Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"BKOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 2237/77
av den 23 september 1977
om den företagsredovisning som skall användas för fastställande av jordbruksföretagens
inkomstförhållanden
(EGT L 263, 17.10.1977, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EEG) nr 600/79 av den 29 mars 1979 L 78 22 30.3.1979
"M2 Kommissionens förordning (EEG) nr 3245/80 av den 15 december
1980L 341 19 16.12.1980
Ändrad genom:
"A1 Anslutningsakten för Grekland (*) L 291 17 19.11.1979
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 1
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 2237/77
av den 23 september 1977
om den företagsredovisning som skall användas för fastställande av
jordbruksföretagens inkomstförhållanden
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning nr 79/65/EEG av den 15 juni 1965
om upprättande av ett informationssystem för jordbruksföretagens
redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra
ekonomiska förhållanden inom jordbruket i Europeiska ekonomiska
gemenskapen (1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2910/73 (2),
särskilt artikel 7 i denna, och
med beaktande av följande:
I kommissionens förordning nr 118/66/EEG av den 29 juli 1966 (3),
senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3565/73 (4), fastställs vilka
poster som skall ingå i den företagsredovisning som skall användas för
att fastställa inkomstförhållanden i jordbruksföretag.
Posttyper, definitioner och utformningen av de redovisningsuppgifter
som insamlas med hjälp av företagsredovisningen för att fastställa
inkomstförhållanden i jordbruksföretag bör vara samma, oberoende av de
undersökta företagens olika kännetecken.
Det är nu lämpligt att utnyttja tio års erfarenhet av informationssystemet
för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att se över bestäm-
melserna om jordbruksredovisningen för att göra redovisningsuppgifter-
na mera jämförbara och anpassade till utvecklingsbehoven i gemen-
skapens jordbrukspolitik.
Bearbetningen av redovisningsuppgifterna bör förbättras och för detta
ändamål bör magnetband användas som bärare av dessa uppgifter.
Vissa företag kan ha svårigheter att lämna uppgifter under speciella
rubriker på grund av att vissa uppgifter saknas i dessa företags
redovisning. Därför bör, så länge som dessa svårigheter kvarstår,
åtgärder vidtas för att förhindra risken för feltolkning, om dessa
speciella poster inte är ifyllda.
För att minska nackdelarna som uppstår vid justering av jordbruks-
redovisningen, bör de nya bestämmelserna tillämpas i alla medlemsstater
från och med ett och samma räkenskapsår. Det är dock önskvärt med
hänsyn till de svårigheter som vissa medlemsstater kan möta att göra
dessa anpassningar inom ett enda år så att dessa medlemsstater kan
skjuta upp tillämpningen av de nya bestämmelserna till det följande
räkenskapsåret.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet
från Gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruks-
företagens redovisningsuppgifter.!B
(1) EGT nr 109, 23.6.1965, s. 1859/65.
(2) EGT nr L 299, 27.10.1973, s. 1.
(3) EGT nr L 148, 10.8.1966, s. 2701/66.
(4) EGT nr L 361, 29.12.1973, s. 84.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 2
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De redovisningsuppgifter som lämnas i en företagsredovisning skall vara
i enlighet med det som anges i bilaga 1. De definitioner och anvisningar
som gäller för dessa redovisningsuppgifter finns angivna i bilaga 2. Alla
redovisningsuppgifter skall fyllas i den blankett som visas i bilaga 3.
Artikel 2
Denna förordning skall första gången tillämpas för räkenskapsåret 1978
som börjar under perioden 1 januari—1 juli 1978.
Dessa bestämmelser skall dock första gången tillämpas i Frankrike och
Irland på redovisningsuppgifter för räkenskapsåret 1979 och i Italien på
redovisningsdata för räkenskapsåret 1980.
Räkenskapsåren i fråga skall börja under perioderna 1 januari till 1 juli
1979 respektive 1 januari till 1 juli 1980.
These provisions shall first apply in Greece to the accounting data for the
1981 accounting year, beginning during the period between 1 January
1981 and 1 July 1981.
Artikel 3
Förordning nr 118/66/EEG skall upphöra att gälla. Den skall till alla
delar tillämpas för redovisningsuppgifter gällande de räkenskapsår som
föregår de som nämns i artikel 2, oberoende av vilken dag dessa
uppgifter överlämnas till kommissionen.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B
!M1
!A1
!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 3
BILAGA 1
UTFORMNING A V FÖRETAGSREDOVISNING
För varje rubrik och kolumn i tabellerna i denna bilaga är det nödvändigt att
hänvisa till de definitioner och föreskrifter som anges i bilaga 2. De nummer somanges i kolumnerna i dessa tabeller (numren anges med liten stil) är löpnummer
som hänvisar till fält i magnetbanden (
1). De oanvända numren är lediga och kan
användas i ett senare skede och bör fyllas i med nollor.
A. ALLMÄNNA UPPL YSNINGAR
Rubrik och beskrivning Löpnummer
1. Företagsnummer
— Område 1
— Delområde 2
— Företagets löpnummer 3
2. Uppgifter om dataposter
— Antal poster per företag 4
— Postens löpnummer 5
— Antal 10-datagrupper gällande produktionen
(djur ej inräknade) 6
— Ledigt 7-30
3. Företagets geografiska läge 31
4. Företagskategori
— Driftsinriktning 32
— Speciell inriktning 33
— Ledigt 34
— Storleksgrupp 35
— Ledigt 36
5. Bokslutsdatum37
— Ledigt 38
6. Mindre gynnat område 39
7. Konstbevattnat — utnyttjad jordbruksareal (UJA) 40
8. Höjd över havet 419. Antal betesdagar på betesmark i bergsområden eller
på andra betesmarker som inte ingår i den utnyttjade
jordbruksarealen (UJA) 42
— Ledigt 43-47!
B
(1) Dessa löpnummer anges systematiskt, även för positioner som aldrig blir ifyllda (t. ex.
tabell K, kolumn för produkt 162 ”Komjölk”).1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 4
B. BRUKNINGSFORM FÖR UTNYTTJAD JORDBRUKSAREAL (UJA)
Rubrik och beskrivning Löpnummer
10. UJA under eget bruk 48
11. Arrenderad UJA 4912. UJA i arrende dår arrendatorn betalar med en del av
sin produktion50
C. ARBETSKRAFT
Rubrik och beskrivningKod
(1)Födelseår
(2)Antal årsen-
heter
(3)Arbetstid per
år (timmar)
(4)
A. Oavlönad fast arbetskraft
13. Företagare/driftsansvarig
14. Företagare/ej driftsansvarig
15. Driftsansvarig/ej företagere51
5552
5653
5754
58
59
6360
6461
6562
66
67 68 69 708
>>>>>><
>>>>>>:
Antal perso-
ner
16. Företagarens äkta make/maka 71 — 72 73
17. Övriga 74 — 75 76
B. 18. Oavlönad tillfällig arbetskraft ——— 7 7
C. Avlönad fast arbetskraft
19. Driftsansvarig — 78 79 80
20. Övriga — — 81 82
D. 21. Avlönad tillfällig arbetskraft — — — 83
D. BESÄTTNINGENS STORLEK OCH VÄRDE
Rubrik och beskrivningVid räkenskapsårets bör-
janVid räkenskapsårets slutGenom-
snittligt an-
tal
(5) Antal
(1)Värde
(2)Antal
(3)Värde
(4)
22. Hästar 86 87 88 89 90
23. Gödkalvar 91 92 93 94 95
24. Övrig boskap under ett år 96 97 98 99 100
25. Boskap, handjur, från ett till under två år 101 102 103 104 105
26. Boskap, hondjur, från ett till under två år 106 107 108 109 110
27. Boskap, handjur, två år eller mer 111 112 113 114 115
28. Avelskvigor 116 117 118 119 120
29. Slaktvigor 121 122 123 124 125!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 5
Rubrik och beskrivningVid räkenskapsårets bör-
janVid räkenskapsårets slutGenom-
snittligt an-
tal
(5) Antal
(1)Värde
(2)Antal
(3)Värde
(4)
30. Mjölkkor 126 127 128 129 130
31. Utslagskor, mjölk 131 132 133 134 135
32. Övriga kor 136 137 138 139 140
33. Buffel högst ett år 141 142 143 144 145
34. Buffel från ett till högst två år 146 147 148 149 150
35. Buffel, hondjur, från ett till högst två år 151 152 153 154 155
36. Buffel, minst två år 156 157 158 159 160
37. Buffel, hondjur, minst två år, som inte har
kalvat 161 162 163 164 165
38. Buffel, hondjur som har kalvat 166 167 168 169 170
39. Övrig buffel, hondjur, minst två år 171 172 173 174 175
40. Tackor 176 177 178 179 180
41. Övriga får 181 182 183 184 185
42. Getter 186 187 188 189 190
43. Smågrisar 191 192 193 194 195
44. Avelssuggor 196 197 198 199 200
45. Slaktsvin 201 202 203 204 205
46. Övriga svin 206 107 208 209 210
47. Slaktkycklingar 211 212 213 214 215
48. Värphöns 216 217 218 219 220
49. Övriga fjäderfä 221 222 223 224 225
50. Övriga djur — 227 — 229 —
E. INKÖP OCH FÖRSÄLJNING A VBOSKAP
Rubrik och beskrivningInköp av djur
(1)Försäljning av
djur
(2)Egen förbruk-
ning och natu-
raförmåner
(3)
51. Hästar 231 232 233
52. Nötkreatur 234 235 236
53. Buffel 237 238 239
54. Får 240 241 242
55. Getter 243 244 245
56. Svin 246 247 248
57. Fjäderfä 249 250 251!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 6
Rubrik och beskrivningInköp av djur
(1)Försäljning av
djur
(2)Egen förbruk-
ning och natu-
raförmåner
(3)
58. Övriga djur 252 253 254
F. KOSTNADER
Rubrik och beskrivning Löpnummer
Arbetskostnader och maskinkostnader
59. Löner och sociala avgifter 259
60. Entreprenadarbete 260
61. Löpande underhåll av maskiner och redskap 261
62. Driv- och smörjmedel 262
63. Bilkostnader 263
Särskilda kostnader för djurbesättning
Foder inköpt för:
Betesdjur (hästar, nötkreatur, får, getter)
64. Kraftfoder 264
65. Grovfoder 265
66. Svin 266
67. Fjäderfä och övriga mindre husdjur 267
Foder producerat på gården och använt för eget bruk
68. Betesdjur (hästar, nötkreatur, får, getter) 268
69. Svin 269
70. Fjäderfä och övriga mindre husdjur 270
71. Övriga särskilda kostnader för djurhållning 271
Särskilda kostnader för vegetabilieproduktion
72. Inköp av utsäde och plantor 272
73. Utsäde och plantor producerade för eget bruk 273
74. Gödmedel och jordförbättringsmedel 274
75. Växtskyddsmedel 275
76. Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion 276
77. Särskilda kostnader för skogsbruk 277
Allmänna omkostnader
78. Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar 278
79. Elektricitet 279
80. Bränsle för uppvärmning 280
81. Vatten 281!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 7
Rubrik och beskrivning Löpnummer
82. Försäkringar 282
83. Skatter och övriga avgifter 283
84. Övriga omkostnader 284
Vissa kapitalkostnader
85. Hyror och arrenden 285
86. Kalkylerade värden av hyror och arrenden 286
87. Försäkringar för byggnader i jordbruket 287
88. Skatter för mark och byggnader 288
Ränteutgifter
89. Betalda räntor och finansiella avgifter som hänförs till: 289
90. Lån för mark och byggnader 290
91. Av dessa lån: för köp av mark 291
92. Lån till driftkapital och borgenärer 292
93. Totalt 293
G. MARK OCH BYGGNADER, INVENTARIER OCH RÖRLIGT KAPITAL
Rubrik och beskrivningAnskaffningsvär-
deVid
räken-skaps-
årets
början
(3)Investeringar
För-
sälj-
ning
(6)Av-
skriv-
ningar
(7)Vid rä-
ken-
skaps-
årets
slut
(8)Före
avdrag
för bi-
drag
(1)Bidrag
(2)Före
avdrag
för bi-
drag
(4)Bidrag
(5)
94. Jordbruksmark och byggnader 294 295 296 297 298 299 300 301
bestående av:
95. Jordbruksmark 302 303 304 305 306 307 308 309
96. Fleråriga odlingar 310 311 312 313 314 315 316 317
97. Markanläggningar 318 319 320 321 322 323 324 325
98. Byggnader i jordbruket 326 327 328 329 330 331 332 333
99. Förvärvskostnader 334 335 336 337 338 339 340 341
100. Skogsmark inklusive växande
skog 342 343 344 345 346 347 348 349
101. Maskiner och redskap 350 351 352 353 354 355 356 357
102. Rörelsekapital 358 359 360 361 362 363 364 365
103. Totalt 366 367 368 369 370 371 372 373!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 8
H. SKULDER
Rubrik och beskrivningVid räkenskapsårets början Vid räkenskapsårets slut
Totalt
(1)Därav för
Totalt
(5)Därav för
Mark och bygg-
nader
Drift-
kapital
(4)Mark och bygg-
nader
Driftka-
pital
(8)Totalt
(2)Därav
mark
(3)Totalt
(6)Därav
mark
(7)
104. Lång- och medelfristiga lån 374 375 376 377 378 379 380 381
105. Kortfristiga lån och borge-
närslån 382 383 384 385 386 387 388 389
106. Totalt 390 391 392 393 394 395 396 397
I. MERVÄRDESSKA TT (moms)
Rubrik och beskrivning Löpnummer
107. Momssystem
Underindelning av momssystemet400
401
108. Moms på försäljning 402
109. Moms på inköp 403
110. Moms på investeringar 404
111. Moms återbetald av skattemyndigheterna 405
J. BIDRAG OCH SUBVENTIONER
Rubrik och beskrivning Kod (1) Belopp
112. Bidrag och subventioner för djur och produkter — 408
113. Varav:
20 ”öppna” koder motsvarande koderna för de berörda kategorierna av
djur
(rubrikerna 51-58) och produkter (rubrikerna 120-311)409
…till …
448
114. Bidrag och subventioner för kostnader — 449
115. Varav:
10 ”öppna” koder motsvarande koderna för de kostnader som berörs
(rubrikerna 59-92)450
…till …
469
116. Anslag och bidrag för inköp av djur — 470
117. Varav:
5 ”öppna” koder motsvarande koderna för de kategorier av djur som
inköpts (rubrikerna 51-58)471
…till …
480
118. Totalt — 481
119. Varav: Bidrag och subventioner för katastrofer — 482
(1) Ange rubrik för de berörda kategorierna av djur, produkter och kostnader.!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 9
K. PRODUKTION (utom djur) (rubrikerna 120-311)
Produkt
(kod)Typ av
gröda
(kod)Uppgift
saknas
(kod)ArealProduk-
tion rä-
ken-
skapsåretVärde
vid årets
börjanFörsälj-
ningEgen
förbruk-
ning och
natura-
förmånerVärde
vid årets
slutEgen an-
vändning
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10)
488 489 490 491 492 493 494 495 496 497
4 9 8———————— —
— ———————— —
— ———————— (1)
(1)Sista löpnummer = 487 + (10 * antal registrerade produkter)!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 10
BILAGA 2
DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR I FRÅGA OM FÖRETAGSREDO-
VISNINGEN
I ALLMÄNNA DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR
a) Uppgifterna som förs in i företagsredovisningen skall gälla endast ett
jordbruksföretag och endast ett räkenskapsår med 12 på varandra följandemånader.
