4.

Följande text ska läggas till:

”DEL B

NY METOD FÖR BESTÄMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE I DRIFT

1. Inledning

Denna del ska tillämpas på fordon av kategorierna M och N1, klass I, som är baserade på typer godkända efter den 1 januari 2019 och på alla fordon registrerade efter den 1 september 2019 och på fordon av kategorierna N1, klasserna II och III, och N2 som är baserade på typer godkända efter den 1 september 2019 och registrerade efter den 1 september 2020.

I denna del fastställs kraven för överensstämmelse i drift (ISC) för kontroll av efterlevnaden av utsläppsgränserna för utsläpp från avgasrör (inbegripet vid låg temperatur) och utsläpp genom avdunstning under fordonets normala livslängd i upp till fem år eller 100 000 km, beroende på vilket som inträffar först.

2. Processbeskrivning

Figur B.1

Illustration av förfarandet för överensstämmelse hos fordon i drift (där GTAA avser den beviljande typgodkännandemyndigheten och OEM avser tillverkaren)

3. Definition av ISC-familj

En ISC-familj ska bestå av följande fordon:

(a) För utsläpp från avgasrör (typ 1- och typ 6-provningar) används de fordon som omfattas av PEMS-provningsfamiljen enligt beskrivningen i tillägg 7 till bilaga IIIA.

(b) För utsläpp genom avdunstning (typ 4-provning) används de fordon som ingår i familjen för avdunstningsutsläpp enligt beskrivningen i punkt 5.5 i bilaga VI.

4. Insamling av information och inledande riskbedömning

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska samla in all relevant information om möjlig bristande efterlevnad vad gäller utsläpp som kan vara relevant för beslut om vilka ISC-familjer som ska kontrolleras under ett visst år. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska i synnerhet ta hänsyn till information om fordonstyper med höga utsläpp under verkliga körförhållanden. Denna information ska samlas in genom användning av lämpliga metoder, vilka får omfatta fjärranalys, förenklade ombordsystem för utsläppsövervakning (SEMS) och provning med ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS). Antalet och betydelsen av de överskridanden som observeras under en sådan provning får användas för att prioritera ISC-provningen.

Som en del av den information som tillhandahålls för ISC-kontrollerna ska varje tillverkare lämna in en rapport till den beviljande typgodkännandemyndigheten om utsläppsrelaterade garantianspråk och eventuella utsläppsrelaterade garantireparationer som utförts eller registrerats vid ett servicetillfälle, i enlighet med ett format som avtalats mellan den beviljande typgodkännandemyndigheten och tillverkaren vid typgodkännandet. Informationen ska innehålla detaljerade uppgifter om förekomsten och typen av fel hos utsläppsrelaterade komponenter och system per ISC-familj. Rapporterna ska lämnas in minst en gång per år för varje ISC-fordonsfamilj under hela den period under vilken kontroller av överensstämmelse i drift ska utföras i enlighet med artikel 9.3.

På grundval av den information som avses i första och andra stycket ska den beviljande typgodkännandemyndigheten göra en inledande bedömning av risken för att en ISC-familj inte uppfyller reglerna för överensstämmelse i drift och utifrån denna bedömning fatta beslut om vilka familjer som ska provas och vilka typer av provningar som ska utföras enligt ISC-bestämmelserna. Den beviljande typgodkännandemyndigheten får även göra ett slumpvis urval av vilka ISC-familjer som ska provas.

5. ISC-provning

Tillverkaren ska utföra ISC-provningar av utsläpp från avgasrör som åtminstone omfattar typ 1-provningen för alla ISC-familjer. Tillverkaren får även utföra RDE-, typ 4- och typ 6-provningar för alla eller delar av ISC-familjerna. Tillverkaren ska till den beviljande typgodkännandemyndigheten rapportera alla resultat av ISC-provningen med hjälp av den elektroniska plattform för överensstämmelse i drift som beskrivs i punkt 5.9.

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska kontrollera ett lämpligt antal ISC-familjer varje år i enlighet med punkt 5.4. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska ange alla resultat av ISC-provningen i den elektroniska plattform för överensstämmelse i drift som beskrivs i punkt 5.9.

Ackrediterade laboratorier eller tekniska tjänster får utföra kontroller av ett obegränsat antal ISC-familjer varje år. De ackrediterade laboratorierna eller de tekniska tjänsterna ska skicka in en rapport till den beviljande typgodkännandemyndigheten med alla resultat av ISC-provningen med hjälp av den elektroniska plattform för överensstämmelse i drift som beskrivs i punkt 5.9.

5.1. Kvalitetssäkring av provningen

Kontrollorgan och laboratorier som utför ISC-kontroller, och som inte har utsetts som en teknisk tjänst, ska ackrediteras enligt EN ISO/IEC 17020:2012 för ISC-förfarandet. Laboratorier som utför ISC-provningar och som inte har utsetts som tekniska tjänster, i den mening som avses i artikel 41 i direktiv 2007/46/EG, får endast utföra ISC-provningar om de är ackrediterade enligt EN ISO/IEC 17025:2017.

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska utföra en årliga revision av de ISC-kontroller som har utförts av tillverkaren. Den beviljande typgodkännandemyndigheten får även utföra en revision av de ISC-kontroller som har utförts av ackrediterade laboratorier och tekniska tjänster. Revisionen ska baseras på den information som tillhandahållits av tillverkarna, de ackrediterade laboratorierna eller tekniska tjänsterna och som åtminstone ska omfatta den detaljerade ISC-rapporten i enlighet med tillägg 3. Den beviljande typgodkännandemyndigheten får kräva att tillverkarna, de ackrediterade laboratorierna eller tekniska tjänsterna tillhandahåller ytterligare information.

5.2. Offentliggörande av provningsresultat av ackrediterade laboratorier och tekniska tjänster

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska meddela resultaten av bedömningen av överensstämmelse och de korrigerande åtgärderna för en viss ISC-familj till de ackrediterade laboratorier eller tekniska tjänster som tillhandahöll provningsresultat för den berörda familjen så snart de blir tillgängliga.

Resultatet av provningarna, inklusive de detaljerade uppgifterna för alla fordon som provats, får inte offentliggöras förrän den beviljande typgodkännandemyndigheten har offentliggjort den årliga rapporten eller resultaten av ett enskilt ISC-förfarande eller efter att det statistiska förfarandet har avslutats (se punkt 5.10) utan resultat. Om resultaten av ISC-provningarna offentliggörs ska de åtföljas av en hänvisning till den årliga rapporten av den den beviljande typgodkännandemyndighet som inkluderade dem.

5.3. Typer av provningar

ISC-provning ska endast utföras på fordon som har valts ut i enlighet med tillägg 1.

ISC-provning med typ 1-provningen ska utföras i enlighet med bilaga XXI.

ISC-provning med RDE-provningarna ska utföras i enlighet med bilaga IIIA, typ 4-provningar ska utföras i enlighet med tillägg 2 till denna bilaga och typ 6-provningar ska utföras i enlighet med bilaga VIII.

5.4. Frekvens och omfattning av ISC-provningen

Den tidsperiod som förlöper mellan det att tillverkaren inleder två kontroller av överensstämmelse i drift för en viss ISC-familj får inte överstiga 24 månader.

Frekvensen av den ISC-provning som utförs av den beviljande typgodkännandemyndigheten ska baseras på en metod för riskbedömning som är förenlig med den internationella standarden ISO 31000:2018 – Riskhantering – Vägledning, och som ska omfatta resultaten av den inledande bedömning som gjorts enligt punkt 4.

Från och med den 1 januari 2020 ska de beviljande typgodkännandemyndigheterna utföra typ 1- och RDE-provningarna på minst 5 % av ISC-familjerna per tillverkare och år eller minst två ISC-familjer per tillverkare och år i tillämpliga fall. Kravet avseende provning av minst 5 % eller minst två ISC-familjer per tillverkare och år ska inte gälla tillverkare av små serier. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska säkerställa största möjliga täckning av ISC-familjer och fordon av olika åldrar i en viss familj för överensstämmelse i drift för att säkerställa att bestämmelserna i artikel 8.3 uppfylls. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska slutföra det statistiska förfarande som den har påbörjat för varje ISC-familj inom 12 månader.

