1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1254/96/EG
av den 5 juni 1996
om en serie riktlinjer för transeuropeiska nät inom energisektorn
(EGT L 161, 29.6.1996, s. 147)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Europaparlamentets och Rådets beslut nr 1047/97/EG av den 29 maj 1997 L 152 12 11.6.1997
►M2Europaparlamentets och Rådets Beslut nr 1741/1999/EG av den 29 juli
1999 L 207 1 6.8.1999
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 2
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1254/
96/EG
av den 5 juni 1996
omenserieriktlinjerförtranseuropeiskanätinomenergisektorn
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen, särskilt artikel 129d första stycket i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande(3),
i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet(4), mot
bakgrund av det gemensamma utkast som godkändes av förliknings-kommittén den 4 april 1996, och
med beaktande av följande:
(1)Energi bör på grund av sin särskilda beskaffenhet produceras,
distribueras och användas så rationellt som möjligt med tanke påen hållbar utveckling. Möjligheterna att utnyttja förnybara energi-källor i de berörda regionerna bör inte på något sätt hindras ellerförsenas.
(2)Upprättandet och utvecklingen av transeuropeiska nät medverkartill att viktiga mål för gemenskapen uppnås, exempelvis förverk-ligandet av den inre marknaden och stärkandet av den ekono-miska och sociala sammanhållningen.
(3)Upprättandet och utvecklingen av transeuropeiska nät inom ener-gisektorn inom hela gemenskapens område har även somsärskilda mål att öka tillförlitligheten och säkerheten i gemen-skapens energiförsörjning, att få till stånd en balanserad inreenergimarknad samt att stärka gemenskapens konkurrenskraft.
(4)I samband med planeringen, utvecklingen och förverkligandet avde länkar som ännufelas i de transeu ropeiska näten för transportav energiprodukter bör man se till att dessa länkar blir så kortasom möjligt och att de anläggs optimalt med avseende på ekono-miska faktorer och miljöfaktorer.
(5)För att bidra till att dessa mål uppnås bör utbyggnaden avsammankopplingarna mellan transportnäten för elektricitet ochnaturgas inom gemenskapen påskyndas, särskilt i områden därnäten behöver förstärkas eller i regioner som fortfarande är isole-rade, samt med europeiska länder utanför gemenskapen samt iMedelhavsområdet.
(6)För att en inre energimarknad skall uppnås, krävs det att olikainitiativ tas med i en övergripande energistrategi som inte enbartanger gemenskapens huvudsakliga kriterier och mål på dettaområde, utan också speciellt fastställer villkoren för en avreg-lering av marknaden för energiprodukter.
(1) EGT nr C 72, 10.3.1994, s. 10 och EGT nr C 205, 10.8.1995, s. 6.
(2) EGT nr C 195, 18.7.1994, s. 33.
(3) EGT nr C 217, 6.8.1994, s. 26.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 18 maj 1995 (EGT nr C 151,
19.6.1995, s. 228), rådets gemensamma ståndpunkt av den 29 juni 1995(EGT nr C 216, 21.8.1995, s. 31) och Europaparlamentets beslut av den26 oktober 1995 (EGT nr C 308, 20.11.1995, s. 113). Rådets beslut avden 7 maj 1996 och Europaparlamentets beslut av den 21 maj 1996 (ännuej offentliggjorda i EGT).
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 3
▼B
(7)Elektricitets- och gasnätens sammankoppling med nät i tredje
länder som undertecknat Energistadgefördraget(1) bör ske i
enlighet med denna stadga.
(8)Det krävs gemenskapsriktlinjer för transeuropeiska energinät mediakttagande av subsidiaritetsprincipen.
(9)Utvecklingen av dessa nät på gemenskapsnivå kräver att detpreciseras vilka projekt som är av gemensamt intresse och att ettgynnsammare sammanhang för att förverkliga näten och derasdriftskompatibilitet inrättas.