b) Uppgifterna i företagsredovisningen gäller endast jordbruksföretaget. Dessa
uppgifter omfattar verksamheten i själva företaget och om tillämpligt bådeskogsbruk och turistverksamhet i anslutning till företaget. All annanverksamhet som företagaren eller företagarens familj företar och som inte
gäller själva jordbruket, eller som gäller pension, privata bankkonton, i
jordbruksföretaget ej ingående verksamhet, privata skatter, privat försäkringosv. skall inte tas med i företagsredovisningen.
När företagets produktionsresurser (avlönad eller oavlönad arbetskraft,
maskiner eller redskap) används för att öka anläggningstillgångarna
(konstruktion eller omfattande reparation av maskiner, anläggningar ellerstörre reparation eller rivning av byggnader, plantering eller avverkning avfruktträd), skall motsvarande kostnader — eller en värdering därav — inte
inberäknas i företagets driftskostnader. Under alla omständigheter skall
arbetskostnader och arbetstimmar som använts till att producera anlägg-ningstillgångar varken ingå i kostnader eller tas med bland uppgifter omarbetskraft. Om det i särskilda fall inte är möjligt att särskilja och värdera
vissa kostnader (bortsett från kostnader för arbetskraft) för produktion av
anläggningstillgångar (t.ex. användning av företagets traktor) och om dessakostnader sedan upptagits under kostnader, skall en beräkning av alla dessakostnader som uppstått vid produktion av anläggningstillgångar anges under
rubrik 181 (övriga produkter och intäkter).
Vid alla tillfällen skall värdet av producerade anläggningstillgångar värderas
på basis av deras produktionskostnad (inberäknat värdet av avlönad elleroavlönad arbetskraft) och läggas till värdet av anläggningstillgångar under
rubrikerna 94-101.
c) Uppgifterna i företagsredovisningen skall grundas på en redovisning
bestående av poster som bokförts systematiskt och regelbundet under
räkenskapsåret.
d) Redovisningsuppgifterna uttrycks i monetära värden
— antingen utan moms,— eller med moms, under de omständigheter som anges nedan (jfr.
rubrikerna 107-111).
e) Redovisningsuppgifter i monetära värden anges utan bidrag och subventioner.
Med bidrag och subventioner förstås varje direkt hjälp från allmänna medel
och som har varit orsak till en särskild intäkt (jfr. rubrikerna 112-119).
f) Uppgifterna i företagsredovisningen bör anges i följande enheter och med
följande precisionsgrad:
— Värden skall anges i monetära enheter utan decimalkomma, med
undantag för värden i lire, som skall anges i hundratals lire.
— Fysisk kvantitet anges i hkg (hkg=100 kg), med undantag för ägg som
anges i tusental.
— Areal anges i ar.
— Genomsnittlig besättning anges med upp till en decimal, utom för
fjäderfä som anges i heltal.
— Arbetsenheter anges med upp till två decimaler.
De fasta positioner, (jfr. tabell A-J i bilaga 1) där inget skall anges, fylls i med
nollor. För de produkter som anges i tabell K bör nollor anges i de positionerdär inget finns att ange.
g) Efter att det registrerade materialet kontrollerats, skall det datormedium som
innehåller dessa redovisningsuppgifter från företagsredovisningen överläm-nas som konfidentiell försändelse av sambandsorganet till kommissionen för!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 11
de europeiska gemenskaperna, generaldirektoratet för jordbruk samt avdel-
ningen för analys av förhållanden i jordbruksföretag.
II DEFINITIONER OCH ANVISNINGAR FÖR INDIVIDUELLA POSTER I
FÖRETAGSREDOVISNINGEN
A. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
1. Företagsnummer
Ett nummer tilldelas varje rapporterande företag, när det väljs ut för första
gången. Företaget behåller detta nummer under hela den tid som företaget
deltar i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsupp-
gifter (1). Ett nummer som en gång är tilldelat, kan därefter aldrig tilldelas
ett annat företag.
Företagsnummer består av tre nummergrupper— kod för område (se bilaga 3 till förordning nr 91/66/EEG),— kod för distrikt i området. De distrikt som utvalts bör åtminstone göra
det möjligt att identifiera företag som ligger i regioner som omfattasav tillämpningen av rådets direktiv 72/159/EEG om modernisering avjordbruksföretag (en förteckning över distrikt med uppgivande av
namn och koder överlämnas till kommissionen),
— företagets löpnummer.
2. Uppgifter om dataposter
Eftersom redovisningsuppgifter från ett företag kan fylla en eller flera
dataposter (se bilaga 3, punkt C 2), bör det totala antalet poster som
används för varje företag samt varje posts löpnummer uppges.
De uppgifter som svarar mot de fem första löpnumren utgör företagets
etikett. De upprepas först i varje post. Den sjätte uppgiften som anges för
varje företag anger antalet odelbara 10-data grupper, vilka var och en
motsvarar en produktionsform, bortsett från animalisk produktion.
3. Företagets geografiska läge
Numret skall avse den mest lämpliga geografiska enheten (helst
kommunen) där företaget är beläget.
En karta över dessa geografiska enheter med deras respektive nummer
skall sändas till kommissionen. Alla större ändringar av dessa geografiska
enheters gränser bör meddelas kommissionen.
4. Företagskategori
Koden för den företagskategori (jfr. bilaga 2 till kommissionens förordning
nr 91/66/EEG) som företaget placerats i vid valet av företag till detaktuella räkenskapsåret.
5. Bokslutsdatum
Bokslutsdatum, t.ex. 1975.04.30 eller 1975.12.31.!
B
(1) Om företaget emellertid ändras väsentligt och särskilt om denna ändring skett genom
uppdelning i två separata företag eller genom samgående med ett annat företag, skall
företaget anses som ett nytt företag och ett nytt nummer tilldelas. En ändring avverksamhetens driftsinriktning fordrar inte byte av nummer. Om en sammanblandningkan uppstå med något annat rapporterande företag om företaget behåller sitt nummer
(t.ex. när nya regionala distrikt skapas), bör numret bytas. En tabell som visar sambandet
mellan gamla och nya nummer skall då överlämnas till kommissionen.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 12
6. Mindre gynnat område
En uppgift skall lämnas huruvida företaget är beläget i ett område som
omfattas av rådets direktiv 75/268/EEG om jordbruk i bergsområden och ivissa andra mindre gynnade områden. I de medlemsstater där dessaområden är så små och talrika att uppgiften inte är betydelsefull, används
kod 4.
1 = företaget är inte beläget i sådana områden2 = hela företaget är beläget i sådana områden3 = företaget är delvis beläget i sådana områden4 = ej tillämpligt
7. Konstbevattnad utnyttjad jordbruksareal
Utnyttjad jordbruksareal, bortsett från växthus, som konstbevattnas under
året med hjälp av sta tionär eller rörlig utrustning, oavsett vilken metodsom används (vattenspridare, översvämning).
8. Höjd över havet
Höjden över havet bör anges med motsvarande kod
1 = större delen av företaget ligger i en zon 4300 m,
2 = större delen av företaget ligger i zonen 300-600 m,
3 = större delen av företaget ligger i en zon 5600 m,
4 = information ej tillgänglig.
9. Antal betesdagar på bergsområden eller andra betesmarker som inte
ingår i den utnyttjade jordbruksarealen
Antal hela betesdagar beräknat efter antal djurenheter (DE) tillhörande
företaget som utnyttjat betet. Endaast betesmarker (
1).
B. BRUKNINGSFORM FÖR UTNYTTJAD
JORDBRUKSAREAL
10. Utnyttjad jordbruksareal under eget bruk
Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, betesmark och mark med
flerårig gröda) som jordbrukaren äger, har brukande- eller äganderätt till
eller långtidskontrakt för eller utnyttjad jordbruksareal som utnyttjas påliknande villkor.
11. Arrenderad utnyttjad jordbruksareal
Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, bestående betesmark och
mark med flerårig gröda) som brukas av annan person än ägaren,
innehavaren av nyttjanderätten eller kontraktsinnehavaren genom arrende-avtal för nämnda areal (hyran skall betalas kontant eller i naturaförmåner!
B
(1) En betesdag för en djurenhet (DE) motsvarar en dags betande av en mjölkko eller ett
nötkreatur eller en häst som är minst två år. Betesdagarna för boskap och hästar som är
yngre än två år samt för getter och får omvandlas till betesdagar per DE genom att
tillämpa koefficienten 0,5 respektive 0,2 och 0,15.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 13
och den är vanligtvis fastställd på förhand och varierar normalt inte
beroende på skörderesultaten) eller brukad areal som drivs på liknande
villkor. Arrenderad mark omfattar inte mark vars skörd är köpt på rot eller
som arrenderas för en mindre tid än ett år (1).
12. Utnyttjad jordbruksareal i arrende där arrendatorn betalar med en
del av produktionen
Utnyttjad jordbruksareal (åkermark, ängsmark, betesmark och flerårig
gröda) som brukas gemensamt av överlåtaren och arrendatorn på basis av
ett sambruksavtal eller areal brukad på liknande villkor.
C. ARBETSKRAFT
Med arbetskraft förstås alla de personer som under räkenskapsåret har arbetat i
jordbruket (2) (se härunder). Detta inbegriper emellertid inte personer som har
arbetat för en annan person eller företag (entreprenadarbete där kostnaderna tas
upp under jordbrukets kostnader).
