02014R0651 — SV — 10.07.2017 — 001.004

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (Text av betydelse för EES) (EGT L 187 26.6.2014, s. 1)

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 651/2014

av den 17 juni 2014

genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget

(Text av betydelse för EES)







INNEHÅLLSFÖRTECKNING KAPITEL I Gemensamma bestämmelser KAPITEL II Övervakning KAPITEL III Särskilda bestämmelser för de olika stödkategorierna Avsnitt 1 – Regionalstöd Avsnitt 2 – Stöd till små och medelstora företag Avsnitt 3 – Stöd för små och medelstora företags tillgång till finansiering Avsnitt 4 – Stöd till forskning, utveckling och innovation Avsnitt 5 – Stöd till utbildning Avsnitt 6 – Stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder Avsnitt 7 – Stöd till miljöskydd Avsnitt 8 – Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer Avsnitt 9 – Socialt stöd för transport för personer bosatta i avlägsna områden Avsnitt 10 – Stöd till bredbandsinfrastruktur Avsnitt 11 – Stöd till kultur och bevarande av kulturarvet Avsnitt 12 – Stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur Avsnitt 13 – Stöd till lokal infrastruktur Avsnitt 14 – Stöd till regionala flygplatser Avsnitt 15 – Stöd till hamnar KAPITEL IV Slutbestämmelser







KAPITEL I

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

1. Denna förordning ska tillämpas på följande kategorier av stöd:

a) Regionalstöd.

b) Stöd till små och medelstora företag i form av investeringsstöd, driftstöd och små och medelstora företags tillgång till finansiering.

c) Stöd till miljöskydd.

d) Stöd till forskning, utveckling och innovation.

e) Stöd till utbildning.

f) Stöd till rekrytering och anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder.

g) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer.

h) Socialt stöd för transport för personer bosatta i avlägsna områden.

i) Stöd till bredbandsinfrastruktur.

j) Stöd till kultur och bevarande av kulturarvet.

k) Stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur.

l) Stöd till lokal infrastruktur.

▼M1

m) Stöd till regionala flygplatser.

n) Stöd till hamnar.

▼B

2. Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

a) Stödordningar enligt kapitel III avsnitten 1 (med undantag av artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undantag av artikel 44) och 10 i denna förordning, om den genomsnittliga årliga statsstödsbudgeten överstiger 150 miljoner euro, från sex månader efter det att de trätt i kraft. Kommissionen får besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla för en längre tid för dessa stödordningar efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen, inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande.

b) Ändringar av de stödordningar som avses i artikel 1.2 a, utom ändringar som inte kan påverka stödordningens förenlighet med den inre marknaden enligt denna förordning eller inte väsentligt kan påverka innehållet i den godkända utvärderingsplanen.

c) Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater, det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade kvantiteter, till upprättandet och driften av ett distributionsnät eller till andra löpande kostnader som har samband med exportverksamheten.

d) Stöd som är förenat med villkoret att inhemska varor används framför importerade.

3. ►M1 Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

a) Stöd som beviljas inom fiske- och vattenbrukssektorn, som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 ( 1 ) med undantag för stöd till utbildning, stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder, regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena samt stödordningar för regionalt driftstöd.

b) Stöd som beviljas inom sektorn för primär jordbruksproduktion, med undantag för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena, stödordningar för regionalt driftstöd, stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag, riskfinansieringsstöd, stöd till forskning och utveckling, innovationsstöd till små och medelstora företag, miljöstöd, stöd till utbildning och stöd till arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder.

c) Stöd som beviljas inom sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i följande fall:

i) Om stödbeloppet fastställs på grundval av priset på eller mängden sådana produkter som köps från primärproducenter eller släpps ut på marknaden av de berörda företagen,

ii) om ett villkor för stödet är att det helt eller delvis överförs till primärproducenter.

d) Stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga, vilket omfattas av rådets beslut 2010/787/EU ( 2 ).

e) De kategorier av regionalstöd som avses i artikel 13. ◄

Om ett företag är verksamt inom de uteslutna sektorer som avses i punkt 1 a, b eller c första stycket och inom sektorer som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning, ska denna förordning gälla stöd som beviljas för dessa senare sektorer eller verksamheter, förutsatt att medlemsstaterna, genom lämpliga åtgärder som till exempel åtskillnad av verksamheterna eller uppdelning av kostnaderna, ser till att verksamheterna inom de undantagna sektorerna inte omfattas av stöd som beviljats i enlighet med denna förordning.

4. Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

▼M1

a) Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till förmån för ett företag som är föremål för ett betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd beviljat av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag av stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer.

▼B

b) Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a.

▼M1

c) Stöd till företag i svårigheter, med undantag för stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, stödordningar för startstöd och stödordningar för regionalt driftstöd, förutsatt att dessa stödordningar inte behandlar företag i svårigheter mer gynnsamt än andra företag.

▼B

5. Denna förordning ska inte tillämpas på statliga stödåtgärder som i sig, på grund av de villkor som är förbundna med dem eller metoden för att finansiera dem, medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen, särskilt:

a) Stödåtgärder som förenar beviljandet av stöd med en skyldighet för stödmottagaren att ha sitt huvudkontor i den berörda medlemsstaten eller till övervägande del vara etablerad i denna. Kravet på ett driftställe eller en filial i den stödbeviljande medlemsstaten vid tidpunkten för utbetalning av stöd är dock tillåtet.

b) Stödåtgärder där beviljandet av stöd är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster.

c) Stödåtgärder som begränsar stödmottagarens möjligheter att utnyttja resultaten från forskning, utveckling och innovation i andra medlemsstater.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1. stöd: varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier som anges i artikel 107.1 i fördraget.

2. små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I.

3. arbetstagare med funktionshinder: personer som

a) erkänns som arbetstagare med funktionshinder enligt nationell lagstiftning, eller

b) har varaktiga fysiska, psykiska, intellektuella eller sensoriska funktionsnedsättningar som i samspel med olika hinder kan hindra dem från att fullt och effektivt delta i en arbetsmiljö på lika villkor med andra arbetstagare.

4. arbetstagare med sämre förutsättningar: personer som

a) inte har haft någon ordinarie avlönad anställning under de senaste sex månaderna, eller

b) är mellan 15 och 24 år, eller

c) inte har gymnasiekompetens eller yrkesutbildning (ISCED 3) eller som senast för två år sedan har avslutat en utbildning med heltidsstudier och som ännu inte fått sin första reguljära avlönade anställning, eller

d) är över 50 år, eller

e) lever ensamma och har vårdnaden om ett eller flera barn, eller

f) arbetar inom en sektor eller ett yrke i en medlemsstat där obalansen mellan könen är minst 25 % högre än den genomsnittliga könsobalansen inom alla ekonomiska sektorer i den berörda medlemsstaten och som tillhör den underrepresenterade könsgruppen, eller

g) tillhör en etnisk minoritet inom en medlemsstat och måste förbättra sin profil när det gäller språkkunskaper, yrkesutbildning eller arbetslivserfarenhet för att förbättra sina möjligheter att få fast anställning.

5. transport: transport av passagerare med flyg, till sjöss, på väg, på järnväg eller på inre vattenvägar, eller godstransporter för annans räkning.

6. transportkostnader: kostnader för transport för annans räkning som faktiskt betalats av stödmottagarna per resa, bestående av

a) fraktkostnader, hanteringskostnader och kostnader för tillfällig lagring, i den mån dessa kostnader hänger samman med befordran,

b) försäkringskostnader för lasten,

c) skatter, tullar eller avgifter som tillämpas på lasten och, i tillämpliga fall, på dödvikten, både på avgångs- och bestämmelseorten, och

d) kostnader för kontroll av säkerhet och trygghet, tilläggsavgifter för ökade bränslekostnader.

7. avlägsna områden: yttersta randområden, Malta, Cypern, Ceuta och Melilla, öar som ingår i en medlemsstats territorium samt glest befolkade områden.

8. saluföring av jordbruksprodukter: att ställa fram eller visa upp en jordbruksprodukt i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut på marknaden, med undantag för primärproducentens försäljning i första ledet till återförsäljare eller förädlare samt varje förberedande av produkten för sådan försäljning. Primärproducentens försäljning till slutkonsumenter ska betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte.

9. primär jordbruksproduktion: produktion av produkter från jorden och från uppfödning, som förtecknas i bilaga I till fördraget, utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur.

10. bearbetning av jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt, med undantag för verksamheter på jordbruksföretaget som är nödvändiga för att förbereda en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen.

11. jordbruksprodukt: de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1379/2013.

12. yttersta randområden: regioner som motsvarar definitionen i artikel 349 i fördraget. I enlighet med Europeiska rådets beslut 2010/718/EU upphörde Saint-Barthélemy från och med den 1 januari 2012 att vara ett yttersta randområde. I enlighet med Europeiska rådets beslut 2012/419/EU blev Mayotte från och med den 1 januari 2014 ett yttersta randområde.

13. kol: högvärdigt, medelvärdigt och lågvärdigt kol av klass A och B enligt den klassificering som Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa upprättat i det internationella systemet för kodifiering av kol och som förtydligas i rådets beslut av den 10 december 2010 om statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga ( 3 ).

14. individuellt stöd:

i) stöd för särskilda ändamål, och

ii) stöd till enskilda stödmottagare som beviljas på grundval av en stödordning.

15. stödordning: varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd som inte är hänförbart till ett visst projekt kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och/eller med obestämt belopp.

16. utvärderingsplan: ett dokument som innehåller minst följande uppgifter: målen för den stödordning som ska utvärderas, utvärderingsfrågorna, resultatindikatorerna, den planerade metoden för att genomföra utvärderingen, datainsamlingskraven, den föreslagna tidpunkten för utvärderingen inklusive datum för inlämnande av den slutliga utvärderingsrapporten, en beskrivning av det oberoende organ som genomför utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas för att välja detta organ samt rutinerna för att se till att utvärderingen offentliggörs.

17. stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning.

18. företag i svårigheter: företag för vilka minst en av följande omständigheter råder:

a) I fallet med aktiebolag (utom små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år eller, när det gäller berättigande till riskfinansieringsstöd, små eller medelstora företag inom sju år från deras första kommersiella försäljning som berättigar till riskfinansieringsinvesteringar enligt sunda marknadsprinciper tillämpade av de finansiella intermediärer som valts ut), om över hälften av det tecknade aktiekapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Detta är fallet om avdrag för ackumulerade förluster från reserver (och alla andra element som vanligtvis betraktas som en del av företagets egna medel) leder till ett negativt ackumulerat belopp som överstiger hälften av det tecknade aktiekapitalet. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”aktiebolag” särskilt de typer av företag som nämns i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU ( 4 ), och ”aktiekapital” omfattar överkurs om så är relevant.

b) I fallet med ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld (utom små eller medelstora företag som funnits i mindre än tre år eller, när det gäller berättigande till riskfinansieringsstöd, små eller medelstora företag inom sju år från deras första kommersiella försäljning som berättigar till riskfinansieringsinvesteringar enligt sunda marknadsprinciper tillämpade av de finansiella intermediärer som valts ut), om över hälften av det bokförda egna kapitalet har försvunnit på grund av ackumulerade förluster. Vid tillämpningen av denna bestämmelse avses med ”ett företag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld” särskilt de typer av företag som nämns i bilaga II till direktiv 2013/34/EU.

c) Om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran.

d) Om företaget har fått undsättningsstöd och ännu inte har betalat tillbaka lånet eller avslutat garantin, eller har fått omstruktureringsstöd och fortfarande omfattas av en omstruktureringsplan.

e) I fallet med ett företag som inte är ett litet eller medelstort företag, där, för de senaste två åren,

(1) företagets bokföringsmässiga skuldsättningsgrad har varit större än 7,5 och

(2) företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, EBITDA, har legat under 1,0.

