1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1976
om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land av färskt kött av tamsvin
(77/96/EEG)
(EGT L 26, 31.1.1977, s. 67)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►A1Anslutningsakten för Grekland L 291 17 19.11.1979
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1976
om trikinkontroll (trichinella spiralis) vid import från tredje land
av färskt kött av tamsvin
(77/96/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miskagemenska pen,
med beaktande av rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december
1972 om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vidimport från tredje land av nötkreatur, svin och färskt kött(
1), senast
ändrat genom direktiv 75/379/EEG(2), och särskilt artikel 21 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag, och
med beaktande av följande:
Rådet har i artikel 21 i direktiv 72/462/EEG fastställt att det skall utar-
betas en metod och föreskrivas regler för hur förekomst av trikiner ifärskt griskött skall upptäckas.
Tillämpningen av direktiv 72/462/EEG kommer inte att få önskad
effekt så länge som skillnader existerar mellan medlemsstaterna vad
gäller de garantier som krävs för påvisande av trikiner vid import avfärskt kött från tredje land. Det är därför nödvändigt att utarbeta ettgemensamt system på detta område.
För att skydda konsumenternas hälsa är det nödvändigt att färskt
svinkött systematiskt undersöks med effektiva metoder så att det kött
som innehåller trikiner kan avlägsnas.
När undersökningen utförs i det exporterande tredje landet, måste det
ske i slakterier som uppfyller vissa krav och som har laboratorier med
lämplig utrustning för analyser.
För att skilja det kött som har undersökts från det som inte har
undersökts är det nödvändigt att förse det kött som har undersöktsmed negativt resultat med en särskild stämpel.
Det bör fastställas ett förfarande för nära och effektivt samarbete
mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att utvärdera omdet är ändamålsenligt att tillåta anläggningar i tredje land att utföradenna undersökning eller att förarbeta det undersökta köttet. Det bör
också finnas ett förfarande för att i takt med den tekniska utvecklingen
och vunna erfarenheter anpassa de tekniska föreskrifterna särskilt vadgäller undersökningsmetoder, krav på laboratorier som genomförundersökningar, samt bestämmelser för stämpling av undersökt kött.
Medlemsstaterna bör tillåtas att medge införsel av färskt kött som inte
har underkastats en trikinkontroll i det exporterande tredje landet, underförutsättning att detta kött, antingen i det exporterande tredje landeteller i den medlemsstat som köttet är avsett för, genomgår frysbehand-ling som säkerställer att eventuella trikiner oskadliggörs. Dennabehandling måste dock utföras enligt vissa väl definierade föreskrifter
och i anläggningar som uppfyller vissa krav.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Vid tillämpningen av detta direktiv skall de definitioner som fastställs i
direktiv 72/462/EEG tillämpas.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 2
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28.
(2) EGT nr L 172, 3.7.1975, s. 17.
▼B
Härutöver avses med
a)färsktkött : färskt kött av tamsvin,
b)undersökning : en undersökning för att upptäcka förekomst av
trikiner i färskt kött
Artikel 2
1. För att få tillträde till handeln inom gemenskapen skall färskt kött
som kommer från tredje land och som innehåller skelettmuskulatur
(tvärstrimmigamuskler) undersöka s under en officiell veterinärs
överinseende och ansvar.
2. Undersökningen skall ske av hela slaktkroppen eller i annat fall
på alla halva slaktkroppar, kvartskroppar eller styckningsdelar somskall importeras till gemenskapen och skall utföras i enlighet med enav de metoder som föreskrivs i bilaga 1.
3. Undersökningen skall utföras i ett slakteri som är godkänt i
enlighet med artikel 4 i direktiv 72/462/EEG i det exporterande landet
och som har tillåtelse att utföra denna undersökning i enlighet med
artikel 4 i det här direktivet.
4. Undersökningen skall utföras innan kontrollmärkning enligt
kapitel X i bilaga B till direktiv 72/462/EEG sker.