Man skiljer mellan följande typer av arbetskraft:
A. Oavlönad fast arbetskraft
Oavlönad arbetskraft eller arbetskraft som erhåller mindre ersättning
(kontant eller i naturaförmåner) än vad som normalt betalas för utfördatjänster (
3) och som under räkenskapsåret har arbetat i företaget (utanför de
normala helgerna) under minst en hel dag varje vecka (4):
Man skiljer mellan följande undergrupper:!B
(1) Beloppen som betalas för köp av skördar på rot eller för arrendering av mark för högst
ett år skall anges under rubrikerna 65-67 (inköpt foder) när det gäller ängsmark ellerfodergrödor och under rubrik 76 (andra särskilda kostnader för foder) när det gällerskördar till försäljning (produkter som vanligtvis säljs).
Säljbara skördar som köps på rot eller som kommer från mark som arrenderas för högst
ett år skall uppges utan att ange arealen (jfr. anvisningar gällande areal tabell K kolumn4).
(
2) När det gäller ömsesidig hjälp mellan företag, där hjälpen består av utbyte av arbetskraft
och den givna hjälpen i princip är likvärdig den mottagna hjälpen, anges arbetskraftens
faktiska arbetstid och alla löner som har samband därmed i företagsredovisningen.Ibland kompenseras den mottagna hjälpen av hjälp i annan form (arbetskraftkompenseras t.ex. genom utförande av en maskintjänst). När det gäller utbyte av
tjänster i liten skala, anges inget i företagsredovisningen (i exemplet ovan anges inte den
mottagna hjälpen under arbetskraft; i maskinkostnader ingår emellertid kostnader föranvändning).
I ytterlighetsfall, när utbytet av tjänster sker i stor skala, skall följande förfarande
användas:
a) Hjälp mottagen i form av arbetskraft kompenseras av en tjänst i annan form (t.ex.
utförande av en maskintjänst). Den mottagna arbetskraftens arbetstid anges sombetalt jordbruksarbete (rubrikerna 20 eller 21), beroende på om arbetskraften ärfast anställd i jordbruket). Värdet av den givna hjälpen upptas både som produktion
under motsvarande rubrik (i detta exempel: rubrik 177: ”Entreprenadarbete för
tredje man, inklusive uthyrning av utrustning”), och som en kostnad (under rubrik59 ”Löner och sociala avgifter”).
b) Hjälp lämnad i form av arbetskraft kompenseras av en tjänst i annan form (t.ex.
utförande av en maskintjänst). I detta fall beaktas inte den lämnade arbetstiden ocheventuella löner. Värdet av den mottagna tjänsten anges under motsvarande rubrik
(i detta exempel rubrik 60 ”Entreprenadarbete och maskinhyra”).
(
3) Dessa utgifter skall inte upptas som kostnader i jordbruket.
(4) En person som är fast anställd men som av särskilda skäl endast har arbetat i företaget en
kort tid under räkenskapsåret upptas ändå med de faktiskt arbetade timmarna under fast
anställd arbetskraft. Följande eller liknande fall kan förekomma:
a) Särskilda produktionsförhållanden i företaget som innebär att arbetskraften inte
behövs under hela året, t.ex. oliv- eller vinodling, jordbruk som är specialiserat på
säsongsbetonad uppfödning avboskap eller har produktion av frukt och grönsakerpå kalljord.
b) Frånvaro från arbetet, förutom de vanliga helgerna, på grund av militärtjänst,
sjukdom, olycksfall, moderskaps- eller barnledighet, tjänstledighet, m.m.
c) Börjar under året en anställning i företaget eller lämnar företaget.d) Totalt avbrott i arbetet i företaget av tillfälliga orsaker, t.ex. översvämning, brand,
m.m.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 14
13.Företagare som driftsledare (1)
En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget och
som sköter den dagliga driften.
14.Företagare men ej driftsledare (2)
En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget
men som ej sköter den dagliga driften i företaget.
15.Driftsledare men ej företagare (2)
En person som sköter den dagliga driften i företaget utan att ha det
juridiska och ekonomiska ansvaret.
16.Företagarens äkta maka eller make (3)
17.Övrig oavlönad fast arbetskraft (3)
Oavlönad fast arbetskraft som inte omfattas av de föregående rubrikerna.
B. 18. Oavlönad tillfällig arbetskraft
Oavlönad arbetskraft som inte har arbetat regelbundet i företaget under
räkenskapsåret upptas under denna rubrik.
C. Avlönad fast arbetskraft
Arbetskraft som är normalt avlönad (i reda pengar eller i naturaförmåner) i
förhållande till de utförda tjänsterna och som under räkenskapsåret(utanför de normala helgerna) arbetade i företaget minst en hel dag per
vecka.
Följande undergrupper skall anges:
19.Driftsledare
Avlönad person som sköter företagets dagliga drift.
20.Övriga
All fast avlönad arbetskraft (bortsett från företagets avlönade driftsledare)
upptas under denna rubrik.
D. 21. Avlönad tillfällig arbetskraft
Avlönad arbetskraft som inte arbetar regelbundet i företaget under
räkenskapsåret (t.ex. arbetare med ackordslön) upptas under denna rubrik.
Varje rubrik skall innehålla följande uppgifter:
Födelseår (kolumn 2)
Födelseår skall anges bara för företagaren eller driftsledaren (grupp 13-15 och 19)
med användning av de två sista siffrorna i födelseåret.
Total arbetskraft: antal årsarbetsenheter (kolumn 3)
Den totala arbetskraften som är fast anställd är uttryckt i antal årsarbetsenheter. En
person som använder hela sin årliga arbetstid med att arbeta i företaget (enheltidsarbetare) representerar en årsarbetsenhet, även om hans faktiska arbetstidöverstiger den normala årliga arbetstiden i den berörda regionen och i samma typ!
B
(1) Vid arrende där arrendatorn betalar med en del av produktionen anges arrendatorn som
brukaren/driftsledaren.
(2) Ifrågavarande personers funktion anges med ett nummer i kolumn 1, t.ex.
1 0 företagare som driftsledare2 0 företagare men ej driftsledare3 0 driftsledare men ej företagare
För en korporation (juridisk person) anges nummer 9.Om funktionen innehas av flera personer (t.ex. två bröder, far och son, e.d.)
anges var och en i fallande ordning efter ansvarsgrad. Vid lika ansvar används
åldern på samma sätt. Den person som har det största ansvaret anges ipositionerna 51-54 och nästa person enligt ansvarsskalan i positionerna 55-58,osv.
(
3) Antalet personer i denna arbetskategori skall anges (i kolumn 1). Om företaget har flera
företagare kan det finnas mer än en äkta make eller maka.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 15
av företag. En person som inte arbetar hela året i företaget representerar en del av
en årsarbetsenhet.
Årsarbetsenheten för varje sådan person erhålls genom att dela hans faktiska
årliga arbetstid med den normala årliga arbetstiden för en heltidsanställd arbetare i
den berörda regionen och i samma företagstyp (1).
Arbetstid (kolumn 4)
Arbetstiden anges i timmar. Den skall avse den tid som faktiskt är använd till
arbete i företaget (2).
Arbetstiden för arbetskraft med ackordslön värderas genom att dela den
totalsumma som betalts för arbetet med timlönen för en timanställd arbetare.
Arbetet i ett jordbruksföretag
Arbetet i företaget omfattar alla former av arbete i fråga om planering,
övervakning och utförande, manuellt såväl som administrativt arbete, som utförsi samband med den normala driften av företaget såsom
— planläggning och driftledning (inköp och försäljning för jordbruket,
bokföring m.m.),
— markarbete (plöjning, sådd, skörd, underhåll av fruktträdgårdar m.m.),— boskapsskötsel (beredning av föda, utfordring av djur, mjölkning, skötsel av
besättning, m.m.),
— arbete med lagerhållning, övrig produktion samt bearbetning i företaget
(ensilering, tröskning, emballering m.m.),
— löpande underhållsarbeten med byggnader, maskiner, utrustning, häckar,
diken, m.m.,
— företagets egna transporter utförda av företagets arbetskraft,
— annat arbete gällande företagets verksamhet och drift:
— skogsbruk på skogsarealer som ingår i jordbruksföretaget,— arbete med turistverksamhet (underhåll av områden för camping, sport-
eller fritidsaktiviteter, ridning, stuguthyrning m.m.) om dessa är under-ordnade och ingår i företagets verksamhet i sådan utsträckning att det ipraktiken är svårt att skilja turistverksamheten från det normala
jordbruksarbetet i företaget (
3),
— entreprenadarbete åt utomstående om detta är tillfälligt och utfört med
företagets utrustning (den motsvarande betalningen inräknas i företagets
inkomster).
I arbetet på jordbruksföretaget inräknas inte
— investeringsarbete (anläggning eller större reparationer av byggnader eller
maskiner, plantering av fruktträdgårdar, rivning av byggnader, avverkning av
fruktträd, m.m.),
— arbete som utförs för företagarens eller driftsledarens hushåll,
— särskild verksamhet såsom deltagande i fackliga möten, affärsresor, besök på
marknader bortsett från besök för att köpa och sälja för företagets räkning,
m.m.
D. BESÄTTNINGENS STORLEK OCH VÄRDE
Följande djurslag skall specificeras i nedanstående kategorier:!B
(1) Antalet personer i denna arbetskategori skall anges (i kolumn 1). Om företaget har flera
företagare kan det finnas mer än en äkta make eller maka.
(2) När en person inte kan utföra en normal arbetsinsats (som en person i sin bästa ålder) -
t.ex. till följd av invaliditet - justeras den faktiska arbetsinsatsen för denna person medmotsvarande bråkdel. Den angivna arbetstiden skall svara mot de timmar som en personmed normal arbetsförmåga skulle ha använt för att utföra arbetet.
(
3) I detta fall medräknas intäkter och kostnader i förbindelse med turism i företaget under
rubriken produkter (jfr. rubrik 179) respektive jordbrukskostnader.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 16
22. HÄSTAR (alla åldrar)
Även kapplöpnings- och ridhästar.
23. GÖDKAL V AR
Gödkalvar, som normalt slaktas före fem månaders ålder.
24. ÖVRIGA NÖTKREATUR UNDER 1 ÅR
25. NÖTKREATUR, HANDJUR, FRÅN 1 TILL HÖGST 2 ÅR26. NÖTKREATUR, HONDJUR, FRÅN 1 TILL HÖGST TVÅ ÅR
Bortsett från nötkreatur som har kalvat.
27. NÖTKREATUR, HANDJUR, MINST 2 ÅR
28. A VELSKVIGOR
Nötkreatur, hondjur, minst 2 år, som ännu inte kalvat och är ämnade för
avel.
29. SLAKTKVIGOR
Nötkreatur, hondjur, minst 2 år, som inte kalvat och inte är ämnade för
avel.
30. MJÖLKKOR
Nötkreatur, hondjur, som har kalvat (även om dessa är högst 2 år) och som
uteslutande och huvudsakligen används för produktion av mjölk avsedd för
konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.
31. UTSLAGSKOR, MJÖLK
Mjölkkor efter deras sista laktation.
32. ÖVRIGA KOR
1. Nötkreatur, hondjur,som har kalvat (även under 2 år) som uteslutande
och huvudsakligen används för uppfödning av kalvar och vars mjölkinte används för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller förbearbetning till mjölkprodukter.
2. Arbetskor.3. Utslagskor (vare sig de är gödda eller ej före slakt).
33. BUFFLAR HÖGST 1 ÅR
34. BUFFLAR FRÅN 1 ÅR TILL HÖGST 2 ÅR35. BUFFLAR, HONDJUR, FRÅN 1 TILL HÖGST 2 ÅR
Med undantag för bufflar av honkön som kalvat.
36. BUFFLAR MINST 2 ÅR
37. BUFFLAR, HONDJUR, MINST 2 ÅR SOM INTE KAL V AT
Bufflar av honkön, minst 2 år, som är ämnade för mjölkproduktion men
ännu ej kalvat.
38. BUFFLAR, HONDJUR, SOM KAL V AT
Bufflar av honkön som kalvat (även yngre än 2 år) ämnade för
mjölkproduktion.
39. ÖVRIGA BUFFLAR, HONDJUR, MINST 2 ÅR
Bufflar av honkön, minst 2 år, som inte omfattas av ovannämnda rubriker.!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 17
40. TACKOR
Tackor, minst 1 år, ämnade för avel.
41. ÖVRIGA FÅR
Får i alla åldrar med undantag för tackor.
42. GETTER (alla åldrar)
43. SMÅGRISAR
Smågrisar av en levande vikt på högst 20 kg.
44. A VELSSUGGOR
Suggor för avel av en levande vikt på minst 50 kg med undantag för
utslagssuggor (jfr. rubrik 46 ”Övriga svin”).
45. SLAKTSVIN
Svin för gödning av en levande vikt på minst 20 kg, med undantag för
utslagssuggor och galtar (jfr. rubrik 46 ”Övriga svin”).