19. territoriella utgiftsåtaganden: de skyldigheter som den stödbeviljande myndigheten ålägger stödmottagare och som innebär att de måste använda ett minimibelopp och/eller uppnå en viss lägsta produktionsnivå inom ett visst område,

20. justerat stödbelopp: det högsta tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt, beräknat enligt följande formel:

högsta tillåtna stödbelopp = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)

där R är den högsta stödnivå som är tillämplig inom det berörda området, fastställt i en godkänd regionalstödskarta som gäller den dag då stödet beviljas, exklusive den höjda stödnivån för små och medelstora företag. A är de ursprungliga stödberättigande kostnaderna på 50 miljoner euro, B den del av de stödberättigande kostnaderna som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro och C den del av de stödberättigande kostnaderna som överstiger 100 miljoner euro.

21. förskott med återbetalningsskyldighet: ett lån för ett projekt som betalas ut i en eller flera delbetalningar och där villkoren för återbetalning beror på projektets resultat.

22. bruttobidragsekvivalent: stödbeloppet om stödet hade getts i form av ett bidrag till stödmottagaren, före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter.

23. inledande av arbeten: antingen inledandet av bygg- och anläggningsarbeten som avser investeringen eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning eller ett annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först, markförvärv och förberedande arbeten såsom att erhålla tillstånd och utföra genomförbarhetsstudier anses inte som inledande av arbeten; vid företagsförvärv avses med inledande av arbeten tidpunkten för förvärv av de tillgångar som direkt hänför sig till den förvärvade anläggningen.

24. stora företag: företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I.

25. efterföljande ordning på skatteområdet: en ordning i form av skatteförmåner som utgör en ändrad version av en tidigare befintlig ordning i form av skatteförmåner och som ersätter denna.

26. stödnivå: stödbeloppet brutto uttryckt som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna, före eventuella avdrag för skatter eller andra avgifter.

27. stödområden: områden som anges i den godkända regionalstödskartan för perioden 1.7.2014–31.12.2020 med tillämpning av artikel 107.3 a och c i fördraget.

28. dag då stödet beviljas: den dag då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning.

29. materiella tillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och utrustning.

30. immateriella tillgångar: tillgångar som saknar fysisk eller finansiell gestaltning, t.ex. patent, licenser, know-how eller andra immateriella rättigheter.

31. lönekostnad: det totalbelopp som stödmottagaren faktiskt ska betala för den berörda sysselsättningen; beloppet omfattar under en fastställd tidsperiod bruttolönen, dvs. lönen före skatt, och de obligatoriska socialavgifterna samt kostnaderna för barntillsyn och vård av föräldrar.

32. nettoökning av antalet sysselsatta: en nettoökning av antalet anställda vid det berörda driftsstället jämfört med genomsnittet under en viss period, vilket innebär att alla tjänster som gått förlorade under den perioden ska dras av och att antalet sysselsatta i heltids-, deltids- eller säsongsarbete ska beräknas med hänsyn till delar av arbetskraftsenheter.

33. särskilt tillägnad infrastruktur: infrastruktur som byggts för på förhand identifierbara företag och anpassats till deras behov.

34. finansiell intermediär: ett finansinstitut, oavsett form och ägarskap, inklusive fondandelsfonder, privata investeringsfonder, offentliga investeringsfonder, banker, mikrofinansinstitut och garantibolag.

35. befordran: transport av varor från ursprungsorten till bestämmelseorten, inklusive eventuella mellanliggande avsnitt eller etapper inom eller utanför den berörda medlemsstaten, med hjälp av ett eller flera transportmedel.

36. rimlig avkastningsgrad: den förväntade avkastningen motsvarande en riskjusterad diskonteringssats som återspeglar risknivån för ett projekt och den kapitaltyp och kapitalmängd som de privata investerarna planerar att investera.

37. total finansiering: den totala investering som gjorts i ett stödberättigat företag eller projekt enligt avsnitt 3 eller enligt artikel 16 eller 39 i denna förordning, exklusive helt privata investeringar som tillhandahålls på marknadsmässiga villkor och inte omfattas av den berörda statliga stödåtgärden.

38. konkurrensutsatt anbudsförfarande: ett icke-diskriminerande anbudsförfarande som möjliggör för tillräckligt många företag att delta och där stödet beviljas antingen på grundval av det ursprungliga anbud som anbudsgivaren lagt eller på grundval av ett enhetspris. Dessutom utgör budgeten eller volymen med anknytning till anbudsförfarandet en bindande begränsning som innebär att inte alla anbudsgivare kan erhålla stöd.

▼M1

39. rörelseresultat: skillnaden mellan de diskonterade inkomsterna och de diskonterade driftskostnaderna under investeringens ekonomiska livstid, om denna skillnad är positiv. I driftskostnaderna ingår kostnader såsom kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikation, energi, underhåll, hyror och administration, men de innefattar inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har omfattats av investeringsstöd. Diskontering av inkomster och driftskostnader med en lämplig diskonteringsränta gör det möjligt att uppnå en rimlig vinst.

▼B

Definitioner som gäller för regionalstöd

40. Definitioner som gäller för stöd till bredbandsinfrastruktur (avsnitt 10) är tillämpliga på de relevanta bestämmelserna om regionalstöd.

41. regionalt investeringsstöd: regionalstöd som beviljas för en nyinvestering eller en nyinvestering till förmån för en ny ekonomisk verksamhet.

▼M1

42. regionalt driftstöd: stöd för att minska ett företags löpande utgifter. Detta omfattar sådana kostnadskategorier som kostnader för personal, material, inköpta tjänster, kommunikationer, energi, underhåll, hyror, administration, men inte avskrivningar och finansieringskostnader, om dessa har tagits med i de stödberättigande kostnaderna när investeringsstöd har beviljats.

▼B

43. stålsektorn: all verksamhet som rör produktionen av en eller flera av följande produkter:

a) tackjärn och ferrolegeringar:

tackjärn för tillverkning av stål, gjuteritackjärn och annat tackjärn, spegeljärn och högkolhaltig ferromangan; övriga ferrolegeringar är inte inbegripna.

b) obearbetade produkter och halvfabrikat av järn, stål eller specialstål:

flytande stål även i göt, inklusive sådana avsedda för smide; halvfabrikat: blooms, billets och slabs; platiner; varmvalsade breda band, med undantag för produktion av flytande stål för götstål vid små och medelstora gjuterier.

c) varmvalsade färdigprodukter av järn, stål eller specialstål:

räler, sliprar, rälskarvjärn, underläggsplattor, balkar, grov profilstång och annan stång 80 mm och däröver, spontpålar, profilstänger och annan stång mindre än 80 mm och plattjärn under 150 mm, valstråd, rund- och fyrkantsjärn för rörframställning, varmvalsade band (inklusive band för rörframställning), varmvalsad plåt (överdragen och icke överdragen), grov- och mediumplåt med en tjocklek av 3 mm och däröver, universaljärn med en tjocklek av 150 mm och däröver, med undantag för dragen tråd, blankglödgat stål och gjutgods.

d) kallbearbetade produkter:

vitplåt, blyöverdragen plåt, svartplåt, galvaniserad plåt, annan överdragen tunnplåt, kallvalsad plåt, transformatorplåt och elektroband för framställning av vitplåt, kallvalsad plåt i rullar och band.

e) rör:

alla sömlösa stålrör, svetsade stålrör med en diameter på över 406,4 mm.

44. syntetfibersektorn:

a) extrudering/texturering av alla generiska typer av fibrer och garn baserade på polyester, polyamid, akryl eller polypropylen, oberoende av deras slutanvändning, eller

b) polymerisering (inbegripet polykondensering), då den är integrerad med extrudering med avseende på de maskiner som används, eller

c) varje biprocess som är förbunden med samtidig installation av kapacitet för extrudering/texturering av den potentiella stödmottagaren eller av något annat företag inom den grupp den tillhör och som, i den specifika affärsverksamheten i fråga, normalt är integrerad med sådan kapacitet med avseende på de maskiner som används.

45. transportsektorn: transport av passagerare med flyg, till sjöss, på väg eller på järnväg och på inre vattenvägar, eller godstransporter för annans räkning; med transportsektorn avses närmare bestämt följande verksamheter enligt indelningen i Nace Rev. 2:

a) Nace 49: Landtransporter och transport via rörledningar, utom Nace 49.32 Taxitrafik, 49.42 Flyttjänster, 49.5 Transporter i rörsystem.

b) Nace 50: Sjötransport

c) Nace 51: Lufttransport, utom Nace 51.22 Rymdtransport.

46. stödordningar riktade till ett begränsat antal särskilda sektorer: stödordningar som omfattar verksamheter som omfattas av mindre än fem klasser (fyrsiffrig kod) i den statistiska näringsgrensindelningen Nace Rev. 2.

47. turistverksamhet: följande verksamheter enligt indelningen i Nace Rev. 2:

a) Nace 55: hotell- och logiverksamhet.

b) Nace 56: restaurang-, catering- och barverksamhet.

c) Nace 79: resebyrå- och researrangörsverksamhet och andra resetjänster och relaterade tjänster.

d) Nace 90: konstnärlig och kulturell verksamhet samt nöjesverksamhet.

e) Nace 91: biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m.

f) Nace 93: sport-, fritids- och nöjesverksamhet.

▼M1

48. glest befolkade områden: nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2 eller Nuts 3-regioner med färre än 12,5 invånare per km2 eller områden som kommissionen erkänt som sådana i ett enskilt beslut om en regionalstödskarta som är i kraft vid den tidpunkt då stödet beviljas.

▼M1

48a. mycket glest befolkade områden: nuts 2-regioner med färre än 8 invånare per km2 eller områden som kommissionen erkänt som sådana i ett enskilt beslut om en regionalstödskarta som är i kraft vid den tidpunkt då stödet beviljas.