(10)Projekt av gemensamt intresse bör uppfylla dessa mål och tillhöradessa prioriteringar. Endast sådana projekt bör beaktas somuppvisar en potentiell ekonomisk bärkraft, med beaktande avekonomiska, sociala och tekniska faktorer. I detta hänseendeinnebär begreppet bärkraft inte bara projektens ekonomiskalönsamhet, utan även andra faktorer såsom energiförsörjningenstillförlitlighet och säkerhet, stärkandet av den ekonomiska ochsociala sammanhållningen samt miljöskydd inom gemenskapen.
(11)Privat kapital används nuoch kommer även fortsättningsvis attanvändas för flertalet projekt inom energisektorn. Vid preciser-ingen av vilka projekt som är av gemensamt intresse bör man tasärskild hänsyn till nödvändigheten att undvika snedvridning avkonkurrensen.
(12)De riktlinjer där projekt av gemensamt intresse preciseras ienlighet med artikel 129c.1, första strecksatsen, i fördraget skallantas i enlighet med artikel 129d, första och andra stycket.
(13)Projekt av gemensamt intresse bör preciseras genom en tillräck-ligt detaljerad beskrivning, vilket innebär att en lista över dessaprojekt och en beskrivning av dem såsom i bilagan till dettabeslut utgör det lämpligaste sättet att precisera dem i enlighetmed artikel 129c i fördraget.
(14)Förfarandet i artikel 129d, första och andra stycket, i fördragetskall även tillämpas då listan över projekt skall utvidgas ellerförkortas.
(15)Det ankommer på kommissionen att fastställa projektens specifi-kationer, vilka inte skall påverka deras transeuropeiska dimen-sion.
(16)Kommissionen måste se till att projekten uppdateras utan att dettapåverkar något projekts natur vad beträffar dess transeuropeiskadimension.
(17)Kommissionen måste biträdas av en kommitté.
(18)Den 20 december 1994 enades Europaparlamentet, rådet ochkommissionen om ett modus vivendi avseende genomförandeåt-
gärder för de rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189bi fördraget(
2).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
I detta beslut anges arten av och räckvidden för gemenskapens riktlinjer
för transeuropeiska energinät. Det ställer upp en serie riktlinjer somomfattar såväl mål och prioriteringar som gemenskapens huvudlinjer förtranseuropeiska energinät. Riktlinjerna anger vilka projekt som är avgemensamt intresse i fråga om de transeuropeiska näten för elektricitetoch naturgas.
(1) EGT nr L 380, 31.12.1994, s. 24.
(2) EGT nr C 102, 4.4.1996, s. 1.
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 4
▼B
Artikel 2
Tillämpningsområde
Detta beslut omfattar följande:
1. för kraftledningsnäten:
— samtliga högspänningsledningar, med undantag för sådana som
ingår i distributionsnäten, samt undervattenskablar i den måninstallationerna används för interregionala och internationellaöverföringar,
— all utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i
fråga skall fungera korrekt, inbegripet system för skydd, övervak-ning och styrning.
2. för rörledningsnäten för naturgas:
— högtrycksgasledningar, med undantag för sådana som ingår i
distributionsnäten, vilka möjliggör försörjning av gemenskapensregioner från interna och externa källor,
— lagringsutrymmen under jord som är anslutna till dessa
högtrycksgasledningar,
— terminaler för mottagning, lagring och återförgasning av flytande
naturgas (LNG) samt LNG-tankfartyg, motsvarande de volymersom skall levereras,
— all utrustning och alla installationer som krävs för att systemet i
fråga skall fungera korrekt, inbegripet system för skydd, övervak-ning och styrning.