46. ÖVRIGA SVIN
Svin av en levande vikt på minst 20 kg, med undantag för avelssuggor (jfr.
rubrik 44) och slaktsvin (jfr. rubrik 45).
47. SLAKTKYCKLINGAR (1)
Värphöns och slakthöns ingår ej.
48. VÄRPHÖNS (1)
Här ingår även unghöns, värphöns och slakthöns. Unghöns är unga hönor
som ännu inte börjat värpa.
49. ÖVRIGA FJÄDERFÄ (ankor, kalkoner, gäss, pärlhöns) (1)
50. ÖVRIGA DJUR
För varje kategori av djur skall följande uppgifter lämnas:
Vid räkenskapsårets början (kolumn 1 och 2)
— Antal (kolumn 1)
Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets början, vare sig de
befinner sig på företaget vid denna tid eller ej.
— Värde (kolumn 2)
Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets början,
fastställd på basis av de priser som gäller vid denna tidpunkt.
Vid räkenskapsårets slut (kolumn 3 och 4)
— Antal (kolumn 3)
Antal djur som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, vare sig de befinner
sig på företaget vid denna tid eller ej.
— Värde (kolumn 4)
Värdet på besättningen som tillhör företaget vid räkenskapsårets slut, fastställd på
basis av de försäljningspriser som gäller vid denna tidpunkt.
Genomsnittlig besättningsstorlek (kolumn 5)
Den genomsnittliga besättningsstorleken uttrycks med upp till en decimal, utom
för fjäderfä där antalet skall anges i heltal. För att djuret skall räknas som en hel
enhet krävs att det funnits på företaget under hela året. Har det funnits under
kortare tid görs reducering i förhållande till den tid det inte har befunnit sig påföretaget.!
B
(1) Kycklingar ingår ej.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 18
Den genomsnittliga besättningsstorleken fastställs antingen genom periodvisa
undersökningar eller genom att registrera tillförsel och leveranser. Alla djur som
finns på företaget, inberäknat djur som genom kontrakt (1) föds upp eller göds och
djur som tas emot eller lämnas för betesgång för den tid av räkenskapsåret som devistas på företaget.
E. INKÖP OCH FÖRSÄLJNING A V BOSKAP
Följande kategorier av djur skall anges:
51. Hästar
52. Nötkreatur53. Bufflar54. Får
55. Getter
56. Svin57. Fjäderfä58. Övriga djur
För varje kategori av djur lämnas följande uppgifter:
Inköp av boskap (kolumn 1)
Belopp som används till inköp av boskap under räkenskapsåret (inberäknat
kostnader i förbindelse med köpet). De tillhörande anslagen och bidragen ingårinte i det totala inköpsbeloppet, utan de anges under rubrik 116 (se anvisningarnatill denna rubrik).
Försäljning av boskap (kolumn 2)
Intäkter från försäljning av boskap under räkenskapsåret. De bidrag och
subventioner som hör hit ingår inte i den totala försäljningsintäkten, utan de
anges under rubrik 112 (se anvisningarna till denna rubrik).
Om eventuella kostnader för försäljningen uppkommer skall de inte dras från det
totala försäljningsbeloppet utan anges under rubrik 71 (”Övriga särskildakostnader för boskap”).
Egen förbrukning och naturaförmåner (kolumn 3)
Värdet av de boskap som nyttjats för eget bruk eller som naturaförmåner under
räkenskapsåret, värderat till priset ”fritt [från] gård”.
F.KOSTNADER
Företagets kostnader (kontant eller som naturaförmåner) hänförs till ”förbruk-
ningen” av produktionsmedel (även egen förbrukning) för produktionen underräkenskapsåret. Dessa kostnader skall även hänföras till produktion av produkter
som förbrukas internt i företaget under räkenskapsåret. När vissa utgifter delvis
hänför sig till privat förbrukning och delvis till kostnader i företaget (t.ex.elektricitet, vatten, bränsle till uppvärmning och maskiner) skall endast den senaredelen anges i företagsredovisningen. Den andel av utgifterna för privatägda bilar,
som motsvarar deras användning i företaget, skall också inberäknas.
Vid beräkning av de kostnader som svarar mot produktionen under räkenskapsåret
bör inköp och förbrukning av egna produkter i företaget justeras för värdeänd-ringar (inklusive värdeändringar i utlägg för odlingarna). För varje post anges
värdet av den betalda utgiften och värdet av den egna förbrukningen separat.
Kostnader som motsvarar förbrukning av investeringstillgångar redovisas avavskrivningar (
2), och följaktligen skall utgifterna för anskaffning av investerings-!B
(1) Djur som inte tillhör företaget och som är uppfödda eller gödda där på ett sådant sätt att
denna verksamhet endast utgör en tjänst från företagaren, som inte tar på sig den
finansiella risk som normalt gäller vid uppfödning och gödning av sådana djur.
(2) Se rubrikerna 94-103 om anvisningar för avskrivning.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 19
tillgångar inte behandlas som driftskostnader. Utgifter för kostnadsposter som
gottgöres under räkenskapsåret.
eller senare (t.ex. reparation av en traktor till följd av en skada som täcks av en
försäkring eller av en ansvarig tredje part) betraktas inte som företagets kostnaderoch de motsvarande intäkterna anges inte heller i jordbrukets redovisning.
Vid intäkter från försäljning av köpta förnödenheter skall avdrag göras i
motsvarande kostnadsposter.
Bidrag och subventioner till kostnader skall inte dras av från motsvarande
kostnader utan anges under rubrik 114 (jfr. anvisningarna till den rubriken) (
1).
Kostnader omfattar även eventuella utgifter i samband med inköp som rör
kostnadsposten.
Kostnader klassificeras enligt följande:
59. Löner och sociala avgifter för avlönad arbetskraft
Denna post omfattar följande kostnader:
— Månadslöner och andra löner som faktiskt betalts i reda pengar till
den avlönade arbetskraften, oavsett grunden för vederlaget (tim- ellerackordslön), med avdrag för eventuella sociala bidrag till jord-
brukaren i dennes egenskap av arbetsgivare, som gottgörelse för
utbetalning av en lön som inte svarar mot det faktiskt utförda arbetet(t.ex. frånvaro från arbete på grund av en olycka, yrkesutbildning).
— Löner i form av naturaförmåner (t.ex. logi, mat, bostad, produkter från
jordbruket).
— Ackordstillägg, kvalifikationstillägg, gåvor, drickspengar, vinstandel.— Övriga kostnader i samband med arbetskraft (anställningskostnader).
— Sociala avgifter som åvilar arbetsgivaren och avgifter som betalas av
arbetsgivaren i stället för och på den avlönade personens vägnar.
— Olycksfallsförsäkring i arbetet.
Sociala avgifter och försäkringar som rör företagaren själv och den
oavlönade arbetskraften anses inte som företagets kostnader.
De belopp som utbetalas till den oavlönade arbetskraften (som enligt
definitionen är lägre än en normal lön (jfr. definitionen för oavlönad
arbetskraft) anges inte i företagsredovisningen.
Ersättning (kontant eller som naturaförmån) till pensionerade arbetare,
som inte längre är anställda i företaget, upptas inte under denna post utanunder rubriken ”Andra kostnader i jordbruket”.
60. Entreprenadarbete och maskinhyra
Denna post omfattar följande kostnader.
— Samtliga utgifter för jordbruksarbete, som utförts på företaget på
entreprenad. Beloppet gäller vanligtvis betalning för användning av
utrustning och personal och, beroende på arbetets art, även kost-naderna för de material som använts (t.ex. skyddsprodukter förgrödor). Så snart som beloppet i fråga är känt dras det av från posten
”Entreprenadarbeten” och upptas under den motsvarande rubriken
(t.ex. växtskyddsmedel).
— Utgifter för att hyra eller leasa maskiner, som framförs eller används
av företagets personal.
61. Löpande underhåll av maskiner och redskap
Utgifter för underhåll av maskiner och redskap och för mindre reparationer
som inte påverkar det reparerade materialets marknadsvärde (betalning förmekaniker, reservdelar m.m.).
Till denna post hör inköp av mindre redskap, utgifter för sadelmakare och
skoning av hästar, inköp av däck, presenningar, skyddskläder för smutsigt
arbete, tvättmedel som används för rengöring av allmänutrustning (
2) samt
den andel av kostnaderna för privatbilar som motsvarar användningen avdessa i företaget (se även rubrik 63).!
B
(1) Bidrag och subventioner för investeringar tas upp under rubrikerna 94-103.
(2) Tvättmedel som används till rengöring av material som används i hanteringen av boskap
(t.ex. mjölkmaskiner) upptas under rubrik 71 (övriga särskilda kostnader för
djurbesättning).1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 20
Större reparationer, som medför att materialet får ett större värde i
jämförelse med dess värde före reparationen, upptas inte under denna
rubrik (se även anvisningarna om avskrivningar nedan).
62. Driv- och smörjmedel
Denna rubrik omfattar även den andel av kostnaderna för bränsle och
smörjmedel för privatbilar som motsvarar användningen av dessa i
företaget (se även rubrik 63 nedan).
När petroleumprodukter används både som motorbränsle och eldnings-
bränsle, delas det totala beloppet mellan de två följande posterna:
62. ”Driv- och smörjmedel”.
80. ”Bränsle för uppvärmning”.
63. Utgifter för bilar
Om den andel av kostnaderna för privatbilar som motsvarar användningen
av dessa i företaget, bestäms godtyckligt (t.ex. med ett fast belopp per km),upptas dessa kostnader under denna rubrik.
Foder
Rubriken foder indelas i köpt foder och foder som produceras på gården och
används för eget bruk.
Köpt foder omfattar mineralfoder, mejeriprodukter (köpta eller återlämnade till
företaget) samt produkter för bevarande och konservering av foder, liksom utgifter
för betesgång och för användning av kollektiva betesmarker och ängsmarker samtarrende av betesmarker som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen. Strö ochhalm räknas också till köpt foder.
Inköpt foder som används till betande djur indelas i kraftfoder (
1) och grovfoder
(inklusive betesgång, utgifter för användning av kollektiva betesmarker, ängs-
marker och betesmarker som inte ingår i den utnyttjade jordbruksarealen samt
inköpt strö och halm) (2).
Foder som produceras på gården och används för eget bruk omfattar jordbruks-
produkter som används som foder (här ingår mjölk och mjölkprodukter men intemjölk som dias av. kalvar) och har ett marknadsvärde. Strö och halm, somproduceras av företaget, medräknas endast om det gäller en produkt som har ett
marknadsvärde i det berörda området under räkenskapsåret.
Följande uppdelning skall göras:
Foder köpt till:
Betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)
64. Kraftfoder
65. Grovfoder
66. Svin
67. Fjäderfä och övriga mindre husdjur
Foder som produceras av företaget och används till:
68. Betesdjur (hästar, nötkreatur, får och getter)
69. Svin
70. Fjäderfä och andra mindre husdjur
71. Övriga särskilda kostnader för djurbesättning
Alla direkta kostnader i samband med animalieproduktion som inte upptas
separat under övriga rubriker för kostnader: veterinärkostnader, mediciner,betäckningsavgifter, inseminering, kastrering, mjölkkontroll, avgifter och!
B
(1) Rubriken ”Kraftfoder” omfattar särskilt oljekraftfoder, foderblandningar, spannmål,
konsttorkat gräs, torkad massa av sockerbetor, fisk- och köttmjöl, mjölk ochmejeriprodukter, mineraler och produkter för konservering och lagring av dessafodersorter.
(
2) Utgifter för arbeten i jordbruket som utförs på entreprenad för produktion av grovfoder,
t.ex. ensilage, upptas under rubrik 60 ”Entreprenadarbeten”.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 21
registrering i stamböcker, rengöringsmedel, som används för rengöring av
material som används i hantering av djur (t.ex. mjölkmaskiner) (1),
emballage till animalieprodukter och förnödenheter till beredning av
animalie- produkter, utgifter för lagerhållning och bearbetning avanimalieprodukter från företaget som sker utanför företaget, avsättnings-kostnader för företagets animalieprodukter, tillfälliga inköp som kom-
pletterar företagets animalieprodukter (t.ex. mjölk) som vidareförädlas i
företaget, m.m.