▼B

49. nyinvestering:

a) en investering i materiella och immateriella tillgångar i samband med etablering av en ny anläggning, utvidgning av kapaciteten vid en befintlig anläggning, diversifiering av produktionen i en anläggning till produkter som inte tidigare tillverkats i anläggningen eller en grundläggande ändring av hela produktionsprocessen i en befintlig anläggning, eller

b) ett förvärv av tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade förvärvats, och förutsatt att den köps av en investerare som inte har någon anknytning till säljaren och utesluter att enbart aktierna i ett företag förvärvas,

50. samma eller liknande verksamhet: en verksamhet som ingår i samma klass (fyrsiffrig kod) i den statistiska näringsgrensindelningen Nace Rev. 2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden ( 5 ).

51. nyinvestering till förmån för ny ekonomisk verksamhet:

a) En investering i materiella och immateriella tillgångar i samband med etablering av en ny anläggning eller en diversifiering av verksamheten vid en anläggning, på det villkoret att den nya verksamheten inte är samma eller en liknande verksamhet som den som tidigare utfördes vid anläggningen.

b) Förvärv av tillgångar som tillhör en anläggning som har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade förvärvats, och förutsatt att den köps av en investerare som inte har någon anknytning till säljaren, på det villkoret att den nya verksamhet som ska utföras med hjälp av de förvärvade tillgångarna inte är samma eller en liknande verksamhet som den som bedrevs i anläggningen före förvärvet,

52. stort investeringsprojekt: en nyinvestering där de stödberättigande kostnaderna överstiger 50 miljoner euro, beräknade till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas,

53. bestämmelseort: den plats där varorna lossas.

54. ursprungsort: den plats där varorna lastas för transport.

▼M1

55. områden som är berättigade till driftstöd: en region i de yttersta randområdena som avses i artikel 349 i fördraget, ett glest befolkat område eller ett mycket glest befolkat område.

▼B

56. transportmedel: järnvägstransport, vägtransport, transport på inre vattenvägar, sjötransport, lufttransport och intermodal transport.

57. stadsutvecklingsfond: ett specialiserat investeringsinstrument som bildats för att investera i projekt för stadsutveckling enligt en stödåtgärd för stadsutveckling. Stadsutvecklingsfonder förvaltas av en särskild förvaltare.

58. förvaltare av stadsutvecklingsfond: ett professionellt förvaltningsbolag med status som juridisk person, som väljer ut och investerar i stödberättigande stadsutvecklingsprojekt.

59. stadsutvecklingsprojekt: ett investeringsprojekt som har potential att främja genomförandet av insatser som planerats inom ramen för en integrerad strategi för hållbar stadsutveckling och bidra till uppnåendet av de mål som anges i denna strategi, däribland projekt med en internränta som kanske inte räcker till för att locka finansiering på strikt affärsmässig grund. Ett stadsutvecklingsprojekt kan organiseras som ett separat finansieringsblock inom de rättsliga strukturer som den stödmottagande privata investeraren utgör eller som en separat rättslig enhet, t.ex. ett företag som bildats för ett särskilt ändamål.

60. integrerad strategi för hållbar stadsutveckling: en strategi som officiellt föreslagits och certifierats av en behörig lokal myndighet eller ett offentligt organ för ett visst geografiskt stadsområde och en viss period, och som anger integrerade åtgärder för att möta de ekonomiska, miljö- och klimatmässiga, demografiska och samhälleliga utmaningar som påverkar stadsområden.

61. bidrag in natura: bidrag i form av mark eller fastigheter, där marken eller fastigheten ingår i stadsutvecklingsprojektet.

▼M1

61a. omlokalisering: överföring av samma eller liknande verksamhet eller del av denna från en anläggning i en avtalsslutande part i EES-avtalet (ursprunglig anläggning) till den anläggning där den understödda investeringen äger rum i en annan avtalsslutande part i EES-avtalet (understödd anläggning). Det är fråga om en överföring om varan eller tjänsten i den ursprungliga och i den understödda anläggningen fyller åtminstone delvis samma syfte och tillgodoser efterfrågan från eller behovet hos samma typer av kunderoch arbetstillfällen går förlorade inom samma eller liknande verksamhet vid en av stödmottagarens ursprungliga anläggningar i EES.

▼B

Definitioner för stöd till små och medelstora företag

62. sysselsättning som skapas direkt genom ett investeringsprojekt: sysselsättning inom den verksamhet som investeringen gäller, även sysselsättning som skapas till följd av ett ökat utnyttjande av den kapacitet som skapats genom investeringen.

63. organisatoriskt samarbete: utveckling av gemensamma affärsstrategier eller förvaltningsstrukturer, tillhandahållande av gemensamma tjänster eller tjänster för att underlätta samarbete, samordnad verksamhet, såsom forskning eller marknadsföring, stöd till nätverk och kluster, förbättring av tillgänglighet och kommunikation, användning av gemensamma instrument för att främja entreprenörskap och handel med små och medelstora företag,

64. samarbetsrelaterade rådgivningstjänster: rådgivning, bistånd och utbildning för utbyte av kunskap och erfarenheter och för förbättring av samarbetet.

65. samarbetsrelaterade stödtjänster: tillhandahållande av kontorslokaler, webbplatser, databaser, bibliotek, marknadsundersökningar, handböcker samt arbetsdokument och förlagor till dokument.

Definitioner för stöd till små och medelstora företags tillgång till finansiering

66. investering av kapital likställt med eget kapital: en typ av finansiering som placerar sig mellan eget kapital och lån, med en högre risk än prioriterade skuld och en lägre risk än primärkapital och som ger innehavaren en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och för vilken ingen säkerhet har ställts vid betalningsförsummelse. Investeringar av kapital likställt med eget kapital kan vara strukturerade som en fordran, osäkrad och underordnad, också blandad fordran, och i vissa fall konvertibel till aktier, eller som preferensaktier.

67. garanti i samband med avsnitten 1, 3 och 7 i förordningen: ett skriftligt åtagande att åta sig ansvaret för hela eller delar av en tredje mans nyligen genomförda lånetransaktioner, såsom skuld- eller leasinginstrument samt investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital.

68. garantinivå: en offentlig investerares förlusttäckningsnivå för varje transaktion som berättigar till statligt stöd enligt den relevanta statliga stödåtgärden.

69. exit: en finansiell intermediärs eller investerares avveckling av innehav, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av aktier eller lån, försäljning till ett finansinstitut och försäljning genom offentlig emission, inbegripet börsintroduktion.

70. anslagstilldelning: en offentlig investering med återbetalningsskyldighet i en finansiell intermediär för investeringar enligt en riskfinansieringsåtgärd, varvid samtliga inkomster ska återgå till den offentliga investeraren.

71. riskfinansieringsinvestering: investeringar i form av eget kapital och kapital likställt med eget kapital, lån inklusive leasing, garantier, eller en blandning av dessa med syftet att göra nya investeringar.

72. oberoende privat investerare: en privat investerare som inte är delägare i det företag i vilket den investerar, inklusive företagsänglar och finansinstitut, oavsett ägarförhållanden, i den mån de står för hela risken i förhållande till sin investering. Vid skapandet av ett nytt företag betraktas privata investerare som oberoende i förhållande till det företaget.

73. fysisk person: vid tillämpning av artiklarna 21 och 23 en person annan än en juridisk person som inte är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

74. kapitalinvestering: tillhandahållande av kapital till ett företag som investeras direkt eller indirekt i utbyte mot ägande av en motsvarande aktieandel i företag.

75. första kommersiella försäljning: ett företags första försäljning på en produkt- eller tjänstemarknad, exklusive begränsad försäljning för att testa marknaden.

76. icke börsnoterade små och medelstora företag: små och medelstora företag som inte är officiellt noterade på en fondbörs, med undantag för alternativa handelsplattformar.

77. uppföljningsinvestering: ytterligare en riskfinansieringsinvestering i ett företag efter en eller flera tidigare sådana investeringar.

78. ersättningskapital: köp av befintliga aktier i ett företag från en tidigare investerare eller aktieägare.

79. enhet som anförtrotts uppdraget: Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden, ett internationellt finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare eller ett finansinstitut som etablerats i en medlemsstat med syftet att främja allmänintresset under en myndighets kontroll, ett offentligrättsligt organ eller ett privaträttsligt organ med ett offentligt uppdrag: den enhet som anförtrotts uppdraget kan väljas eller utses direkt i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster ( 6 ) eller senare lagstiftning som helt eller delvis ersätter det direktivet.

80. innovativt företag: ett företag

a) som genom en bedömning utförd av en extern expert kan visa att det inom överskådlig framtid kommer att utveckla produkter, tjänster eller processer som är nyskapande eller väsentligt förbättrade jämfört med den nyaste tekniken i branschen, och som löper risk att misslyckas tekniskt eller industriellt, eller

b) vars kostnader för forskning och utveckling utgör minst 10 % av dess totala driftskostnader under minst ett av de tre år som föregick beviljandet av stödet eller, om det gäller ett nystartat företag utan finansiell historik, under revisionen av dess innevarande budgetperiod, vilket ska bestyrkas av en extern revisor.

81. alternativ handelsplattform: multilateral handelsplattform enligt definitionen i artikel 4.1.15 i direktiv 2004/39/EG där majoriteten av de finansieringsinstrument som tas upp till handel ges ut av små och medelstora företag.

82. lån: en överenskommelse som ålägger långivaren en skyldighet att göra ett överenskommet belopp tillgängligt för låntagaren för en överenskommen period och enligt vilken låntagaren är skyldig att återbetala det beloppet inom den överenskomna perioden. Det kan anta formen av ett lån, eller något annat finansieringsinstrument, t.ex. leasing, som ger långivaren en viktig komponent i form av minimiavkastning. Refinansieringen av befintliga lån ska inte vara ett stödberättigande lån.

Definitioner för stöd till forskning, utveckling och innovation

83. organisation för forskning och kunskapsspridning: en enhet (såsom universitet eller forskningsinstitut, tekniköverföringsorgan, innovationsmäklare, forskningsinriktade fysiska eller virtuella gemensamma enheter), oberoende av dess rättsliga status (om den omfattas av offentligrättslig eller privaträttslig lagstiftning) eller finansieringssätt, vars främsta syfte är att bedriva oberoende grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling, eller att sprida resultaten av sådan verksamhet genom undervisning, offentliggörande eller kunskapsöverföring. Om en sådan enhet även bedriver ekonomisk verksamhet måste finansieringen, kostnaderna och intäkterna av den ekonomiska verksamheten redovisas separat. Företag som kan utöva ett avgörande inflytande över en sådan organisation, till exempel i egenskap av aktieägare eller medlemmar, får inte ha företräde till de resultat organisationen uppnår.

84. grundforskning: experimentellt eller teoretiskt arbete som i första hand syftar till att förvärva ny kunskap om de grundläggande orsakerna till fenomen och iakttagbara fakta, och som inte syftar till någon direkt kommersiell tillämpning eller användning.

