1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna
inom spannmålssektorn
(EGT L 161, 29.6.1996, s. 125)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens förordning (EG) nr 641/97 av den 14 april 1997 L 98 2 15.4.1997
►M2 Kommissionens förordning (EG) nr 2092/97 av den 24 oktober 1997 L 292 10 25.10.1997
►M3 Kommissionens förordning (EG) nr 2519/98 av den 24 november 1998 L 315 7 25.11.1998
►M4 Kommissionens förordning (EG) nr 2235/2000 av den 9 oktober 2000 L 256 13 10.10.2000
►M5 ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2015/2001 av den
12 oktober 2001L 272 31 13.10.2001
►M6 Kommissionens förordning (EG) nr 2104/2001 av den 26 oktober 2001 L 283 8 27.10.2001
►M7 Kommissionens förordning (EG) nr 597/2002 av den 5 april 2002 L 91 9 6.4.2002
►M8 Kommissionens förordning (EG) nr 1900/2002 av den 24 oktober 2002 L 287 15 25.10.2002
►M9 Kommissionens förordning (EG) nr 1110/2003 av den 26 juni 2003 L 158 12 27.6.2003
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/
92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni
1992 om den gemensamma organisationen av marknaden förspannmål (
1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 923/96 (2),
särskilt artikel 10.4 i denna, och
med beaktande av följande:
I artikel 10 i förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs att när de
produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras skall detullsatser som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan tas ut. För deprodukter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid import-
tullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa
produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importprissom gäller för försändelsen ifråga.
För klassificeringen av de importerade partierna är de produkter som
avses iarti kel 10.2 iförordni ng (EEG) nr 1766/92 ivi ssa fall uppde-lade i flera standardkvaliteter. Det är följaktligen lämpligt att fastställastandardkvaliteter som kan användas som objektiva klassificeringskrite-rier och att fastställa toleransnivåer som gör det möjligt att föra deprodukter som skall importeras till den kvalitetsklass som är mest
ändamålsenlig. Bland de objektiva kriterier som kan tillämpas vid
kvalitetsklassificering av vanligt vete är proteinhalten, den specifikavikten och halten av olika orenheter (Schwarzbesatz) de kriterier somkan mest utbrett tillämpas inom handeln och som enklast kan kontrol-leras. För durumvete är kriterierna den specifika vikten, halten av olika
orenheter (Schwarzbesatz) och innehållet av kärnor med glasaktigt
utseende. De importerade varorna genomgår alltså analyser som gördet möjligt att fastställa dessa parametrar för varje importerat parti.När gemenskapen har fastställt ett officiellt förfarande för erkännandeav kvalitetsintyg som attesterats och utfärdats av den stad där varornahar sitt ursprung kan dessa analyser emellertid genomföras enbart för
kontroll av ett tillräckligt representativt antal importerade partier.
För beräkning av importplågan föreskrivs i artikel 10.3 i förordning
(EEG) nr 1766/92 att de representativa cif-importpriserna skall
bestämmas och fastställas regelbundet för var och en av de kvaliteter
som definierats för de produkter som avses i samma punkt. För faststäl-landet av dessa priser, måste prioriteringarna för de olikavetekvaliteterna och prisnoteringarna för andra spannmål specificeras.Dessa prisnoteringar bör följaktligen defineras.
För klarhetens skull utgör prisnoteringen för de olika veteslagen och
annan spannmål på råvarubörserna iFörenta Staterna en objekti v grundför att fastställa representativa cif-importpriser. Tillägget av det
handelsbidrag som görs på marknaden i Förenta staterna för varje
kvalitet av olika spannmål för det möjligt att omvandla prisnoteringenför varje slags spannmål på börsen till ett pris fob för export frånFörenta Staterna. Genom att lägga till sjötransportkostnaderna mellanMexikanska golfen eller Stora sjöarna och en hamn i gemenskapen påtransportmarknaden kan dessa priser fob omvandlas till representativa
cif-importpriser. Med hänsyn tagen till transport- och handelsvolymen
i Rotterdams hamn, utgör denna hamn den destination i gemenskapenvars prisnoteringar på sjötransporter är de mest allmänt kända, de tydli-1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 2
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 1.
(2) EGT nr L 126, 24.5.1996, s. 37.
