1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om torkar- och spolarsystem för motorfordon
(78/318/EEG)
(EGT L 81, 28.3.1978, s. 49)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens direktiv 94/68/EG av den 16 december 1994 L 354 1 31.12.1994
Ändrat genom:
►A1 Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, RepublikenUngerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniensoch Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till
grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 21 december 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om torkar- och
spolarsystem för motorfordon
(78/318/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och
med beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning gäller bl.a. deras torkare och spolare.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som
tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt för
att därmed för alla fordonstyper medge det förfarande för EEG-typgodkännande som anges i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning omtypgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
3),
senast ändrat genom direktiv 78/315/EEG (4).
Det är önskvärt att utforma de tekniska kraven så att de får samma
målsättning som det arbete som utförs i ärendet inom FNs ekonomiskakommission för Europa.
Dessa krav gäller för motorfordon i kategori M
1(den internationella
klassificeringen av motorfordon anges i bilaga 1 till direktiv 70/156/
EEG).
Tillnärmningen av nationell lagstiftning om motorfordon innefattar
medlemsstaternas ömsesidiga erkännande av de kontroller som utförsav var och en av dem på grundval av de gemensamma kraven.
Vindrutespolare saluförs redan såväl separat som efter det att de har
monterats på ett fordon. Om det är möjligt att kontrollera dem innan
de monteras på ett fordon, kan deras fria rörlighet underlättas genominförande av EEG-typgodkännande för sådana system, som betraktassom separata tekniska enheter enligt artikel 9a i direktiv 70/156/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon i kategori M1(►M1 enligt definitionen i bilaga 2 A till direktiv 70/156/EEG ◄)
avsett att användas på väg, som har minst fyra hjul och som ärkonstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EGT nr C 118, 16.5.1977, s. 33.
(2) EGT nr C 114, 11.5.1977, s. 8.
(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.
(4) EGT nr L 81, 28.3.1978, s. 1.
▼B
Artikel 2
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller
nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig till
vindrutespolaren och vindrutetorkaren, eller för en vindrutespolare, om
— fordonet uppfyller kraven i ►M1 de relevanta bilagorna ◄ vad
gäller vindrutespolaren och vindrutetorkaren,
— vindrutespolaren, betraktad som en separat teknisk enhet
►M1 enligt artikel 2 i direktiv 70/156/EEG ◄, uppfyller tillämp-
liga krav enligt bilaga 1,
— fordonet är försett med en vindrutespolare som har beviljats
typgodkännande som en separat teknisk enhet ►M1 enligt artikel
2 i direktiv 70/156/EEG ◄och har installerats enligt de krav som
fastställs i 6.2.5 i bilaga 1.
Artikel 3
1. Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon eller förbjuda
att det saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till
— fordonets vindrutetorkare och vindrutespolare om dessa uppfyller
kraven i►M1 de relevanta bilagorna ◄,
— fordonets vindrutespolare om denna har beviljats typgodkännande
som en separat teknisk enhet ►M1 enligt artikel 2 i direktiv 70/
156/EEG ◄och installerats enligt de krav som fastställs i 6.2.5 i
bilaga 1.
2. Ingen medlemsstat får förbjuda att en vindrutespolare som anses
som en separat teknisk enhet ►M1 enligt artikel 2 i direktiv 70/156/
EEG◄ saluförs om systemet överensstämmer med en typ som har
beviljats typgodkännande enligt artikel 2 andra strecksatsen.
Artikel 4
En medlemsstat som har utfärdat EEG-typgodkännande skall vidta de
åtgärder som krävs för att hålla sig underrättad om varje ändring aven sådan del eller egenskap som anges i bilaga 1 punkt ►
M1 2.1◄.
Denna medlemsstats behöriga myndigheter skall besluta om nya prov-
ningar skall utföras på den ändrade fordonstypen och om en ny
provningsrapport skall upprättas. Om dessa provningar visar att kraveni detta direktiv inte har uppfyllts, skall ändringen inte godkännas.
Artikel 5
Alla nödvändiga ändringar för att anpassa kraven i ►
M1 bilagorna ◄
till den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande somfastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.
Detta förfarande skall dock inte tillämpas för ändringar som inför krav
för andra torkare och spolare än de som används för vindrutan.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är
nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader från dess
anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall se till att de centrala bestämmelser i natio-
nell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av dettadirektiv överlämnas till kommissionen.