85. industriell forskning: planerad forskning eller kritisk analys, som syftar till att förvärva ny kunskap och nya färdigheter för att utveckla nya produkter, processer eller tjänster, eller för att markant förbättra befintliga produkter, processer eller tjänster. Detta inbegriper skapandet av komponenter som utgör delar av komplexa system, och kan inbegripa byggande av prototyper i laboratoriemiljö eller i en miljö med simulerade gränssnitt till befintliga system och till pilotverksamhet, om detta är nödvändigt för den industriella forskningen, särskilt för allmän teknikvalidering.

86. experimentell utveckling: att förvärva, kombinera, forma och använda befintliga vetenskapliga, tekniska, näringslivsmässiga och andra relevanta kunskaper och färdigheter med syftet att utarbeta nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster. Detta kan också inbegripa t.ex. verksamheter som syftar till konceptuell definition, planering och dokumentation av nya produkter, processer eller tjänster.

Experimentell utveckling kan inbegripa utformning av prototyper, demonstration, pilotarbete, testning och validering av nya eller förbättrade produkter, processer eller tjänster i miljöer som motsvarar realistiska driftsförhållanden, där det primära syftet är att göra ytterligare tekniska förbättringar på de produkter, processer eller tjänster som ännu inte är fasta, Detta kan omfatta utveckling av en kommersiellt användbar prototyp eller ett pilotarbete som med nödvändighet är den slutliga kommersiella produkten och som är alltför dyr att producera för att endast användas för demonstration och utvärdering.

Experimentell utveckling inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar.

87. genomförbarhetsstudie: utvärdering och analys av potentialen för ett projekt som syftar till att stödja beslutsprocessen genom att objektivt och rationellt avslöja projektets starka och svaga sidor, möjligheter och risker samt att identifiera de resurser som krävs för att genomföra det, och slutligen utsikterna för att projektet blir en framgång.

88. personalkostnader: kostnader för forskare, tekniker och annan stödpersonal i den omfattning som de arbetar med projektet eller verksamheten i fråga.

89. normala marknadsmässiga villkor: sådana villkor för en transaktion mellan avtalsslutande parter som inte skiljer sig från de villkor som skulle fastställas mellan oberoende företag och som inte innehåller inslag av samverkan. Varje transaktion som är resultatet av ett öppet, transparent och icke-diskriminerande förfarande anses uppfylla principen om normala marknadsmässiga villkor.

90. faktiskt samarbete: samarbete mellan minst två oberoende parter för utbyte av kunskap eller teknik eller för att uppnå ett gemensamt mål baserat på arbetsdelning, varvid parterna gemensamt definierar räckvidden för samarbetsprojektet, bidrar till dess genomförande och delar dess risker och resultat. En eller flera parter kan stå för hela kostnaden för projektet och därmed befria andra parter från de ekonomiska riskerna med projektet. Kontraktsforskning och tillhandahållande av forskningstjänster betraktas inte som samarbetsformer.

91. forskningsinfrastruktur: anläggningar, resurser och därmed sammanhängande tjänster som forskarsamhället använder för att genomföra forskning inom sina respektive områden; denna definition omfattar vetenskaplig utrustning och forskningsmaterial, kunskapsbaserade resurser såsom samlingar, arkiv eller strukturerad vetenskaplig information, informations- och kommunikationsteknikbaserade infrastrukturer såsom Grid, databehandling, program och kommunikationer samt alla andra unika medel som är nödvändiga för att bedriva forskning. Dessa infrastrukturer kan finnas på en enda plats eller vara utspridda (dvs. utgör ett organiserat resursnät) i enlighet med artikel 2 a i rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) ( 7 ).

92. innovationskluster: strukturer eller organiserade grupperingar av oberoende parter (såsom innovativa nystartade företag, små, medelstora och stora företag, forskningsinstitut, organisationer för kunskapsspridning, icke-vinstdrivande organisationer och andra relaterade ekonomiska aktörer) som är avsedda att stimulera innovativ verksamhet genom att främja intensiv samverkan, gemensam användning av utrustning och kunskapsutbyte och genom att bidra effektivt till kunskapsöverföring, nätverksbyggande, informationsspridning och samarbete mellan företagen och de andra organisationerna i klustret.

93. högkvalificerad personal: personal med en examen från eftergymnasial utbildning och minst fem års relevant yrkeserfarenhet, vilket även kan omfatta doktorandstudier.

94. innovationsrådgivningstjänster: rådgivning, bistånd och utbildning på områdena kunskapsöverföring, förvärv, skydd och utnyttjande av immateriella rättigheter samt användning av standarder och föreskrifter som de omfattas av.

95. innovationsstödjande tjänster: tillhandahållande av kontorslokaler, databaser, bibliotek, marknadsundersökningar, laboratorier, kvalitetsmärkning, testning och certifiering i syfte att utveckla effektivare produkter, processer eller tjänster.

96. organisationsinnovation: genomförande av en ny organisationsmetod i ett företags affärsmetoder, arbetsplatsorganisation eller förbindelser utåt, men inte ändringar som baseras på organisationsmetoder som redan används inom företaget, ändrad ledningsstrategi, sammanslagningar och förvärv, upphörande med en process, allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet, förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar samt handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter.

97. processinnovation: genomförande av en ny eller väsentligt förbättrad produktions- eller framtagningsmetod (inklusive betydande förändringar av teknik, utrustning eller programvara), exklusive smärre förändringar eller förbättringar, förbättrade produktions- eller tjänstemöjligheter genom att tillverknings- eller logistiksystem införs som i hög grad liknar dem som redan används, upphörande med en process, allmänt utbyte eller utvidgning av kapitalet, förändringar som uteslutande beror på ändrade faktorpriser, anpassning, regelbundna säsongsanpassningar eller andra cykliska anpassningar, samt handel med nya eller väsentligt förbättrade produkter.

98. inhyrning: en stödmottagares tillfälliga anställning av personal för en begränsad period, varefter personalen har rätt att gå tillbaka till sin tidigare arbetsgivare.

Definitioner för stöd för arbetstagare med sämre förutsättningar och arbetstagare med funktionshinder

99. arbetstagare med kraftigt sämre förutsättningar: personer som

a) inte har haft någon ordinarie avlönad anställning under minst 24 månader, eller

b) inte har haft någon ordinarie avlönad anställning under minst tolv månader och tillhör en av de kategorier b–g som anges i definitionen av „arbetstagare med sämre förutsättningar”.

100. skyddad sysselsättning: sysselsättning i ett företag där minst 30 % av de anställda har funktionshinder.

Definitioner som gäller stöd till miljöskydd

101. miljöskydd: varje åtgärd som syftar till att avhjälpa eller förebygga skador på den fysiska miljön eller naturresurserna genom en stödmottagares egen verksamhet, att minska risken för sådana skador eller att främja en effektivare användning av naturresurserna, bland annat energisparande åtgärder och användning av förnybara energikällor.

102. unionsnorm:

a) en obligatorisk unionsnorm som anger den nivå som enskilda företag ska uppnå i miljöhänseende, eller

b) skyldigheten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU ( 8 ) att använda bästa tillgängliga teknik och se till att utsläppen av förorenande ämnen inte är högre än de skulle vara vid tillämpning av bästa tillgängliga teknik för de fall där utsläppsnivåer som hänger samman med den bästa tillgängliga tekniken har fastställts i genomförandeakter som antagits i enlighet med direktiv 2010/75/EU kommer dessa nivåer att vara tillämpliga vid tillämpningen av denna förordning. Om dessa nivåer uttrycks i form av ett intervall ska den nivå där den bästa tillämpliga tekniken först uppnås tillämpas.

103. energieffektivitet: en mängd sparad energi som fastställs genom mätning och/eller uppskattning av förbrukningen före och efter genomförandet av en åtgärd för att förbättra energieffektiviteten, med normalisering för yttre förhållanden som påverkar energiförbrukningen.

104. energieffektivitetsprojekt: ett investeringsprojekt som förbättrar energieffektiviteten i en byggnad.

105. energieffektivitetsfond: ett specialiserat investeringsinstrument som inrättats med tanke på investeringar i energieffektivitetsprojekt för att förbättra energieffektiviteten i byggnader inom såväl inhemska som utländska sektorer. Energieffektivitetsfonder förvaltas av en särskild förvaltare.

106. förvaltare av energieffektivitetsfond: ett professionellt förvaltningsbolag med status som juridisk person, som väljer ut och investerar i stödberättigade energieffektivitetsprojekt.

107. högeffektiv kraftvärme: kraftvärme som motsvarar definitionen av högeffektiv kraftvärme i artikel 2.34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG ( 9 ).

108. kraftvärme: samtidig framställning i en och samma process av värmeenergi och elenergi och/eller mekanisk energi.

109. energi från förnybara energikällor: energi som produceras vid anläggningar som endast använder förnybara energikällor samt andelen energi (uttryckt i värmevärde) som producerats från förnybara energikällor i hybridanläggningar som också använder konventionella energikällor. Detta omfattar förnybar el som används för att fylla lagringssystemen, men inte el som produceras som ett resultat av lagringssystemen.

110. förnybara energikällor: följande förnybara icke-fossila energikällor: vindenergi, solenergi, aerotermisk energi, geotermisk energi, hydrotermisk energi, havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogaser.

111. biobränsle: flytande eller gasformiga bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål.

112. hållbart biobränsle: biobränsle som uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 17 i direktiv 2009/28/EG.

113. livsmedelsbaserat biobränsle: biodrivmedel som framställts från spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor enligt definitionen i kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ( 10 ).

114. ny och innovativ teknik: en ny och oprövad teknik jämfört med den senaste utvecklingen inom branschen, vilket innebär en risk för tekniskt eller industriellt misslyckande och inte är en optimering eller uppskalning av befintlig teknik.

115. balanseringsansvar: det ansvar för obalanser (avvikelser mellan produktion, förbrukning och kommersiella transaktioner) som åligger en marknadsaktör eller dennes valda företrädare, nedan kallad balansansvarig part, inom en viss period, nedan kallad avräkningsperiod.

116. standardbalanseringsansvar: diskrimineringsfritt teknikövergripande balanseringsansvar som ingen producent undantas från.

117. biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (bland annat material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, inklusive fiske och vattenbruk, samt biogaser och den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall.

118. totala utjämnade kostnader för att producera energi: kostnaderna för elproduktion vid den punkt där det finns en förbindelse till en belastningspunkt eller ett elnät. Detta omfattar startkapitalet, diskonteringsräntan samt kostnaderna för kontinuerlig drift, bränsle och underhåll.

119. miljöskatt: en skatt vars specifika beskattningsunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, eller vars syfte är att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna ingår i priset eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter.

120. unionens minimiskattenivå: den minimiskattenivå som anges i unionslagstiftningen för energiprodukter och elektricitet betyder det den lägsta skattenivå som anges i bilaga I till rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet ( 11 ).

121. förorenat område: ett område där förekomst av farliga ämnen orsakad av mänsklig verksamhet är belagd och där denna förekomst är så stor att den utgör en betydande risk för människors hälsa eller för miljön med beaktande av pågående och godkänd framtida användning av marken.