Artikel 3
Mål
Gemenskapen skall främja samtrafikförmåga, driftskompatibilitet och
utveckling av transeuropeiska energinät samt tillgång till sådana nät, ienlighet med gällande gemenskapslagstiftning, i syfte att:
— möjliggöra ett effektivt förverkligande av den inre marknaden i
allmänhet och den inre energimarknaden i synnerhet, samtidigt somsåväl rationell produktion, distribution och användning av energire-surser som utnyttjandet av förnybara energikällor främjas, i syfte attminska konsumenternas energikostnader och att öka den europeiskaekonomins konkurrensförmåga,
— underlätta utvecklingen och bryta isoleringen av gemenskapens
minst gynnade regioner och därigenom bidra till att stärka denekonomiska och sociala sammanhållningen,
— förbättra säkerheten i energiförsörjningen, bl.a. genom att fördjupa
energisamarbetet med tredje land i parternas ömsesidiga intresse,särskilt inom ramen för Energistadgefördraget och de samarbetsavtalsom gemenskapen ingått.
Artikel 4
Prioriteringar
Gemenskapen prioriterar följande åtgärder för transeuropeiska ener-
ginät:
1. för kraftledningsnäten:
— anslutning av isolerade elnät till sammankopplade europeiska nät
(a),
— utveckling av sammankopplingar mellan medlemsstaterna (b)
samt nationella förbindelser i den utsträckning som det krävs föratt kunna utnyttja dessa sammankopplingar (c),
— utveckling av sådana sammankopplingar med tredje länder i
Europa samt Medelhavsområdet som bidrar till att förbättra till-förlitligheten och säkerheten hos gemenskapens elnät eller tillgemenskapens elförsörjning (d).
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 5
▼B
2. för rörledningsnäten för naturgas:
— införande av naturgas i nya regioner (e),
— anslutning av isolerade gasledningsnät till sammankopplade euro-
peiska nät, inbegripet nödvändiga förstärkningar av befintliganät, samt anslutning av enskilda naturgasnät (f),
— ökning av transportkapacitet (gasledningar för tillförsel) (h),
mottagning (LNG) och lagring (g) för att möta efterfrågan, samten diversifiering av källor och tillförselvägar för naturgas.
Artikel 5
Huvudlinjer
Huvudlinjerna i gemenskapens insatser för transeuropeiska energinät
skall vara:
— att precisera vilka projekt som är av gemensamt intresse,
— att skapa en situation som gynnar utvecklingen av dessa nät i
enlighet med bestämmelserna i artikel 129d tredje stycket ifördraget.
Artikel 6
Kriterier
1. Alla energinätsprojekt som uppfyller samtliga nedanstående krite-
rier kan utgöra projekt av gemensamt intresse:
— det skall ingå i det tillämpningsområde som anges i artikel 2,
— det skall motsvara de mål och prioriteringar som anges i artikel 3
respektive 4,
— det skall uppvisa en potentiell ekonomisk bärkraft.
2. Den vägledande förteckningen över projekt av gemensamt intresse
återfinns i bilagan.
3. Alla ändringar som påverkar beskrivningen av ett projekt såsom
den anges i bilagan skall fastställas enligt det förfarande som anges iartikel 189b i fördraget.
4. Projektens specifikationer finns inte med i bilagan. De skall fast-
ställas enligt det förfarande som anges i artikel 9.
Om en medlemsstat eller kommissionen begär uppdatering av ett
projekts specifikationer skall denna begäran framföras av kommissionenoch beslut fattas enligt det förfarande som anges i artikel 9.
5. De kriterier som anges i punkt 1 är tillämpliga för beslut om
ändringar, specifikationer och begäran om uppdatering.
Projekt av gemensamt intresse som berör en medlemsstats territorium
kräver denna stats godkännande.
6. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som de finner nödvän-
diga för att underlätta och påskynda genomförandet av projekt avgemensamt intresse och minimera förseningarna, dock med beaktandeav gemenskapens lagstiftning och internationella miljökonventioner. Isynnerhet skall nödvändiga tillståndsförfaranden slutföras skyndsamt.
7. När delar av ett projekt av gemensamt intresse är belägna på ett
område tillhörande tredje land, kan kommissionen i samråd med berördamedlemsstater framföra förslag, i förekommande fall inom ramen förgemenskapens avtal med dessa tredje länder och, i fråga om tredje landsom undertecknat Energistadgefördraget, i enlighet med bestämmelsernai det fördraget, för att projekten ifråga även av de berörda tredjeländerna skall erkännas vara av ömsesidigt intresse, detta för att under-lätta genomförandet av projekten.