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 3
▼B
BILAGEFÖRTECKNING
Bilaga 1: ►M1 Räckvidd, definitioner, ansökan om EEG-typgodkännande,
beviljande av EEG-typgodkännande, specifikationer, provning-
sförfarande, märkning, ändringar av godkännanden,
produktionsöverensstämmelse ◄► M1 ◄
Bilaga 2: Förfarande för bestämning av H-punkten och den verkliga
ryggstödsvinkeln och för kontroll av R- och H-punkternas relativa
lägen och förhållandet mellan den konstruktiva ryggstödsvinkeln
och den verkliga ryggstödsvinkeln ►M1 ◄
Bilaga 3: Metod för att bestämma måttförhållanden mellan fordonets primära
referenspunkter och det tredimensionella referensrutnätet
►M1 ◄
Bilaga 4: Förfarande för att bestämma siktfälten i förhållande till V-punkterna
på vindrutorna på fordonen i kategori M1►M1 ◄
Bilaga 5: Föreskrifter för provningsblandning för provning av vindrutetorkare
och vindrutespolare ►M1 ◄
Bilaga 6: ►M1 Informationsdokument (fordon) ◄
Bilaga 7: ►M1 Informationsdokument (separat teknisk enhet) ◄
Bilaga 8: Typgodkännandeintyg (fordon)
Bilaga 9: Typgodkännandeintyg (separat teknisk enhet)1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼M1
▼B
BILAGA 1
RÄCKVIDD, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄN-
NANDE, SPECIFIKATIONER, PROVNINGSFÖRFARANDE,
MÄRKNING, ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN, PRODUKTIONS-
ÖVERENSSTÄMMELSE
1. RÄCKVIDD
1.1 Detta direktiv gäller för förarens siktfält över 180º framåt i fordon i
kategori M1.
1.1.1 Direktivets syfte är att säkerställa god sikt under svåra väderförhål-
landen genom att särskilt ange kraven på vindrutetorkare och
vindrutespolare för fordon i kategori M1.
1.1.2 Kraven i detta direktiv är formulerade så att de gäller för fordon i
kategori M1där föraren sitter till vänster. För fordon i kategori M1där föraren sitter till höger, skall dessa krav tillämpas genom att krite-rierna ändras på lämpligt sätt.
2. DEFINITIONER
►M1 2.1◄ Fordonstyp vad gäller vindrutetorkare och vindrutespolare
Med fordonstyp vad gäller vindrutetorkare och vindrutespolare avses
fordon som inte är olika i fråga om sådana väsentliga faktorer som
►M1 2.1.1◄ de yttre och inre formerna och inredningen inom det område
som anges i avsnitt 1, vilka kan påverka sikten,
2.1.2 vindrutans form och mått och dess fästen när dessa sannolikt inverkar
på siktfälten som anges i bilaga 4,
►M1 2.1.3◄ vindrutetorkarens och vindrutespolarens egenskaper.
►M1 2.2◄ Tredimensionellt referensrutnät
Med tredimensionellt referensrutnät avses ett referenssystem som
består av ett vertikalt längsplan x-z, ett horisontellt plan x-y och ett
vertikalt tvärplan y-z (se figur 2 i bilaga 3). Rutnätet används för att
bestämma måttförhållandena mellan konstruktionspunkternas lägen på
ritningarna och deras lägen på själva fordonet. Förfarandet för att
placera ut fordonet i förhållande till rutnätet beskrivs i bilaga 3. Alla
koordinater som anges till marknollpunkten skall utgå från ett fordon i
körklart skick (enligt definitionen i 2.6 i bilaga 1 till direktiv 70/156/
EEG) med en passagerare i framsätet med vikten 75 kg ± 1 %.
►M1 2.2.1◄ Fordon som är utrustade med hjulupphängning som medför att
deras markfrigång kan justeras skall provas med den inställning som
tillverkaren anger som den normala.
►M1 2.3◄ Primära referenspunkter
Med primära referenspunkter avses hål, ytor, märkningar och identi-
fieringstecken på fordonets kaross. Vilken typ av referenspunkter som
används och varje punkts läge i förhållande till x-, y- och z-koordina-
terna i det tredimensionella rutnätet och till ett konstruktivt markplan
skall anges av fordonstillverkaren. Dessa punkter får utgöras av de
styrpunkter som används vid sammansättningen av karosseriet.
►M1 2.4◄ Verklig►M1 torso ◄vinkel
(Se bilaga 2.)1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
►M1 2.5◄ Konstruktiv ►M1 torso ◄vinkel
(Se bilaga 2.)
►M1 2.6◄ V-punkter
Med V-punkter avses de punkter i passagerarutrymmet vars lägen
bestäms av vertikala längsplan som går genom centrum av framsätets
yttersta konstruktiva inställningslägen och i förhållande till R-punkten
och ryggstödets konstruktiva vinkel, och dessa punkter används för att
kontrollera överensstämmelsen med kraven på siktfält (se bilaga 4).
►M1 2.7◄ R-punkt eller sätesreferenspunkt
(Se bilaga 2.)
►M1 2.8◄ H-punkt
(Se bilaga 2.)
►M1 2.9◄ Vindrutans referenspunkter
Med vindrutans referenspunkter avses de punkter som ligger i
skärningen mellan vindrutans utvändiga yta och linjer som utstrålar
framåt från V-punkterna.