▼B
gaste och de mest tillgängliga. Följaktligen bör Rotterdam fortsätta att
vara gemenskapens destinationshamn.
Följaktligen, och för tydlighetens skull, fastställs de representativa cif-
importpriserna för de spannmålsslag som avses i artikel 10.3 a pågrundval av prisnoteringen på råvarubörsen för spannmålen i frågaplus handelsbidraget för denna spannmål och sjötransportkostnaderna
mellan Mexikanska golfen eller Stora sjöarna och Rotterdams hamn.
För att ta hänsyn till skillnader i transportkostnader på grund av desti-nationshamn är det emellertid berättigat att föreskriva schablonmässigajusteringar av importtullarna för de gemenskapshamnar som är belägnai medelhavsområdet, på atlantkusten, på den iberiska halvön, iFörenade kungariket Storbritannien och Nordirland och i Irland eller i
de skandinaviska länderna. För att övervaka utvecklingen av de repre-
sentativa cif-importpriser som fastställts på detta sätt är det lämpligt attföreskriva en daglig uppföljning av de faktorer som ingår i beräk-ningen. I fråga om sorghum och råg är det representativa cif-importpriset som beräknats för korn representativt för marknadssitua-
tionen för dessa båda produkter och därför skall det representativa cif-
importpris som fastställts för korn också vara tillämpligt för dessaspannmålsslag.
Vid fastställandet av den importtull som avses i artikel 10.2 i förord-
ning (EEG) nr 1766/92 kommer det under en period av två veckor för
fastställande av de representativa cif-importpriserna att tas hänsyn tillmarknadstendenserna utan att en osäkerhetsfaktor införs. Importtullarnaför dessa produkter kan därför fastställas den femtonde och den sistaarbetsdagen ivarje månad på grundval av genomsni ttet av de represen-tativa cif-importpriser som noterats under denna period. Den importtull
som fastställts på detta sätt kan tillämpas under två veckor utan att
märkbart påverka importpriset inklusive tull. Om det för en vissprodukt inte finns någon börsnotering tillgänglig under perioden förberäkning av representativa cif-importpriser eller om de representativacif-importpriserna till följd av plötsliga förändringar av de i beräk-
ningen ingående faktorerna flukturerar väsentligt under denna period,
bör åtgärder vidtagas för att upprätthålla ett representativt cif-import-pris för produkten i fråga. I det fall det inte finns någon notering ärdet lämpligt att fortsätta att tillämpa den importtullsats som fastställtsför föregående period och vid stora fluktuationer i antingen börskursen,det handelsbidrag som är kopplat till börskursen, sjötransportkostna-
derna eller den växelkurs som tillämpas vid beräkningen av de
representativa cif-importpriset för produkten i fråga, bör detta pris återgöras representativt genom att en justering vidtas som motsvarar denskillnad som noteras i förhållande till det gällande priset för att tahänsyn till de förändringar som inträffar. Även om denna typ av juster-
ingar har gjorts skall perioden för den därpå följande bestämningen inte
påverkas.
När den importerade spannmålen kommer till gemenskapen land-, flod-
eller havsvägen från hamnar iMedelhavet, Svarta havet eller Östersjön
är transportkostnaderna märkbart lägre än de som tillämpas vid beräk-
ningen av importtullarna. Följaktligen bör skillnaderna i kostnader fördenna import schablonmässigt tas med i beräkningen när det represen-tativa cif-importpriset för dessa produkter fastställs.
När vissa noteringar eller priser enligt kommissionens information inte
tycks vara representativa för den faktiska tendensen på marknaden förimport till gemenskapen av vanligt vete av medelkvalitet eller lågkvalitet på grund av att tredje land beviljar subventioner för dessaprodukter vid export till länderna i medelhavsområdet eller Europa,
bör det vara möjligt att dra av det belopp som beviljats som subvention
vid exporten vid beräkningen av det representativa cif-importpriset förprodukten ifråga.
I det fall den börsnotering som tillämpas vid beräkningen av det repre-
sentativa priset vid import av vanligt vete av mycket hög kvalitet,
maltkorn eller flintmajs, antingen på grund av varans särskilda kvalitet,eller på grund av det i priset på den produkt som skall importeras ingårett kvalitetsbidrag utöver det normala priset på produkten i fråga, intetar hänsyn till förekomsten av ett sådant bidrag utöver priset ellernoteringen och, när importören kan visa att han har använt den impor-1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 3
▼B
terade produkten för att framställa produkter av hög kvalitet som berät-
tigar till ett sådant bidrag, är det lämpligt att återbetala enschablonmässig del av importpålagan till importören när varan i fråga
har importerats.