5. Om det inte är möjligt att utföra undersökningen i det exporte-
rande landet, kan den medlemsstat för vilket det färska köttet äravsett, tillåta import av köttet under förutsättning att undersökningenutförs på dess eget territorium på samma gång som sundhetskontroll
enligt artikel 24.2 i direktiv 72/462/EEG utförs på ett kontrollställe
enligt innebörden i artikel 27.1 b i det direktivet.
6. a) Om resultatet av undersökningen är negativt, skall det färska
köttet omedelbart efter undersökningen märkas enligt föreskrif-ternai bila ga3.
b) Om märkningen sker med färg, skall ett färgämne enligt defini-
tionen i artikel 17.3 i direktiv 72/462/EEG användas.
Artikel 3
1. Utan hinder av bestämmelserna i artikel 2, får den medlemsstat
för vilken köttet är avsett medge undantag från bestämmelserna om
undersökning av färskt kött från vissa tredje länder eller delar av
sådana länder, under förutsättning att köttet är fryst i enlighet medföreskrifternai bila ga4.
2. Denna frysbehandling skall utföras i en anläggning enligt artikel
4.1 som är belägen i det exporterande tredje landet.
Frysbehandling i det exporterande tredje landet skall attesteras av den
officiellaveterinären på det sundhetsintyg som medföljer köttet ochsom utfärdas i enlighet med artikel 22.3 i direktiv 72/462/EEG.
3. Om behandlingen inte har utförts i det exporterande tredje landet,
skall den utföras vid ett kontrollställe enligt artikel 2.5.
Frysbehandling i en medlemsstat skall attesteras av den officiella vete-
rinären på de intyg som skall medfölja köttet i enlighet med artikel 25 i
direktiv 72/462/EEG.
Artikel 4
1. Tillstånd till ett slakteri att utföra undersökning och till en styck-
ningsanläggning att stycka eller bena ur kött som har underkastatssådan undersökning, eller tillstånd till en anläggning att utföra den frys-behandling som avses i artikel 3, skall beviljas i enlighet med detförfarande som fastställs i artikel 9. I tillägg till kraven i artikel 4 idirektiv 72/462/EEG, skall hänsyn tas till de garantier som givits med1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 3
▼B
hänsyn till efterlevnad av föreskrifterna i detta direktiv och, när det
gäller slakterier, till följande:
a) Tillgång till lokaler och nödvändig apparatur som behövs för att
utföraundersökninga r.
b) Kvalifikationerna hos den personal som är ansvarig för att utföra
undersökningarna.
Tillstånd skall beviljas ett slakteri eller en styckningsanläggning endast
om den behöriga myndigheten i det berörda tredje landet officiellt hargodkänt att slakteriet eller styckningsanläggningen kan uppfylla kraven
i artikel 5 och i bilaga 3, när det gäller slakteriet dessutom att det har
ett laboratorium vilket uppfyller kraven i bilaga 2, kapitel I och somkan uppfylla kraven i de övriga kapitlen i bilaga 2 och i bilaga 1.
En anläggning kan endast erhålla tillstånd att utföra frysbehandling om
den behöriga myndigheten i det berörda tredje landet officiellt hargodkänt att anläggningen kan uppfylla kraven i bilaga 4.
2. I den eller de förteckningar enligt artikel 4.4 i direktiv 72/462/
EEG skall de anläggningar som har beviljats tillstånd enligt punkt 1särskilt anges.
Artikel 5
1. I de slakterier som har erhållit tillstånd i enlighet med artikel 4
skall de svin vars kött är avsett för gemenskapen slaktas i särskildalokaler, eller om sådan möjlighet inte ges, vid andra tidpunkter, än de
då svin slaktas vars kött inte är avsett för gemenskapen, om inte köttet
av sådana svin är undersökt enligt samma förfarande.
2. Styckning och urbening av kött som har undersökts med negativt
resultat och som är avsett för gemenskapen måste utföras i stycknings-
anläggningar i enlighet med artikel 4.
I dessa styckningsanläggningar skall styckning och urbening av sådant
kött utföras i särskilda lokaler, eller om sådan möjlighet inte ges, vid
andra tidpunkter än de då kött styckas eller benas ur som inte är avsettför gemenskapen, om inte köttet är undersökt enligt samma förfarande.