►M1 2.10◄ Vindrutans genomskinliga område
Med vindrutans genomskinliga område avses det område på ett
fordons vindruta eller annan glasyta vars ljusgenomsläpplighet, mätt
i rät vinkel mot ytan, inte är mindre än 70 %.
►M1 2.11◄ Sätets horisontella inställningsområde
Med sätets horisontella inställningsområde avses det område för
normala körställningar som har utformats av fordonstillverkaren för
inställning av förarsätet längs x-axeln (se 2.3).
►M1 2.12◄ Sätets utökade inställningsområde
Med sätets utökade inställningsområde avses det område som har
utformats av fordonstillverkaren för inställning av sätet längs x-axeln
(se 2.3) utöver området för normala körställningar enligt 2.13 och
som utnyttjas för att omvandla sätena till sängar eller för att
underlätta instigning i fordonet.
►M1 2.13◄ Vindrutetorkare
Med vindrutetorkare avses ett system som består av en anordning för
att torka av vindrutans utvändiga yta, samt tillbehör och manöve-
rorgan som är nödvändiga för att starta och stoppa anordningen.
►M1 2.14◄ Vindrutetorkarfält
Med vindrutetorkarfält avses det område på en våt vindrutas
utvändiga yta som torkas av vindrutetorkaren.
►M1 2.15◄ Vindrutespolare
Med vindrutespolare avses ett system som består av en anordning för
att förvara vätska och för att anbringa vätskan på vindrutans
utvändiga yta, samt manöverorgan för att starta och stoppa anord-
ningen.
►M1 2.16◄ Manöverorgan för vindrutespolare
Med manöverorgan för vindrutespolare avses en anordning eller ett
tillbehör för att starta och stoppa vindrutespolaren. Start och stopp
av vindrutespolaren kan vara samordnade med manövreringen av
vindrutetorkaren eller vara helt oberoende av denna.
►M1 2.17◄ Vindrutespolarpump
Med vindrutespolarpump avses en anordning som överför vindrutes-
polarvätskan från behållaren till vindrutans utvändiga yta.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼M1
2.18 Munstycken
Med munstycke avses en anordning som har till uppgift att rikta vind-
rutespolarvätskan mot vindrutan.
►M1 2.19◄ Vindrutespolarens funktion
Med vindrutespolarens funktion avses vindrutespolarens förmåga att
avge vätska till målområdet på vindrutan utan att någon slang i
spolaren börjar läcka eller lossnar vid normal användning.
3. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE3.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för en fordonstyp vad gäller
dess vindrutetorkare och vindrutespolare
3.1.1 Ansökan om EEG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/
EEG för en fordonstyp vad gäller dess torkar- och spolarsystem skall
lämnas in av fordonstillverkaren.
3.1.2 En mall till informationsdokument visas i bilaga 6.
►M1 3.1.3◄ Ett fordon som är representantivt för den fordonstyp som skall
godkännas skall tillhandahållas den tekniska tjänst som skall utföra
typgodkännandeprovningarna.
3.2 Ansökan om EEG-typgodkännande för en typ av vindrutespolare
som separat teknisk enhet
3.2.1 Ansökan om EEG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/
EEG för en fordonstyp vad gäller dess torkar- och spolarsystem som
en separat teknisk enhet skall lämnas in av fordonstillverkaren.
3.2.2 En mall för informationsdokumentet visas i bilaga 7.
3.2.3 Ett exemplar av systemtypen som skall godkännas skall lämnas till
den tekniska tjänst som utför provningarna. för typgodkännande. Den
tekniska tjänsten kan vid behov begära ytterligare ett exemplar.
Exemplaren skall på ett klart läsbart och outplånligt sätt vara försedda
med sökandens firmabeteckning eller varumärke och en typbeteck-
ning.
4. BEVILJANDE AV TYPGODKÄNNANDE
4.1 Om de relevanta kraven är uppfyllda skall EEG-typgodkännande
enligt artikel 4.3 och 4.4 i direktiv 70/156/EEG beviljas.
4.2 En mall för EEG-typgodkännandeintyg visas i:
4.2.1 Bilaga 8 för ansökan enligt 3.1.
4.2.2 Bilaga 9 för ansökan enligt 3.2.
4.3 Ett godkännandenummer enligt bilaga 7 i direktiv 70/156/EEG skall
tilldelas varje fordonstyp eller torkar- och spolarsystem som
godkänns. Samma medlemsstat får inte tilldela samma nummer till
en annan fordonstyp eller typ av torkar- och spolarsystem.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
5. KRAV
5.1 Vindrutetorkare
5.1.1 Varje fordon skall vara försett med minst en automatisk vindrutetor-
kare, dvs. ett system som, när motorn är igång, kan arbeta utan annat
ingripande av föraren än det som behövs för att starta och stoppa
vindrutetorkaren.