ISC-provningar med typ 4- eller typ 6-provningar ska inte ha några minimikrav när det gäller frekvensen.

5.5. Finansiering av ISC-provning av de beviljande typgodkännandemyndigheterna

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för provning av överensstämmelse i drift. Utan att det påverkar den nationella lagstiftningen ska dessa kostnader ersättas med avgifter som den beviljande typgodkännandemyndigheten kan ta ut av tillverkaren. Sådana avgifter ska täcka ISC-provnig av upp till 5 % av familjerna för överensstämmelse i drift per tillverkare och år eller minst två ISC-familjer per tillverkare och år.

5.6. Provningsplan

Innan den beviljande typgodkännandemyndigheten inleder en RDE-provning i samband med en ISC-provning ska myndigheten utarbeta en provningsplan. Denna plan ska omfatta provningar för att kontrollera överensstämmelsen i drift under ett brett urval av förhållanden i enlighet med bilaga IIIA.

5.7. Urval av fordon för ISC-provning

Den information som samlas in ska vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att fordonens prestanda i drift kan bedömas för fordon som underhålls och används på korrekt sätt. Tabellerna i tillägg 1 ska användas för att besluta huruvida fordonet kan väljas ut för ISC-provning. Under kontrollen mot tabellerna i tillägg 1 kan det framkomma att vissa fordon är defekta och att de inte ska ingå i ISC-provningen om det finns bevis för att delar av det utsläppsbegränsande systemet varit skadade.

Samma fordon får användas för att utföra och sammanställa rapporter från fler än en typ av provning (typ 1, RDE, typ 4, typ 6), men endast den första giltiga provningen av varje typ ska beaktas för det statistiskt förfarandet.

5.7.1. Allmänna krav

Fordonet ska tillhöra en ISC-familj enligt beskrivningen i punkt 3 och uppfylla de kontroller som fastställs i tabellen i tillägg 1. Det ska vara registrerat i unionen och ha körts i unionen under minst 90 % av dess körtid. Utsläppsprovningen får göras i en annan geografisk region än den där fordonen valdes ut.

De utvalda fordonen ska åtföljas av ett underhållsregister som visar att fordonet har genomgått underhåll på korrekt sätt, att service har genomförts i enlighet med tillverkarens rekommendationer och att enbart originaldelar har använts vid byte av utsläppsrelaterade delar.

Fordon som visar tecken på skadligt bruk, felaktig användning som kan påverka dess utsläppsprestanda, manipulering eller förhållanden som kan leda till osäker drift ska undantas från ISC-provningen.

Fordonet får inte ha genomgått några aerodynamiska förändringar som inte kan avlägsnas för provningen.

Ett fordon ska undantas från ISC-provning om den information som lagrats i fordonets dator visar att fordonet körts efter det att en felkod visats och att en reparation inte utförts i enlighet med tillverkarens specifikationer.

Ett fordon ska undantas från ISC-provning om bränslet från fordonets tank inte uppfyller de tillämpliga standarder som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG ( 2 ) eller om det finns belägg för att fordonet har tankats med fel typ av bränsle.

5.7.2. Undersökning och underhåll av fordonet

Diagnos av eventuella fel och allt normalt underhåll som krävs i enlighet med tillägg 1 ska utföras på fordon som har godtagits för provning, antingen före eller efter det att ISC-provningen påbörjats.

Följande kontroller ska utföras: OBD-kontroller (utförda före eller efter provningen), visuella kontroller av tända felindikeringslampor, kontroller av att luftfilter, alla drivremmar, alla vätskenivåer, kylarlock och tanklock, alla vakuum- och bränsleslangar och alla elektriska kablar till efterbehandlingssystemet är hela samt kontroller av att tändningen, bränslemätaren och delarna i den utsläppsbegränsande anordningen inte är felaktigt inställda och/eller manipulerade.

Om fordonet har högst 800 km kvar till en planerad underhållsservice ska denna service utföras.

Spolarvätskan ska tömmas ut och ersättas med varmt vatten innan en typ 4-provning påbörjas.

Ett bränsleprov ska samlas in och förvaras i enlighet med kraven i bilaga IIIA för ytterligare analys om provningen misslyckas.

Alla fel ska registreras. Om felet gäller de utsläppsbegränsande anordningarna ska fordonet rapporteras som defekt och inte användas mer under provningen, men felet ska beaktas vid den bedömning av överensstämmelse som ska utföras i enlighet med punkt 6.1.

5.8. Provstorlek

Om tillverkare tillämpar det statistiska förfarande som fastställs i punkt 5.10 för typ 1-provningen ska antalet stickprov fastställas på grundval av den årliga försäljningsvolymen av en familj i drift i unionen enligt beskrivningen i följande tabell:







Tabell B.1 Antal stickprov för ISC-provning med typ 1-provningar EU-registreringar av fordon per kalenderår under provperioden Antal stickprov (för typ 1-provning) upp till 100 000 1 100 001 till 200 000 2 över 200 000 3

Varje stickprov ska omfatta tillräckligt många fordonstyper för att säkerställa att minst 20 % av familjens totala försäljning täcks. Om en familj kräver att mer än ett stickprov provas ska fordonen i det andra och tredje stickprovet återspegla andra användningsförhållanden än fordonen i det första stickprovet.

5.9. Användning av den elektroniska plattformen för överensstämmelse i drift och tillgång till uppgifter som krävs för provningen

Kommissionen ska inrätta en elektronisk plattform för att underlätta utbytet av uppgifter mellan tillverkarna, de ackrediterade laboratorierna och de tekniska tjänsterna å ena sidan och den beviljande typgodkännandemyndigheten å andra sidan samt för att underbygga beslut om godkännande eller underkännande av stickprovet.

Tillverkaren ska sammanställa det provningsinsynspaket som avses i artikel 5.12 i det format som anges i tabellerna 1 och 2 i tillägg 5 och i tabellen i denna punkt och skicka det till den typgodkännandemyndighet som beviljar typgodkännandet för utsläpp. Tabell 2 i tillägg 5 ska användas för att möjliggöra ett urval av fordon från samma familj för provning och vid sidan av tabell 1 tillhandahålla tillräcklig information för de fordon som ska provas.

När den elektroniska plattform som avses i det första stycket blir tillgänglig ska den typgodkännandemyndighet som beviljar typgodkännandet för utsläpp överföra informationen i tabellerna 1 och 2 i tillägg 5 till denna plattform inom 5 arbetsdagar efter mottagandet.

All information som ingår i tabellerna 1 och 2 i tillägg 5 ska vara tillgänglig för allmänheten i elektronisk form utan kostnad.

Följande information ska också ingå i provningsinsynspaketet och ska tillhandahållas av tillverkaren utan kostnad inom 5 arbetsdagar efter det att en begäran inkommit från ett ackrediterat laboratorium eller en teknisk tjänst.







ID Invärde Beskrivning 1. Särskilt förfarande för ombyggnad av fordon (fyrhjulsdrift till tvåhjulsdrift) för provning med dynamometer i förekommande fall Enligt definitionen i underbilaga 6 till bilaga XXI, punkt 2.4.2.4. 2. Anvisningar för dynamometerläge, i förekommande fall Hur dynamometerläge aktiveras på samma sätt som under TA-provningarna 3. Avstannande läge som använts under TA-provningarna Om fordonet har anvisningar för avstannande läge ska det finnas information om hur det aktiveras 4. Förfarande för urladdning av batteri (externt laddbara hybridelfordon, fordon med endast eldrift) OEM-förfarande för att ladda ur batteriet för att förbereda externt laddbara hybridelfordon inför laddningsbevarande provningar och fordon med endast eldrift för att ladda batteriet 5. Förfarande för att avaktivera alla hjälpaggregat Om de används under TA-provningen

5.10. Statistisk förfarande

5.10.1. Allmänt

Verifieringen av överensstämmelse i drift ska baseras på en statistisk metod som följer de allmänna principerna för sekvensprovtagning för inspektion av egenskaper. Den minsta stickprovsstorleken för ett godkänt resultat är tre fordon, och den största kumulativa stickprovsstorleken är tio fordon för typ- 1 och RDE-provningarna.