122. principen om att förorenaren betalar: kostnaderna för att åtgärda föroreningar bör betalas av den som har orsakat dem.

123. förorening: den skada som en förorenare orsakar genom att direkt eller indirekt skada miljön, eller genom att skapa förhållanden som leder till en sådan skada på den fysiska miljön eller på naturresurser.

124. energieffektiva fjärrvärme- och kylsystem: fjärrvärme- och kylsystem som motsvarar definitionen av effektiva fjärrvärme- och kylsystem i artikel 2.41 och 2.42 i direktiv 2012/27/EU. Definitionen inbegriper anläggningar för produktion av värme/kyla och det nätverk (inbegripet tillhörande anordningar) som krävs för att distribuera värme/kyla från produktionsenheterna till kundens lokaler.

125. förorenare: den som direkt eller indirekt skadar miljön eller skapar förhållanden som leder till sådan skada.

126. återanvändning: varje förfarande som innebär att produkter eller komponenter som inte är avfall återanvänds i samma syfte för vilket de ursprungligen var avsedda.

127. förberedelse för återanvändning: återvinningsförfaranden som går ut på kontroll, rengöring eller reparation, genom vilka produkter eller komponenter av produkter som har blivit avfall bereds för att användas igen utan någon annan förbehandling.

128. materialåtervinning: varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål; det omfattar upparbetning av organiskt material men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial.

129. nyaste teknik: en process i vilken det är ett ekonomiskt lönsamt normalt förfarande att använda en avfallsprodukt vid tillverkning av en slutprodukt. Begreppet nyaste teknik ska där det är lämpligt tolkas utifrån ett unionsperspektiv med hänsyn till den tekniska utvecklingen och den inre marknaden.

130. energiinfrastruktur: varje fysisk utrustning eller anläggning som är belägen i unionen eller kopplar samman unionen med ett eller flera tredjeländer och omfattas av följande kategorier:

a) För el:

i) Infrastruktur för överföring enligt definitionen i artikel 2.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el ( 12 ).

ii) Infrastruktur för distribution enligt definitionen i artikel 2.5 i direktiv 2009/72/EG.

iii) Ellagring, definierat som ellagringsanläggningar som används för permanent eller tillfällig lagring av el i infrastruktur ovan eller under mark, eller i geologiska områden, förutsatt att de är direkt anslutna till högspänningsledningar som är utformade för en spänning på 110 kV eller mer.

iv) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att de system som avses i leden i–iii ska fungera tryggt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem på alla spänningsnivåer och i alla transformatorstationer.

v) Intelligenta nät, definierat som varje typ av utrustning eller anläggning, både på överförings- och på mellanspänningsdistributionsnivå, som syftar till digital tvåvägskommunikation, i realtid eller nära realtid, samt interaktiv och intelligent övervakning och styrning av produktion, överföring, distribution och förbrukning av el inom ett elnät för att utveckla ett nät som på ett effektivt sätt integrerar alla användare anslutna till elnätet – producenter, konsumenter och de som är både producenter och konsumenter – samt deras beteende och handlingar, i syfte att säkerställa ett ekonomiskt effektivt, hållbart elsystem med låga förluster, hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet.

b) För gas:

i) Överförings- och distributionsledningar för transport av naturgas och biogas, som ingår i ett nät, utom högtrycksledningar som används för distribution i tidigare led av naturgas.

ii) Underjordiska lagringsanläggningar anslutna till de högtrycksledningar för gas som anges i led i.

iii) Mottagning, lagring och förångnings- eller dekompressionsanläggningar för flytande naturgas, eller komprimerad naturgas.

iv) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet ska fungera tryggt, säkert och effektivt eller för att möjliggöra dubbelriktad kapacitet, inklusive kompressorstationer.

c) För olja:

i) Rörledningar för transport av råolja.

ii) Pumpstationer och lagringsanläggningar som är nödvändiga för driften av råoljerörledningar.

iii) Varje typ av utrustning eller anläggning som är nödvändig för att systemet i fråga ska fungera ordentligt, säkert och effektivt, inklusive skydds-, övervaknings- och kontrollsystem samt anordningar för omvända flöden.

d) Angående koldioxid: nät av rörledningar, inbegripet tillhörande förstärkningsstationer för transport av koldioxid till lagringsanläggningar, i syfte att injektera koldioxiden i en lämplig underjordisk geologisk formation för permanent förvaring.

131. lagstiftning om den inre marknaden för energi: omfattar Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas ( 13 ), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter ( 14 ), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel ( 15 ) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten, eller senare lagstiftning som helt eller delvis ersätter dessa rättsakter ( 16 ).

Definitioner som gäller socialt stöd för transport för personer som är bosatta i avlägsna områden

132. permanent bosättningsort: den plats där en person bor under minst 185 dagar varje kalenderår till följd av personlig eller yrkesmässig anknytning. Om en persons yrkesmässiga anknytning skiljer sig från den personliga anknytningen och om han eller hon bor i två eller fler medlemsstater, anses dennes permanenta bosättningsort vara platsen för den personliga anknytningen, förutsatt att han eller hon återvänder dit regelbundet. Om en person bor i en medlemsstat för att utföra en uppgift under en fastställd tidsperiod anses dennes bosättningsort ändå vara platsen för den personliga anknytningen, oavsett om han eller hon återvänder dit under tidsperioden för utförande av uppgiften. Studier vid ett universitet eller en skola i en annan medlemsstat innebär inte i sig att den permanenta bosättningsorten ändras. Alternativt ska med permanent bosättningsort avses det som avses i medlemsstaternas nationella lagstiftning.

Definitioner för stöd till bredbandsinfrastruktur

133. grundläggande bredband eller grundläggande bredbandsnät: nät med grundläggande funktioner som baseras på teknikplattformar som ADSL-nät (upp till ADSL2+), traditionella kabelnät (t.ex. DOCSIS 2.0), mobila nät av tredje generationen (UMTS) och satellitbaserade system.

134. bredbandsrelaterade bygg- och anläggningsarbeten: bygg- och anläggningsarbeten som krävs för utbyggnad av ett bredbandsnät, exempelvis uppgrävning av en väg för att möjliggöra utläggning av (bredbands)kabelrör.

135. kabelrör: ett underjordiskt rör eller en kanal som innehåller optiska fiberledningar, kopparledningar eller koaxialledningar till ett bredbandsnät.

136. fysiskt tillträde: ett tillträde till slutkonsumentens accessnätsförbindelse som gör det möjligt för konkurrenter att använda sina egna överföringssystem för direkt överföring.

137. passiv bredbandsinfrastruktur: bredbandsnät utan några aktiva komponenter. Omfattar vanligtvis anläggningsinfrastruktur, kabelrör och svartfiber samt kopplingsskåp.

138. nästa generations accessnät (NGA-nät): avancerade nät som har åtminstone följande egenskaper: a) de levererar tjänster på ett tillförlitligt sätt med mycket hög hastighet per abonnent via optiska (eller tekniskt likvärdiga) stomnät som är tillräckligt nära användarnas lokaler för att garantera faktisk leverans med mycket hög hastighet, b) de stöder en rad olika avancerade digitala tjänster, bland annat konvergerande, helt och hållet IP-baserade tjänster och c) de har betydligt högre uppladdningshastigheter (jämfört med grundläggande bredbandsnät). I det nuvarande skedet av marknadsutveckling och teknisk utveckling är NGA-näten a) fiberbaserade accessnät (FTTx), b) avancerade uppgraderade kabelnät och c) vissa avancerade trådlösa accessnät som kan erbjuda varje abonnent tillförlitliga höghastighetstjänster.

139. tillträde i grossistledet: ett tillträde som möjliggör för en operatör att använda en annan operatörs anläggningar. Det bredast möjliga tillträde som ska ges över nätet i fråga ska, på grundval av den nuvarande tekniska utvecklingsnivån, åtminstone innefatta följande accessprodukter: FTTH/FTTB-nät: tillträde till kabelrör, tillträde till svartfiber, tillträde till accessnätet samt bitströmsaccess. Kabelnät: tillträde till kabelrör och bitströmsaccess. FTTC-nät: tillträde till kabelrör, tillträde till delaccessnät och bitströmsaccess. Passiv nätinfrastruktur: tillträde till kabelrör, tillträde till svartfiber och/eller tillträde till accessnätet. ADSL-baserade bredbandsnät: tillträde till accessnätet och bitströmsaccess. Mobila eller trådlösa nät: bitström, gemensam användning av master och tillträde till stamnät. För satellitplattformar: bitströmsaccess.

Definitioner för stöd till kultur och bevarande av kulturarvet

140. smala audiovisuella verk: de verk som identifieras som sådana av medlemsstaterna på grundval av fördefinierade kriterier när de inför stödordningar eller beviljar stöd; det kan röra sig om filmer vars enda originalversion är på ett officiellt språk i en medlemsstat med begränsat territorium eller språkområde eller begränsad befolkning, kortfilmer, filmer som gjorts av förstagångsregissörer eller andragångsregissörer, dokumentärfilmer eller lågbudgetverk eller verk som på något annat är smala i kommersiellt hänseende.

141. kommittén för utvecklingsbistånd (DAC) inom OECD: omfattar alla länder och geografiska områden som är berättigade till officiellt utvecklingsbistånd och som ingår i den förteckning som sammanställts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD).

142. ”Rimlig vinst” ska fastställas i förhållande till den typiska vinsten inom den berörda sektorn. Under alla omständigheter ska en kapitalavkastning som inte överstiger den tillämpliga swap-räntan plus en premie på 100 räntepunkter anses vara rimlig.

Definitioner för stöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur

143. professionell idrott: utövande av idrott i form av arbete eller tjänst mot betalning, oavsett om ett formellt anställningsavtal har upprättats mellan den professionella idrottsutövaren och det berörda idrottsförbundet, om ersättningen överskrider kostnaderna för deltagande och utgör en betydande del av inkomsten för den berörda idrottsutövaren. Utgifter för resor och uppehälle på grund av deltagande i sportevenemang ska inte betraktas som ersättning vid tillämpningen av denna förordning.

▼M1

Definitioner för stöd till regionala flygplatser

144. flygplatsinfrastruktur: den infrastruktur och utrustning som flygplatsen behöver för att tillhandahålla flygplatstjänster åt flygbolag och olika tjänsteleverantörer, inklusive start- och landningsbanor, terminaler, plattor, taxibanor, centraliserad marktjänstinfrastruktur och alla andra faciliteter som direkt stöder flygplatstjänsterna, men exklusive infrastruktur och utrustning som främst behövs för icke-luftfartsrelaterade verksamheter.

145. flygbolag: ett flygbolag med en giltig operativ licens som utfärdats av en medlemsstat eller en medlem i det gemensamma europeiska luftfartsområdet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 ( 17 ).