72. Inköp av utsäde och plantor
Allt inköpt utsäde och plantor, inklusive lökar och knölar. Kostnaderna för
nyplantering av unga träd och buskar är en investering och upptas antingen
under rubrik 96 (”Fleråriga grödor”) eller under rubrik 100 (”Skogs-mark”). Kostnader för unga träd och buskar gällande mindre omplante-ringar anses dock som kostnader för räkenskapsåret i fråga och skall anges
under denna rubrik, bortsett från utgifter rörande skog som finns i
anslutning till företaget, vilka upptas under rubrik 77 ”Särskilda kostnaderför skogsbruk”.
Kostnader för bearbetning av utsäde (klassificering, desinfektion) upptas
också under denna rubrik.
73. Utsäde och plantor producerade och använda för eget bruk
Allt utsäde och alla plantor (inklusive lökar och knölar) som produceras
och används för eget bruk.
74. Gödnings- och jordförbättringsmedel (
2)
Alla gödnings- och jordförbättringsmedel (t.ex. kalk) även mull, torv och
stallgödsel som är inköpta (stallgödsel som producerats i företagetinräknas inte).
75. Växtskyddsmedel (
2)
Alla produkter som används för att skydda grödor och plantor mot
parasiter och sjukdomar, skadedjur, ogynnsamma växtförhållanden, m.m.
(insekticider, fungicider, herbicider, förgiftat lockbete, fågelskrämmor,
antihagelgranater, frostkyddsmedel, m.m.). Om arbetet att skyddagrödorna utförs på entreprenad och om kostnaden för de användaskyddsprodukterna inte är känd, skall hela summan upptas under rubrik
60 ”Entreprenadarbete”.
76. Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion (även betes-
marker och ängsmarker)
Alla kostnader som har direkt samband med vegetabilieproduktionen och
som inte är särskilt angivna under någon av de andra rubrikerna,emballage, snören och rep, kostnader för jordanalys, jordbruksutställ-ningar, plasttäckning, (t.ex. för täckning av jordgubbsodling), material för
konservering och beredning av grödor, kostnader för lagring och
avsättning av vegetabilieprodukter från företaget som sker utanförföretaget, kostnader för inköp av grödor av marknadsvärde eller för hyraav mark för grödor av marknadsvärde för en tid på mindre än ett år,
tillfälliga köp som kompletterar företagets vegetabilieprodukter (t.ex.
druvor) som vidareförädlas i företaget, m.m.
77. Särskilda kostnader för skogsbruk
Gödningsmedel, skyddsmaterial, diverse särskilda kostnader, Kostnader
för arbetskraft, entreprenadarbete samt mekaniseringsarbete inräknas inte.Dessa kostnader visas under tillämpliga rubriker.!
B
(1) Rengöringsmedel som används till allmänrengöring av material upptas under rubrik
”Löpande underhåll av maskiner och redskap”.
(2) Gödnings- och jordförbättringsmedel samt skyddsmedel som används i skog som ingår i
jordbruksföretaget upptas under rubrik 77 ”Särskilda kostnader för skogsbruk”.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 22
78. Löpande underhåll av byggnader och markanläggningar
Underhåll av byggnader och markanläggningar inklusive växthus,
drivbänkar och stöttor. Kostnaderna för inköp av material för det löpande
underhållet av byggnader upptas under denna rubrik (1).
Kostnader för större reparationer av byggnader, vilket medför att de får ett
högre marknadsvärde (större underhåll), ingår inte under denna rubrik,även om kostnaderna för sådant arbete uppbärs av arrendatorn (se
anvisningarna om betalning av hyra under rubrik 85). Dessa kostnader
upptas under rubrik 98 ”Byggnader tillhörande jordbruket”.
79. Elektricitet
Förbrukning av elektricitet för alla ändamål i företaget.
80. Bränsle för uppvärmning
Förbrukning av bränsle för uppvärmning för alla ändamål i företaget,
inklusive uppvärmning av växthus.
81. Vatten
Kostnader för anslutning till det allmänna vattennätet och vattenför-
brukning för alla ändamål, inklusive konstbevattning. (Kostnaderna för
användning av företagsägd vattenutrustning anges under tillämplig rubrik:avskrivning för maskiner och utrustning, löpande underhåll av maskineroch utrustning, motorbränsle, elektricitet).
82. Försäkringar
Försäkringspremie som täcker risk i förbindelse med drift, såsom
företagarens ansvarsförsäkring, brandförsäkring och försäkring mot
översvämning, djurförsäkring och skördeskadeförsäkring m.m., men inte
försäkringspremier för olycksfallsförsäkringar som anges under rubrik 59och premier gällande jordbrukets byggnader vid ägardrift, som vid arrendenormalt betalas av ägaren. De sistnämnda premierna (eventuellt upp-
skattade) upptas under rubrik 87.
83. Skatter och avgifter på produkter och produktionsmedel
Alla skatter och övriga avgifter som rör företaget, även de som gäller
åtgärder för miljöskydd med undantag av moms och skatter som gäller
mark, byggnader och arbetskraft. Företagarens privata skatter inräknas intetill företagets kostnader.
84. Allmänna omkostnader i företaget
Alla övriga kostnader i företaget som inte är nämnda under de föregående
rubrikerna (arvoden till revisor, sekreterartjänster och andra utgifter förkontor, kostnader för telefon, diverse bidrag och abonnemang, m.m.
85. Hyror och arrenden
Hyror och arrenden (kontant eller i naturaförmåner) för mark och
byggnader som arrenderas. Under denna rubrik upptas kostnader som är
betalda av arrendatorn på ägarens vägnar (t.ex. fastighetskatt och större
reparationer, där arrendatorn står för kostnaderna) och som arrendatorninte kan få gottgörelse för. Hyresvärdet för den del av boningshuset somanvänds i driften inräknas (om denna del omfattas av hyran).
86. Kalkylerade värden för hyror och arrenden för mark och byggnader
under eget bruk eller i sambruk
Kalkylerade värden för hyror och arrenden som normalt betalas för
likvärdig mark (inklusive byggnader, odlingar och skogsmark) och endast
omfattande hyresvärdet för den del av boningshuset som används i driften.
Under denna rubrik skall även upptas hyresvärdet av samtliga byggnader
som tillhör företagaren men som är belägna på arrenderad mark. Om inget
annat fastställs bestäms hyresvärdet av dessa byggnader på basis av de
verkliga kostnaderna (avskrivningar, räntor, avgifter och försäkringar).!
B
(1) Inköp av byggnadsmaterial för nyinvesteringar bör anges under rubriknummer 94
”Jordbruksmark och byggnader” i kolumn ”Investeringar”, 97 ”Markanläggningar”
och/eller 98 ”Byggnader tillhörande jordbruket”.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 23
87. Försäkringar för byggnader i jordbruket
Försäkringspremier (för brand, översvämning m.m.) för byggnaderna vid
ägardrift, som vid arrende normalt betalas av ägaren. Om alla försäkringartäcks av ett enda försäkringsbrev görs en beräkning för den del av premiensom gäller jordbruksföretagets byggnader.
88. Skatter och andra avgifter för mark och byggnader
Skatter och andra avgifter som skall betalas till följd av äganderätt till
mark och byggnader som antingen drivs av ägaren själv eller i sambruk.
89. Ränteutgifter
Räntor och finansiella avgifter för lånat kapital (lån) avseende företa-
get (
1).
Om information finns tillgänglig i företagets redovisning skall också
följande detaljer anges:
90. Räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till köp av mark och
byggnader. (1)
91. Varav: Räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till köp av
mark (1).
92. Räntor och finansiella avgifter som betalts för lån till finansiering av
driftskapital (djurbesättning, inventarier och rörelsekapital) och till
borgenärer (1).
Summan av rubrikerna 90 och 92 motsvarar värdet under rubrik 89.
93. Totalt
Totalsumma av rubrikerna 59-89.
G. MARK OCH BYGGNADER, INVENTARIER OCH
RÖRELSEKAPITAL
Följande uppdelning skall göras:
94. Jordbruksmark och byggnader
Totalsumma av rubrikerna 95-99 nedan. Rubrikerna 95, 97, 98 och 99 skall
anges om dessa uppgifter finns tillgängliga i bokföringen.
95. Jordbruksmark
Jordbruksmark när företaget drivs av ägaren (2).
96. Fleråriga odlingar
Alla odlingar (utom skogar och mindre skogspartier) som tillhör
företagaren, oavsett vilken typ av besittningsform som gäller för marken.
97. Markanläggningar
Förbättringar av markområden (t.ex. uppförande av inhägnader, dräne-
ringsinstallationer) som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. (2)
98. Byggnader tillhörande jordbruket
Byggnader som tillhör företagaren av jordbruket, oavsett bruknings-
form (3).!B
(1) Om denna information inte finns tillgänglig i jordbrukets redovisning anges siffran 1 i
fältet i fråga.
(2) Om denna information inte finns tillgänglig i jordbrukets redovisning anges siffran 1 i
den tillämpliga rubrikposten. I detta fall skall ändå motsvarande upgifter införas
tillsammans med övriga uppgifter under rubrik 94. De motsvarande beloppen under
rubrikerna 97, 98 och eventuellt 99 skall anges som avskrivningar.
(3) Om denna uppgift inte finns tillgänglig i företagets redovisning skall siffran 1 anges i
fältet i fråga. I detta fall skall ändå motsvarande uppgifter införas tillsammans med
övriga uppgifter under rubrik 94. De motsvarande beloppen under rubrikerna 97, 98 och
eventuellt 99 skall anges som avskrivningar.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 24
99. Förvärvskostnader
Arvoden till advokat, registreringsavgifter, m.m. gällande förvärv av
jordbruksmark eller byggnader därtill (1).
100. Skogsmark inklusive växande skog
Skogsmark i ägardrift som ingår i jordbruksföretaget, inklusive de
motsvarande anskaffningskostnaderna.
101. Maskiner och utrustning
Traktorer, motordrivna kultivatorer, lastbilar, varubilar, bilar (2) samt större
och mindre jordbruksutrustningar.
102. Rörelsekapital
a) lager
bestående av jordbrukets egna produkter samt förnödenheter,
b) övrigt rörligt kapital
— värde av odlingar (begränsat till värdet av gödnings- och
jordförbättringsmedel, frön och plantor som används till denbrukade jorden, med undantag för plantor till permanenta
odlingar),
— innehav av andelar i ekonomiska föreningar (andelar i kooperativ
eller andra typer av organisationer, vars tjänster företaget
använder,
— tillgodohavanden:
— kortfristiga kundfordringar från försäljning av produkter
eller anläggningstillgångar eller för utförda tjänster, och
— förskottsbetalade leveranser av varor och tjänster,
— disponibla medel (i kassa, i bank, på postgirokonto) nödvändiga
för driften av företaget.
De räntor som erhålls på bankkonton skall upptas under rubrik 178.
Om det inte är möjligt att avgöra det exakta beloppet på rörelsekapitel, får
en helhetsbedömning göras. Denna kan bestå av en uppskattning av detkapital som normalt investeras i produktionen med hänsyn till investering-ens varaktighet. I detta fall är totalbeloppen för rörelsekapital vid
räkenskapsårets början och räkenskapsårets slut desamma.
103. Totalt
Totalsumma av rubrikerna 94, 100, 101 och 102.
Följande uppgifter skall anges under varje rubrik:
Anskaffningsvärde (kolumn 1 och 2)
Anskaffningsvärdet skall uppges om avskrivningen är fastställd på basis av detta
värde, dvs. det belopp som betalats vid köp av tillgången i fråga. Om förvärvet harmedfört att bidrag eller subvention erhållits upptas inköpskostnaden i kolumn 1före avdrag av det erhållna bidraget eller subventionen och beloppet för bidraget
eller subventionen i kolumn 2.
Vid räkenskapsårets början (kolumn 3)
Tillgångarnas bokföringsvärde på den dag de värderas. För tillgångar som kan
avskrivas (inklusive större reparationer som redan utförts) bestäms bokförings-värdet i förhållande till den kvarvarande avskrivningstiden. Bokföringsvärdet
beräknas på samma basis som avskrivningen, dvs.
— antingen återanskaffningsvärde (
3),!B
(1) Om denna uppgift inte finns tillgänglig i företagets redovisning skall siffran 1 anges i
fältet i fråga. I detta fall skall ändå motsvarande uppgifter införas tillsammans med
övriga uppgifter under rubrik 94. De motsvarande beloppen under rubrikerna 97, 98 och
eventuellt 99 skall anges som avskrivningar.
(2) Se även nedan ”Värde vid räkenskapsårets början”.
(3) Återanskaffningsvärdet (inköpspris av en likvärdig tillgång med dagens pris) kan
fastställas på basis av nuvarande priser eller prisindex (generellt eller särskilt) för
tillgångarna i fråga (maskiner, byggnader, m.m.).1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 25
— eller anskaffningsvärde.