För typ 4- och typ 6-provningarna får en förenklad metod användas, där stickprovet ska bestå av tre fordon och provningen betraktas som underkänd om alla de tre fordonen underkänns och godkänd om alla de tre fordonen blir godkända. I de fall där två av tre fordon godkänns eller underkänns får typgodkännandemyndigheten besluta att genomföra ytterligare provningar eller gå vidare med bedömningen av överensstämmelse i enlighet med punkt 6.1.

Provningsresultaten får inte multipliceras med försämringsfaktorer.

För fordon som har ett angivet maximalt RDE-värde i punkt 48.2 i intyget om överensstämmelse, så som beskrivs i bilaga IX till direktiv 2007/46/EG, som är lägre än de utsläppsgränser som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007, ska överensstämmelsen kontrolleras både gentemot det angivna maximala RDE-värdet ökat med den marginal som fastställs i punkt 2.1.1 i bilaga IIIA och den not-to-exceed-gräns som fastställs i avsnitt 2.1 i den bilagan. Om stickprovet inte uppfyller de angivna maximala RDE-värden som ökats med den tillämpliga marginalen för mätosäkerheten, men godkänns enligt den högsta tillåtna gränsen, ska den beviljande typgodkännandemyndigheten kräva att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder.

Innan den första ISC-provningen utförs ska tillverkaren, det ackrediterade laboratoriet eller den tekniska tjänsten (nedan kallad parten) meddela avsikten att genomföra en provning av överensstämmelse i drift av en viss fordonsfamilj till den beviljande typgodkännandemyndigheten. När den beviljande typgodkännandemyndigheten tagit emot detta meddelande ska den öppna en ny statistisk mapp för behandling av resultaten av varje relevant kombination av följande parametrar för den berörda parten eller gruppen av parter: fordonsfamilj, typ av utsläppsprovning och förorening. Separata statistiska förfaranden ska inledas för varje relevant kombination av dessa parametrar.

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska i varje statistisk mapp endast föra in de resultat som tillhandahållits av den relevanta parten. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska föra ett register över antalet provningar som har utförts, antalet underkända och godkända provningar samt andra uppgifter som är nödvändiga som stöd till det statistiska förfarandet.

Eftersom fler än ett statistiskt förfarande kan vara öppet samtidigt för en viss kombination av provningstyp och fordonsfamilj får en part endast kunna tillhandahålla provningsresultat till ett öppet statistiskt förfarande för en viss kombination av provningstyp och fordonsfamilj. Varje provning ska endast rapporteras en gång, och alla provningar (giltiga, ej giltiga, underkända eller godkända etc.) ska rapporteras.

Varje statistiskt förfarande för en ISC-provning ska vara öppet fram till dess att ett resultat har uppnåtts när det statistiska förfarandet leder fram till ett beslut om godkännande eller underkännande av stickprovet i enlighet med punkt 5.10.5. Om ett resultat inte har uppnåtts inom 12 månader efter det att en statistisk mapp öppnades ska den beviljande typgodkännandemyndigheten emellertid stänga den statistiska mappen såvida den inte beslutar att slutföra provningen för den aktuella statistiska mappen inom de efterföljande 6 månaderna.

5.10.2. Sammanslagning av ISC-resultat

Provningsresultat från två eller fler ackrediterade laboratorier eller tekniska tjänster får slås samman till ett gemensamt statistiskt förfarande. En sammanslagning av provningsresultaten kräver ett skriftligt medgivande från alla berörda parter som tillhandahåller provningsresultat till en grupp av resultat och en anmälan till den beviljande typgodkännandemyndigheten innan provningen påbörjas. En av de parter som genomför en sammanslagning av provningsresultat ska utses som ledare av gruppen och vara ansvarig för rapportering av uppgifter och kommunikation med den beviljande typgodkännandemyndigheten.

5.10.3. Godkännande/Underkännande/Ogiltigt resultat av en enskild provning

En ISC-utsläppsprovning ska betraktas som godkänd för en eller flera föroreningar om utsläppsresultatet är lika med eller lägre än den utsläppsgräns som fastställs i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 för den typen av provning.

En utsläppsprovning ska betraktas som underkänd för en eller flera föroreningar om utsläppsresultatet är högre än motsvarande utsläppsgräns för den typen av provning. Varje underkänd provning ska öka f-värdet (se punkt 5.10.5) med 1 för den aktuella statistiska beräkningen.

En ISC-utsläppsprovning ska betraktas som ogiltig om den inte uppfyller de provningskrav som avses i punkt 5.3. Ogiltiga provningsresultat ska undantas från det statistiska förfarandet.

Resultaten av alla ISC-provningar ska skickas in till den beviljande typgodkännandemyndigheten inom tio arbetsdagar från slutförandet av varje provning. Provningsresultaten ska åtföljas av en övergripande provningsrapport i slutet av provningarna. Resultaten ska införlivas i stickprovet i den kronologiska ordning de utfördes.

Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska införliva alla giltiga utsläppsresultat i det relevanta öppna statistiska förfarandet fram till dess att ett underkänt eller godkänt resultat har uppnåtts för urvalet i enlighet med punkt 5.10.5.

5.10.4. Behandling av avvikande resultat

Förekomsten av avvikande resultat i det statistiska förfarandet för stickprovet kan leda till ett underkänt resultat i enlighet med de förfaranden som beskrivs nedan:

Avvikande resultat ska klassificeras som mellanliggande eller extrema.

Ett resultat av en utsläppsprovning ska betraktas som ett mellanliggande avvikande resultat om det är lika med eller högre än 1,3 gånger den tillämpliga utsläppsgränsen. Förekomsten av två sådana avvikande resultat i ett stickprov ska leda till ett underkännande av provet.

Ett utsläppsresultat ska betraktas som ett extremt avvikande resultat om det är lika med eller högre än 2,5 gånger den tillämpliga utsläppsgränsen. Förekomsten av ett sådant avvikande resultat i ett stickprov ska leda till ett underkännande av provet. I sådana fall ska fordonets registreringsnummer meddelas till tillverkaren och till den beviljande typgodkännandemyndigheten. Fordonsägarna ska informeras om denna möjlighet före provningen.

5.10.5. Beslut om godkännande/underkännande av ett stickprov

Som grund för beslutet om godkännande/underkännande av ett stickprov används ”p” som beteckning för antalet godkända resultat (passed) och ”f” för antalet underkända resultat (failed). Varje godkänt provningsresultat ska öka p-värdet med 1, och varje underkänt provningsresultat ska öka f-värdet med 1 för det relevanta öppna statistiska förfarandet.

När giltiga resultat av en utsläppsprovning införlivas i ett öppet statistiskt förfarande ska typgodkännandemyndigheten

— uppdatera den kumulativa stickprovsstorleken n för det aktuella fallet så att det återspeglar det totala antalet giltiga utsläppsprovningar som införlivats i det statistiska förfarandet,

— utvärdera resultaten och uppdatera antalet godkända resultat p och antalet underkända resultat f,

— beräkna antalet extrema och mellanliggande avvikande resultat i stickprovet i enlighet med punkt 5.10.4,

— kontrollera om ett beslut kan fattas genom det förfarande som beskrivs nedan.

Beslutet beror på den kumulativa stickprovsstorleken n, antalet godkända och underkända resultat, p respektive f, såväl som antalet mellanliggande och/eller extrema avvikande resultat i stickprovet. För att kunna fatta beslut om ett godkännande eller underkännande av ett ISC-stickprov ska den beviljande typgodkännandemyndigheten använda beslutsdiagrammet i figur B.2 för fordon som baseras på typer som godkänts från och med den 1 januari 2020 och beslutsdiagrammet i figur B.2.a för fordon som baseras på typer som godkänts till och med den 31 december 2019. I diagrammen anges vilket beslut som ska fattas för en viss kumulativ stickprovsstorlek n och antalet underkända resultat f.

Två beslut är möjliga för ett statistiskt förfarande för en viss kombination av fordonsfamilj, typ av utsläppsprovning och förorening:

Beslutet ”stickprovet är godkänt” ska fattas om det tillämpliga beslutsdiagrammet i figur B.2 eller figur B.2.a ger resultatet ”GODKÄNT” för den aktuella kumulativa stickprovsstorleken n och antalet underkända resultat f.