8. Bedömningen av den ekonomiska bärkraft som avses i punkt 1
tredje strecksatsen skall grunda sig på en lönsamhetsanalys i vilkenhänsyn tas till alla kostnader och intäkter, även på medellång och/ellerlång sikt, i samband med miljöaspekterna, säkerheten i energiförsörj-ningen och bidraget till den ekonomiska och sociala sammanhållningen.
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 6
▼B
Artikel 7
Vid prövningen av projekt bör följderna för konkurrensen och möjlighe-
terna till privat finansiering eller finansiering genom ekonomiskaaktörer beaktas.
Artikel 8
Detta beslut fastställer inte på förhand något ekonomiskt åtagande från
en medlemsstat eller gemenskapen.
Artikel 9
Kommittébestämmelser
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, som skall bestå av
företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionensom ordförande.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.Kommittén skall avge sitt yttrande med den majoritet som enligt artikel148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta påförslag av kommissionen. Vid omröstningen i kommittén skallmedlemsstaternas röster vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordfö-randen får inte rösta.
3. a) Kommissionen skall själv anta de föreslagna åtgärderna om de är
förenliga med kommitténs yttrande.
b) Om de föreslagna åtgärderna inte är förenliga med kommitténs
yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utandröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skallfatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget mottagits skall kommissionen själv besluta att de före-slagna åtgärderna skall vidtas.
Artikel 10
Vartannat år skall kommissionen utarbeta en rapport över hur beslutet
genomförs, och rapporten skall överlämnas till Europaparlamentet,rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.
Artikel 11
Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentlig-
gjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 12
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 7
▼B
BILAGA
TRANSEUROPEISKA ENERGINÄT
Vägledande förteckning över projekt av gemensamt intresse (1)
KRAFTLEDNINGSNÄT
a)Anslutning av isolerade elnät till sammankopplade europeiska nät
a1 Förenade kungariket: anslutning med undervattenskabel från Nordirland till
Skottland
▼M2
a2 Irland – Förenade kungariket
(Wales):anslutning med undervattenskabel mellan nätet i Irland och
nätet i Förenade kungariket (Wales)
▼B
a4 Grekland - Italien: anslutning av det grekiska nätet till det italienska nätet
med undervattenskabel från nordvästra Grekland tillsydöstra Italien
▼
M1
a7 Förenade kungariket: anslutning med undervattenskabel av nätet på Isle of Man
▼M2
a8 Förenade kungariket (Skott-
land):anslutning med undervattenskabel till Shetlandsöarna
a9 Grekland: förbindelser mellan öarna samt mellan öarna och fastlandet
▼B
b)Utveckling av sammankopplingar mellan medlemsstaterna
b1 Tyskland - Danmark: förbindelse med undervattenskabel mellan det tyska nätet
(UCPTE) och Danmarks östra nät (NORDEL)
b4 Frankrike - Belgien: färdigställande av förbindelsen mellan de båda ländernas
nät genom nordöstra Frankrike och södra Belgien
▼M1
b5 Frankrike - Tyskland: förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna
▼B
b6 Frankrike - Italien: förbindelse mellan de båda ländernas nät genom sydöstra
Frankrike och nordvästra Italien
b7 Frankrike - Spanien: markförbindelse mellan de båda ländernas nät genom
sydvästra Frankrike och norra Spanien
b9 Belgien - Luxemburg: förbindelse mellan de båda ländernas nät