Mark värderas på basis av de priser (netto av förvärvskostnader) som gäller i
området för icke-arrenderad mark med likvärdigt läge och likvärdig kvalitet och
såld till jordbruksändamål (värderingar som görs vid släktköp tas inte med vidberäkning av värdet) (
1).
Om kostnaderna för privatbilar som används i jordbruket uppdelas mellan rubrik
61 (löpande underhåll av utrustning) och rubrik 62 (driv- och smörjmedel), upptas
jordbrukets andel av bilarnas värde under inventarier. Om kostnader föranvändning av privatbilar i jordbruket beräknas godtyckligt (jfr. rubrik 63) skallemellertid privatbilar inte upptas under inventarier.
Investeringar (kolumnerna 4 och 5)
De totala utgifterna för inköp, större reparationer och framställning av anlägg-
ningstillgångar under räkenskapsåret. Om anslag och bidrag har erhållits för dessa
investeringar, anges det använda beloppet i kolumn 4, innan avdrag görs för de
nämnda bidragen och subventionerna och beloppet för bidrag och subventioneranges i kolumn 5.
Inköp av mindre maskindelar och utrustning samt av unga träd och buskar till
mindre nyplanteringar anges inte i dessa kolumner utan upptas under kostnaderna
för räkenskapsåret (jfr. rubrik 61 ”Löpande underhåll av maskiner och redskap”,rubrik 72 ”Inköp av utsäde och plantor”, rubrik 77 ”Särskilda kostnader förskogsbruk”).
Vid köp av skuldebrev med fast ränta etc. värderas dessa på grundval av det
marknadsvärde som gäller.
Försäljning (kolumn 6)
Den totala försäljningen av tillgångar under räkenskapsåret.
Avskrivningar (kolumn 7)
Det avskrivningsvärde som skall anges är det faktiska belopp för räkenskapsåret
som redovisas i bokföringen. Det kan antingen fastställas (beroende på
medlemsstat) på basis av
a) återanskaffningsvärdet (dvs. det nuvarande priset för en likvärdig tillgång),
eller
b) anskaffningsvärde.
Om den senare metoden tillämpas, skall inköpsvärdet anges i kolumn 1 och 2 (jfr.
anvisningarna för dessa kolumner).
Avskrivning för odlingar
Kostnaden för nyplantering av träd och buskar utgör en investering som kan
avskrivas.
Endast odlingar som företagaren har äganderätten till (oberoende av vilken typ av
besittning som gäller) får avskrivas.
Följande värden för avskrivning anges som vägledning:
Odlingar Årlig avskrivnings-
procent
Äpple lågstammad 5750 träd/ha 7
750-1 500 träd/ha 8
41 500 träd/ha 10
normal stam 5högstammad 5
Päron lågstammad 6
normal stam 5högstammad 4
Kvitten 6!
B
(1) I Tyskland och Irland värderas mark på basis av dess värde för jordbruksändamål. Detta
värde anges i företagsredovisningen. De berörda sambandsorganen meddelar kommis-
sionen vilken metod som används för att värdera mark i de olika områdena och om
eventuell tillgänglig statistik som visar de motsvarande marknadsvärdena.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 26
Odlingar Årlig avskrivnings-
procent
Körsbär lågstammad 7
normal stam 6högstammad 5
Plommon lågstammad 10
normal stam 7högstammad 5
Plommon normalstammad 7Persika lågstammad 12
normal stam 10
Valnöt lågstammad 4
normal stam 4högstammad 4
Hasselnöt normal stam 7Mandel normal stam 4Krusbär buske 12Vinbär buske 12Fikon normal stam 5Kaktusfrukt normal stam 4Persimon normal stam 10Vinstock stor 7
mellanstor 6liten 5
Oliv lågstammad 5
högstammad 2
Citrus 4Hallon 15Björnbär 4Kronärtskockor 20Sparris 20Jordgubbar 30Rabarber 8
Avskrivning av jordbrukets byggnader, byggnadsinventarier och mark-
anläggningar.
Avskrivning för byggnader (inklusive växthus och drivbänkar), byggnadsinven-
tarier och markanläggningar som tillhör företagaren, oavsett brukningsform.
Följande procentsatser för linjär avskrivning visas endast som vägledning.
Byggnader och byggnadsinventarier Årlig avskrivningsprocent
Trä 5
Trä på fast grund 4
Av stan eller murad 2
Växthus 7,5
Drivbänkar 10
Uppvärmningsanordningar 7,5!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 27
Avskrivningar för maskiner och redskap
Maskiner och redskap som kan anses som avskrivningsobjekt är sådana som har
ett nyvärde som är högre än 100 europeiska beräkningsenheter (1). Avskrivning på
mindre redskap med lägre värde bör inte beräknas. Inköp av sådana redskap skallbehandlas som direkta kostnader under räkenskapsåret (rubrik 61 ”Löpande
underhåll av maskiner och redskap”).
Större reparationer som väsentligt ökar maskinens eller redskapets värde jämfört
med dess värde före reparationen, anges också under denna rubrik, antingen som
en intregrerad del av maskinens eller redskapets avskrivningsvärde, vilkenlämpligtvis skall justeras för att ta hänsyn till varans förlängda användningstid (pågrund av reparationen) eller genom att sprida kostnaden för större reparationer
över flera på varandra följande år.
Beloppet för den årliga avskrivningen kan beräknas enligt den linjära eller
degressivmetoden.
Avskrivningsprocenten bestäms av flera faktorer, vilka framförallt beror på de
särskilda förhållanden som råder i området och för produktionen i fråga (årligt
utnyttjande) men även på den tekniska utvecklingen.
Med hänsyn till de skillnader i avskrivning som uppstår mellan olika områdena
och även mellan företag kan bokföringsbyråerna fastställa en avskrivningsprocentsom är lämplig för området eller företaget för varje slag av maskin eller redskap,
med syfte att hålla avskrivningsprocenten så nära maskinernas faktiska
värdeminskning som möjligt.
Följande avskrivningsprocent anges endast som vägledning:
Maskiner och redskapÅrlig avskrivningsprocent
Linjär Degressiv balans
Bilar, lastbilar, varubilar och övriga
motordrivna transportmedel15 32
Traktorer, motordrivna kultivatorer och
maskiner12,5 26
Redskap dragna av traktor 7,5 17
Redskap dragna av djur 5 12
Övriga maskiner, redskap och installa-
tioner7,5 17
Värde vid årets slut (kolumn 8)
Bokföringsvärdet av tillgångarna vid räkenskapsårets slut.
H. SKULDER
De angivna beloppen bör endast gälla utestående belopp, dvs. lån minus de
återbetalningar som redan gjorts. Lån i form av skuldebrev till fast ränta värderas
på grundval av det marknadsvärde som gäller.
Lån anges efter löptid, dvs.:
104. Lång- och medelfristiga lån
Lån som gäller för företaget med en löptid av ett år eller längre (2).
105. Kortfristiga lån och borgenärslån
Lån som gäller för företaget med en löptid på mindre än ett år,
leverantörsskulder och andra korta skulder (2).
106. Totalt
Totalsumma av rubrikerna 104-105 (2).!B
(1) Cirka 100 DEM, 550 FRF , 100 000 ITL, 350 NLG, 5 000 BEF, 750 DKK, 60 GBP ,"M2Dr 6 000 3.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 28
Om uppgifter är tillgängliga i jordbrukets redovisning bör lånen delas upp i
olika grupper beroende på ändamålet med varje lån, dvs.:
— lån till mark och byggnader (kolumnerna 2 och 6) (1),
— därav: lån till markförvärv (kolumnerna 3 och 7) (1),
— lån till driftkapital (kolumnerna 4 och 8) (1).
Summan av dessa poster utgör de belopp som redovisas i kolumn 1
(= kolumnerna 2 + 4) och 5 (= kolumnerna 6 + 8).
I.MERVÄRDESSKATT
Uppgifterna i företagsredovisningen uttrycks i de monetära termer som gäller för
den berörda medlemsstaten
— antingen utan moms; denna metod bör tillämpas av alla företag som använder
normal mervärdesskatt,
— eller med moms; den medlemsstat som använder denna metod bör årligen
överlämna en förteckning på de momssatser som tillämpats under räken-
skapsåret för varje post i rapporten och förteckningen bör överlämnas
tillsammans med årets redovisningsuppgifter.
Följande uppgifter om moms skall anges:
a) för varje företag:
107. Momssystem
Det momssystem (löpnummer 400) som företaget tillämpar anges med ett
nummer i följande förteckning:
Nummer
TYSKLAND
Pauschlierender Betrieb 1
Optierender Betrieb 2
Getränke erzeugender Betrieb 3
Betrieb mit Kleinumsatz 4
BELGIEN
Régime normal
— obligatoire 1
— sur option 2
Régime agricole 3
FRANKRIKE
TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2
Remboursement forfaitaire 3
Underavdelningar till momssystemet (löpnummer 401) (1)
Sans TV A obligatoire sur activités connexes 0
Avec TV A obligatoire sur activités connexes 1
ITALIEN
Regime speciale agricolo
— di esonero 1
— ordinario 2
Regime normale 3
LUXEMBURG
Régime normal
— obligatoire 1!B
(1) Om denna uppgift inte finns tillgänglig i jordbrukets redovisning anges siffran 1 i fältet i
fråga.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 29
Nummer
— sur option 3
Régime forfaitaire de l’agriculture 3
NEDERLÄNDERNA
Algemene regeling
— verplicht 1
— op aanvraag 2
Landbouwregeling 3
DANMARK
Moms 1
IRLAND
Befriad 1
FÖRENADE KUNGARIKET
Befriad 1
Registrerad 2
GREKLAND
Moms ej tillämpad O
b) företag för vilka jordbrukssystemet (eller liknande system (1)) gäller och som
redovisar monetära värden utan moms, samt företag för vilka de normala
systemen i medlemsländerna gäller och moms på produkter inkluderar
kompensation av annat slag (t.ex. kompensation för valutarevalvering):
108. Moms på försäljning
Moms som inbetalts till företaget i samband med försäljning av produkter
under räkenskapsåret.
109. Moms på inköp
Moms betald för löpande inköp av varor och tjänster under räkenskapsåret.
I Italien omfattar denna rubrik även moms som betalts till skattemyndig-
heterna vid tillämpningen av proportionellt kriterium för produkter i den
andra delen av den italienska förteckningen över jordbruksprodukter.
110. Moms på investeringar
Moms betald under räkenskapsåret för inköp av varor som motsvarar
investeringar (ej inräknat icke-avdragsbar moms för företag för vilka det
normala momssystemet gäller under övergångsfasen) (2).
111. Moms återbetald av skattemyndigheterna
Belopp som återbetalts.
J.BIDRAG OCH SUBVENTIONER
De bidrag och subventioner som anges under rubrikerna 112-119 är sådana som
har beviljats från allmänna medel och innebär en särskild inkomst med undantagför bidrag och subventioner gällande investeringar angivna under rubrikerna
94-103.
112. Bidrag och subventioner för djur och produkter
Belopp för de bidrag och subventioner som motsvarar produktion av
produkter som finns angivna under rubrikerna 51-58 och 120-311,!
B
(1) För de övriga länderna är denna position (löpnummer 401) ledig.
(2) Denna icke-avdragbara moms ingår i värdet av investeringen.!M2
!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 30
inklusive de som mottagits under räkenskapsåret men härrör från tidigare
år.
113. Varav: specifikation av totalsumman för rubrik 112 enligt djurkategori
(rubrikerna 51-58) och produkter (rubrikerna 120-311), om tillämpligauppgifter finns tillgängliga i redovisningen.
114. Bidrag och subventioner för kostnader
Belopp på bidrag och subventioner för kostnader (rubrikerna 59-92).
115. Varav: specifikation av totalsumman för rubrik 114 enligt kostnadstyp
(rubrikerna 59-92), om tillämpliga uppgifter finns tillgängliga i redovis-
ningen.
116. Bidrag och subventioner för inköp av djur
Belopp på bidrag och subventioner till inköp av djur (kolumn 1 i
rubrikerna 51-58).
117. Varav: specifikation av totalsumman för rubrik 116 enligt djurkategori
(rubrikerna 51-58), om tillämpliga uppgifter finns tillgängliga i redovis-ningen.
118. Totalt
Totalsumma av rubrikerna 112, 114 och 116.
119. Varav: bidrag och subventioner vid katastrofer
Totalt belopp på särskilda bidrag och subventioner som betalas ut
direkt till jordbrukets företagare i samband med katastrofer i
jordbruket och redan är inräknat under rubrik 118.