Beslutet ”stickprovet är underkänt” ska fattas om minst ett av följande villkor har uppfyllts för en given kumulativ stickprovsstorlek n:

— Det tillämpliga beslutsdiagrammet i figur B.2 eller figur B.2.a ger resultatet ”UNDERKÄNT” för den aktuella kumulativa stickprovsstorleken n och antalet underkända resultat f.

— Det finns två mellanliggande avvikande resultat.

— Det finns ett extremt avvikande resultat.

Om inget beslut kan fattas ska det statistiska förfarandet förbli öppet, och ytterligare resultat ska införlivas i förfarandet fram till dess att ett beslut kan fattas eller förfarandet har stängts i enlighet med punkt 5.10.1.

Figur B.2

Beslutsdiagram för det statistiska förfarandet för fordon baserade på typer som godkänts från och med den 1 januari 2020 (där G = Godkänt, U = Underkänt och IB = Inget beslut).







antal underkända resultat f 10 U 9 U U 8 U U U 7 U U U U 6 U U U U U 5 U U U IB IB G 4 U U IB IB IB IB G 3 U U IB IB IB IB G G 2 IB IB IB IB G G G G 1 IB G G G G G G G 0 G G G G G G G G 3 4 5 6 7 8 9 10 kumulativ stickprovsstorlek n

Figur B.2.a

Beslutsdiagram för det statistiska förfarandet för fordon som typgodkänts till och med den 31 december 2019.







antal underkända resultat f 10 U 9 U U 8 U U U 7 U U U U 6 U U U U U 5 U IB IB IB IB G 4 IB IB IB IB IB G G 3 IB IB IB IB IB G G G 2 IB IB IB G G G G G 1 IB G G G G G G G 0 G G G G G G G G 3 4 5 6 7 8 9 10 kumulativ stickprovsstorlek n

5.10.6. ISC-provning av färdigbyggda fordon och fordon avsedda för särskilda ändamål

Tillverkaren av grundfordonet ska bestämma de tillåtna värdena för de parametrar som ingår i tabell B.3. De tillåtna parametervärdena för varje familj ska registreras i informationsdokumentet för typgodkännande avseende utsläpp (se tillägg 3 till bilaga I) och i insynsförteckning 1 i tillägg 5 (raderna 45–48). Tillverkaren i den andra etappen ska endast tillåtas att använda grundfordonets utsläppsvärden om det färdigbyggda fordonets värden ligger inom de tillåtna parametervärdena. Parametervärdena för varje färdigbyggt fordon ska registreras i intyget om överensstämmelse.







Tabell B.3 Tillåtna parametervärden för etappvis färdigbyggda fordon och fordon avsedda för särskilda ändamål vid användning grundfordonets typgodkännande avseende utsläpp. Parametervärden: Tillåtna värden från – till: Slutlig fordonsvikt i körklart skick (i kg) Det slutliga fordonets frontarea (i cm2) Rullmotstånd (kg/t) Beräknad frontarea på frontgrillens luftintag (i cm2)

Om ett färdigbyggt fordon eller ett fordon avsett för särskilda ändamål provas, och om provresultaten ligger under den tillämpliga utsläppsgränsen, ska fordonet betraktas som godkänt för ISC-familjen i enlighet med punkt 5.10.3.

Om resultatet av provningen av ett färdigbyggt fordon eller ett fordon avsett för särskilda ändamål överstiger de tillämpliga utsläppsgränserna, men inte är högre än 1,3 gånger de tillämpliga utsläppsgränserna, ska den som utför provningen undersöka om fordonet uppfyller värdena i tabell B.3. Om något av dessa värden inte är uppfyllda ska detta rapporteras till den beviljande typgodkännandemyndigheten. Om fordonet inte uppfyller dessa värden ska den beviljande typgodkännandemyndigheten undersöka orsakerna till den bristande överensstämmelsen och vidta lämpliga åtgärder avseende tillverkaren av det färdigbyggda fordonet eller fordonet för särskilda ändamål för att återställa överensstämmelsen, däribland återkallande av typgodkännandet. Om fordonet uppfyller värdena i tabell B.3 ska det betraktas som ett flaggat fordon för familjen för överensstämmelse i drift i den mening som avses i punkt 6.1.

Om provningsresultatet överstiger 1,3 gånger de tillämpliga utsläppsgränserna ska det betraktas som underkänt för familjen för överensstämmelse i drift i den mening som avses i punkt 6.1, men inte som ett avvikande resultat för den relevanta ISC-familjen. Om det färdigbyggda fordonet eller fordonet för särskilda ändamål inte uppfyller värdena i tabell B.3 ska detta rapporteras till den beviljande typgodkännandemyndigheten, som ska undersöka orsakerna till den bristande överensstämmelsen och vidta lämpliga åtgärder avseende tillverkaren av det färdigbyggda fordonet eller fordonet för särskilda ändamål för att återställa överensstämmelsen, däribland återkallande av typgodkännandet.

6. Bedömning av överensstämmelse

6.1. Inom 10 dagar efter det att ISC-provningen av det stickprov som avses i punkt 5.10.5 har avslutats ska den beviljande typgodkännandemyndigheten påbörja detaljerade utredningar tillsammans med tillverkaren för att avgöra om ISC-familjen (eller en del av den) uppfyller ISC-bestämmelserna och huruvida det krävs korrigerande åtgärder. För etappvis färdigbyggda fordon eller fordon avsedda för särskilda ändamål ska den beviljande typgodkännandemyndigheten även genomföra detaljerade utredningar om det finns minst tre defekta fordon med samma fel eller fem flaggade fordon i samma ISC-familj i enlighet med punkt 5.10.6.

6.2. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för att täcka kostnaderna för bedömning av överensstämmelse. Utan att det påverkar den nationella lagstiftningen ska dessa kostnader ersättas med avgifter som den beviljande typgodkännandemyndigheten kan ta ut av tillverkaren. Sådana avgifter ska täcka all provning eller revision som behövs för att kunna göra en bedömning av överensstämmelse.

6.3. På begäran av tillverkaren får den beviljande typgodkännandemyndigheten utöka utredningen till andra av tillverkarens fordon i drift som tillhör andra ISC-familjer som sannolikt påverkas av samma defekter.

6.4. Den detaljerade utredningen får inte ta mer än 60 arbetsdagar efter det att utredningen påbörjats av den beviljande typgodkännandemyndigheten. Den beviljande typgodkännandemyndigheten får utföra kompletterande ISC-provningar som utformats för att fastställa varför vissa fordon blev underkända i de ursprungliga ISC-provningarna. De kompletterande provningarna ska utföras under förhållanden som är jämförbara med de ursprungliga ISC-provningarna. På begäran av den beviljande typgodkännandemyndigheten ska tillverkaren tillhandahålla ytterligare information om den möjliga orsaken till underkännandet, vilka delar av familjen som kan påverkas, huruvida andra familjer kan påverkas eller varför problemet som orsakade underkännandet vid de ursprungliga ISC-provningarna inte gäller fordonets överensstämmelse i drift, i tillämpliga fall. Tillverkaren ska ha möjlighet att bevisa att bestämmelserna för överensstämmelse i drift har uppfyllts.

6.5. Inom den tidsfrist som fastställs i punkt 6.3 ska den beviljande typgodkännandemyndigheten fatta beslut om överensstämmelsen och behovet att vidta korrigerande åtgärder för den ISC-familj som omfattas av den detaljerade utredningen och meddela detta till tillverkaren.

7. Korrigerande åtgärder

7.1. Tillverkaren ska utarbeta en plan med korrigerande åtgärder och skicka in den till den beviljande typgodkännandemyndigheten inom 45 arbetsdagar från mottagandet av det meddelande som avses i punkt 6.4. Denna period får utökas med ytterligare 30 arbetsdagar om tillverkaren kan visa för den beviljande typgodkännandemyndigheten att ytterligare tid behövs för att utreda bristen på överensstämmelse.