För att säkerställa att importörerna följer bestämmelserna i denna
förordning bär ett system med säkerheter inrättas som kompletterar
det som gäller för licenser.
Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid
som dess ordförande har bestämt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De tullsatser igemensamma tulltaxan som avses iarti kel 10.1 och 10.2
och i förordning (EEG) nr 1766/92 skall vara de som gäller vid dentidpunkt som föreskrivs i artikel 67 i rådets förordning (EEG) nr
2913/92 (
1).
Artikel 2
1. De importtullar som avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr
1766/92 om produkter med KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91,
ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00och 1007 00 90 skall beräknas dagligen men fastställas av kommis-sionen den femtonde och den sista dagen i varje månad förtillämpning från och med den sextonde dagen i månaden och förstadagen iden påföljande månaden. När den femtonde i nte är en
arbetsdag för kommissionen skall tullsatsen fastställas den arbetsdag
som föregår den femtonde dagen ifrågavarande månad. Om genom-snittet av importtullarna under denna tillämpningsperiod avviker med5 euro per ton eller mer från den fastställda tullsatsen, skall emellertidmotsvarande justering göras.
2. Det pris som skall användas vid beräkningen av importtullen skall
vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sättsom anges i artikel 4. Varje gång importtullen fastställs skall den uppgåtill genomsnittet av de importtullar som har beräknats under de
föregående tio arbetsdagarna. Vid fastställande och justeringar skall
kommissionen inte ta hänsyn till de dagliga importtullar som kom tillanvändning när importtullarna fastställdes föregående gång.
Det interventionspris som skall användas vid beräkning av importtul-
larna är det som gäller den månad då importtullen skall tillämpas.
3. De importtullar som fastställs i enlighet med denna förordning
skall tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft.
Efter varje fastställande eller justering skall kommissionen offent-liggöra importtullarna och vilka faktorer som använts vid beräkningen
av dem iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
4. Kommissionen skall nedsätta importtullen med följande belopp
för varor som anländer via Atlanten till följande lossningshamnar i ge-menskapen:
— Medelhavshamnar (bortom Gibraltarsundet): 3 ecu per ton.
— Atlanthamnar på den iberiska halvön, i Förenade kungariket och i
Irland: 2 ecu per ton.
— Hamnar i Danmark, Finland eller Sverige: 2 ecu per ton.1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 4
(1) EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1.▼M9
▼B
▼M9
▼B
▼M7
Tullmyndigheten i lossningshamnen skall i enlighet med förlagan i
bilaga VI utfärda ett intyg över de kvantiteter av varje produkt somlossats. Den nedsättning av tullen som föreskrivs i föregående stycke
skall endast beviljas om varorna åtföljs av detta intyg till dess att tull-
formaliteterna för importen är fullbordade.
5. Importtullarna skall minskas med 24 euro per ton på flintmajs
som svarar emot de specifikationer som anges i bilaga I. För att enaktör skall kunna tillgodogöra sig denna minskning måste flintmajsenförädlas till en produkt med KN-nummer 1904 10 10, 1103 13 eller
1104 23 inom sex månader efter det datum då övergången till fri
omsättning skedde. Bestämmelserna om slutanvändning i artikel 82 irådets förordning (EEG) nr 2913/92 (
1) och artiklarna 291–300 i kom-
missionens förordning (EEG) nr 2454/93 (2) skall tillämpas.
Utan hinder av artikel 293.1 e i förordning (EEG) nr 2454/93 skall
importören hos den behöriga myndigheten ställa en säkerhet av
24 euro per ton för flintmajs, utom när ansökningar om importlicens
åtföljs av intyg om överensstämmelse utfärdat av den argentinskaServicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)enligt artikel 6.1 i den här förordningen. I så fall skall det i fält 24 iimportlicensen anges vilken typ av intyg om överensstämmelse det ärfråga om.
Om den tullsats som gäller vid godkännandet av övergången till fri
omsättning är mindre än 24 euro för majs, skall emellertid säkerheten
vara densamma som tullsatsen.