Artikel 6
Vid de kontroller som skall utföras i tredje land enligt artikel 5 i
direktiv 72/462/EEG skall man samtidigt kontrollera om föreskrifterna
i dettadirektiv tillämpa s.
Artikel 7
Medlemsstaterna skall utarbeta och till kommissionen överlämna en
förteckning över de kontrollställen som avses i artikel 2.5 och därföljande åtgärder kan vidtas:
— Undersökning.
— Frysbehandling enligt artikel 3.
Medlemsstaterna skall säkerställa att dessa kontrollställen har tillgång
till nödvändig utrustning för att utföra ovannämnda åtgärder.
Artikel 8
Rådet skall på förslag av kommissionen före den 1 januari 1979 besluta
om eventuella tillägg till de metoder som fastställs i bilaga 1.
Artikel 9
1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden
utan dröjsmål, antingen på eget initativ eller på begäran av någonmedlemsstat, hänskjuta ärendet till den Ständiga veterinärkommittén (idet följande benämnd ”kommittén”) som bildats genom rådets beslut
den 15 oktober 1968.
2. Inom kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt
fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 4
▼B
3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.
Kommittén skall fatta sitt beslut med en majoritet av
►
A1fyrtiofem ◄röster.
4. Kommissionen skall själv anta förslaget och genomföra det
omedelbart om det inte strider mot kommitténs yttrande. Om förslagetinte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrandeavges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder
som skall vidtas.
Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget har kommit det till handa skall kommissionen själv beslutaatt vidta de föreslagna åtgärderna och skall tillämpa dem omedelbart,såvida inte rådet med enkel majoritet har avvisat förslaget.
Artikel 10
Artikel 9 skall gälla fram till den 21 juni 1981.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall senast den 1 januari 1979 sätta i kraft de lagar
och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv.De skall genast underrätta kommissionen om detta.
Artikel 12
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 5
▼B
BILAGA1
UNDERSÖKNINGSMETODER FÖR PÅVISANDE AV TRIKINER
1. TRIKINOSKOPISK UNDERSÖKNING
a)Apparatur
Ett glödlampstrikiniskop med 50 gångers och 80 till 100 gångers
förstoring.
Ett kompressorium bestående av två glasplattor - varav en är uppdelad i
lika stora fält - en liten krökt sax, en liten pincett, en kniv för uttagning
av prover, små numrerade behållare för separat lagring av prov, en
pipett, ett glas med ättiksyra och ett glas med kaliumhydroxidlösning
för klarning av eventuella förkalkningar eller för att mjuka upp torkat
kött.
b)Provtagning
När det gäller hela slaktkroppar, skall minst ett prov av en hasselnöts
storlek tas från diafragmas två huvudmuskler vid övergången till den
senigadelen.
Om bara en av diafragmas huvudmuskler finns, skall ett prov av en
hasselnöts storlek tas. I frånvaro av båda huvudmusklerna skall två prov
av ungefär en hasselnöts storlek tas från diafragmas revbens- eller
bröstbensparti eller, beroende på omständigheterna, från tung-, käk- eller
bukmuskulaturen.
När det gäller styckningsdelar av kött, tas tre prov som innehåller så lite
fett som möjligt, om möjligt av en hasselnöts storlek, från skelettmusku-
laturen och dessa prov skall tas från olika ställen så nära ben eller senor
som möjligt.
c)Metod
När det gäller hela slaktkroppar då båda huvudmusklerna i diafragma
finns, skall den person som företar trikinkontrollen skära ut 7 bitar ur
vart och ett av ovannämnda prov, dvs. 14 bitar sammanlagt, eller om
det bara finns en huvudmuskel i diafragma 14 bitar av en havrekärnas
storlek från olikaställen och företrädesvis i övergången från den
muskulära till den seniga delen, och därefter pressa samman dem mellan
glasplattorna så att vanlig tryckt skrift kan läsas genom preparatet. Om
de köttprover som skall undersökas är torra och gamla skall de mjukas
upp i en blandning bestående av en del kaliumhydroxidlösning och två
delar vatten i 10 till 20 minuter innan de pressas.