146. flygplats: en enhet eller grupp av enheter som utövar ekonomisk verksamhet i form av tillhandahållande av flygplatstjänster åt flygbolag.

147. flygplatstjänster: tjänster som en flygplats eller dess dotterbolag tillhandahåller flygbolag i form av hantering av luftfartyg, från landning till start, och av passagerare och gods, så att flygbolag får möjlighet att tillhandahålla lufttransporttjänster, inklusive tillhandahållande av marktjänster och av centraliserad marktjänstinfrastruktur.

148. genomsnittlig årlig passagerarvolym: den passagerarvolym som fastställs på grundval av inkommande och utgående passagerartrafik under de två räkenskapsår som föregick det år det då stödet beviljas.

149. centraliserad marktjänstinfrastruktur: infrastruktur som normalt drivs av flygplatsoperatören och som mot betalning ställs till förfogande för de olika leverantörerna av marktjänster som är verksamma på flygplatsen, utom utrustning som ägs eller drivs av leverantörerna av marktjänster.

150. höghastighetståg: tåg som kan nå hastigheter på över 200 km/tim.

151. marktjänster: tjänster som tillhandahålls åt flygplatsanvändare på en flygplats enligt beskrivningen i bilagan till rådets direktiv 96/67/EG ( 18 ).

152. icke-luftfartsrelaterade verksamheter: kommersiella tjänster som tillhandahålls åt flygbolag eller andra flygplatsanvändare, såsom stödtjänster till passagerare, speditörer eller andra tjänsteleverantörer, uthyrning av kontor eller affärslokaler, bilparkering och hotell.

153. regional flygplats: en flygplats med en genomsnittlig årlig passagerarvolym på upp till 3 miljoner passagerare.

Definitioner för stöd till hamnar

154. hamn: land- och vattenområde bestående av infrastruktur och utrustning som möjliggör mottagande av fartyg, lastning och lossning av fartyg, lagring av varor, mottagande och leverans av dessa varor, och ombord- och landstigning av passagerare, besättning och andra personer samt annan infrastruktur som är nödvändig för transportoperatörer i hamnen.

155. kusthamn: en hamn för mottagande av huvudsakligen havsgående fartyg.

156. inlandshamn: en hamn som inte är en kusthamn, för mottagande av fartyg i inlandssjöfart.

157. hamninfrastruktur: infrastruktur och anläggningar för tillhandahållande av transportrelaterade hamntjänster, till exempel kajplatser som används vid förtöjning av fartyg, kajmurar, bryggor och flytande pontonramper i tidvattenområden, inre bassänger, återfyllnings- och landåtervinningsområden, infrastruktur för alternativa bränslen samt infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester.

158. hamnsuprastruktur: ytarrangemang (såsom för lagring), fast utrustning (såsom lagerlokaler och terminalbyggnader) och rörlig utrustning (såsom kranar) belägna i en hamn för tillhandahållande av transportrelaterade hamntjänster.

159. infrastruktur för tillgänglighet: varje typ av infrastruktur som krävs för att säkra tillgänglighet land- eller sjövägen eller via floder för användare av en hamn, eller i en hamn, såsom vägar, järnvägsspår, kanaler och slussar.

160. muddring: avlägsnande av sediment från botten av en vattenväg för tillträde till en hamn, eller i en hamn.

161. infrastruktur för alternativa bränslen: en fast, rörlig eller havsbaserad hamninfrastruktur som gör det möjligt för en hamn att förse fartyg med energikällor såsom el, väte, biodrivmedel enligt definitionen i artikel 2 i) i direktiv 2009/28/EG, syntetiska och paraffiniska bränslen, naturgas, inklusive biometan, i gasform (komprimerad naturgas (CNG)) och i flytande form (flytande naturgas (LNG)) och gasol (LPG) som, åtminstone delvis, fungerar som ersättning för fossila oljekällor i energiförsörjningen till transport och som kan bidra till en utfasning av fossila bränslen och en förbättrad miljöprestanda inom transportsektorn.

162. fartyg: flytande konstruktioner, med eller utan eget framdrivningsmaskineri, med ett eller flera deplacementskrov.

163. havsgående fartyg: andra fartyg än de som uteslutande eller huvudsakligen seglar på inre vattenvägar eller i, eller i nära anslutning till, skyddade vatten.

164. fartyg i inlandssjöfart: fartyg som är avsedda uteslutande eller huvudsakligen för trafik på inre vattenvägar eller i, eller i nära anslutning till, skyddade vatten.

165. infrastruktur för uppsamling av fartygsgenererat avfall och lastrester: fasta, flytande eller rörliga hamnanläggningar som kan ta emot fartygsgenererat avfall eller lastrester enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG ( 19 ).

▼B

Artikel 3

Villkor för undantag

Stödordningar, individuellt stöd som beviljas enligt stödordningar och stöd för särskilda ändamål ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.2 eller 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget under förutsättning att sådant stöd uppfyller samtliga villkor i kapitel I i denna förordning och de särskilda villkor för den relevanta stödkategorin som anges i kapitel III i denna förordning.

Artikel 4

Tröskelvärden för anmälan

1. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd som överskrider följande tröskelvärden:

a) För regionalt investeringsstöd: det justerade stödbeloppet, beräknat i enlighet med den mekanism som anges i artikel 2.20 för en investering med stödberättigande kostnader på 100 miljoner euro.

b) För regionalt stöd till stadsutveckling, 20 miljoner euro enligt artikel 16.3.

c) För investeringsstöd till små och medelstora företag: 7,5 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

d) För stöd till konsulttjänster till förmån för små och medelstora företag: 2 miljoner euro per företag per projekt.

e) För stöd till små och medelstora företags deltagande i mässor: 2 miljoner euro per företag per år.

f) För stöd till små och medelstora företag för samarbetskostnader som uppstår då de deltar i projekt för europeiskt territoriellt samarbete 2 miljoner euro per företag per projekt.

g) För riskfinansieringsstöd: 15 miljoner euro per stödberättigat företag enligt artikel 21.9.

h) För stöd till nystartade företag: de belopp per företag som anges i artikel 22.3, 22.4 och 22.5.

i) För stöd till forskning och utveckling:

i) Om projektet huvudsakligen består av grundforskning: 40 miljoner euro per företag per projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin grundforskning.

ii) Om projektet huvudsakligen består av industriell forskning: 20 miljoner euro per företag per projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin industriforskning eller inom kategorierna industriforskning och grundforskning tillsammans.

iii) Om projektet huvudsakligen består av experimentell utveckling: 15 miljoner euro per företag per projekt. Detta är fallet om mer än hälften av de stödberättigande projektkostnaderna uppkommer i samband med verksamhet som omfattas av kategorin experimentell utveckling.

iv) Om projektet är ett Eureka-projekt eller genomförs av ett gemensamt företag som inrättats på grundval av artikel 185 eller artikel 187 i fördraget fördubblas de belopp som anges i leden i–iii.

v) Om stöd för forsknings- och utvecklingsprojekt beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet som, i avsaknad av en vedertagen metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten, uttrycks som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna och åtgärden föreskriver att förskotten, om projektet blir en framgång definierat på grundval av en rimlig och försiktig hypotes, kommer att betalas tillbaka med en diskonteringsränta som minst motsvarar den räntesats som var tillämplig vid den tidpunkt då stödet beviljades, får de belopp som anges i leden i–iv höjas med 50 %.

vi) Stöd för genomförbarhetsstudier som förberedelse inför forskningsverksamhet: 7,5 miljoner euro per studie.

j) För investeringsstöd för forskningsinfrastruktur: 20 miljoner euro per infrastruktur.

k) För stöd till innovationskluster: 7,5 miljoner euro per kluster.

l) Innovationsstöd till små och medelstora företag: 5 miljoner euro per företag per projekt.

m) För stöd till processinnovation och organisationsinnovation: 7,5 miljoner euro per företag per projekt.

n) För stöd till utbildning: 2 miljoner euro per utbildningsprojekt.

o) För stöd till rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar: 5 miljoner euro per företag per år.

p) För stöd i form av lönesubventioner för anställning av arbetstagare med funktionshinder: 10 miljoner euro per företag per år.

q) För stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder: 10 miljoner euro per företag per år.

r) För stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar: 5 miljoner euro per företag per år.

s) För investeringsstöd till miljöskydd, exklusive investeringsstöd till sanering av förorenade områden och stöd till distributionsnätsdelen av den energieffektiva fjärrvärme -och fjärrkylanläggningen: 15 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

t) För investeringsstöd till energieffektivitetsprojekt: 10 miljoner euro enligt artikel 39.5.

u) För investeringsstöd för sanering av förorenade områden: 20 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

v) För driftstöd för produktion av el från förnybara energikällor och driftstöd för att främja energi från förnybara energikällor i småskaliga anläggningar. 15 miljoner euro per företag per projekt. När stödet beviljas på grundval av ett konkurrensutsatt anbudsförfarande enligt artikel 42. 150 miljoner euro per år med hänsyn tagen till den sammanlagda budgeten för alla stödordningar som omfattas av artikel 42.

w) För investeringsstöd till distributionsnät för fjärrvärme eller fjärrkyla: 20 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

x) För investeringsstöd för energiinfrastruktur: 50 miljoner euro per företag per investeringsprojekt.

y) För stöd till bredbandsinfrastruktur: totalt 70 miljoner euro per projekt.

▼M1

z) För investeringsstöd till kultur och bevarande av kulturarvet: 150 miljoner euro per projekt. Driftstöd till kultur och bevarande av kulturarvet: 75 miljoner euro per företag per år.

▼B

aa) För stödordningar för audiovisuella verk: 50 miljoner euro per stödordning per år.

▼M1

bb) För investeringsstöd till idrottsinfrastruktur och multifunktionell rekreationsinfrastruktur: 30 miljoner euro eller de totala kostnaderna över 100 miljoner euro per projekt. Driftstöd för idrottsinfrastruktur: 2 miljoner euro per infrastruktur per år.

▼B

cc) För investeringsstöd för lokal infrastruktur: 10 miljoner euro eller de totala kostnaderna över 20 miljoner euro för samma infrastruktur.

▼M1

dd) För stöd till regionala flygplatser: de stödnivåer och stödbelopp som föreskrivs i artikel 56a.

ee) För stöd till kusthamnar: stödberättigande kostnader på 130 miljoner euro per projekt (eller 150 miljoner euro per projekt i en kusthamn som ingår i arbetsplanen för en sådan stamnätskorridor som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 ( 20 ); vad gäller muddring definieras ett projekt som all muddring som utförs under ett kalenderår.

ff) För stöd till inlandshamnar: stödberättigande kostnader på 40 miljoner euro per projekt (eller 50 miljoner euro per projekt i en inlandshamn som ingår i arbetsplanen för en sådan stamnätskorridor som avses i artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013); vad gäller muddring definieras ett projekt som all muddring som utförs under ett kalenderår.

▼B

2. De tröskelvärden som anges i eller som det hänvisas till i punkt 1 får inte kringgås genom en konstgjord uppdelning av stödordningar eller stödprojekt.