K. PRODUKTION (undantaget djur)
Uppgifter skall ges om produktionen av följande grödor:
120. Vanligt vete och spält
inklusive utsäde121. Durumvete
122. Råg
123. Korn
124. Havre9
>>>>>>>>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>>>>>>>>;125. Blandsäd
126. Majs till mogen skörd (även fuktig)
127. Ris
128. Övrig spannmål
129. Trindsäd (även utsäde samt blandningar av trindsäd och spannmål)
130. Potatis (även färskpotatis och utsädespotatis)
131. Sockerbetor (med undantag för utsäde)
132. Örtartade oljeväxter (även utsäde)
133. Humle (med undantag för utsäde)
134. Tobak (med undantag för utsäde)135. Övriga industrigrödor (med undantag för utsäde) (
1)
136. Färska grönsaker, meloner, jordgubbar odlade på friland och grödor odlade
i växelbruk med jordbruksgrödor (2)
137. Färska grönsaker, meloner, jordgubbar odlade på friland i handels-
trädgårdar (basareal): grödor som odlas tillsammans med andra träd-!B
(1) Se rubrikerna 184 och 185.
(2) Se rubrikerna 186-231.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 31
gårdsgrödor och i kort växtföljd med nästan kontinuerligt bruk av jorden
och med flera skördar per år (1)
138. Färska grönsaker, meloner, jordgubbar odlade under glas (basareal):
grödor som odlas under skydd under hela eller större delen av odlings-säsongen (växthus, fasta drivbänkar, uppvärmda plasttunnlar; i växthusmed flera våningar räknas endast basareal). Odlingar i ouppvärmda
plasttunnlar, i miniväxthus eller i icke-fasta drivbänkar betraktas inte som
grödor som odlas under glas (
2).
139. Svamp: den totala arealen med på varandra följande skördar
(basareal * antal hela skördar) skall anges i kvadratmeter. Denna areal
ingår inte i totalsumman (rubrik 183).
140. Blommor och prydnadsväxter odlade på friland (med undantag för
plantskolor) (basareal) (3)
141. Blommor och prydnadsväxter odlade under glas (3) (basareal)
142. Gräsfrö (fodergräs och vallbaljväxter)
143. Övriga fröslag (trädgårdsfrö, utsädes- och plantmaterial på åkermark, med
undantag för spannmål, trindsäd, potatis, oljeväxter och gräsfrö)
144. Foderrotfrukter (foderbetor, kålrötter, fodermorötter och foderrovor,
fodersockerbetor, övriga foderrotfrukter (med undantag för utsäde)
145. Övriga foderväxter: alla grönfodergrödor som odlas i växelbruk på samma
skifte under högst fem år (ettåriga eller fleråriga fodergrödor, med
undantag för växtföljdsvall)
146. Träda: mark som ingår i växelbruk men som inte skördas under året (både
brukad och obrukad mark)
147. Växtföljdsvall: vall på åkermark som används till grönfodergrödor i högst
fem år. Inkomst från försäljning av hö eller annat vallfoder från dennaareal skall anges under denna rubrik.
148. Övriga jordbruksgrödor som inte omfattas av rubrikerna 120-147
149. Mark som är klar för sådd och som utarrenderas till annan person, även
mark som som ställs till arbetstagares förfogande som en naturaförmån
150. Permanent betes- och ängsmark: utnyttjad jordbruksmark som inte ingår i
växelbruk utan utnyttjas varaktigt (under mer än fem år) för odling avgrönfodergrödor, sådda eller vilda, och i allmänhet gödslas och brukas.
Inkomst vid försäljning av hö och annat vallfoder från denna mark skall
anges under denna rubrik.
151. Sämre naturlig betesmark: betesmark inklusive buskbeväxt mark som i
allmänhet varken gödslas eller odlas
152. Fruktträdgårdar och bärodlingar (
4)
153. Citrusfruktodlingar (5)
154. Olivodlingar (6)
155. Vinodlingar (7)
156. Fleråriga odlingar i täckt kultur
157. "M1Plantskolor: inklusive plantskolor för vinstockar; exklusive träd-
skolor i skogar som svarar till företagets behov. 3
158. Övriga fleråriga odlingar (salix, säv, bambu, m.m.)
159. Tillväxten i nyplanteringar värderad på grundval av kostnaderna för
använda produktionsmedel (avser endast odlingar som ännu inte uppnått
full produktion).
160. Produkter som framställs från grödor som inte upptas särskilt (8)!B
(1) Se rubrikerna 184 och 185.
(2) Se rubrikerna 186-231.
(3) Se rubrikerna 232-243.
(4) Se rubrikerna 244-274.
(5) Se rubrikerna 275-280.
(6) Se rubrikerna 281-284.
(7) Se rubrikerna 285-291.
(8) Se rubrikerna 292-298.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 32
161. Biprodukter från växtodling (1)
162. Komjölk
163. Produkter av komjölk
164. Buffelmjölk165. Produkter av buffelmjölk
166. Ull
167. Fårmjölk och produkter av fårmjölk168. Getmjölk och produkter av getmjölk
169. Hönsägg
170. Övriga animalieprodukter (såld gödsel, betäckningar, andra ägg än
hönsägg etc.)
171. Kontraktsuppfödning: intäkter från kontraktsuppfödning, huvudsakligen
betalning för utförda tjänster från jordbrukarens sida utan att denne påtar
sig de ekonomiska risker som normalt är förbundna med uppfödning och
gödning av dessa djur (
2)
172. Intäkter från tillfällig uthyrning av grovfoderareal och hysande av djur för
betesgång
173. Skogsmark: skogsbeklädd mark, inklusive skogsplantskolor belägna i
skogsmark liksom poppelodlingar. Enstaka träd, skogssnår eller alléer
räknas inte som skogsmark utan skall inräknas i omgivande mark.Skogsmark är sådan mark som sköts av företagaren, underhålls avarbetskraft från jordbruksföretaget och med utrustning från jordbruks-
företaget och vars produkter används inom jordbruksföretaget.
174. Försäljning av avverkat timmer: värdet av försäljningen av timmer
inklusive egen förbrukning under räkenskapsåret
175. Försäljning av timmer på rot: värdet av försäljningen av timmer på rot
under räkenskapsåret
176. Övriga skogsprodukter: värdet av försäljningen av andra skogsprodukter än
timmer (kork, tallkåda,m.m.)
177. Kontraktsarbete för tredje man, inklusive uthyrning av utrustning178. Räntor på disponibla medel på företagarens bankkonto som behövs för
företagets drift. Denna post fylls inte i om rörelsekapitalet bestämsgodtyckligt (se även anvisningarna angående rörelsekapital under rubrik
102).
179. Turistverksamhet: i vissa fall när turistverksamhet sammanfaller med
företagets verksamhet i sådan utsträckning att det i praktiken är svårt att
skilja dem åt, vilket resulterar i att kostnader och arbetskraft i sambandmed turistverksamhet förs in under de motsvarande rubrikerna, skallinkomsterna av denna aktivitet anges under denna rubrik. Inkomsterna
omfattar ersättning som mottas från turister (campingplatser, stuguthyr-
ning, ridning, jakt, fiske, m.m.).
180. Intäkter som hänför sig till föregående räkenskapsår: belopp som mottagits
under räkenskapsåret och som hänför sig till föregående år men inte
redovisades i detta räkenskapsårs redovisning (bidrag och subventionersom hänför sig till föregående räkenskapsår bör anges under rubrikerna112-119 eller om tillämpligt under rubrikerna 94-103, om det rör bidrag
och subventioner för investeringar).
181. Övriga produkter och intäkter: produkter och intäkter som inte anges ovan:
hyresvärded för bostäder för anställda (värderat på grundval av omkost-
nader förbundna därmed), produktion av anläggningstillgångar (värderatvärde för alla produktionskostnader för anläggningstillgångar enligt vadsom tagits upp som löpande kostnader i jordbruksföretaget (se punkt b
under ”Allmänna definitioner och anvisningar”), kompensation som
mottagits och inte kan hänföras till någon särskild produkt eller dras avfrån kostnader, m.m.
182. Övriga områden, alla övriga områden, t.ex. köksträdgård, mark med
byggnader, vägar, inhägnader för djur, dammar.!
B
(1) Se rubrikerna 299-306.
(2) Se rubrikerna 307-311.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 33
183. Totalt: summan av rubrikerna ovan, men denna summa omfattar dock inte
områden som används till fånggrödor eller svamp. Summan av arealer
omfattar således företagets totala areal.
Rubrikerna 135, 136, 137, 138, 140, 141, 152, 153, 154, 155, 160, 161, 171 skall
anges enligt vad som följer, om de motsvarande uppgifterna finns tillgängliga iföretagets bokföring. Endast de viktigaste uppgifterna anges separat; de mindreviktiga produkterna sammanställs under den tillämpliga rubriken ”Övriga”
(rubrikerna 185, 231, 237, 242, 274, 284, 291, 298, 306, 311)
Specifikation till rubrik 135:184. Medicinalväxter, kryddväxter, aromatiska växter och kryddor, kummin,
kanariefrö, saffran, sorgum, hirs (med undantag för frö)
185. Övriga produkter för industriellt bruk (med undantag för utsäde)
Specifikation till rubrikerna 136, 137, 138:
186. Huvudkål
187. Brysselkål188. Blomkål189. Kålrabbi190. Broccoli
191. Rödbetor
192. Foderbetor193. Morötter194. Palsternackor
195. Svartrot
196. Selleri, rotselleri197. Persilja198. Fänkål199. Purjolök
200. Vitlök och schalottenlök
201. Gräslök202. Lök203. Huvudsallat
204. Vintersallat
205. Friséesallat, escarolesallat206. Spenat207. Målla208. Gröna ärter
209. Gröna bönor
210. Åkerbönor211. Sparris212. Endive (witlof)
213. Cikoria
214. Kronärtskockor215. Kardon216. Gurkor217. Inläggningsgurka
218. Rabarber
219. Äggplantor220. Paprika!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 34
221. Vattenmelon
222. Pumpor223. Zucchini224. Pepparrot225. Rovor och kålrötter avsedda till människoföda226. Rädisor
227. Vattenkrasse
228. Tomater229. Meloner230. Jordgubbar231. Övriga färska grönsaker
Specifikationer till rubrikerna 140-141:
232. Tulpanlökar
233. Narcissuslökar234. Gladioluslökar235. Hyacintlökar236. Liljelökar237. Övriga blomsterlökar, rotknölar och stamknölar238. Rosor (snittblommor)239. Nejlikor (snittblommor)240. Krysantemum (snittblommor)241. Tulpaner (snittblommor)242. Övriga snittblommor och prydnadsväxter
243. Prydnadsväxter i kruka
Specifikation till rubrik 152:
244. Äpplen med undantag för cider (högstammade träd)245. Äpplen med undantag för cider (lågstammade träd)246. Cideräpplen
247. Päron med undantag för päronvin (högstammade träd)
248. Päron med undantag för päronvin (lågstammade träd)249. Päron för päronvin250. Kvitten251. Körsbär252. Plommon (inklusive damsons, greengages, mirabelles)253. Aprikoser254. Persikor255. Valnötter256. Hasselnötter257. Mandel258. Kastanjer
259. Pistaschmandel
260. Röda och vita vinbär261. Svarta vinbär262. Hallon263. Krusbär!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 35
264. Björnbär
265. Mullbär
266. Fikon
267. Mispel
268. Persimon
269. Johannesbröd
270. Rönnbär
271. Granatäpplen272. Tallfrön
273. Kaktusfikon
274. Övrig frukt
Specifikation till rubrik 153:
275. Apelsiner
276. Tangeriner och mandariner
277. Citroner
278. Sötcitron, cumquatt279. Lime
280. Bergamott
Specifikation till rubrik 154:
281. Matoliver
282. Oliver avsedda för framställning av olja
283. Olivolja
284. Övriga olivprodukter
Specifikation till rubrik 155:
285. Bordsdruvor286. Vindruvor avsedda för framställning av kvalitetsvin (vin med kontrollerat
ursprung)
287. Vindruvor avsedda för framställning av vin (ordinärt vin)
288. Druvmust
289. Kvalitetsvin (vin med kontrollerat ursprung)290. Bordsvin (ordinärt vin)
291. Övriga produkter från vinodling
Specifikation till rubrik 160:
292. Alkohol från vegetabilieprodukter
293. Övriga framställda vegetabilieprodukter
294. Bearbetade trädgårdsprodukter295. Sprit framställd från frukt
296. Cider och päronvin
297. Övriga bearbetade fruktprodukter
298. Övriga bearbetade produkter
Specifikation till rubrik 161:
299. Halm
300. Betblast
301. Övriga biprodukter från jordbruk!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 36
302. Biprodukter från trädgårdsodling
303. Biprodukter från frukt
304. Biprodukter från vinodling
305. Biprodukter från olivodling
306. Övriga biprodukter
Specifikation till rubrik 171:
307. Nötkreatur på kontrakt
308. Får på kontrakt
309. Svin på kontrakt
310. Fjäderfä på kontrakt
311. Övriga djur på kontrakt
Produkter (kolumn 1)
Produkterna skall anges i stigande följd enligt numren ovan.