Om, när det gäller hela slaktkroppar, prov måste tas från diafragmas
revbens- eller bröstbensdel, eller från tung-, käk- eller bukmuskulaturen,
så skall 14 bitar av en havrekärnas storlek skäras ut från varje prov, dvs.
sammanlagt 28 bitar.
Den person som företar undersökningen skall skära fyra bitar av en
havrekärnas storlek från varje prov som har tagits från styckningsdelar
av kött, dvs. sammanlagt 12 bitar.
Den trikiniskopiska undersökningen måste utföras på ett sånt sätt att
varje preparat studeras långsamt och noggrant. Om den trikinoskopiskaundersökningen avslöjar misstänkta områden vars natur inte bestämt
kan fastslås ens genom trikinoskopets kraftigaste förstoring, skall dessa
områden undersökas i mikroskop.
Den mikroskopiska undersökningen skall utföras så att varje preparat
studeras långsamt och noggrant i 30-40 gångers förstoring.
Om det föreligger tvivel om resultatet skall undersökningen fortsättas
med ytterligare prover och preparat, om nödvändigt med hjälp av krafti-
gare förstoring, tills fullständig information har erhållits. Den
trikinoskopiskaundersökningen måste utföra s i minst tre minuter.
Den trikinoskopiskaundersökningen måste utföra s i minst sex minuter
om det gäller ersättningsprover som har tagits från diafragmas revbens-
eller bröstbensdel, tung-, käk- eller bukmuskulaturen.
Den minimitid som föreskrivs för undersökningen inkluderar inte den tid
som går åt för provtagning och för framställning av preparaten.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 6
▼B
Som regel bör den person som utför den trikiniskopiskaundersökningen
inte kontrollera mer än 840 bitar om dagen, undantagsvis kan han dock
kontrollera upp till 1050 bitar per dag.
II. DIGESTIONSMETODEN
a)Apparatur och materiel
— kniv för provtagning,
— små numrerade behållare med lock för att lagra prov, om nödvändigt
tills förnyad undersökning sker,
— inkubatorskåp,— en 2-3 liters glastratt med stativ, en förbindelseslang av gummi och
klämmor för att sätta fast förbindelseslangen,
— en plastsil (cirka 18 cm i diameter och med cirka 1 mm stora
maskor),
— gasväv,— ett litet spetsigt rör med stängd spets,
— en petriskål,
— en köttkvarn,— ett stereomikroskop,
— digestionsvätskabestående a v:
10 g pepsin (1200 E/g) 5 ml HCl (minst 37 %) som blandas med
vattenledningsvatten så att det blir 1 liter totalt.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov om minst 20 g tas från
en av diafragmas huvudmuskler vid övergången till den seniga delen.
Om huvudmusklerna saknas skall ett prov om minst 20 g tas från
diafragmas revbens- eller bröstbensdel eller från tung-, käk- eller
bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött, skall ett prov om minst 20 g av
skelettmuskulaturen som innehåller minst möjligt fett tas så nära ben
eller senor som möjligt.
c)Metod
För undersökning av ett samlingsprov från 10 svin, skall ett 10 g-prov
prepareras från vart och ett av 20 g-proven. De återstående 10 g skall
sparas för ytterligare undersökningar om detta skulle visa sig nödvändigt.
10 prov om vardera 10 g läggs ihop till ett samlingsprov. Proven skall
malas i en köttkvarn (med 2 mm hål i plattan) och skall spridas ut löst
i en sil som är täckt med ett lager av gasväv. Silen placeras därefter över
en tratt som genom en gummislang är förbunden med ett litet spetsigt rör
med försluten spets. Tratten skall fyllas från kanten med digestionsvätska
tills provmaterialet är helt täckt. Förhållandet mellan provmaterial och
vätska skall vara ungefär 1:20 till 1:30.