Artikel 2a
1. För import till gemenskapen av flintmajs som omfattas av KN-
nummer 1005 90 00, för vilken det beviljas en schablonmässig nedsätt-ning på 8 ecu per ton och för vilken ansökan om importlicensinlämnades mellan den 1 juli 1996 och dagen för denna förordningsikraftträdande, skall det på importörens eller hans ombuds begäran
återbetalas skillnaden mellan den importtull som betalats för de kvanti-
teter som faktiskt importerats och den tull som skall betalas om enschablonmässig nedsättning av importtullen med 14 ecu per ton tillä-mpas.
2. På begäran från den berörde aktören skall den behöriga myndig-
heten i den medlemsstat där importlicensen utfärdats utfärda ett intyg ienlighet med förlagan i bilaga III i vilket det anges vilken kvantitet
som kan omfattas av den delåterbetalning av tullen som avses i punkt
1, i enlighet med bestämmelserna i artikel 880 i förordning (EEG) nr2454/93.
3. På grundval av det intyg som avses i punkt 2 och det bevis på
den slutliga användning som avses i artikel 2.5 c skall ansökningarom återbetalning inlämnas inom trettio dagar efter dagen för dennaförordnings ikraftträdande. Ansökningar om återbetalning skall åtföljas
av importlicensen, det intyg som avses i punkt 2 och deklarationen om
övergång till fri omsättning för den aktuella importen.
Artikel 3
De kvalitetskriterier som skall uppfyllas vid import till gemenskapen
samt de tillåtna toleransnivåerna skall vara de som anges i bilaga I.
Artikel 4
1. Vid fastställande av de representativa cif-importpriser som avses i
artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall följande komponenter1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 5
(1) EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.
(2) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.▼M9
▼M1
▼B
▼M9
▼M9
ingå för vete av hög kvalitet och annan foderspannmål enligt artikel
2.1:
a) den representativa börsnoteringen på marknaden i Förenta Staterna.
b) de kända handelsbidrag och avdrag som är kopplade till denna
notering på marknaden i Förenta staterna den dag noteringen angesoch som, särskilt när det gäller durumvete, är kopplade till
malningskvaliteten.
c) sjötransportkostnaden och tillhörande kostnader mellan Förenta
Staterna (Mexikanska golfen eller Duluth) och Rotterdams hamnför ett fartyg på minst 25 000 ton.
2. Kommissionen skall varje arbetsdag notera
a) den komponent som anges ipunkt 1 a på varubörserna och med
användning av den referenskvalitet som anges i bilaga II,
b) de komponenter som anges i punkt 1 b–c av allmänt tillgänglig
information.
3. När beräkning görs av komponenter enligt 1 b eller det tillämp-
liga fob-priset, skall följande bidrag och avdrag tillämpas:
— Bidrag med 14 euro per ton för vete av hög kvalitet.
— Avdrag med 10 euro per ton för durumvete av medelhög kvalitet.— Avdrag med 30 euro per ton för durumvete av låg kvalitet.
4. De representativa cif-importpriserna för durumvete, vete av hög
kvalitet och majs skall vara summan av de komponenter som avses ipunkt 1 a–c. De representativa cif-importpriserna för råg och sorghum
(durra) skall beräknas med användning av prisangivelserna för korn i
Förenta staterna enligt bestämmelserna i bilaga II.
5. De representativa cif-importpriserna för vanligt utsädesvete enligt
KN-nr 1001 90 91 och utsädesmajs enligt KN-nr 1005 10 90 skall vara
de som beräknas för vete av hög kvalitet respektive majs.
Artikel 5
1. En ansökan om importlicens för vete av hög kvalitet skall tas
emot endast på följande villkor:
a) Den sökande har angivit kvaliteten i fält 20 i importlicensen.
b) Den sökande har gjort ett skriftligt åtagande att till det berörda
behöriga organet, samma dag som deklarationen om övergång tillfri omsättning godkänns, ställa en särskild säkerhet utöver de säker-heter som avses i kommissionens förordning (EG) nr 1162/95 (
1).
Tilläggsäkerheten enligt b skall vara 95 euro per ton. Om importli-
censen åtföljs av intyg om överensstämmelse utfärdad av FederalGrain Inspection Service (FGIS) eller Canadian Grain Commission
(CGC) i enlighet med artikel 6 krävs emellertid ingen ytterligare
säkerhet. I så fall skall det i fält 24 på importlicensen anges vilkentyp av intyg om överensstämmelse det gäller.