5.1.2 Vindrutetorkarfältet skall täcka minst 80 % av det siktfält B som defi-
nieras i 2.3 i bilaga 4.
5.1.2.1 Dessutom skall vindrutetorkarfältet täcka minst 98 % av det siktfält A
som definieras i 2.2 i bilaga 4.
5.1.3 Vindrutetorkaren skall ha minst två svepfrekvenser:5.1.3.1 En på minst 45 cykler/minut (varvid en cykel är vindrutetorkarens
fram- och återgående rörelse).
5.1.3.2 En på minst 10 och högst 55 cykler/minut.5.1.3.3 Skillnaden mellan den högsta och minst en av de lägre svepfrekven-
serna skall vara minst 15 cykler/minut.
5.1.4 De svepfrekvenser som föreskrivs i 5.1.3 skall uppnås enligt vad som
anges i 6.1.1-6.1.6 och 6.1.8.
5.1.5 Vindrutetorkare med intervallfunktion får användas för att uppfylla
kraven i 5.1.3, under förutsättning att en av frekvenserna uppfyller
kraven i 5.1.3.1 och att en av de andra frekvenser som erhålls när
huvudfrekvensen avbryts inte är lägre är 10 cykler/minut.
5.1.6 När vindrutetorkaren stängs av med hjälp av manöverorganet för
vindrutetorkaren, skall bladen automatiskt återgå till viloläget.
5.1.7 Systemet skall ha förmåga att motstå en blockering under 15
sekunder. Användning av automatiska skyddsanordningar för
strömkretsar är tillåten, förutsatt att igångsättning inte kräver akti-
vering av andra manöverorganen än det för torkar- och
spolarsystemet. Provningsförfarandet och villkoren anges i 6.1.7.
5.1.8 Vindrutetorkarfältet skall uppfylla minimikraven i 5.1.2 när torkarna
provas med en svepfrekvens som överensstämmer med bestämmel-
serna i 5.1.3.2 under de förhållanden som anges i 6.1.10.
5.1.9 De aerodynamiska effekterna av vindrutans form och storlek, och
vindrutetorkarens effektivitet, skall bestämmas under följande
förhållanden:
5.1.9.1 När vindrutetorkaren utsätts för en relativ lufthastighet som motsvarar
80% av fordonets högsta hastighet, men inte är högre än 160 km/h,
skall vindrutetorkarsystemen, vid sin högsta svepfrekvens, fortsättaatt torka av ett område enligt 5.1.2.1 med bibehållen effektivitet och
under samma förhållanden som i punkt 6.1.10.2.
5.1.10 Torkararmens fastsättning skall tillåta att armen avlägsnas från sitt
läge mot vindrutan så att vindrutan kan rengöras manuellt.
►
M1 Detta krav gäller inte anordningar som när de är avslagna är i
ett område av vindrutan som är skymda från sikt av delar av fordonet
(såsom motorhuven, instrumentpanelen m.m.) ◄
5.1.11 Vindrutetorkaren skall ha förmåga att arbeta i två minuter på en torr
vindruta med en utvändig temperatur på −18 ±3 ºC under de
förhållanden som anges i 6.1.11.
5.2 Vindrutespolare
5.2.1 Varje fordon skall vara försett med en vindrutespolare som kan
motstå de belastningar som uppstår då munstyckena är igensatta och
systemet manövreras enligt förfarandet i 6.2.1 och 6.2.2.
5.2.2 Torkar- och spolarsystemets förmåga får inte påverkas negativt av att
de utsätts för de temperaturpåkänningar som anges i 6.2.3 och 6.2.4.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
5.2.3 Vindrutespolaren skall ha förmåga att avge tillräckligt med vätska för
att rengöra 60 % av det område som definieras i 2.2 i bilaga 4 under
de förhållanden som beskrivs i 6.2.5 i denna bilaga.
5.2.4 Vätskebehållaren skall rymma minst en liter.
6. PROVNINGSFÖRFARANDE
6.1 Vindrutetorkare
6.1.1 De provningar som beskrivs nedan skall utföras under följande
förhållanden, om inte annat anges:
6.1.2 Omgivningstemperaturen får inte vara lägre än 10 ºC eller högre än
40 ºC.
6.1.3 Vindrutan skall hållas ständigt våt.
6.1.4 För elektriska vindrutetorkare skall följande ytterligare villkor
uppfyllas:
6.1.4.1 Batteriet skall vara fulladdat.
6.1.4.2 Motorn skall arbeta med 30 % av det varvtal som utvecklar största
effekt.
6.1.4.3. Halvljusstrålkastarna skall vara tända.6.1.4.4. Om värme- och/eller ventilationssystem finns skall de arbeta med
högsta elektriska effektförbrukning.