Efter inkubation vid 37-39º i 18-20 timmar skall det spetsiga röret
frigöras och tas bort. Efter försiktig uppsugning av supernatantvätskan,
skall sedimentet i spetsen av röret tvättas försiktigt i en blockskål.
Därefter skall sedimentet undersökas för närvaro av trikiner med hjälp
av ett stereomikroskop med 20-40 gångers förstoring.
Om resultatet av ett samlingsprov är positivt eller osäkert, skall de
resterande enskilda proven undersökas vart och ett efter tillägg av ytter-
ligare 20 g från vart svin, eller när det gäller styckningsdelar av kött,
efter tillägg av 20 g som tagits från varje stycke enligt b ovan.
III. DIGESTIONSMETODEN TILLÄMPAD PÅ SAMLINGSPROV
a)Apparatur och reagenser
— kniv och pincett för insamling av prover,
— köttkvarn med 2-3 mm stora hål i plattan,— en 3-liters Erlenmeyerkolv med en gummi- eller bomullspropp,
— en konisk separationstratt som rymmer 2000 ml,
— ett vanligt A-stativ som är cirka 28 cm långt och med 80 cm stång,
— en ring, cirka 10-11 cm i diameter, som kan fästas vid stativet,
— en klämma med en flat skruv (23 × 40 mm) som kan fästas på
stativet med en dubbelkoppling,1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 7
▼B
— en Endecottsil nummer 80 (masktäthet 177) med en yttre diameter på
11 cm och försett med ett nät av mässing eller rostfritt stål,
— en plasttratt med en inre diameter som inte är mindre än 12 cm,
— ett vanligt analysmikroskop (40 gångers förstoring) med tillhörande
lampa, eller ett vanligt dubbelmikroskop (40 gångers förstoring),
— ett trikinoskop med horisontellt bord till kompressoriet,
— i de fall ett trikinoskop används: en skål för räkning av larver som
har samma yttre form som kompressoriet och med en volym som är
cirka 60-65 ml. Skålen som används för räkning av larver kan
beskrivas enligt följande:
Skålen består av en 23 cm lång glasplatta som har samma tjocklek
som en enskild platta i det vanliga kompressoriet. Bredden skalldäremot vara något mindre, t.ex. 4-5 cm så att två glasplattor som
vardera är 2 mm tjocka, 1,8 cm höga och 17,5 cm långa kan limmas
fast på kanten av bottenplattans långsidor.
Skålen stängs i ändarna genom att två glasplattor, som vardera är
2 mm tjocka, 1 cm höga och 5 cm långa, limmas fast direkt på
bottenplattan. Skålens djup, mätt på insidan, blir alltså cirka 1 cm.
Plattorna limmas ihop med hjälp av vanligt glaslim. Av skydds-
hänsyn och för att göra det lättare att hantera den fulla skålen skall
cirka 2,8 cm av bottenplattan lämnas fri i båda ändar.
Skålen rymmer cirka60-65 ml tota lt.
— när ett mikroskop används behövs ett antal 9 cm petriskålar,
— en tuschpennaför a tt märkaut de 1 cm
2storaundersökningsom-
rådena i botten på petriskålarna,
— ett antal 10 liters kar som kan användas vid formolbehandling av
utrustningen och till den resterande vätskan om positivt resultat
erhålls,
— koncentrerad (37 %) saltsyra,— Merck-pepsin, 30 000 enheter per gram i pulverform eller pepsin av
känd styrka av något annat märke,
— en eller två brickor som rymmer 100 prov på cirka2 g kött.
b)Provtagning
1. När det gäller hela slaktkroppar skall ett prov på cirka 2 g tas av en
av diafragmans huvudmuskler vid övergången till den seniga delen.
Om huvudmusklerna i diafragma saknas skall ett prov av samma
storlek tas från diafragmas revbens- eller bröstbensparti eller av
tung-, käk- eller bukmuskulaturen.
2. När det gäller styckningsdelar av kött skall ett prov på cirka 2 g
skelettmuskulatur som innehåller så lite fett som möjligt tas så nära
ben eller senor som möjligt.
c)Metod
Ungefär 1 g skall tas från vart och ett av de 100 enskilda proven.