b1 0 Spanien - Portugal: förstärkning och färdigställande av förbindelserna mellan
de båda länderna genom norra Portugal och nordvästraSpanien
▼
M1
b1 0( a ) Spanien - Portugal: ny förbindelse mellan de båda länderna genom södra
Portugal och sydvästra Spanien
▼B
b1 1 Finland - Sverige: förstärkning av sammankopplingarna norr om Bottenviken
b1 2 Österrike - Italien: förstärkning av förbindelserna mellan norra Italien och det
österrikiska nätet
▼M1
b1 3 Irland - Förenade kungariket
(Nordirland):förstärkning av förbindelserna mellan Irland och Nordir-
land
b1 4 Österrike - Tyskland: förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna
b1 5 Nederländerna - sydöstra
Förenade kungariket:förbindelse med undervattenskabel mellan England och
centrala Nederländerna
▼M2
b1 6 Danmark – Tyskland: förstärkning av luftledningarna mellan de båda länderna
▼B
c)Utveckling av de nationella förbindelser som krävs för att utnyttja sammankopplingarna
mellan medlemsstaterna
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 8
▼B
c2 Danmark: förbindelse med undervattenskabel mellan landets västra
nät (UCPTE) och östra nät (NORDEL)
c3 Nederländerna: förstärkning av förbindelserna i landets nordöstra del
c4 Frankrike: förstärkning av förbindelserna i landets nordöstra del
c5 Italien: förstärkning och utveckling av förbindelserna i öst-västlig
riktning i landets norra del samt i nord-sydlig riktning
▼M1
c 5 (a) Italien: förstärkning och utveckling av förbindelserna i östvästlig
riktning i landets nordvästra del och i nordsydlig riktning ilandets centrala delar
▼
M2
c6 Spanien: förstärkning och utveckling av de nationella förbindelserna
▼B
c7 Portugal: förstärkning av de förbindelser som krävs för samman-
koppling med Spanien i landets norra och centrala delar
▼M2
c8 Grekland: förstärkning och utveckling av de nationella förbindelserna
▼M1
c9 Irland: förstärkning av förbindelserna i landets nordvästra del
c1 0 Spanien: förstärkning och utveckling av förbindelserna i landets
nordöstra och västra delar, särskilt för att till nätet anslutaproduktionskapacitet från elektricitet från vindkraft
c1 1 Sverige: förstärkning och utveckling av nationella förbindelser
c1 2 Tyskland: utveckling av förbindelserna i landets norra del
▼
M2
c1 3 Förenade kungariket (Nordir-
land):förstärkning av de nationella förbindelserna i Nordirland
när det gäller sammankopplingarna med Irland
▼B
d)UtvecklingavsådanasammankopplingarmedtredjeländeriEuropasamtiMedelhavsom-
rådetsombidrartillattförbättratillförlitlighetenochsäkerhetenhosgemenskapenselnäteller till gemenskapens elförsörjning
▼
M1
d2 Tyskland - Polen: förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna
▼B
d3 Tyskland - Norge: förbindelse med undervattenskabel mellan Nordtyskland
(UCPTE) och Sydnorge (NORDEL)
d5 Italien - Schweiz: förstärkning av förbindelserna mellan norra Italien och
Schweiz
▼M1
d8 Grekland - Balkanländerna: förstärkning av förbindelserna mellan Grekland och Alba-
nien respektive Bulgarien samt f.d. Jugoslavien, inbegripetåterupprättandet av förbindelserna med de norra delarna avf.d. Jugoslavien och UCPTE-nätet
▼
B
d9 Grekland - Turkiet: förbindelser mellan de båda länderna genom Greklands
nordöstra del
▼M1
d1 0 Förenade kungariket - Norge: förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra/östra
England och södra Norge (NORDEL)
▼B
d1 1 Nederländerna - Norge: förbindelse med undervattenskabel mellan nordöstra
Nederländerna (UCPTE) och Sydnorge (NORDEL)
d1 3 Spanien - Marocko: förbindelse med undervattenskabel mellan södra Spanien
