undersökning.

3. Järnvägsföretaget ska mäta hjulprofilerna och mått mellan fronterna (avståndet mellan de aktiva ytorna) på hjulparet i fråga. Den ekvivalenta koniciteten ska beräknas med användning av de beräkningsscenarier som anges i avsnitt 6.2.3.6 i syfte att kontrollera överensstämmelsen med den maximala ekvivalenta konicitet som fordonet har konstruerats och provats för. Om överensstämmelse inte föreligger måste hjulprofilerna korrigeras.

4. Om hjulparets konicitet överensstämmer med den maximala ekvivalenta konicitet som fordonet har konstruerats och provats för, ska en gemensam undersökning vidtas av järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren för att fastställa vilka egenskaper som orsakar instabiliteten.

5. Enheter försedda med oberoende roterande hjul är undantagna från dessa krav.

4.2.3.5 Löpverk

4.2.3.5.1 Boggiramens strukturella konstruktion

1. För enheter som omfattar en boggiram, ska motståndskraften hos boggiramens struktur, hjullagerhus och all påmonterad utrustning påvisas baserat på metoder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.

2. Anslutningen mellan fordonskorg och boggi ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 21.

3. Den hypotes som antas för att utvärdera krafterna orsakade av boggins gång (formler och koefficienter) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20, ska motiveras och dokumenteras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

4.2.3.5.2 Hjulpar

1. I denna TSD definieras begreppet hjulpar så att det omfattar dels de huvuddelar som står för det mekaniska gränssnittet mot spåret (hjul och anslutningsdelar som tvärgående axel eller oberoende hjulaxel), dels tillhörande delar (som axellager, axelboxar, växellådor och bromsskivor).

2. Hjulparet ska vara konstruerat och tillverkat enligt en enhetlig metod med användning av en uppsättning lastfall överensstämmande med de lastfall som anges i avsnitt 4.2.2.10 i denna TSD.

4.2.3.5.2.1 Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar

1. Hjulpars mekaniska egenskaper ska säkerställa säker gång för den rullande materielen.

De mekaniska egenskaperna omfattar

— montering,

— mekanisk hållfasthet och utmattningsegenskaper.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.7 i denna TSD.

2. Axlarnas egenskaper ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.7 i denna TSD.

3. Egenskaperna hos axeländen (gränssnittet mellan hjul och löpverk) ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse ska utformas i enlighet med punkt 7 i avsnitt 6.2.3.7 i denna TSD.

4. Axelboxen ska konstrueras med beaktande av mekanisk hållfasthet och utmattningsegenskaper.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.2.3.7 i denna TSD.

5. Temperaturgränsvärden ska fastställas genom provning och registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12 i denna TSD.

Övervakning av axellagrens tillstånd beskrivs i avsnitt 4.2.3.3.2 i denna TSD.

6. Hjulparens geometriska mått (så som de definieras i figur 1) ska överensstämma med de gränsvärden som specificeras i tabell 1 för relevant spårvidd.

Dessa gränsvärden ska uppfattas som konstruktionsvärden (nytt hjulpar) och som driftgränsvärden (för underhållsändamål, se även avsnitt 4.5 i denna TSD).







Tabell 1 Driftsgränsvärden för hjulpars geometriska mått Benämning Hjuldiameter D (mm) Minsta värde (mm) Största värde (mm) 1 435 mm Mått mellan fronterna (SR) SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 D > 840 1 410 Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 D > 840 1 357 1 524 mm Mått mellan fronterna (SR) SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger 400 ≤ D < 725 1 506 1 509 D ≥ 725 1 487 1 514 Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) 400 ≤ D < 725 1 444 1 446 D ≥ 725 1 442 1 448 1 520 mm Mått mellan fronterna (SR) SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger 400 ≤ D ≤ 1 220 1 487 1 509 Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) 400 ≤ D ≤ 1 220 1 437 1 443 1 600 mm Mått mellan fronterna (SR) SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Mått mellan fronterna (SR) SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger 330 ≤ D < 840 1 648 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 1 659 Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596

Måttet AR mäts vid rälsöverkant. Måtten AR och SR ska uppfyllas i lastat och olastat tillstånd. Mindre toleranser inom ovanstående gränsvärden kan specificeras av tillverkaren i underhållsdokumentationen för alla driftvärden. Måttet SR mäts 10 mm över löpbanans referensplan (så som visas i figur 2).

4.2.3.5.2.2 Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjul

1. Hjulens egenskaper ska säkerställa säker gång för rullande materiel och bidrar till styrningen av den rullande materielen.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i avsnitt 6.1.3.1 i denna TSD.

2. Hjulens geometriska mått (så som de definieras i figur 2) ska överensstämma med de gränsvärden som specificeras i tabell 2. Dessa gränsvärden ska uppfattas som konstruktionsvärden (nytt hjul) och som driftgränsvärden (för underhållsändamål, se även avsnitt 4.5).