7.2. De korrigerande åtgärder som begärs av den beviljande typgodkännandemyndigheten ska omfatta rimligt utformade och nödvändiga provningar av komponenter och fordon för att visa att de korrigerande åtgärderna är effektiva och varaktiga.

7.3. Tillverkaren ska ge planen för korrigerande åtgärder ett unikt namn eller nummer för identifiering. Planen med korrigerande åtgärder ska åtminstone omfatta följande: a. En beskrivning av varje typ av fordonsutsläpp som ingår i planen för korrigerande åtgärder. b. En beskrivning av de specifika modifikationer, ändringar, reparationer, korrigeringar, justeringar eller andra ändringar som ska göras för att fordonen ska överensstämma med kraven, inbegripet en kort sammanfattning av de uppgifter och tekniska undersökningar som stöder tillverkarens beslut om vilka särskilda korrigerande åtgärder som ska vidtas. c. En beskrivning av hur tillverkaren avser att informera fordonsägarna om de planerade korrigerande åtgärderna. d. En beskrivning av det korrekta underhåll eller den korrekta användning som tillverkaren i förekommande fall ställer som villkor för berättigande till reparation enligt planen med korrigerande åtgärder och en redogörelse för behovet av ett sådant villkor. e. En beskrivning av det förfarande som fordonsägarna ska följa för att den bristande överensstämmelsen ska åtgärdas. Beskrivningen ska innehålla ett datum efter vilket de korrigerande åtgärderna ska vidtas, den tid verkstaden beräknas behöva för reparationen och var den kan utföras. f. Ett exempel på den information som överlämnats till fordonsägaren. g. En kort beskrivning av det system som tillverkaren använder för att säkerställa tillräcklig tillgång till komponenter eller system för att utföra den korrigerande åtgärden, inbegripet information om när det finns tillräcklig tillgång till komponenter, programvara eller system som behövs för att påbörja tillämpningen av de korrigerande åtgärderna. h. Ett exempel på alla instruktioner som ska sändas till de verkstäder som ska utföra reparationen. i. En beskrivning av hur de föreslagna korrigerande åtgärderna påverkar utsläppen, bränsleförbrukningen, kördugligheten och säkerheten för varje typ av fordonsutsläpp som omfattas av planen med korrigerande åtgärder, inbegripet uppgifter och tekniska undersökningar som stöder dessa slutsatser. j. Om planen för korrigerande åtgärder innehåller ett återkallande ska en beskrivning av metoden för att registrera reparationen lämnas till den beviljande typgodkännandemyndigheten. Om en etikett används ska ett exempel på denna också lämnas in. Vid tillämpning av led d får tillverkaren inte införa några villkor för underhåll eller användning som inte bevisligen har samband med bristen på överensstämmelse och de korrigerande åtgärderna.

7.4. Reparationen ska utföras på ett lämpligt sätt och inom rimlig tid efter det att tillverkaren har tagit emot fordonet för reparation. Inom 15 arbetsdagar efter det att den beviljande typgodkännandemyndigheten har tagit emot den föreslagna planen med korrigerande åtgärder ska myndigheten godkänna planen eller kräva en ny plan i enlighet med punkt 7.5.

7.5. Om den beviljande typgodkännandemyndigheten inte godkänner planen med korrigerande åtgärder ska tillverkaren utarbeta en ny plan och skicka in den till myndigheten inom 20 arbetsdagar efter det att myndigheten meddelade sitt beslut.

7.6. Om den beviljande typgodkännandemyndigheten inte godkänner den andra plan som lämnats in av tillverkaren ska myndigheten vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med artikel 30 i direktiv 2007/46/EG, för att återställa överensstämmelsen, däribland återkallande av typgodkännandet vid behov.

7.7. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska meddela sitt beslut till samtliga medlemsstater och kommissionen inom 5 arbetsdagar.

7.8. De korrigerande åtgärderna ska gälla alla fordon i ISC-familjen (eller andra relevanta familjer som identifierats av tillverkaren i enlighet med punkt 6.2) som sannolikt påverkas av samma defekt. Den beviljande typgodkännandemyndigheten ska besluta om det är nödvändigt att ändra typgodkännandet.

7.9. Det är tillverkarens ansvar att genomföra den godkända planen med korrigerande åtgärder i alla medlemsstater och att registrera varje fordon som tagits bort från marknaden eller återkallats och reparerats samt den verkstad som genomfört reparationen.

7.10. Tillverkaren ska förvara en kopia av kommunikationen med de kunder vars fordon berörs av planen med korrigerande åtgärder. Tillverkaren ska även upprätthålla ett register över återkallandet, med uppgifter om det totala antalet fordon som påverkats i varje medlemsstat och det totala antalet fordon som redan återkallats i varje medlemsstat, tillsammans med en förklaring av eventuella förseningar av tillämpningen av de korrigerande åtgärderna. Tillverkaren ska lämna in registret över de återkallade fordonen till den beviljande typgodkännandemyndigheten, till de typgodkännande myndigheterna i varje medlemsstat och till kommissionen varannan månad.

7.11. Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att den godkända planen med korrigerande åtgärder tillämpas inom två år för minst 90 % av alla berörda fordon som registrerats inom deras territorium.

7.12. Reparationen och ändringen eller monteringen av ny utrustning ska registreras i ett intyg som ska lämnas till fordonsägaren och som ska innehålla identifieringsnumret för kampanjen med korrigerande åtgärder.

8. Årlig rapport från den beviljande typgodkännandemyndigheten

Den beviljande typgodkännandemyndighetenska senast den 31 mars varje år offentliggöra en rapport med resultaten av alla slutförda ISC-undersökningar under föregående år på en kostnadsfri webbplats som är tillgänglig för allmänheten och som inte kräver att användaren måste uppge sin identitet eller registrera sig. Om det finns någon ISC-undersökning för föregående år som fortfarande är öppen vid detta datum ska den rapporteras så fort undersökningen har slutförts. Rapporten ska åtminstone innehålla de uppgifter som framgår av förteckningen i tillägg 4.