6.1.4.5. Om avfrostnings- och avimningssystem finns skall det arbeta med
högsta elektriska effektförbrukning.
6.1.5 Vindrutetorkare som drivs med tryckluft eller vakuum skall kunna
arbeta kontinuerligt med föreskrivna svepfrekvenser oavsett motor-
varvtal eller motorbelastningar.
6.1.6 Vindrutetorkarnas svepfrekvenser skall uppfylla kraven i 5.1.3 efter
en inledande drifttid på 20 minuter på en våt yta.
6.1.7 Kraven i 5.1.7 skall uppfyllas när torkararmarna kvarhålls i sitt verti-
kala läge under 15 sekunder med manöverorganet för vindrutetorkaren
inställt för den högsta svepfrekvensen.
6.1.8 Vindrutans utvändiga yta skall vara noggrant avfettad med denatu-
rerad sprit eller likvärdigt avfettningsmedel. Efter torkning skall en
lösning med inte mindre än 3 % och inte mer än 10 % ammoniak
anbringas. Ytan skall tillåtas torka och skall sedan torkas av med en
torr bomullstrasa.
6.1.9 En beläggning av provningsblandningen (se bilaga 5) skall anbringas
jämnt över vindrutans utvändiga yta och tillåtas att torka.
6.1.10 För mätningen av vindrutetorkarfältet enligt 5.1.2 och 5.1.2.1 skall
vindrutans utvändiga yta behandlas enligt 6.1.8 och 6.1.9 eller med
någon annan likvärdig metod.
6.1.10.1 En avbildning av vindrutetorkarfältet skall framställas och jämföras
med en avbildning av siktfälten enligt 5.1.2 och 5.1.2.1 för kontroll
av att kraven uppfylls.
6.1.10.2 När vindrutans utvändiga yta har behandlats enligt vad som anges i
punkterna 6.18 och 6.1.9 kan vindrutetorkaren användas i alla prov-
ningar.
6.1.11 Kraven i 5.1.11 skall uppfyllas sedan fordonet funnits i en omgiv-
ningstemperatur på −18 ±3 ºC under minst fyra timmar.
Vindrutetorkaren skall ställas in för att arbeta under de förhållanden
som anges i 6.1.4 med manöverorganet i läget för högsta frekvens.
Det finns inga krav angående det område som torkas av.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
6.2 Vindrutespolare
Provningsförhållanden
6.2.1. Provning nr 1
6.2.1.1 Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med vatten och placeras i en
omgivningstemperatur på 20 ±2 ºC under minst fyra timmar. Alla
munstycken skall vara igentäppta och manöverorganet för vindrutes-
polaren skall påverkas sex gånger under en minut, under minst tre
sekunder varje gång. Om systemet drivs med förarens muskelkraft
skall den kraft som anbringas vara enligt följande tabell:
Pumptyp Anbringad kraft
hand 11 till 13,5 daN
fot 40 till 44,5 daN
6.2.1.2 För elektriska pumpar skall provspänningen vara minst lika stor som
märkspänningen, utan att överstiga denna med mer än 2 volt.
6.2.1.3 Vindrutespolarens funktion skall vid slutet av provningen uppfylla
kraven i 2.21.
6.2.2 Provning nr 2
Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med vatten och placeras i en
omgivningstemperatur på −18 ±3 ºC under minst fyra timmar.
Manöverorganet för vindrutespolaren skall påverkas sex gånger under
en minut, under minst tre sekunder varje gång, med den kraft som
anges i 6.2.1. Systemet skall sedan placeras i en omgivningstempe-
ratur på 20 ±2 ºC tills isen smält fullständigt. Därefter skall
vindrutespolarens funktion kontrolleras genom att den manövreras
enligt 6.2.1.
6.2.3 Provning nr 3 (lågtemperaturprovning)
6.2.3.1 Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med vatten och placeras i en
omgivningstemperatur på −18 ±3 ºC under minst fyra timmar så att
allt vatten i systemet fryser. ►M1 Systemet skall sedan placeras i
en omgivningstemperatur på 20 ± 2 ºC tills isen smält fullständigt,
men i varje fall inte längre än fyra timmar. ◄ Denna omväxlande
frysning och smältning skall upprepas sex gånger. Därefter skall vind-
rutespolarens funktion kontrolleras genom att den manövreras enligt
6.2.1.
6.2.3.2 Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med en fryssäker vätska som
består av 50 % metanol eller isopropylalkohol i vatten med en hårdhet
som inte är större än 205 g/ton.
6.2.3.2.1 Systemet skall placeras i en omgivningstemperatur på −18 ±3 ºC
under minst fyra timmar. Vindrutespolarens funktion skall kontrol-
leras genom att den manövreras enligt 6.2.1.