Samlingsprovet mals i köttkvarnen en gång.
Det malda köttet skall placeras i den 3-liters Erlenmeyerkolven tillsam-
mans med 7 g pepsin, ungefär 2 liter vattenledningsvatten som är
uppvärmt till 37-40º, och 25 ml koncentrerad saltsyra. Blandningen
skakas så att pepsinet löses upp.
Lösningens pH-värde kommer att bli 1,5-2.— Erlenmeyerkolven placeras i inkubationsskåp vid 37º i cirka 4
timmar. Kolven skakas regelbundet under inkubationen, exempelvis
en eller två gånger i timmen.
— Den digererade lösningen filtreras genom silen ner i den koniska
skiljetratten och lämnas orörd i stativet i minst en timme.
— En samlad mängd om ungefär 45 ml tappas från tratten och fördelas,
med 15 ml i varje skål, i tre petriskålar, vars bottnar har delats upp. i
fyrkanter om 1 cm
2.
— Varje petriskål skall undersökas mycket noggrant under mikroskop
(cirka 40 gångers förstoring) så att trikinlarver kan upptäckas.
— Om larvräkningsskålar används, skall 45 ml fördelas mellan två
skålar som undersöks under trikinoskopet.
— Larverna visar sig som identifierbara spiralformade organismer i
sedimentet, och om vattnet är ljummet kan man se dem röra sig.
Om sedimentet är grumligt skall det klarnas genom sköljning. Det sista
provet på 45 ml hälls i ett provrör och sedimentet får sjunkatill botten1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 8
▼B
under 15 minuter. Supernatantvätskan sugs därefter försiktigt upp och
sedimentet placeras i cirka 45 ml vattenledningsvatten.
Efter ytterligare 15 minuter skall supernatantvätskan försiktigt sugas upp
igen och sedimentet försiktigt sköljas i en petriskål i cirka 20 ml vatten-
ledningsvatten och undersökas.
Om resultatet av en undersökning av ett samlingsprov är positivt eller
osäkert, undersöks de resterande proverna vart och ett för sig efter
tillsättning av ytterligare 20 g per svin, eller när det gäller stycknings-
delar av kött, efter tillsättning av 20 g som tas från varje stycke i
enlighet med b ovan.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 9
▼B
BILAGA2
KAPITEL 1
VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE SOM TRIKINKONTROLLSLABORA-
TORIUM (TRICHINELLA SPIRALIS)
1. Laboratorier som skall undersöka förekomst av trikiner skall befinna sig i
omedelbar närhet till de slakterilokaler där svin slaktas, och om inrättningen
inte redan förfogar över faciliteter som uppfyller de övriga kraven i direktivet
om tredje länder, skall inrättningen åtminstone ha följande:
a) En låsbar lokal med lämplig utrustning för behandling av prover. Släta
väggar med ljus tvättbar yta eller målade upp till 2 m. Ett laboratorium
skall finnas för varje undersökningsmetod som används.
b) En lämpligt utrustad låsbar lokal för trikinoskopisk eller mikroskopisk
undersökning.
c) Tillfredsställande ventilationsanläggning och, om nödvändigt, luftkondi-
tionerinsanläggning som gör det möjligt att hålla en rumstemperatur
som inte överstiger +25º.
d) Tillräckligt dagsljus eller artificiell belysning med god färgåtergivning,
direkt solljus skall undvikas.
e) Lämplig utrustning för rengöring och desinfektion av händer i den lokal
där provernaundersöks.
f) Utrustning för mörkläggning av undersökningslokalen.
g) Eventuellt ett kylrum för förvaring av köttprover.h) Ett tvättrum för rengöring och desinfektion av undersökningsutrustning
(t.ex. provbehållare, kompressorier, knivar och saxar) som har följande:
— Vattentäta golv som inte ruttnar och som är lätta att tvätta och desin-
fektera.