2. En ansökan om importlicens för durumvete skall tas emot endast
på följande villkor:
a) Den sökande har angivit kvaliteten i fält 20 i importlicensen.
b) Den sökande har gjort ett skriftligt åtagande att, om importtullen för
den kvalitet som angivits i fält 20 inte är den högsta tullsatsen för
produktkategorin i fråga, till det berörda behöriga organet, sammadag som deklarationen om övergång till fri omsättning godkänns,ställa en särskild säkerhet utöver de säkerheter som avses i kommis-sionens förordning (EG) nr 1162/95.
Storleken på denna tilläggssäkerhet skall enligt b vara lika med skill-
naden, den dag som deklarationen om övergång till fri omsättninggodkänns, mellan den högsta importtullen och den tullsats som gäller1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 6
(1) EGT L 117, 24.5.1995, s. 2.
▼M9
för den angivna kvaliteten höjd med ett tillägg av 5 euro per ton. I de
fall där import av durumvete av olika kvaliteter är tullfri, skall det intebehövas något åtagande av det slag som anges ib.
Om importlicensen åtföljs av intyg om överensstämmelse utfärdat av
Federal Grain Inspection Service (FGIS) eller Canadian Grain Commis-sion (CGC) i enlighet med artikel 6 skall ingen ytterligare säkerhet
krävas. I så fall skall det i fält 24 på importlicensen anges vilken typ
av intyg om överensstämmelse det gäller.
Artikel 6
1. Det tullkontor där övergång till fri omsättning sker skall ta repre-
sentativa stickprov i enlighet med bilagan till kommissionens direktiv
76/371/EEG (
1) av alla sändningar av durumvete, vete av hög kvalitet
och flintmajs. Inga prov skall emellertid tas om importtullen för deolika kvaliteterna är densamma.
Om kommissionen emellertid officiellt har godkänt ett kvalitetsintyg
för vete, durumvete eller flintmajs, som har utfärdats av den stat där
varan har sitt ursprung, skall prov endast tas för kontroll av den inty-gade kvaliteten från ett tillräckligt representativt urval av sändningar.
1a. Följande intyg om överensstämmelse skall officiellt godkännas
av kommissionen i enlighet med principerna i artiklarna 63–65 iförordning (EEG) nr 2454/93:
— Intyg utfärdade av Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroali-
mentaria (Senasa) i Argentina för flintmajs.
— Intyg utfärdade av Federal Grains Inspection Service (FGIS) i
Förenta staterna för vete av hög kvalitet och durumvete av hög
kvalitet.
— Intyg utfärdade av Canadian Grain Commission (CGC) i Kanada
vete av hög kvalitet och durumvete av hög kvalitet.
En förlaga till intyget om överensstämmelse utfärdat av Senasa anges i
bilaga IV. De stämplar som den argentinska regeringen har godkäntskall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .
Förlagor till de intyg om överensstämmelse som utfärdas av FGIS
anges ibi laga IVa.
Förlagor till de intyg om överensstämmelse som utfärdas av CGC och
de stämplar och den klassindelning vid export som används av CGC
anges ibi laga IVb.
Om de analytiska parametrar som anges i intyg om överensstämmelse
som är utfärdade av de tre organ som anges iförsta stycket, vi sar
överensstämmelse med de kvalitetskriterier för vete, durumvete ochmajs som anges i bilaga I till den här förordningen, skall prov tas påminst 3 % av de sändningar som anländer till varje införselplats underregleringsåret.
Varorna skall klassificeras i den standardkvalitet för vilken de villkor
som anges ibi laga I uppfylls.
2. Standardmetoderna för de analyser som avses ipunkt 1 skall vara
de som beskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 1908/84 (
2) och
förordning (EEG) nr 2731/75.
Flintmajs skall vara majs av sorten ”Zea mays indurata” vars kärnor
har frövitor med ett glasaktigt utseende (hård eller hornartad struktur).
Kärnorna är iallmänhet orangefärgade eller röda. Den övre delen (på
motsatt sida i förhållande till grodden), eller kronan, skall inte hanågon spricka.1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 7
(1) EGT L 102, 15.4.1976, s. 1.