Typ av gröda (kolumn 2)
Här under anges de typer av grödor som finns med sina respektive kodnummer:
— fältgrödor (inklusive färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade i
kalljord i växelbruk med jordbruksgrödor):
kod 1 = huvudgröda
kod 2 = kombinationsgröda
kod 3 = fånggröda (catch crop)
— trädgårds- och blomsterodlingar på friland:
kod 4 =(färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade på friland i
handelsträdgårdar (se rubrik 137)
blommor och prydnadsväxter odlade på friland (se rubrik 140)
— grödor under glas:
kod 5 =(Färska grönsaker, meloner och jordgubbar odlade under glas
(se rubrik 138)
blommor och prydnadsväxter odlade under glas (se rubrik 141)
kod 0 = inte tillämplig (t. ex. animalieprodukter, bearbetade produkter och
biprodukter).
Huvudgrödor
Huvudgrödor utgörs av:
— en enda gröda, dvs. grödor som odlas om enda gröda på en särskild areal
under räkenskapsåret,
— blandade grödor: grödor som sås, odlas och skördas tillsammans och där
slutprodukten är en blandning,
— den gröda som värderas högst av de grödor som odlas i följd på en bestämd
jordareal under räkenskapsåret eller, om flera grödor värderas till sammavärde, den gröda som brukas under den längsta tiden.
Kombinationsgrödor
Grödor som under en tid odlas tillsammans på samma jordareal, och skördas under
räkenskapsåret, vars skördar normalt kan skiljas från varandra. Den totalajordarealen delas mellan dessa grödor i proportion till den areal som faktiskt
används för var och en.
Fånggrödor
Grödor som odlas i följd på en bestämd jordareal under räkenskapsåret och som
inte anses som huvudgrödor.!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 37
Uppgift saknas (kolumn 3)
När den jordareal som används för en gröda inte uppges (jfr. kolumn 4), t. ex. när
det gäller försäljning av produkter av handelsgrödor som är inköpta på rot eller
som kommer från mark som arrenderats för en mindre period än ett år. När det
gäller produktion som består av bearbetning av animalie- eller vegetabilie-produkter skall kod 1 anges i denna kolumn.
När på grund av försäljningsvillkoren den faktiska produktionskvantiteten inte kan
anges i hundrakilo (hkg) (kolumn 5), t. ex. vid försäljning av grödor på rot och
grödor på kontrakt skall kod 2 anges i denna kolumn för grödor under kontraktoch kod 3 i de andra fallen.
Om bägge nämnda uppgifter saknas (areal och faktisk produktion i hkg) skall kod
4 anges.
Kod 0 (ej tillämplig) anges när inga uppgifter saknas.
Areal (kolumn 4)
Arealen skall anges i ar (100 ar = 1 ha) med undantag för mark som används till
champinjonodling (total areal med successiva skördar) som anges i kvadratmeter.Den senare arealen ingår inte i den totala arealen (rubrik 183).
Den areal som används till varje gröda anges i denna kolumn utom när det gäller
biprodukter från den vegetabiliska produktionen (rubrikerna 161 och 299-306)
samt framställda produkter (rubrikerna 160, 283-284, 288-291, 292-298). Deprodukter som erhålls vid bearbetning av köpta grödor och produkter frånhandelsgrödor, köpta på rot eller från jord som är arrenderad för högst ett år, skall
anges utan att arealen uppges (kod 1 skall anges i kolumn 3 ”Uppgift saknas”).
När det gäller färska grönsaker, meloner och jordgubbar (rubrikerna 186-231),
odlade i handelsträdgårdar på friland eller under glas, samt när det gäller blommoroch prydnadsväxter (rubrikerna 232-243), odlade på friland eller under glas, skall
den faktiska areal som används för odlingen (odlingsarealen) anges (
1). Om dessa
uppgifter inte finns tillgängliga i företagets redovisning bör kod 1 anges i kolumn3 ”Uppgift saknas”.
Produktion räkenskapsåret (kolumn 5)
Mängden av animalie- och vegetabilieprodukter som producerats under räken-
skapsåret (med undantag för svinn). De kvantiteter som anges skall gällaföretagets huvudprodukter (biprodukter räknas inte).
Dessa kvantiteter bör anges i hkg (100 kg), med undantag för ägg som anges i
tusental. Mjölk anges med kvantiteten flytande mjölk, oberoende av i vilken formden säljs, förbrukas i företaget eller används som naturaförmån eller för eget bruk(grädde, smör, ost, m. m). Mjölk som används för kalvar ingår inte i produktionen.
När försäljningsvillkoren inte gör det möjligt att fastställa den faktiska
produktionen i hkg (jfr. försäljning av grödor på rot och grödor på kontrakt)skall kod 2 anges i kolumn 3 ”Uppgift saknas” för grödor under kontrakt och kod3 i de övriga fallen.
Värde vid årets början (kolumn 6)
Värdet av de produkter som finns i lager vid räkenskapsårets början, med
undantag för djurbesättning. Produkterna skall värderas de priser ”fritt [från]
gård” som gäller på värderingsdagen.
Försäljning (kolumn 7)
Det totala försäljningsbeloppet (vare sig betalning har mottagits under räken-
skapsåret eller ej) från försäljning av produkter som fanns i lager vid
räkenskapsårets början eller som skördats under året.
I det totala försäljningsbeloppet inräknas värdet av produkter som återförts till
företaget (skummjölk, massa, m.m.). Det senare värdet upptas även under
kostnader för jordbruket.
All kompensationsbetalning som betalats (t. ex. ersättning för hagelskador från
försäkringsbolag) under räkenskapsåret skall inräknas i det totala försäljnings-beloppet för de berörda produkterna, närhelst det kan fastställas att ersättningen
gäller produktionen av dessa produkter. I annat fall upptas kompensationsbetal-
ningen under rubrik 181 ”Övriga produkter och intäkter”.!
B
(1) T. ex.: om rädisor, sallad och sedan purjolök odlas på en jordareal på 1 ha i en
handelsträdgård på friland skall basarealen anges som 1 ha under rubrik 137, och den
odlade arealen blir tre gånger 1 ha, vilken skall anges under rubrikerna 226 respektive
203 och 199.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 38
Bidrag och subventioner som erhållits för produkter under räkenskapsåret
inräknas inte i den totala försäljningen, utan de anges under rubrik 112 (jfr.
anvisningarna till denna rubrik). Alla eventuella kostnader för marknadsföring
skall, om de är kända, inte avräknas från det totala försäljningsbeloppet utan angesunder rubrik 71 ”Övriga särskilda kostnader för djurbesättning” eller rubrik 76”Övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion”.
Egen förbrukning och naturaförmåner (kolumn 8)
Produkter som förbrukas av företagarens eget hushåll (inberäknat produkter från
företaget som används i tillagning av måltider för semesterbesökare) eller som
används som naturaförmåner för betalning av varor och tjänster (inberäknat
naturaförmån som belöning eller lön). De berörda produkterna värderas till priset”fritt gård”.
Värde vid årets slut (kolumn 9)
Värdet av produkterna som finns i lager (magasin) vid räkenskapsårets slut, med
undantag för djurbesättning. Produkterna värderas enligt de ”fritt gård”-priser somgäller på värderingsdagen.
Egen förbrukning (kolumn 10)
Värdet i ”fritt gård”-priser av företagets produkter i lager (magasin) vid
räkenskapsårets början eller som framställts under året och använts i företagetunder räkenskapsåret. Detta omfattar:
— djurfoder : värdet till ”fritt gård”-priset av företagets produkter som kan
avsättas på en marknad, använda under året till djurföda. Företagets halm somanvänds i djurhållningen (som foder och halm) värderas endast när det finns
förutsättningar för försäljning av denna produkt i området och under året i
fråga. Mjölk som används till kalvar inräknas inte i denna rubrik.
De berörda produkterna värderas till priset ”fritt gård”.
— utsäde : värdet enligt ”fritt gård”-priset av jordbruksprodukter som kan
avsättas på en marknad, som används som utsäde till grödor under
räkenskapsåret.!
B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 39
BILAGA 3
UTFORMNING A V REDOVISNINGSUPPGIFTER PÅ MAGNETBAND
A. Magnetbandets utformning
1. Bandet har nio spår och packningstäthet 6 250, 1 600 eller 800
”bits per inch”, BPI.
2. Den nedre gränsen för blockmellanrum är 0,65 tum eller 15,2 mm
(normalvärde).
3. Ett datafält är ett ord som består av 32 binära bitar. Den första biten
från vänster anger fältets värde:
— noll för positivt värde varvid de efterföljande 31 bitarna visar
värdet i ”sann” binär form,
— ett för negativt värde varvid de efterföljande 31 bitarna visar
värdet i ”två-komplement” form.
B. Datafilens utformning
1. Ett magnetband innehåller endast en fil.
2 En fil innehåller endast poster med fast postlängd.
3. Blockning av poster är tillåten upp till det maximala antalet poster
per block, som datorsystemets begränsningar medger.
4. En fil skapas antingen med en standard OS/IBM 360 eller 370
systemetikett eller utan etikett. I det senare fallet börjar och slutar
filen med en standard OS/IBM 360 eller 370 bandmarkering. Vid
standardetikett är postformatet ”RECFM” VS, VBS, F , FB eller U.
5. Den sista posten i företagsredovisningen kan vara en post av
standardlängd men det första datafältet A1 innehåller värdet 999,
vilket anger att resten av posten inte innehåller några uppgifter.
6. Ett magnetband är märkt med följande information på bandets
utsida:
a) Om standardetikett används: DSNAME, VOL YME (SER) och
RECFM; i övriga fall; land, räkenskapsår och ett eventuelltlöpnummer.
b) Postlängd angiven i bitgrupper (
1)eller LRECL.
c) Blocklängder angivna i bitgrupper (1) eller BLKSIZE.
d) Antal spår och packningstäthet.
C. Utformning av uppgiftsposter för ett jordbruksföretag
1. Ett jordbruksföretag kan lämna högst 1 377 data av vilka:
487 är fasta fält (jfr bilaga 1), och därpå följer ett varierande antal
dataposter bestående av 10-data grupper.
Antalet grupper som förekommer anges i det sjätte fasta datafältet.
2. Alla datauppgifter som gäller ett företag lämnas i samma fil
— antingen i en post bestående av 1 377 ord med fast längd och
med högst 89 grupper av varierande uppgifter,
— eller i högst fem poster var och en bestående av 279 ord och
med fast längd samt fullständigt ifyllda, utom den sista posten
som lämpligen är helt utfylld med nollor, samt med högst 88grupper av varierande uppgifter (se tabellen nedan).
3. Det första datafältet anger att en ny post tillhörande företaget
startar. Ett oanvänt fält i den sista dataposten som tillhör ett företagär ifylld med nollor.!
B
(1) En bitgrupp består av 8 bitar.1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 40
Postformat
Antal poster
per företag
(fjärde da-
tum)Postföljdsnr
(femte da-
tum)Posternas innehåll Postlängd
Företagsetikett Fast datafält Variabelt antal grupper om 10-data
Utfyll-
nadsnol-
lorTotal antal
uppgifter
per postI bitar I byte
Datanum-
merDataadres-
serNummer Adresser Nummer Adresser
En post per företag
1 1 5 1 til 5 482 6 till 487 89 * 10 = 890 488 till 1 377 — 1 377 44 064 5 508
Mer än en post per företag
5 max.1
5 1 til 5274 6 till 279 — — —
279 8 928 1 1162 208 280 till 487 (6 * 10 = 60) + 6 (1) 488 till 553 —
3 — — 4 + (27 * 10) 554 till 827 —
4 — — (27 * 10) + 4 (1) 828 till 1 101 —9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;9
>>>>>>>>>>>>=
>>>>>>>>>>>>;5 — — 6 + (26 * 10) 1 102 till 1 367 8
(1) Data som tillhör en 10-datagrupp och överlappar två på varandra följande poster, eller om det är sista posten för ett företag, fylls fältet i med nollo r.!B1977R2237 — SV — 01.01.1981 — 002.001 — 41