Artikel 5

Stödets överblickbarhet

1. Denna förordning ska endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att i förväg beräkna den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att göra en riskbedömning (överblickbart stöd).

2. Följande kategorier av stöd ska anses vara överblickbara:

a) Stöd som ingår i bidrag och räntesubventioner.

b) Stöd som ingår i lån, om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde när stödet beviljades.

c) Stöd i form av garantier

i) om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i ett tillkännagivande från kommissionen, eller

ii) om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för garantin före genomförandet av åtgärden har godkänts på grundval av kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier ( 21 ), eller ett senare tillkännagivande som ersätter detta, efter att ha anmälts till kommissionen enligt en förordning som kommissionen antagit på området statligt stöd som gällde vid den aktuella tidpunkten, och om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av underliggande transaktioner som det är fråga om vid tillämpningen av denna förordning.

d) Stöd i form av skatteförmåner, om det i åtgärden föreskrivs ett tak som garanterar att det tillämpliga tröskelvärdet inte överskrids.

e) Regionalt stöd till stadsutveckling, om villkoren i artikel 16 är uppfyllda.

f) Stöd i form av riskfinansieringsåtgärder, om villkoren i artikel 21 är uppfyllda.

g) Stöd till nystartade företag, om villkoren i artikel 22 är uppfyllda.

h) Stöd till energieffektivitetsprojekt, om villkoren i artikel 39 är uppfyllda.

i) Stöd i form av bidrag utöver marknadspriset, om villkoren i artikel 42 är uppfyllda.

j) Stöd i form av förskott med återbetalningsskyldighet, om det totala nominella beloppet av förskottet med återbetalningsskyldighet inte överstiger de tröskelvärden som är tillämpliga enligt denna förordning eller om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för förskottet med återbetalningsskyldighet, innan åtgärden genomförs, har godkänts efter att ha anmälts till kommissionen.

▼M1

k) Stöd i form av försäljning eller uthyrning av materiella anläggningstillgångar under marknadspriset om värdet kan fastställas antingen genom en oberoende expertvärdering före transaktionen eller genom hänvisning till ett allmänt tillgängligt, regelbundet uppdaterat och allmänt accepterat referensvärde.

▼B

Artikel 6

Stimulanseffekt

1. Denna förordning ska endast vara tillämplig på stöd som har en stimulanseffekt.

2. Stöd ska anses ha en stimulanseffekt om stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan arbetet med projektet eller verksamheten inleds. Stödansökan ska minst omfatta följande uppgifter:

a) Företagets namn och storlek.

b) Beskrivning av projektet, inklusive start- och slutdatum.

c) Plats för projektet.

d) Förteckning över projektkostnader.

e) Typ av stöd (bidrag, lån, garanti, förskott med återbetalningsskyldighet, kapitaltillskott eller annat) och det offentliga finansieringsbelopp som behövs för projektet.

3. Stöd för särskilda ändamål som beviljas stora företag ska anses ha en stimulanseffekt om medlemsstaten, förutom att se till att det villkor som anges i punkt 2 är uppfyllt, innan den beviljar det berörda stödet har kontrollerat att den dokumentation som stödmottagaren har utarbetat visar att stödet kommer att få ett eller flera av följande resultat:

a) I fråga om regionalt investeringsstöd: att ett projekt genomförs som inte skulle ha genomförts i det berörda området eller inte skulle ha varit tillräckligt lönsamt för stödmottagaren i det berörda området i avsaknad av stöd.

b) I övriga fall, att

— projektets eller verksamhetens omfattning ökar påtagligt genom stödet, eller

— det sammanlagda belopp som stödmottagaren investerat i projektet eller verksamheten ökar påtagligt genom stödet, eller

— slutförandet av projektet eller verksamheten i fråga har påskyndats påtagligt.

4. Genom undantag från punkterna 2 och 3 ska åtgärder i form av skatteförmåner anses ha en stimulanseffekt om följande villkor är uppfyllda:

a) Åtgärden fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten.

b) Åtgärden har antagits och trätt i kraft innan arbetet med det understödda projekt eller den understödda verksamheten har inletts, utom när det gäller efterföljande ordningar på skatteområdet, om verksamheten redan omfattades av de tidigare ordningarna i form av skatteförmåner.

5. Genom undantag från punkterna 2, 3 och 4 gäller att följande kategorier av stöd inte behöver ha en stimulanseffekt eller ska anses ha en stimulanseffekt:

▼M1

a) Regionalt driftstöd och regionalt stöd till stadsutveckling, om de relevanta villkoren i artiklarna 15 och 16 är uppfyllda.

▼B

b) Stöd för små och medelstora företags tillgång till finansiering, om de relevanta villkoren i artiklarna 21 och 22 är uppfyllda.

c) Stöd till rekrytering av arbetstagare med sämre förutsättningar i form av lönesubventioner och stöd till anställning av arbetstagare med funktionshinder i form av lönesubventioner, om de relevanta villkoren i artiklarna 32 och 33 är uppfyllda.

▼M1

d) Stöd för att kompensera för merkostnader vid anställning av arbetstagare med funktionshinder och stöd för att kompensera för kostnaderna för bistånd som ges till arbetstagare med sämre förutsättningar, om de relevanta villkoren i artiklarna 34 och 35 är uppfyllda.

▼B

e) Stöd i form av nedsättning av miljöskatter enligt direktiv 2003/96/EG, om villkoren i artikel 44 i denna förordning är uppfyllda.

f) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, om villkoren i artikel 50 är uppfyllda.

g) Socialt stöd för transport för personer bosatta i avlägsna områden, om villkoren i artikel 51 är uppfyllda.

h) Stöd till kultur och bevarande av kulturarvet, om villkoren i artikel 53 är uppfyllda.

Artikel 7

Stödnivå och stödberättigande kostnader

1. Vid beräkningen av stödnivå och stödberättigande kostnader ska alla siffror som används avse belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. De stödberättigande kostnaderna ska bestyrkas med tydliga, specifika och aktuella skriftliga underlag.

▼M1

Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 ( 22 ), förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via en unionsfond som tillåter användning av dessa förenklade kostnadsalternativ och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen.

▼B

2. Om stöd beviljas i någon annan form än som bidrag ska stödbeloppet vara lika med stödets bruttobidragsekvivalent.

3. ►M1 Stöd som ska betalas ut i framtiden, inbegripet stöd som betalas ut i flera delbetalningar, ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då det beviljas. ◄ De stödberättigande kostnaderna ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då stödet beviljas. Den räntesats som ska användas för diskonteringen ska vara den gällande diskonteringsräntan vid den tidpunkt då stödet beviljades.

▼M1 —————

▼B

5. Om stöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet som, i avsaknad av en vedertagen metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten, uttrycks som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna och åtgärden föreskriver att förskotten, om projektet blir en framgång, definierat på grundval av en rimlig och försiktig hypotes, ska betalas tillbaka med en räntesats som minst motsvarar den gällande diskonteringsräntan vid den tidpunkt då stödet beviljades, får de högsta stödnivåer som anges i kapitel III höjas med 10 procentenheter.

6. Om regionalstöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet, får de högsta tillåtna stödnivåer som fastställs i en regionalstödskarta som gäller vid den tidpunkt då stödet beviljades inte höjas.

Artikel 8

Kumulering

1. Vid fastställandet av om tröskelvärdena för anmälan i artikel 4 och de högsta tillåtna stödnivåerna i kapitel III följs, ska hänsyn tas till det sammanlagda belopp statligt stöd som beviljats för den verksamhet, det projekt eller det företag som understöds.

2. Om unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaten kombineras med statligt stöd, ska endast det sistnämnda ligga till grund för fastställandet av huruvida tröskelvärdena för anmälan eller högsta stödnivåer iakttas, förutsatt att det sammanlagda beloppet offentlig finansiering i förhållande till samma stödberättigande kostnader inte överstiger den mest fördelaktiga finansieringsgrad som fastställs i tillämpliga bestämmelser i unionslagstiftningen.

3. Stöd med identifierbara stödberättigande kostnader som beviljas undantag genom denna förordning får kumuleras med följande:

a) Annat statligt stöd, så länge dessa åtgärder avser olika identifierbara stödberättigande kostnader.

b) Annat statligt stöd, med avseende på samma – helt eller delvis överlappande – stödberättigande kostnader, endast om kumuleringen inte leder till att den högsta tillåtna stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning överskrids.

4. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas enligt artiklarna 21, 22 och 23 i denna förordning får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller enligt en annan gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen.

5. Statligt stöd som beviljas undantag genom denna förordning får inte kumuleras med något stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader, om kumuleringen medför en stödnivå som överstiger den som föreskrivs i kapitel III i denna förordning.

6. Genom undantag från punkt 3 b får stöd till arbetstagare med funktionshinder, i enlighet med artiklarna 33 och 34, kumuleras med annat stöd som är undantaget genom denna förordning och som avser samma stödberättigande kostnader, även om stödet överstiger det högsta tillåtna tröskelvärdet enligt denna förordning, men detta förutsätter att kumuleringen inte leder till en stödnivå som överstiger 100 % av de relevanta kostnaderna under någon period då arbetstagarna i fråga är anställda.

▼M1

7. Genom undantag från punkterna 1–6 ska, vid fastställandet av om de tak för regionalt driftstöd i de yttersta randområdena som anges i artikel 15.4 iakttas, endast regionalt driftstöd i de yttersta randområdena som genomförs enligt denna förordning beaktas.

▼B

Artikel 9

Offentliggörande och information

1. Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå:

a) Den sammanfattande information som avses i artikel 11 i det standardiserade format som anges i bilaga II eller en länk som ger tillgång till denna.

b) Den fullständiga texten till varje stödåtgärd enligt artikel 11 eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten.

c) Den information som anges i bilaga III om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro.

När det gäller stöd till europeiska projekt för territoriellt samarbete ska den information som avses i denna punkt läggas ut på webbplatsen för den medlemsstat där den berörda förvaltningsmyndighet som avses i artikel 21 i förordning (EU) nr 1299/2013 är belägen. Alternativt kan de deltagande medlemsstaterna också bestämma att var och en av dem ska lämna information som avser stödåtgärderna inom deras territorier på respektive webbplatser.

2. För stödordningar i form av skatteförmåner och för stödordningar som omfattas av artiklarna 16 och 21 ( 23 ) ska villkoren i punkt 1 c i denna artikel anses vara uppfyllda om medlemsstaterna offentliggör den begärda informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro):

0,5–1,

1–2,

2–5,

5–10,

10–30, och

30 eller mer.

3. För stödordningar enligt artikel 51 denna förordning ska de krav på offentliggörande som föreskrivs i denna artikel inte gälla slutkonsumenter.