6.2.4 Provning nr 4 (högtemperaturprovning)
6.2.4.1 Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med vatten och placeras i en
omgivningstemperatur på 80 ±3 ºC under minst åtta timmar och sedan
i en omgivningstemperatur på 20 ±2 ºC. När temperaturen stabilise-
rats skall vindrutespolarens funktion kontrolleras genom att den
manövreras enligt 6.2.1.
6.2.4.2 Om någon del av vindrutespolaren är placerad i motorutrymmet, skall
systemet fyllas till brädden med vatten och placeras i en omgivnings-
temperatur på 80 ±3 ºC under minst åtta timmar. Vindrutespolarens
funktion skall kontrolleras genom att den manövreras enligt 6.2.1.
6.2.4.3 Om ingen del av vindrutespolaren är placerad i motorutrymmet, skall
systemet fyllas till brädden med vatten och placeras i en omgivnings-
temperatur på 60 ±3 ºC under minst åtta timmar. Vindrutespolarens
funktion skall kontrolleras genom att den manövreras enligt 6.2.1.
6.2.5 Provning nr 5 (provning av vindrutespolarens kapacitet enligt 5.2.3)
6.2.5.1 Vindrutespolaren skall fyllas till brädden med vatten. ►M1 Med
fordonet stillastående och utan märkbar vindpåverkan skall spolarens1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 10
▼B
munstycke ställas in mot målområdet på vindrutans utvändiga yta. ◄
Om systemet drivs med förarens muskelkraft får inte den kraft som
krävs för drivningen överstiga den som anges i 6.2.1.1. Om systemet
drivs med en elektrisk pump skall kraven i 6.1.4 uppfyllas.
6.2.5.2 Vindrutans utvändiga yta skall behandlas enligt 6.1.8 och 6.1.9.6.2.5.3 Vindrutespolaren skall sedan manövreras på det sätt som anges av till-
verkaren medan vindrutetorkaren utför tio automatiska cykler med
högsta svepfrekvensen, varefter storleken på det rengjorda siktfältet
enligt definitionen i 2.2 i bilaga 4 mäts.
6.3 Alla provningar av vindrutespolaren enligt 6.2.1-6.2.4 skall utföras på
samma vindrutespolare, som antingen skall vara monterad på ett
fordon av den typ som EEG-typgodkännande söks för eller inte vara
monterad på ett fordon om EEG-typgodkännande söks för en separat
teknisk enhet.
7. MÄRKNING
7.1 Varje torkar- och spolarsystem som uppfyller kraven för typgodkän-
nande enligt detta direktiv som en separat teknisk enhet skall förses
med ett EEG-typgodkännandemärke.
7.2 Märket skall bestå av en rektangel som omger bokstaven ”e” följd av
de siffror eller den eller de nationsbokstäver som anger vilken
medlemsstat som beviljat typgodkännandet:
1 för Tyskland,
2 för Frankrike,
3 för Italien,
4 för Nederländerna,6 för Belgien,
7 för Ungern,
8 för Tjeckien,
9 för Spanien,
11 för Storbritannien,
13 för Luxembourg,
18 för Danmark,
20 för Polen,21 för Portugal,
23 för Grekland,
26 för Slovenien,
27 för Slovakien,
29 för Estland,
32 för Lettland,
36 för Litauen,
CY för Cypern,
IRL för Irland,MT för Malta.
Märket skall också i närheten av denna rektangel innehålla det ”EEG-
typgodkännandenummer” som anges i avsnitt 4 av det numrerings-
system som anges i bilaga 7 till direktiv 70/156/EEG, föregånget av
två siffror som anger löpnumret för den senaste större tekniska
ändringen i rådets direktiv 78/318/EEG vid det datum då EEG-
typgodkännandet beviljades. För det nuvarande direktivet är detta
nummer ”00”.”
7.3 EEG-typgodkännandenumret skall fästas på behållaren till vindrutes-
polarvätskan på ett sådant sätt att det är outplånligt och klart läsligt
även när anordningen är monterad på fordonet.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼M1
▼A1
▼M1
▼A1
▼M1
▼A1
▼M1
▼A1
▼M1
▼M1
7.4 Ett exempel på EEG-typgodkännande visas i tillägget.
8. TYPÄNDRINGAR OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN
8.1 I fråga om typändringar som godkänts enligt detta direktiv skall
bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG gälla.
9. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
9.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse skall vidtas
enligt de bestämmelser som anges i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼M1
Tillägg
Mall för EEG-typgodkännandemärke
Torkar- och spolarsystemet märkt med EEG-typgodkännandemärket ovan är en anordning som har
godkänts i Spanien (e 9) enligt typgodkännandenummer 0148 enligt detta direktiv. Siffrorna som
används är endast vägledande.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼B
BILAGA 2
FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKTEN OCH DEN
VERKLIGA RYGGSTÖDSVINKELN OCH FÖR KONTROLL AV R-
OCH H-PUNKTERNAS RELATIVA LÄGEN OCH FÖRHÅLLANDET
MELLAN DEN KONSTRUKTIVA RYGGSTÖDSVINKELN OCH DEN
VERKLIGA RYGGSTÖDSVINKELN
Bilaga 3 till rådets direktiv 77/649/EEG skall gälla.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼M1
▼B
BILAGA 3
METOD FÖR ATT BESTÄMMA MÅTTFÖRHÅLLANDEN MELLAN
FORDONETS PRIMÄRA REFERENSPUNKTER OCH DET TREDIMEN-
SIONELLA REFERENSRUTNÄTET
1. FÖRHÅLLANDET MELLAN REFERENSRUTNÄTET OCH FORDO-
NETS PRIMÄRA REFERENSPUNKTER
För att kontrollera bestämda mått på eller i ett fordon som har överlämnats
för typgodkännande enligt detta direktiv, skall förhållandet mellan koordina-
terna för det tredimensionella referensrutnätet enligt 2.3 i bilaga 1, vilka har
fastställts vid den ursprungliga konstruktionen av fordonet, och de primära
referenspunkternas lägen enligt 2.4 i bilaga 1 fastställas noggrant så att
bestämda punkter på fordonstillverkarens ritningar kan lokaliseras på ett
fordon som tillverkats utifrån dessa ritningar.
2. METOD FÖR FASTSTÄLLANDE AV FÖRHÅLLANDET MELLAN
REFERENSRUTNÄT OCH REFERENSPUNKTER
För detta ändamål konstrueras ett markreferensplan med graderade x- och y-
axlar. I figur 3 i denna bilaga visas den metod som skall användas för detta
ändamål. Fordonet skall stå på referensplanet som skall utgöras av en hård,
jämn och plan yta med två fast anbringade måttskalor. Dessa skalor skall
vara graderade i millimeter, varvid x-skalan skall vara minst 8 m och y-
skalan minst 4 m. De två skalorna skall vara vinkelräta mot varandra enligt
figur 3 i denna bilaga. Skalornas skärningspunkt utgör marknollpunkt.
3. KONTROLL AV REFERENSPLAN
För att kunna medge smärre skillnader i nivån hos referensplanet eller prov-
ningsytan är det nödvändigt att mäta avvikelserna från marknollpunkten
längs både x- och y-skalorna med mellanrum på 250 mm och att registrera
de avläsningar som erhålls så att rättelser kan utföras då fordonet kontrol-
leras.
4. VERKLIG PROVNINGSUPPSTÄLLNING
För att kunna medge smärre ändringar i hjulupphängningshöjd osv. är det
nödvändigt att ha tillgång till en metod som medger att de primära referens-
punkterna ställs in i rätta koordinatlägen i förhållande till den
konstruktivauppställningen innan ytterligare mätningar utförs. Dessutom
skall det vara möjligt att utföra smärre förskjutningar av fordonet i sid-
och/eller längsled så att det placeras rätt i förhållande till referensrutnätet.
5. RESULTAT
När fordonet har placerats på rätt sätt i förhållande till referensrutnätet och
dess konstruktiva uppställning, är det lätt att bestämma lägena för de punkter
som krävs för undersökning av sikten framåt. Provningsmetoderna för
bestämning av dessa punkter kan innefatta användning av teodoliter,
ljuskällor eller skugganordningar, eller någon annan metod som kan påvisas
ge likvärdiga resultat.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼B
Figur 1
Bestämning av V-punkterna för ryggstödsvinkeln 25º
1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼B
Figur 2
Tredimensionellt referensrutnät
1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼B
Figur 3
Horisontellt mätplan
1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼B
BILAGA 4
FÖRFARANDE FÖR ATT BESTÄMMA SIKTFÄLTEN I FÖRHÅL-
LANDE TILL V-PUNKTERNA PÅ VINDRUTORNA PÅ FORDON I
KATEGORI M1
1. V-PUNKTERNAS LÄGEN
1.1 V-punkternas lägen i förhållande till R-punkten, så som de anges av x-,
y- och z-koordinaterna för det tredimensionella referensrutnätet, framgår
av tabellerna I och II.
1.2 Tabell I anger grundkoordinaterna för en konstruktiv ryggstödsvinkel på
25º. Koordinaternas positiva riktning framgår av figur 1 i bilaga 3.
TABELL I
V-punkt X Y Z
V168 mm − 5 mm 665 mm
V268 mm − 5 mm 589 mm
1.3 Korrigering för andra konstruktiva ryggstödsvinklar än 25º
1.3.1 Tabell II visar de ytterligare korrigeringar som skall utföras på x- och z-
koordinaterna för varje V-punkt när den konstruktiva ryggstödsvinkeln
inte är 25º. Koordinaternas positiva riktning framgår av figur 1 i bilaga 3.