— Släta väggar som är försedda med en tvättbar, ljus yta eller målade
upp till en höjd av minst 2 m.
i) Omklädningsrum, tvättställ och vattentoaletter.
j) Tvättställ med rinnande varmt och kallt vatten, rengörings- och desinfek-
tionsmedel för händer samt engångshanddukar.
k) Vattentäta, korrosionsbeständiga behållare med lock och lås som inte kan
öppnas av obehöriga. Dessa behållare skall användas för insamling av
provrester efter undersökningen.
l) Tillräcklig tillgång till varmt och kallt dricksvatten.
m) Ett avloppssystem som uppfyller de krav som gäller för godkännande av
slakterier.
n) Lämpliga anordningar till skydd för skadedjur, såsom exempelvis
insekter, gnagare etc.
KAPITEL II
KRAV SOM STÄLLS PÅ PERSONAL, LOKALER, UTRUSTNING OCH
REDSKAP I LABORATORIER DÄR TRIKINKONTROLLER UTFÖRS
2. Största möjliga renlighet skall krävas av personalen samt beträffande lokaler,
utrustning och redskap.
a) Personalen skall bära rena arbetskläder och skall tvätta händerna flera
gånger varje arbetsdag och efter varje arbetspaus.
b) Inga djur får vistas i laboratoriet.
c) Utrustning och redskap som används måste hållas rena och i gott skick.
De skall noggrant rengöras och desinfekteras flera gånger under arbets-
dagen, samt vid arbetsdagens slut.
3. Vatten av dricksvattenkvalitet skall användas för alla ändamål.4. Vad gäller hälsotillståndet skall den personal som arbetar med att ta
köttprover för undersökning uppfylla kraven i kapitel IV, punkterna 11 och
12, i bilaga B till direktiv 72/462/EEG.
5. De köttprov som behövs för undersökning skall tas omedelbart efter slakt och
undersökas utan dröjsmål i slakteriets trikinlaboratorium.
Denna undersökning får inte utföras utanför det slakteri där djuren slaktades.
6. För att förebygga trötthet och följderna därav, skall kontrollpersonalen få ta
korta pauser i arbetet.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 10
▼B
KAPITEL III
BESTÄMMELSER BETRÄFFANDE TRIKINOSKOP
Trikinoskopens konstruktion och typ skall uppfylla följande minimikriterier:
1. Enkla att arbeta med.
2. Hög ljusintensitet:
— exakta resultat måste erhållas även om lokalerna inte är helt mörklagda,
— ljuskällan skall vara en glödlampa på 100 W (12 V).
3. Tillräcklig förstoringsgrad:
— förstoring vid normalt arbete: 50 gånger,
— 80-100 gångers förstoring för mer exakt bedömning av föremål som inte
är klart urskiljbara med normal förstoringsgrad.
4. Upplösning:
— alla förstoringar skall ge en klar, skarp bild i tydlig färg.
5. Omkopplingsmekanik:
— varje ändring av förstoringsgrad skall åtföljas av automatisk justering av
bildens ljusstyrka.
6. Kontrastökning:
— linsen skall vara försedd med en irisbländare som gör det möjligt att öka
kontrasten för närmare undersökning i svåra fall,
— irisbländaren skall vara enkel att manövrera (t.ex. med en styrarm som
sitter på trikinoskopbordet).
7. Lätt fokusering:
— snabb fokusering med hjälp av en fokuseringsring,
— exakt fokusering med hjälp av en styrarm.
8. Voltregulator:
— som gör det möjligt att anpassa ljusstyrkan.
9. Förflyttning av kompressoriet i en enda riktning:
— ett system med automatisk blockering så att kompressoriet bara kan
flyttas i en riktning för att förhindra att kompressoriet förskjuts oavsikt-
ligt.
10. Fri överblick över projektionsduken.
11. Projektionsduk:
— diameter på minst 54 cm,
— hög reflektionsförmåga,— hållbar,— möjlig att ta bort,— lätt att rengöra.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 11
▼B
BILAGA3
MÄRKNING AV DET KÖTT SOM HAR UNDERKASTATS TRIKIN-
KONTROLL
1. Stämpling av köttet skall utföras under den officiella veterinärens ansvar. För
detta ändamål skall han ansvara för och bevara
— den utrustning som är avsedd för märkning av kött och som han endast
får överlämna till biträdena när märkning skall utföras och för den tidspe-
riod som behövs för detta,
— de etiketter som nämns i punkt 5. Dessa etiketter skall överlämnas till
biträdena när de skall användas och i det antal som behövs.