Tabell 2 Driftsgränsvärden för hjuls geometriska mått Benämning Hjuldiameter D (mm) Minsta värde (mm) Största värde (mm) Hjulringens bredd (BR + skägg) D ≥ 330 133 145 Flänsens tjocklek (Sd) D > 840 22 33 760 < D ≤ 840 25 330 ≤ D ≤ 760 27,5 Flänsens höjd (Sh) D > 760 27,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 330 ≤ D ≤ 630 31,5 Flänsens branthet (qR) ≥ 330 6,5

3. Enheter försedda med oberoende roterande hjul ska, förutom de krav i detta avsnitt som behandlar hjul, uppfylla kraven i denna TSD för hjulpars geometriska egenskaper som anges i avsnitt 4.2.3.5.2.1.

4.2.3.5.2.3 Hjulpar för variabel spårvidd

1. Detta krav är tillämpligt på enheter försedda med hjulpar för variabel spårvidd för omställning mellan spårvidden 1 435 mm och någon annan spårvidd inom tillämpningsområdet för denna TSD.

2. Hjulparets omställningsmekanism ska säkerställa säker låsning i korrekt axiellt läge för hjulet.

3. Extern visuell kontroll av låsningssystemets tillstånd (låst eller olåst) ska vara möjlig.

4. Om hjulparet är försett med bromsutrustning ska läget och låsningen i korrekt läge för denna utrustning vara säkerställd.

5. Bedömningen av överensstämmelsen med kraven som specificeras i detta avsnitt är en öppen punkt.

4.2.3.6 Minsta kurvradie

1. Den minsta kurvradien som ska kunna hanteras ska vara 150 m för alla enheter.

4.2.3.7 Gardjärn

1. Detta krav gäller för enheter försedda med en förarhytt.

2. Hjulen ska skyddas mot skador orsakade av mindre föremål på rälerna. Detta krav kan uppfyllas med gardjärn framför hjulen på den främre axeln.

3. Höjden på gardjärnets undre kant över plant spår ska vara

— minst 30 mm under alla förhållanden,

— högst 130 mm under alla förhållanden.

Hjulslitage och sammantryckning av fjäderupphängning ska särskilt beaktas.

4. Om en hinderavvisare som specificeras i avsnitt 4.2.2.5 har sin undre kant mindre än 130 mm över spåret under alla förhållanden, uppfyller den funktionskraven för gardjärn, och därför är det tillåtet att inte montera gardjärn.

5. Ett gardjärn ska vara konstruerat för att motstå en minsta kraft i längdriktningen på 20 kN utan permanent deformation. Detta krav ska kontrolleras genom beräkning.

6. Ett gardjärn ska konstrueras så att det, vid plastisk deformation, inte kommer i kontakt med spår eller löpverk och så att kontakten med hjulets löpbana, om den uppstår, inte utgör en risk för urspårning.

4.2.4 Bromsning

4.2.4.1 Allmänt

1. Syftet med tågets bromssystem är att se till att tågets hastighet kan minskas eller bibehållas i en lutning, eller att tåget kan stoppas inom den längsta tillåtna bromssträckan. Bromsningen ser även till att tåget kan stå stilla.

2. De viktigaste faktorerna som påverkar bromsprestandan är bromseffekten (produktionen av bromskraft), tågets massa, tågets rullmotstånd, hastigheten och den tillgängliga adhesionen.

3. När det gäller enheter som används i olika tågsammansättningar fastställs de enskilda enheternas prestanda så att hela tågets bromsprestanda kan härledas.

4. Bromsprestanda bestäms av retardationskurvorna (retardation = F(hastighet) och ekvivalent reaktionstid).

Stoppsträcka, bromstal (även benämnt lambda eller bromsprocent) och bromsvikt används också och kan härledas (direkt eller via stoppsträckan) ur retardationskurvorna genom beräkning.

Bromsprestandan kan variera med tågets eller fordonets massa.

5. Den minsta tågbromsprestanda som krävs för driften av ett tåg på en linje med en avsedd hastighet är beroende av linjeegenskaperna (signalsystem, högsta tillåtna hastighet, linjens säkerhetsmarginal) och är en infrastrukturegenskap.

Huvuddata för tåget eller fordonet som kännetecknar bromsprestandan anges i avsnitt 4.2.4.5 i denna TSD.

4.2.4.2 Huvudsakliga funktions- och säkerhetskrav

4.2.4.2.1 Funktionskrav

Nedanstående krav gäller alla enheter.

Enheter ska vara försedda med följande:

1. En huvudbromsfunktion som används vid drift för färd- och nödbromsning.

2. En parkeringsbromsfunktion som används när tåget är stillastående och som kan ansätta en bromskraft utan någon tillgänglig energi ombord under en obegränsad tid.

Tågets huvudbromsfunktion ska vara

3. genomgående: broms