(2) EGT nr L 178, 5.7.1984, s. 22.▼B
▼M9
▼M1
▼M1
Som korn av flintmajs räknas de korn som svarar mot följande krite-
rier:
— Kronan har ingen spricka.
— Vid ett snitt utmed kornets långsida skall det i frövitan finnas en
mjölartad del helt omgiven av en hornartad del. Den hornartadedelen skall utgöra den huvudsakliga delen av den totala snittytan.
Procentandelen flintmajskorn skall fastställas genom räkning av antalet
korn som motsvarar ovanstående kriterier i ett representativt urval om100 majskorn.
Standardmetoden för fastställande av flotationsindex anges i bilaga V.
3. Om analysresultaten visar att det importerade vetet, durumvetet
eller flintmajsen är av lägre standardkvalitet än vad som har angivits i
importlicensen skall importören betala mellanskillnaden mellan denimportavgift som gäller för produkten enligt licensen och den somgäller för den faktiskt importerade produkten. I så fall skall densäkerhet för importlicensen som avses i artikel 10 a i förordning (EG)
nr 1162/95 och den tilläggssäkerhet som anges i artiklarna 2.5 och
5.1–2 i den här förordningen frigöras utom tillägget på 5 euro enligtartikel 5.2.
Om den mellanskillnad som anges första stycket inte betalas inom en
månad skall den säkerhet som anges iarti klarna 2.5 och 5.1–2 varaförverkad.
4. De representativa prover av importerad spannmål som den
behöriga myndigheten i medlemsstaten tagit skall bevaras under sex
månader.
Artikel 7
Bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas för importlicenser
som utfärdats före den 1 juli1996 och som använts den dagen.
Artikel 8
Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 8
▼M9
▼B
▼M3
BILAGA I
Klassificering av importerade produkter
(på grundval av en vattenhalt på 12 viktprocent eller motsvarande)
ProduktVanligt vete och
spält (1) med
undantag av blandsädDurumvete FlintmajsMajs annan
än flintmajsAnnat foder-
spannmål
KN-nummer 1001 90 1001 10 1005 90 001005 10 90
och
1005 90 001002, 1003
och
1007 00 90
Kvalitet (2) HögMed-
elLåg HögMed-
elLåg
1. Lägsta protein-
halt iprocent14,0 11,5 — — — — — — —
2. Lägsta speci-
fika vikt i kg/hl77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — —
3. Högsta innehåll
av orenheter
(Schwarzbesatz )1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — —
4. Lägsta innehåll
av kärnor med
glasaktigt
utseende— — — 75,0 62,0 — 95,0 — —
5. Högsta flota-
tionsindex— — — — — — 25,0 — —
(1) Dessa kriterier gäller för skalad spält.
(2) Analysmetoderna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 824/2000 (EGT L 100, 20.4.2000, s. 31) skall
tillämpas
Toleranser
Tillåtna toleranserDurumvete och vanligt
veteFlintmajs
Proteininnehåll -0,7 —
Lägsta specifika vikt -0,5 -0,5
Högsta innehåll av orenheter +0,5 —
Innehåll av kärnor med glasaktigt utseende -2,0 -3,0Flotationsindex — +1,01996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 9
▼M6
▼M3
▼B
BILAGA II
Nöteringsbörser och referenssorter
Produkt Vanligt vete
Durumvete MajsAnnat foder-
spannmål Standardkva-
litetHög Medel Låg
Referens-
sorter (typ/
klass) för
börsnoteringHard Red
Spring nr
2Hard Red
Winter nr
2Soft Red
Winter nr
2Hard
Amber
Durum nr
2Yellow
Corn nr 3US Barley
nr 2
Noter-
ingsbörsMinnea-
polis
Grain
ExchangeKansas
City
Board of
TradeChicago
Board of
TradeMinnea-
polis
Grain
Exchang-
e(1)Chicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (2)
(1) Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt cif-importpris, skall
de officiella amerikanska fob-noteringarna användas.