och Marockos nät
d1 4 Östersjöländerna: Tyskland -
Polen - Ryssland - Estland -Lettland - Litauen - Sverige -Finland - Danmark - Vitryss-landförstärkning och utveckling av förbindelserna mellan dessa
länders nät med luftledningar och/eller undervattenskablar
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 9
▼M1
d1 5 Sverige - Norge: förstärkning av förbindelserna mellan de båda länderna
d1 6 EU - Vitryssland - Ryssland -
Ukraina:utveckling av förbindelser och gränssnitt mellan (det utvid-
gade) UCPTE-nätet och näten i tredje länder i Östeuropa,inbegripet omlokalisering av de HVDC (
2)-stationer för
konvertering som tidigare användes mellan Österrike ochUngern, Österrike och Tjeckiska republiken samt Tysklandoch Tjeckiska republiken
▼
B
RÖRLEDNINGSNÄT FÖR NATURGAS
e)Införande av naturgas i nya regioner
e4 Spanien: uppbyggnad av gasledningsnät i regionerna Galicien,
Extremadura, Andalusien, Valencia-Syd och Murcia, inbe-gripet en LNG-terminal(
1)i Galicien
e5 Portugal: uppbyggnad av ett gasledningsnät i landet, framför allt
längs Atlantkusten
▼M1
e5 a Portugal: uppförande av en LNG-terminal vid Atlantkusten
▼B
e6 Grekland: uppbyggnad av ett gasledningsnät i landet, framför allt
längs Egeiska havet, inbegripet en LNG-terminal i Attikaoch lagringsmöjligheter
f)Anslutning av isolerade gasledningsnät till sammankopplade europeiska nät, inbegripet
nödvändiga förstärkningar av befintliga nät, samt anslutning av enskilda naturgasnät
▼
M2
f1 Irland - Förenade kungariket: förstärkning av kapaciteten för transport av gas mellan de
båda länderna
▼B
f2 Förenade kungariket - konti-
nenten:undervattensanslutning mellan Förenade kungarikets
gasledningsnät och det kontinentala nätet via Belgien
f 3a) Luxemburg - Tyskland: förverkligande av en anslutning för försörjning av Luxem-
burg från tyska nät
▼M1
f5 Frankrike - Spanien: förstärkning av transportkapaciteten mellan de båda
länderna
▼B
f6 Portugal - Spanien: förverkligande av gasledningar för Portugals försörjning
via södra Spanien, liksom för Galiciens och Asturiasförsörjning via Portugal
▼
M1
f7 Frankrike: anslutning av näten i landets sydvästra och södra delar
f8 Österrike - Tyskland: förstärkning av transportkapaciteten mellan Österrike och
Bayern
f9 Österrike - Ungern: förbindelse mellan näten i de båda länderna
f1 0 Österrike - Slovakien: anslutning av Österrike till underjordisk lagringskapacitet i
Slovakien
f1 1 Österrike: förbindelse mellan gasledningar som förenar Österrike
med Tyskland respektive Italien
f1 2 Grekland - Albanien: förbindelse mellan näten i de båda länderna
▼M2
f1 3 Italien – Grekland – Andra
Balkanländer:konstruktion av en gasledning som skall försörja Grekland
och andra Balkanländer genom södra Italien
f1 4 Österrike – Tjeckiska Repu-
bliken:konstruktion av gasledningar som skall förbinda de båda
ländernas nät
f1 6 Österrike: sammankoppling av enskilda gastransportnät
f1 7 Österrike – Slovenien –
Kroatien:förstärkning av kapaciteten för gastransporter mellan de tre
länderna
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 10
▼B
g)Ökningavdenkapacitetförmottagning(LNG)ochlagringsomkrävsförattmötaefter-
frågan, samt en diversifiering av källor och tillförselvägar för naturgas
g1 Irland: utveckling av naturgaslagringen för försörjning av det
irländska nätet
g3 Frankrike: höjning av kapaciteten hos den LNG-terminal som finns i
västra Frankrike
g4 Italien: uppförande av en ny LNG-terminal som gör det möjligt att
diversifiera försörjningen bl.a. för behovet av elektricitets-produktion