4. Den information som avses i punkt 1 c i denna artikel ska presenteras och hållas tillgänglig på ett standardiserat sätt, enligt vad som anges i bilaga III, och ska möjliggöra effektiva sök- och nedladdningsfunktioner. Den information som avses i punkt 1 ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades, eller i fråga om stöd i form av skatteförmåner, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in, och finnas tillgänglig i minst tio år från den dag då stödet beviljades.

5. Kommissionen ska offentliggöra följande på sin webbplats:

a) Länkarna till de webbplatser för statligt stöd som avses i punkt 1 i denna artikel.

b) Den sammanfattande information som avses i artikel 11.

6. Medlemsstaterna ska iaktta bestämmelserna i denna artikel senast två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.







KAPITEL II

ÖVERVAKNING

Artikel 10

Återkallande av gruppundantaget

Om en medlemsstat beviljar stöd som enligt dess uppfattning är undantaget från anmälningsskyldigheten enligt denna förordning utan att de villkor som anges i kapitlen I–III är uppfyllda, får kommissionen, efter att ha gett den berörda medlemsstaten tillfälle att lämna sina synpunkter, anta ett beslut om att alla eller en del av de framtida stödåtgärder antagna av den berörda medlemsstaten som i övrigt uppfyller kraven i denna förordning ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. De åtgärder som ska anmälas får begränsas till de åtgärder som beviljar vissa typer av stöd eller som beviljar stöd till vissa stödmottagare, eller till stödåtgärder som antas av vissa myndigheter i den berörda medlemsstaten.

Artikel 11

Rapportering

Medlemsstaterna, eller när det gäller stöd till europeiska projekt för territoriellt samarbete alternativt den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten enligt definitionen i artikel 21 i förordning (EU) nr 1299/2013 är belägen, ska sända följande till kommissionen:

a) Via kommissionens elektroniska anmälningssystem, sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas enligt denna förordning i det standardiserade format som anges i bilaga II, tillsammans med en länk som ger tillgång till den fullständiga texten till stödåtgärden inklusive ändringar inom 20 arbetsdagar efter att den har trätt i kraft.

b) En årlig rapport som avses i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 EG-fördraget ( 24 ) i dess ändrade lydelse, i elektronisk form, om tillämpningen av denna förordning, som innehåller de uppgifter som anges i tillämpningsförordningen, för varje helt år eller del av år under vilket denna förordning tillämpas.

▼M1

Artikel 12

Övervakning

1. För att kommissionen ska kunna övervaka det stöd som genom denna förordning beviljats undantag från anmälningsskyldigheten ska medlemsstaterna eller, i fråga om stöd som beviljats europeiska territoriella samarbetsprojekt, den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen, föra detaljerade register med information och de styrkande handlingar som är nödvändiga för att fastställa att samtliga villkor i denna förordning är uppfyllda. Dessa register ska bevaras i tio år från den dag då stödet för särskilda ändamål beviljades eller det sista stödet beviljades enligt stödordningen.

2. När det gäller stödordningar enligt vilka skattemässigt stöd beviljas automatiskt, såsom de som beviljas på grundval av skattedeklarationer som lämnats in av stödmottagarna, och där det inte sker någon förhandskontroll av att alla villkor för förenlighet med den inre marknaden är uppfyllda för varje stödmottagare, ska medlemsstaterna regelbundet kontrollera, åtminstone i efterhand och genom stickprov, att alla sådana villkor är uppfyllda, och dra de nödvändiga slutsatserna. Medlemsstaterna ska bevara detaljerade register över kontrollerna under minst tio år från den dag då kontrollerna utfördes.

3. Kommissionen får från varje medlemsstat begära all information och alla styrkande handlingar som kommissionen anser att den behöver för att kunna övervaka tillämpningen av denna förordning, bland annat den information som nämns i punkterna 1 och 2. Den berörda medlemsstaten ska förse kommissionen med den begärda informationen och de begärda styrkande handlingarna inom 20 arbetsdagar från mottagandet av begäran, eller inom en längre tidsfrist som får fastställas i begäran.

▼B







KAPITEL III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR DE OLIKA STÖDKATEGORIERNA







AVSNITT 1

Regionalstöd







Underavsnitt A

Regionalt investerings- och driftstöd

▼M1

Artikel 13

Regionalstödets tillämpningsområde

Detta avsnitt ska inte tillämpas på följande:

a) Stöd som gynnar verksamheter inom stålsektorn, kolindustrin, varvsindustrin och syntetfiberindustrin.

b) Stöd till transportsektorn och tillhörande infrastruktur samt stöd till energiproduktion, energidistribution och energiinfrastruktur med undantag för regionalt investeringsstöd i de yttersta randområdena och stödordningar för regionalt driftstöd.

c) Regionalstöd i form av ordningar som är riktade till ett begränsat antal särskilda ekonomiska sektorer. Stödordningar avsedda för turistverksamhet, bredbandsinfrastruktur eller bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter anses inte vara riktade till vissa ekonomiska sektorer.

d) Regionalt driftstöd som beviljas företag vars huvudsakliga verksamheter omfattas av avsnitt K ”Finans- och försäkringsverksamhet” i Nace Rev. 2 eller företag som bedriver koncernintern verksamhet och vars huvudsakliga verksamhet omfattas av klass 70.10 ”Verksamheter som utövas av huvudkontor” eller 70.22 ”Konsultverksamhet avseende företags organisation” i Nace Rev. 2.

▼B

Artikel 14

Regionalt investeringsstöd

1. Åtgärder för regionalt investeringsstöd ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget, om villkoren i denna artikel och i kapitel I är uppfyllda.

2. Stödet ska beviljas i stödområden.

3. I stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 a i fördraget får stödet beviljas för en nyinvestering, oberoende av stödmottagarens storlek. I stödområden som uppfyller villkoren i artikel 107.3 c i fördraget får stödet beviljas till små och medelstora företag för varje form av nyinvestering. Stöd till stora företag får endast beviljas för en nyinvestering till förmån för ny ekonomisk verksamhet inom det berörda området.

4. De stödberättigande kostnaderna ska vara följande:

a) kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar,

b) de beräknade lönekostnaderna för arbetstillfällen som skapas till följd av en nyinvestering, beräknade över en tvåårsperiod, eller

c) en kombination av leden a och b som inte överstiger beloppet i a eller b, beroende på vilket som är högst.

5. Investeringen ska bibehållas i mottagarområdet under minst fem år, eller minst tre år för små och medelstora företag, efter det att investeringen har genomförts. Detta ska inte hindra att man ersätter anläggningar eller utrustning som blivit föråldrad eller gått sönder under denna period, förutsatt att den ekonomiska verksamheten blir kvar i den berörda regionen under den relevanta minimiperioden.

6. De förvärvade tillgångarna ska vara nya utom för små och medelstora företag och för förvärv av en anläggning. Kostnader som hänger samman med anläggningstillgångar som omfattas av hyresavtal får beaktas endast på följande villkor:

a) När det gäller mark och byggnader måste hyresavtalet fortsätta att gälla minst fem år efter den dag då investeringsprojektet förväntas vara slutfört för stora företag och tre år för små och medelstora företag.

b) När det gäller maskiner och anläggningar måste hyresavtalet ha formen av finansiell leasing och innefatta en skyldighet för stödmottagaren att förvärva tillgången när hyresavtalet har löpt ut.

►M1 Vid förvärv av en anläggnings tillgångar i den mening som avses i artikel 2.49 eller 2.51 ska endast kostnaderna för köp av tillgångarna från en tredje part som inte har någon anknytning till köparen beaktas. ◄ Transaktionen ska genomföras på marknadsvillkor. Om stöd har beviljats för förvärv av tillgångar redan innan de köps ska kostnaderna för dessa tillgångar dras av från de stödberättigande kostnaderna för förvärv av en anläggning. Om en familjemedlem till den ursprungliga ägaren, eller en anställd, tar över ett litet företag, ska villkoret att tillgångarna ska köpas från tredje part utan anknytning till köparen inte gälla. Förvärv av andelar utgör inte en nyinvestering.

7. ►M1 För stöd som beviljas stora företag för en genomgripande ändring av en produktionsprocess måste de stödberättigande kostnaderna överstiga avskrivningen under de föregående tre beskattningsåren på de tillgångar som har ett samband med den verksamhet som ska moderniseras. ◄ När det gäller stöd som beviljas för diversifiering av en befintlig anläggning måste de stödberättigande kostnaderna med minst 200 % överstiga det bokförda värdet på de tillgångar som återanvänds, registrerat under det beskattningsår som föregår inledandet av arbetena.

8. Immateriella tillgångar är godtagbara för beräkning av investeringskostnader om de uppfyller samtliga följande villkor:

a) De ska uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats stöd.

b) De ska kunna skrivas av.

c) De ska ha förvärvats på marknadsvillkor från tredje man som inte har någon anknytning till köparen.

d) De ska ingå i det företagets tillgångar som tar emot stödet och ska förknippas med det projekt för vilket stödet beviljas i minst fem år, eller tre år i fråga om små och medelstora företag.

För stora företag är kostnader för immateriella tillgångar stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för nyinvesteringen.

9. När stödberättigande kostnader beräknas med hänvisning till de beräknade lönekostnader som avses i punkt 4 b ska samtliga följande villkor vara uppfyllda:

a) Investeringsprojektet ska leda till en nettoökning av antalet sysselsatta i den berörda anläggningen i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda under de föregående 12 månaderna, vilket innebär att varje förlorat arbetstillfälle ska dras av från det antal arbetstillfällen som har skapats under samma period.

b) Varje tjänst ska tillsättas inom tre år efter det att arbetena har slutförts.

c) Varje arbetstillfälle som skapats genom investeringen ska finnas kvar i det berörda området under minst fem år från den dag då tjänsten först tillsattes, eller tre år för små och medelstora företag.

10. Regionalstöd för utveckling av bredbandsnät ska uppfylla följande kriterier:

a) Stödet ska beviljas endast i områden där det inte finns något nätverk inom samma kategori (antingen grundläggande bredband eller NGA-nät) och där ett sådant nätverk sannolikt inte kommer att utvecklas på kommersiella villkor inom tre år från beslutet att bevilja stödet.

b) Operatören av det subventionerade nätverket måste erbjuda aktivt och passivt tillträde i grossistledet på rättvisa och icke-diskriminerande villkor, inklusive fysiskt tillträde till NGA-nät.

c) Stödet ska fördelas på grundval av en konkurrensutsatt urvalsprocess.

11. Regionalstöd till forskningsinfrastruktur ska beviljas endast om stödet förenas med villkoret att öppet och icke-diskriminerande tillträde ges till den understödda infrastrukturen.

12. Stödnivån uttryckt i bruttobidragsekvivalent får inte överskrida den högsta tillåtna stödnivå som fastställts i en regionalstödskarta som är i kraft vid den tidpunkt då stödet beviljas i det berörda området. Om stödnivån beräknas på grundval av punkt 4 c får den högsta tillåtna stödnivån inte överskrida det fördelaktigaste belopp som följer av tillämpningen av denna stödnivå på grundval