(2)►M8Om det inte föreligger någon prisnotering som gör det möjligt att beräkna ett representativt importpris,
skall de mest representativa fob-noteringar som är offentligt tillgängliga i Förenta staterna användas. ◄1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 10
▼M6
▼M1
BILAGA III
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 11
▼M1
BILAGA IV
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 12
▼M9
BILAGA IVa
FÖRLAGA TILL INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE GODKÄNT AV AMERIKAS FÖRENTA STATERS REGERING
FÖR VETE
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 13
▼M9
FÖRLAGA TILL INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE GODKÄNT AV AMERIKAS FÖRENTA STATERS REGERING
FÖR DURUMVETE
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 14
▼M9
BILAGA IVb
FÖRLAGA TILL INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE GODKÄNT AV KANADAS REGERING FÖR VETE OCH
DURUMVETE SAMT FÖR KLASSINDELNING VID EXPORT
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 15
▼M9
Klassindelning vid export för kanadensiskt vete och durumvete.
VETE
Canada Western Red Spring
(CWRS)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CWRS (Minimum) 79,0 kg/hl (Maxusive) 0,4 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CWRS (Minimum) 77,5 kg/hl (Maxusive) 0,75 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 3 CWRS (Minimum) 76,5 kg/hl (Maxusive) 1,25 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Canada Western Extra Strong Red
Spring
(CWES)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CWES (Minimum) 78,0 kg/hl (Maxusive) 0,75 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CWES (Minimum) 76,0 kg/hl (Maxusive) 1,5 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Canada Prairie Spring Red
(CPSR)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CPSR (Minimum) 77,0 kg/hl (Maxusive) 0,75 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CPSR (Minimum) 75,0 kg/hl (Maxusive) 1,5 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Canada Prairie Spring White
(CPSW)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CPSW (Minimum) 77,0 kg/hl (Maxusive) 0,75 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CPSW (Minimum) 75,0 kg/hl (Maxusive) 1,5 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Canada Western Red Winter
(CWRW)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CWRW (Minimum) 78,0 kg/hl (Maxusive) 1,0 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CWRW (Minimum) 74,0 kg/hl (Maxusive) 2,0 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Canada Western Soft White Spring
(CWSWS)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CWSWS (Minimum) 78,0 kg/hl (Maxusive) 0,75 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CWSWS (Minimum) 75,5 kg/hl (Maxusive) 1,0 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 16
▼M9
Canada Western Soft White Spring
(CWSWS)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 3 CWSWS (Minimum) 75,0 kg/hl (Maxusive) 1,5 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
DURUMVETE
Canada Western Amber Durum
(CWAD)ProvviktTotal mängd främmande material
inklusive korn av andra sädesslag
Nr 1 CWAD (Minimum) 80,0 kg/hl (Maxusive) 0,5 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 2 CWAD (Minimum) 79,5 kg/hl (Maxusive) 0,8 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 3 CWAD (Minimum) 78,0 kg/hl (Maxusive) 1,0 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Nr 4 CWAD (Minimum) 75,0 kg/hl (Maxusive) 3,0 % inkl. 0,2 %
korn av andra sädesslag
Anmärkningar:
Korn av andra sädesslag: I dessa klasser endast havre, korn, råg och rågvete.
Vete: För export av vete kommer Canadian Grain Commission att tillsammans med intyget
lämna dokumentation med uppgift om proteininnehåll i procent för den aktuellasändningen.
Durumvete: För export av durumvete kommer Canadian Grain Commission att tillsammans med
intyget lämna dokumentation med uppgift om procentandel glasartade kärnor och rymd-
vikt för den aktuella sändningen.1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 17
▼M1
BILAGA V
STANDARDMETOD FÖR FASTSTÄLLANDE AV DET FLOTATIONS-
INDEX SOM AVSES I ARTIKEL 6.2
Bered en lösning av natriumnitrat i vatten med en specifik vikt av 1,25 och
förvara denna lösning vid en temperatur av 35 ºC.
Tillsätt till lösningen 100 majskorn från ett representativt stickprov där fuktig-
hetshalten inte överstiger 14,5 %.
Rör om i lösningen under fem minuter var 30 sekund, för att eliminera luftbubb-
lorna.
Separera de flytande kornen från dem som sjunkit och räkna dem.
Flotationsindex beräknas enligt följande:
Provets flotationsindex =antal flytande korn
antal sjunkna korn/C2100
Repetera provet fem gånger.
Flotationsindexet är det aritmetiska medelvärdet av de flotationsindexen vid de
fem proven, med undantag för extremvärden.1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 18
▼M7
BILAGA VI
1996R1249 — SV — 01.07.2003 — 010.001 — 19