Tillägg 1

Kriterier för urval av fordon och beslut om underkända fordon







Urval av fordon för provning av överensstämmelse i drift avseende utsläpp Konfidentiellt Datum: x Utredarens namn: x Provningsställe: x Registreringsland (endast inom EU): x x = uteslutningskriterier X = kontrollerad och rapporterad Fordonsegenskaper Registreringsnummer: x x Körsträcka: Fordonet måste ha körts mellan 15 000 km (eller 30 000 km vid provning av avdunstningsutsläpp) och 100 000 km x Datum för första registrering: Fordonet måste vara mellan 6 månader (eller 12 månader vid provning av avdunstningsutsläpp) och 5 år gammalt x VIN: x Utsläppsklass och egenskaper: x Registreringsland: Fordonet måste vara registrerat inom EU x x Modell: x Motorkod: x Motorvolym (l): x Motoreffekt (kW): x Typ av växellåda (automatisk/manuell): x Drivaxel (framhjulsdrift/allhjulsdrift/bakhjulsdrift): x Däckstorlek (fram och bak om olika): x Ingår fordonet i en återkallnings- eller servicekampanj? Om ja: Vilken? Har reparationerna i kampanjen redan utförts? Reparationerna måste ha utförts x x Intervju med fordonsägaren (Ägaren kommer endast att bli ombedd att besvara de viktigaste frågorna och kommer inte att känna till konsekvenserna av svaren) Ägarens namn (visas endast för det ackrediterade kontrollorganet eller laboratoriet/den tekniska tjänsten) x Kontaktuppgifter (adress/telefonnummer) (visas endast för det ackrediterade kontrollorganet eller laboratoriet/den tekniska tjänsten) x Hur många ägare har fordonet haft? x Fungerade inte vägmätaren? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Användes fordonet som något av följande? Som visningsbil i en utställningshall? x Som taxi? x Som leveransfordon? x För tävlingskörning/motorsport? x Som hyrbil? x Har fordonet använts för att transportera tunga laster som överstiger tillverkarens specifikationer? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har motorn eller fordonet genomgått någon omfattande reparation? x Har motorn eller fordonet genomgått någon otillåten omfattande reparation? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har det förekommit någon ökning/fininställning av motorns effekt? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har någon del av systemet för efterbehandling av utsläpp och/eller bränslesystemet ersatts? Användes originaldelar? Om originaldelar inte användes kan fordonet inte väljas. x x Har någon del av systemet för efterbehandling av utsläpp avlägsnats permanent? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har någon otillåten anordning installerats (ureadödare, emulator etc.)? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har fordonet varit inblandat i en allvarlig olycka? Skriv ner en förteckning över skador och efterföljande reparationer. x Har bilen tidigare använts med fel typ av bränsle (t.ex. bensin i stället för diesel)? Har bilen använts med bränsle av EU-kvalitet som inte finns tillgängligt kommersiellt (bränsle på svarta marknaden eller blandat bränsle?) Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har du använt någon luftuppfräschare, kupéspray, bromsrengörare eller någon annan källa till höga kolväteutsläpp kring fordonet under den senaste månaden? Om ”ja” kan fordonet inte väljas för avdunstningsprovning. x Har det förekommit något bensinläckage på insidan eller utsidan av fordonet under de senaste 3 månaderna? Om ”ja” kan fordonet inte väljas för avdunstningsprovning. x Har någon rökt i bilen under de senaste 12 månaderna? Om ”ja” kan fordonet inte väljas för avdunstningsprovning. x Har du använt rostskyddsmedel, klistermärken, tätningsskydd eller någon annan potentiell källa till flyktiga föreningar på bilen? Om ”ja” kan fordonet inte väljas för avdunstningsprovning. x Har bilen blivit omlackerad? Om ”ja” kan fordonet inte väljas för avdunstningsprovning. x Hur använder du oftast ditt fordon? % motorvägskörning x % landsvägskörning x % stadskörning x Har du kört fordonet i ett land utanför EU under mer än 10 % av användningstiden? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x — I vilket land tankade du fordonet de två senaste gångerna? Om fordonet tankades de två senaste gångerna i ett land som inte tillämpar EU:s bränslestandarder kan fordonet inte väljas. x Har du använt någon bränsletillsats som inte var godkänd av tillverkaren? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Har fordonet underhållits och använts i enlighet med tillverkarens anvisningar? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x Fullständig service- och reparationshistorik, inbegripet eventuella ombyggnader Om fullständig dokumentation inte tillhandahålls kan fordonet inte väljas. x Undersökning och underhåll av fordonet X = uteslutningskriterier/ F = defekt fordon X = kontrollerad och rapporterad 1 Bränsletank (full/tom) Är varningslampan för låg bränslenivå tänd? Om ”ja”, tanka före provningen. x 2 Finns det några tända varningslampor på instrumentpanelen som indikerar att det har inträffat ett fel på fordonet eller systemet för efterbehandling av avgaser som inte kan lösas genom normalt underhåll (felindikeringslampa, servicelampa etc.)? Om ”ja” kan fordonet inte väljas. x 3 Tänds lampan för SCR-systemet när motorn startas? Om ”ja” bör AdBlue-tanken fyllas på eller fordonet repareras innan det används i provningen. x 4 Visuell besiktning av avgassystemet Kontrollera om det finns läckor mellan avgasgrenröret och avgasrörets öppning. Kontrollera och dokumentera (med fotografier) Om skador eller läckor påträffas ska fordonet betraktas som defekt . F 5 Relevanta komponenter i avgassystemet Kontrollera alla relevanta komponenter i avgassystemet och dokumentera eventuella skador (med fotografier). Om skador påträffas ska fordonet betraktas som defekt. F 6 Avdunstningssystem Trycksätt bränslesystemet (från sidan med behållaren), kontrollera om det finns läckor i en miljö med konstant omgivande temperatur och prova med flamjonisationsdetektor runt och i fordonet. Om provet med flamjonisationsdetektorn inte godkänns ska fordonet betraktas som defekt . F 7 Bränsleprov Samla in ett bränsleprov från bränsletanken. x 8 Luftfilter och oljefilter Kontrollera eventuella föroreningar och skador, och byt filter om de är skadade eller starkt förorenade eller om det återstår mindre än 800 km till nästa rekommenderade byte. x 9 Spolarvätska (endast för avdunstningsprovning) Töm ut spolarvätskan och fyll behållaren med varmt vatten. x 10 Hjul (fram och bak) Kontrollera om hjulen kan röra sig fritt eller om de blockeras av bromsen. Om ”nej” kan fordonet inte väljas. x 11 Däck (endast för avdunstningsprovning) Ta bort reservdäck och byt till stabiliserade däck om däcken har använts mindre än 15 000 km. Använd endast sommardäck eller allvädersdäck. x 12 Drivremmar och kylarkåpa Om skador påträffas ska fordonet betraktas som defekt. Dokumentera med fotografier. F 13 Kontrollera vätskenivåer Kontrollera de högsta och lägsta nivåerna (motorolja, kylarvätska)/fyll på om nivån är under minimigränsen. x 14 Tanklucka (endast för avdunstningsprovning) Kontrollera att överfyllnadsledningen innanför tankluckan är helt fritt från rester eller spola slangen med varmt vatten. x 15 Vakuumslangar och elektriska kablar Kontrollera att alla slangar och kablar är hela. Om skador påträffas ska fordonet betraktas som defekt. Dokumentera med fotografier. F 16 Insprutningsventiler / kablar Kontrollera alla kablar och bränsleledningar. Om skador påträffas ska fordonet betraktas som defekt. Dokumentera med fotografier. F 17 Tändningskabel (bensin) Kontrollera tändstift, kablar etc. Byt ut skadade komponenter. x 18 Avgasåterföring och katalysator, partikelfilter Kontrollera alla kablar, ledningar och givare. Om någon av komponenterna har manipulerats kan fordonet inte väljas. Om skador påträffas ska fordonet betraktas som defekt. Dokumentera med fotografier. x/F 19 Säkerhetstillstånd Kontrollera att däcken, fordonets kaross, elsystemet och bromssystemet är i säkert skick för provningen och uppfyller trafikreglerna. Om ”nej” kan fordonet inte väljas. x 20 Påhängsvagn Finns det elkablar för anslutning av påhängsvagnen i förekommande fall? x 21 Aerodynamiska ändringar Kontrollera så att det inte har gjorts några aerodynamiska ändringar som inte kan avlägsnas före provningen (takbox, lasträcke, spoiler etc.) och att det inte saknas några aerodynamiska standardkomponenter (främre vindavvisare, luftspridare, luftdelare etc.). Om ”ja” kan fordonet inte väljas. Dokumentera med fotografier. x 22 Kontrollera om det är mindre än 800 km körning till nästa schemalagda service, om ”ja” utför servicen. x 23 Alla kontroller som kräver OBD-anslutningar ska utföras före och/eller efter avslutad provning 24 Artikelnummer och kontrollsumma för kalibrering av framdrivningssystemets styrmodul x 25 OBD-diagnos (före eller efter utsläppsprovningen) Läs diagnostiska felkoder och skriv ut felhistorik. x 26 OBD-serviceläge 09 (före eller efter utsläppsprovningen) Läs serviceläge 09. Registrera informationen. x 27 OBD läge 7 (före eller efter utsläppsprovningen) Läs serviceläge 07. Registrera informationen. Anmärkningar för: reparation/ersättning av komponenter/artikel nummer









Tillägg 2

Regler för utförande av typ 4-provningar under provning av överensstämmelse i drift

Typ 4-provningar av överensstämmelse i drift ska utföras i enlighet med bilaga VI (eller bilaga VI i förordning (EG) nr 692/2008 i tillämpliga fall), med följande undantag:

— Fordon som provas med typ 4-provningen ska vara minst 12 månader gamla.

— Behållaren ska betraktas som åldrad, och därför ska förfarandet för provbänksåldring av behållare inte följas.

— Behållaren ska fyllas utanför fordonet i enlighet med det förfarande som beskrivs för detta ändamål i bilaga VI och avlägsnas och monteras på fordonet enligt tillverkarens reparationsanvisningar. En provning med flamjonisationsdetektor (med resultat som understiger 100 ppm vid 20 °C) ska utföras så nära behållaren som möjligt före och efter påfyllningen för att bekräfta att behållaren har monterats korrekt.