▼
M2
g6 Tyskland utveckling av möjligheterna till underjordisk lagring av gas
g7 Frankrike: utveckling av möjligheterna till underjordisk lagring av gas
▼B
g8 Spanien: utveckling av den underjordiska lagringskapaciteten i
nord-sydlig riktning inom landet
▼M1
g 8 (a) Spanien: utveckling av den underjordiska lagringskapaciteten i
regionerna vid Medelhavet
▼B
g9 Portugal: uppförande av en anläggning för underjordisk lagring
g1 1 Belgien: höjning av den underjordiska lagringskapacitet som finns i
landets norra del
g1 2 Danmark: höjning av den underjordiska lagringskapaciteten genom
utveckling av kapaciteten hos existerande anläggningareller uppförande av en ny anläggning i närheten av gränsenmot Tyskland
▼
M1
g1 3 Österrike: utvidgning och utveckling av den underjordiska lagrings-
kapaciteten
▼M2
g1 4 Italien: konstruktion av en LNG-terminal offshore
g1 5 Förenade kungariket: utveckling av möjligheterna till underjordisk lagring av gas
▼B
h)Ökningavdentransportkapacitet(gasledningarförtillförsel)somkrävsförattmötaefter-
frågan, samt en diversifiering av källor och tillförselvägar för naturgas
▼M1
h1 Norge - Frankrike: uppbyggnad av en fjärde gasledning från norska tillgångar
(Nordsjön) till kontinenten
h3 Norge - Danmark - Sverige -
Finland - Ryssland -Baltikum:uppbyggnad och utveckling av förbindelser mellan dessa
länders nät för att skapa ett integrerat gasledningsnät
▼
B
h4 Algeriet - Spanien - Portugal
- Frankrike:uppbyggnad av en ny gasledning som möjliggör försörj-
ning från Algeriet via Marocko, i en första fas till Spanienoch Portugal och i en andra fas till Frankrike
h5 Algeriet - Tunisien - Italien: förstärkning av transportkapaciteten hos gasledningen
genom Medelhavet till Italien från algeriska tillgångar
h6 Ryssland - Ukraina - EU: förstärkning av transportkapaciteten till Europeiska
unionen från ryska tillgångar via den huvudlinje som redanexisterar, genom Ukraina, Slovakien och Tjeckiska repu-bliken
h7 Ryssland - Vitryssland -
Polen - EU:uppbyggnad av en andra transportlinje från de ryska till-
gångarna till Europeiska unionen genom Vitryssland ochPolen
▼
M2
h1 0 Länderna vid Kaspiska havet
– Europeiska gemenskapen:Konstruktion av nya gasledningar som skall göra det
möjligt för Europeiska gemenskapen att få leveranser fråntillgångar i länderna vid Kaspiska havet
1996D1254 — SV — 06.08.1999 — 002.001 — 11
▼M2
h1 1 Ryssland – Ukraina
–Moldova – Rumänien –Bulgarien – Grekland –Andra Balkanländer:förbättringar av gastransporten för att garantera leveranser
från ryska tillgångar till det nya gasnätet i Grekland ochtill andra Balkanländer
▼
B
h1 2 Belgien - Tyskland: gasledning för att sammankoppla de belgiska och tyska
näten
▼M1
h1 3 Tyskland - Tjeckiska repu-
bliken - Österrike - Italien:uppbyggnad av ett system för att ansluta ledningar mellan
de tyska, tjeckiska, österrikiska och italienska gaslednings-näten
h1 4 Ryssland - Ukraina - Slova-
kien - Ungern - Slovenien -Italien:uppbyggnad av en ny gasledning från ryska tillgånger till
Italien
▼
M2
h1 5 Nederländerna – Tyskland –
Schweiz – Italien:kapacitetsökning för gastransporter genom TENP-gasled-
ningen från Nederländerna genom Tyskland till Italien
h1 6 Belgien – Frankrike –
Schweiz – Italien:kapacitetsökning för gastransporter från nordvästra Europa
genom Frankrike till Italien
h1 7 Danmark – Polen: konstruktion av en gasledning genom Danmark till Polen
(1) Detta beslut föregriper inte någon miljökonsekvensbeskrivning rörande projekten
(2) LNG: liquid natural gaz.