2. Stämpeln skall vara rund med en diameter på 2,5 cm och innehålla följande
uppgifter med fullt läsligabokstäver:
— i mitten ett stort ”T” som är 1 cm långt och 0,2 cm brett,
— under ovannämnda ”T” en av följande förkortningar: CEE, EEG, EWG,
EØF, EEC ►A1eller EOK ◄. Bokstäverna skall vara 0,4 cm höga.
3. Slaktkroppar skall märkas med färg- eller brännstämpel på insidan av låret, i
enlighet med punkt 2.
4. Huvuden skall märkas med färg- eller brännstämpel som uppfyller kraven i
punkt 2.
Med undantag för styckningsdetaljer som är undantagna från märkning i
enlighet med kapitel X.43 i bilaga B till rådets direktiv 72/462/EEG, skall
de styckningsdetaljer som erhålls i styckningsanläggningar från slaktkroppar
som är märkta enligt föreskrifterna, och som inte har någon stämpel, märkas
enligt punkt 2 innan de kontrollmärks.
Den etikett som avses i ovannämnda punkt 43, andra strecksatsen skall
uppfylla kraven i punkt 6 ovan.
5. Märkningen kan också företas med hjälp av en rund etikett. Denna etikett
som skall fästas på varje stycke eller varje slaktkropp skall vara av sådan
beskaffenhet att den inte kan återanvändas, den skall vara av motståndskraf-
tigt material och skall uppfylla alla hygienkrav. Etiketten skall innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I mitten ett stort ”T”.
— Under bokstaven ”T” en av förkortningarna: CEE, EEG, EWG, EØF,
EEC►A1eller EOK ◄. Bokstäverna skall vara 0,2 cm höga.
6. På den etikett som är nämnd i kapitel X.44 i bilaga B i direktiv 72/462/EEG,
skall det utöver kontrollmärket finnas ett fullt läsligt märke som motsvarar
det märke som avses i punkt 2.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 12
▼B
BILAGA4
FRYSNING AV KÖTT
1. Det kött som förs in i fryst tillstånd måste bevaras i detta tillstånd.
2. Frysrummets tekniska installationer och energiförsörjning skall vara sådan att
man säkerställer att den temperatur som anges i punkt 6 kan uppnås på
kortast möjliga tid och kan bibehållas i hela frysrummet och i alla delar av
köttet.
3. Före nedfrysning skall allt isolerande emballage avlägsnas från köttet, med
undantag för det kött som redan när det förs in i kylrummet i alla delar är
nedfryst till den temperatur som anges i punkt 6.
4. Olika partier skall förvaras separat och under lås i frysrummet.5. Datum och tid skall noteras i en journal för varje parti som förs in frys-
rummet.
6. Temperaturen i frysrummet skall vara −25º eller därunder. Temperaturen
skall mätas med kalibrerad elektrisk termometerutrustning och skall regi-
streras kontinuerligt. Temperaturen får inte mätas i den kalla luftströmmen.
Utrustningen skall förvaras under lås. På temperaturdiagrammen skall anteck-
ningar göras med uppgifter om relevant journalnummer vad gäller
importbesiktning samt datum och tid då nedfrysningen påbörjats och avslu-
tats och dessa diagram skall bevaras i minst ett år.
7. Kött med en diameter eller tjocklek på upp till 25 cm måste frysas i minst
240 timmar utan avbrott, och kött med en diameter eller tjocklek på mellan
25 och 50 cm skall frysas i minst 480 timmar utan avbrott. Denna frysmetod
får inte användas för kött som har en större diameter eller som är tjockare.
Frystiden skall beräknas från den tidpunkt när den temperatur som avses i
punkt 6 har uppnåtts i frysrummet.1977L0096 — SV — 01.01.1981 — 001.001 — 13