— Tanken ska betraktas som åldrad, och därför ska ingen permeabilitetsfaktor läggas till vid beräkning av resultatet av typ 4-provningen.









Tillägg 3

Detaljerad ISC-rapport

Följande uppgifter ska ingå i den detaljerade ISC-rapporten:

1. Tillverkarens namn och adress.

2. Namn, adress, telefon- och faxnummer och e-postadress till det ansvariga provningslaboratoriet.

3. Modellnamn på de fordon som ingår i provningsplanen.

4. I tillämpliga fall en förteckning över fordonstyper som omfattas av tillverkarens information, dvs. för avgasutsläpp, familjegruppen i drift.

5. Typgodkännandenummer för fordonstyperna inom familjen, inklusive, i förekommande fall, numren för alla utökningar och korrigeringar /återkallanden (konstruktionsändringar).

6. Detaljerade uppgifter om utökningar/korrigeringar/återkallanden för typgodkännanden av de fordon som omfattas av tillverkarens information (på godkännandemyndighetens begäran).

7. Den tidsperiod inom vilken informationen samlades in.

8. Den tillverkningsperiod som omfattas (t.ex. fordon som tillverkats under kalenderåret 2017).

9. Förfarandet för ISC-kontrollen, inbegripet följande: i) Metoden för lokalisering av fordon. ii) Kriterier för urval och underkännande av fordon (inbegripet svaren på frågorna i tabellen i tillägg 1, inklusive fotografier). iii) Provningstyper och förfaranden som använts för programmet. iv) Kriterierna för godkännande/underkännande av familjegruppen. v) Det eller de geografiska områden där tillverkaren samlat in information. vi) Den stickprovsstorlek och provtagningsplan som använts.

10. Resultaten av ISC-förfarandet, inbegripet följande: i) Identifiering av de fordon som ingår i programmet (oavsett om de provats eller inte), inbegripet tabellen i tillägg 1. ii) Provningsuppgifter för utsläpp från avgasrör: — Specifikationer för provningsbränsle (t.ex. referensbränsle för provning eller bränsle som finns på marknaden). — Provningsvillkor (temperatur, luftfuktighet, dynamometerns tröghetsmassa). — Dynamometerns inställning (t.ex. vägmotstånd, effektinställning). — Provningsresultat och beräkning av godkännanden/underkännanden. iii) Provningsuppgifter för avdunstningsutsläpp: — Specifikationer för provningsbränsle (t.ex. referensbränsle för provning eller bränsle som finns på marknaden). — Provningsvillkor (temperatur, luftfuktighet, dynamometerns tröghetsmassa). — Dynamometerns inställning (t.ex. vägmotstånd, effektinställning). — Provningsresultat och beräkning av godkännanden/underkännanden.









Tillägg 4

Utformning av den årliga ISC-rapporten från den beviljande typgodkännandemyndigheten

TITEL

A. Allmän översikt och de viktigaste slutsatserna

B. ISC-verksamheter som utförts av tillverkaren under det föregående året: 1) Tillverkarens insamling av information 2) ISC-provningar (inbegripet planeringen och urvalet av de provade familjerna och provningarnas slutliga resultat)

C. ISC-verksamheter som utförts av ackrediterade laboratorier eller tekniska tjänster under det föregående året: 3) Insamling av information och riskbedömning 4) ISC-provningar (inbegripet planeringen och urvalet av de provade familjerna och provningarnas slutliga resultat)

D. ISC-verksamheter som utförts av den beviljande typgodkännandemyndigheten under det föregående året: 5) Insamling av information och riskbedömning 6) ISC-provningar (inbegripet planeringen och urvalet av de provade familjerna och provningarnas slutliga resultat) 7) Detaljutredningar 8) Korrigerande åtgärder

E. Bedömning av den förväntade årliga minskningen av utsläpp till följd av korrigerande åtgärder efter ISC-provningen

F. Gjorda erfarenheter (inbegripet för prestandan hos de instrument som använts)

G. Rapportering av andra ogiltiga provningar









Tillägg 5

Insyn







Tabell 1 Insynsförteckning 1 ID Invärde Typ av uppgifter Enhet Beskrivning 1 2017/1151 Typgodkännandenummer Text — Enligt definitionen i bilaga I/tillägg 4 2 Interpoleringsfamiljens ID Text — Enligt definitionen i bilaga XXI, punkt 5.6 i allmänna krav 3 PEMS-familjens ID Text — Enligt definitionen i bilaga IIIa, tillägg 7, punkt 5.2. 4 Ki-familjens ID Text — Enligt definitionen i bilaga XXI, punkt 5.9. 5 ATCT-familjens ID Text — Enligt definitionen i underbilaga 6a till bilaga XXI 6 Avdunstningsfamiljens ID Text — Enligt definitionen i bilaga VI 7 RL-familjens ID för fordon H Text — Enligt definitionen i bilaga XXI, punkt 5.7. 7a RL-familjens ID för fordon L (om relevant) Text — Enligt definitionen i bilaga XXI, punkt 5.7. 8 Provningsvikt för fordon H Nummer kg Provningsvikt vid WLTP-provning enligt definitionen i punkt 3.2.25, definitioner i bilaga XXI 8a Provningsvikt för fordon L (om relevant) Nummer kg Provningsvikt vid WLTP-provning enligt definitionen i punkt 3.2.25, definitioner i bilaga XXI 9 F0 för fordon H Nummer N Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 9a F0 för fordon L (om relevant) Nummer N Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 10 F1 för fordon H Nummer N/km/h Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 10a F1 för fordon L (om relevant) Nummer N/km/h Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 11 F2 för fordon H Nummer N/(km/h)^2 Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 11a F2 för fordon L (om relevant) Nummer N/(km/h)^2 Vägmotståndskoefficient enligt definitionen i underbilaga 4 till bilaga XXI 12a CO2-massutsläpp för fordon med förbränningsmotor och icke externt laddbara fordon för fordon H Nummer g/km CO2-utsläpp i WLTP (Låg, Medel, Hög, Extra hög, Kombinerad) beräknade från — steg 9 i tabell A7/1 i underbilaga 7 till bilaga XXI för fordon med förbränningsmotor, eller — steg 8 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI för icke externt laddbara fordon. 12aa CO2-massutsläpp för fordon med förbränningsmotor och icke externt laddbara fordon för fordon L (om relevant) Nummer g/km CO2-utsläpp i WLTP (Låg, Medel, Hög, Extra hög, Kombinerad) beräknade från — steg 9 i tabell A7/1 i underbilaga 7 till bilaga XXI för fordon med förbränningsmotor, eller — steg 8 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI för icke externt laddbara fordon. 12b CO2-massutsläpp för externt laddbara fordon för fordon H Nummer g/km CO2-utsläpp i WLTP CS (Låg, Medel, Hög, Extra hög, Kombinerad) beräknade från steg 8 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI. CO2-utsläpp i WLTP CD (kombinerad) och CO2-utsläpp i WLTP (viktad, kombinerad) beräknade från steg 10 i tabell A8/8 i underbilaga 8 till bilaga XXI. 12ba CO2-massutsläpp för externt laddbara fordon för fordon L (om relevant) Nummer g/km CO2-utsläpp i WLTP CS (Låg, Medel, Hög, Extra hög, Kombinerad) beräknade från steg 8 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI. CO2-utsläpp i WLTP CD (kombinerad) och CO2-utsläpp i WLTP (viktad, kombinerad) beräknade från steg 10 i tabell A8/8 i underbilaga 8 till bilaga XXI. 13 Drivhjul på fordonet i familjen Text fram, bak, fyrhjulsdrift Bilaga I, tillägg 4, addendum 1.7 14 Inställning av chassidynamometer under TA-provning Text enkel eller dubbel axel Enligt definitionen i bilaga XXI, underbilaga 6, 2.4.2.4 och 2.4.2.5. 15 Angivet Vmax-värde för fordon H Nummer km/h Fordonets maximala hastighet enligt definitionen i punkt 3.7.2, definitioner i bilaga XXI 15a Angivet Vmax-värde för fordon L (om relevant) Nummer km/h Fordonets maximala hastighet enligt definitionen i punkt 3.7.2, definitioner i bilaga XXI 16 Maximal nettoeffekt vid motorvarvtal Nummer ...kW/...min Enligt definitionen i underbilaga 2 till bilaga XXI 17 Vikt i körklart skick för fordon H Nummer kg Vikt i körklart skick enligt definitionen i punkt 3.2.5, definitioner i bilaga XXI 17a Vikt i körklart skick för fordon L (om relevant) Nummer kg Vikt i körklart skick enligt definitionen i punkt 3.2.5, definitioner i bilaga XXI 18 Förarvalbara inställningar som använts under typgodkännandeprovningarna (fordon med endast förbränningsmotor) eller för laddningsbevarande provning (icke externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon, icke externt laddbara bränslecellshybridfordon) Olika format möjliga (text, bilder etc.) — Om det finns icke dominerande valbara inställningar ska alla inställningar som använts under provningarna beskrivas i texten 19 Förarvalbara inställningar som använts under TA-provningarna för laddningstömmande provning (externt laddbara hybridelfordon) Olika format möjliga (text, bilder etc.) — Om det finns icke dominerande valbara inställningar ska alla inställningar som använts under provningarna beskrivas i texten 20 Motorvarvtal vid tomgång Nummer rpm (varv per minut) Enligt definitionen i underbilaga 2 till bilaga XXI 21 antal växlar Nummer — Enligt definitionen i underbilaga 2 till bilaga XXI 22 Utväxlingsförhållanden Tabellvärden — Interna utväxlingsförhållanden, slutliga utväxlingsförhållanden, totala utväxlingsförhållanden 23 Provningsfordonets däckdimensioner fram/bak Bokstäver/Nummer — Används vid TA 24 Effektkurva vid högsta belastning för fordon med förbränningsmotor Tabellvärden Rpm (varv/min) mot kW Effektkurva vid högsta belastning över motorvarvtalsintervallet från nidle till nrated eller nmax, eller ndv(ngvmax) × vmax, beroende på vilket som är högst 25 Extra säkerhetsmarginal Vektor % Enligt definitionen i underbilaga 2 till bilaga XXI 26 Specifik n_min_drive Nummer Tabell (från stillastående till 1, från 2 till 3, …) rpm (varv per minut) Enligt definitionen i underbilaga 2 till bilaga XXI 27 Kontrollsumma för cykeln för fordon L och H Nummer — Olika för fordon L och H. För att kontrollera den använda cykelns riktighet. Införs endast om cykeln skiljer sig från 3b 28 Genomsnitt för växling Växel för fordon H Nummer — För att validera olika växlingsberäkningar. 29 Korrektionsfaktor för ATCT-familjen Nummer — Enligt definitionen i underbilaga 6a, avsnitt 3.8.1 i bilaga XXI. Ett värde för varje bränsle vid provning av fordon med flera bränslen. 30a Additiva Ki-faktorer Tabellvärden — Värdet för varje förorening och för CO2 (g/km, mg/km, ..) definieras i tabellen. Tom om multiplikativa Ki-faktorer tillhandahålls. 30b Multiplikativa Ki-faktorer Tabellvärden — Värdet för varje förorening och för CO2 definieras i tabellen. Tom om additiva Ki-faktorer tillhandahålls. 31a Additiva försämringsfaktorer (DF) Tabellvärden — Värdet för varje förorening (g/km, mg/km, …) definieras i tabellen. Tom om multiplikativa DF-faktorer tillhandahålls. 31b Multiplikativa försämringsfaktorer (DF) Tabellvärden — Värdet för varje förorening definieras i tabellen. Tom om additiva DF-faktorer tillhandahålls. 32 Batterispänning för alla uppladdningsbara elenergilagringssystem Nummer V Enligt definitionen i underbilaga 6 tillägg 2 till bilaga XXI för RCB-korrigering för fordon med förbränningsmotor och i underbilaga 8 tillägg 2 till bilaga XXI för hybridelfordon, fordon med endast eldrift och bränslecellshybridfordon (DIN EN 60050-482) 33 K korrigeringskoefficient Nummer (g/km)/(Wh/km) För icke externt laddbara och externt laddbara hybridelfordons korrigering av CS CO2-utsläpp enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI, fasspecifik eller kombinerad 34a Elenergiförbrukning för fordon H Nummer Wh/km För externt laddbara hybridelfordon är detta ECAC,weighted (kombinerad) och för fordon med endast eldrift elförbrukningen (kombinerad) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 34b Elenergiförbrukning för fordon L (om relevant) Nummer Wh/km För externt laddbara hybridelfordon är detta ECAC,weighted (kombinerad) och för fordon med endast eldrift elförbrukningen (kombinerad) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 35a Elektrisk räckvidd för fordon H Nummer km För externt laddbara hybridelfordon är detta EAER (kombinerad), och för fordon med endast eldrift avses räckvidden vid endast eldrift (kombinerad) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 35b Elektrisk räckvidd för fordon L (om relevant) Nummer km För externt laddbara hybridelfordon är detta EAER (kombinerad), och för fordon med endast eldrift avses räckvidden vid endast eldrift (kombinerad) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 36a Elektrisk räckvidd i stadstrafik för fordon H Nummer km För externt laddbara hybridelfordon är detta EAERcity, och för fordon med endast eldrift avses räckvidden vid endast eldrift (stadstrafik) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 36b Elektrisk räckvidd i stadstrafik för fordon L (om relevant) Nummer km För externt laddbara hybridelfordon är detta EAERcity, och för fordon med endast eldrift avses räckvidden vid endast eldrift (stadstrafik) enligt definitionen i underbilaga 8 till bilaga XXI 37a Körcykelklass för fordon H Text — För att ta reda på vilken cykel (klass 1/2/3a/3b) som har använts för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 37b Körcykelklass för fordon L (om relevant) Text — För att ta reda på vilken cykel (klass 1/2/3a/3b) som har använts för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 38a Minskningsfaktor f_dsc för fordon H Nummer — För att ta reda på om en minskningsfaktor behövs och har använts för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 38b Minskningsfaktor f_dsc för fordon L (om relevant) Nummer — För att ta reda på om en minskningsfaktor behövs och har använts för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 39a Begränsad hastighet för fordon H ja/nej km/h För att ta reda på om ett förfarande med begränsad hastighet behövs och måste användas för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 39b Begränsad hastighet för fordon L (om relevant) ja/nej km/h För att ta reda på om ett förfarande med begränsad hastighet behövs och måste användas för att beräkna energibehovet under cykeln för varje enskilt fordon 40a Högsta tekniskt tillåtna vikt med last för fordon H Nummer kg 40b Högsta tekniskt tillåtna vikt med last för fordon L (om relevant) Nummer kg 41 Direktinsprutning ja/nej — 42 Förekomst av regenerering Text — Fordonstillverkarens beskrivning av hur man fastställer om en regenerering inträffade under provningen 43 Slutförande av regenerering Text — Beskrivning av förfarandet för att slutföra regenereringen 44 Viktfördelning Vektor — Andel av fordonets vikt på varje axel För etappvis färdigbyggda fordon eller fordon avsedda för särskilda ändamål 45 Tillåten slutlig fordonsvikt i körklart skick kg Från–till 46 Tillåten frontarea för det slutliga fordonet cm2 Från–till 47 Tillåtet rullmotstånd kg/t Från–till 48 Tillåten beräknad frontarea på frontgrillens luftintag cm2 Från–till

Tabell 2.

Insynsförteckning 2

Insynsförteckning 2 består av två datauppsättningar som kännetecknas av de fält som rapporteras i tabell 3 och tabell 4.







Tabell 3 Datauppsättning 1 i insynsförteckning 2 Fält Typ av uppgifter Beskrivning ID1 Nummer Unik identifierare för datauppsättning 1 i insynsförteckning 2 TVV Text Unik identifierare för fordonets typ, variant och version (nyckelfält i datauppsättning 1) IF ID Text Interpoleringsfamiljens identifierare RL ID Text Vägmotståndsfamiljens identifierare Fabrikat Text Tillverkarens handelsbeteckning Handelsnamn Text Handelsnamn för fordonets typ, variant och version Kategori Text Fordonskategori Karosseri Text Typ av karosseri