TABELL II
Ryggstöds-
vinkel
(i º)Horisontella
koordinater
∆XVertikala koor-
dinater
∆ZRyggstöds-
vinkel
(i º)Horisontella
koordinater
∆XVertikala koor-
dinater
∆Z
5 − 186 mm 28 mm 23 − 18 mm 5 mm
6 − 177 mm 27 mm 24 − 9 mm 3 mm
7 − 167 mm 27 mm 25 0 mm 0 mm8 − 157 mm 27 mm 26 9 mm − 3 mm9 − 147 mm 26 mm 27 17 mm − 5 mm
10 − 137 mm 25 mm 28 26 mm − 8 mm
11 − 128 mm 24 mm 29 34 mm − 11 mm12 − 118 mm 23 mm 30 43 mm − 14 mm13 − 109 mm 22 mm 31 51 mm − 18 mm
1 4 −9 9m m 2 1m m 3 2 5 9m m −2 1m m
1 5 −9 0m m 2 0m m 3 3 6 7m m −2 4m m1 6 −8 1m m 1 8m m 3 4 7 6m m −2 8m m1 7 −7 2m m 1 7m m 3 5 8 4m m −3 2m m1 8 −6 2m m 1 5m m 3 6 9 2m m −3 5m m
19 − 53 mm 13 mm 37 100 mm − 39 mm
20 − 44 mm 11 mm 38 108 mm − 43 mm21 − 35 mm 9 mm 39 115 mm − 48 mm1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼B
Ryggstöds-
vinkel
(i º)Horisontella
koordinater
∆XVertikala koor-
dinater
∆ZRyggstöds-
vinkel
(i º)Horisontella
koordinater
∆XVertikala koor-
dinater
∆Z
22 − 26 mm 7 mm 40 123 mm − 52 mm
2. SIKTFÄLT
2.1 Två siktfält skall bestämmas med ledning av V-punkterna.2.2 Siktfält A är det fält på vindrutans utvändiga yta som avgränsas av de
fyra följande planen, vilka sträcker sig framåt från V-punkterna (se figur
1):
— Ett vertikalt plan genom V
1och V2och med en vinkel på 13º till vänster
om x-axeln.
— Ett plan parallellt med y-axeln, genom V1och med en uppåtriktad vinkel
på 3º från x-axeln.
— Ett plan parallellt med y-axeln, genom V2och med en nedåtriktad vinkel
på 1º från x-axeln.
— Ett vertikalt plan genom V1och V2och med en vinkel på 20º till höger
om x-axeln.
2.3 Siktfält B är det fält på vindrutans utvändiga yta som ligger mer än
25 mm från kanten på det genomskinliga områdets yttre kant och
avgränsas av skärningslinjerna mellan följande fyra plan och vindrutans
utvändiga yta (se figur 2):
— Ett plan parallellt med y-axeln, genom V1och med en uppåtriktad vinkel
på 7º från x-axeln.
— Ett plan parallellt med y-axeln, genom V2och med en nedåtriktad vinkel
på 5º från x-axeln.
— Ett vertikalt plan genom V1och V2och med en vinkel på 17º till vänster
om x-axeln.
— Ett plan som ligger symmetriskt om föregående plan i förhållande till
fordonets centrumlängsplan.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼B
Figur 1
Siktfält A
1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼B
Figur 2
Siktfält B
1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼B
BILAGA 5
FÖRESKRIFT FÖR PROVNINGSBLANDNING FÖR PROVNINGAR AV
VINDRUTETORKARE OCH VINDRUTESPOLARE
Den provningsblandning som avses i 6.1.9 i bilaga 1 skall bestå av följande
(volymprocent): 92,5 % vatten (med en hårdhet på mindre än 205 g/ton efter
förångning), 5 % mättad saltvattenlösning (natriumklorid) och 2,5 % damm
med en sammansättning enligt tabellerna I och II.
TABELL I
Analys av provningsdamm
Beståndsdelar Viktprocent
SiO267 till 69
Fe2O33 till 5
Al2O315 till 17
CaO 2 till 4
MgO 0,5 till 1,5Alkalier 3 till 5Aska 2 till 3
TABELL II
Fördelning av partikelstorlekar i grovkornigt damm
Partikelstorlek
(iµm)Fördelning av partikelstorlek (%)
0 till 5 12 ± 2
5 till 10 12 ± 3
10 till 20 14 ± 320 till 40 23 ± 3
40 till 80 30 ± 3
80 till 200 9 ± 31978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼M1
BILAGA 6
Informationsdokument nr … enligt bilaga 1 till rådets direktiv 70/156/EEG om
EEG-typgodkännande av ett fordon avseende torkar- och spolarsystem (rådets
direktiv 78/318/EEG, senast ändrat genom direktiv 94/68/EG).
Följande information skall, när den är tillämplig, lämnas in i tre exemplar med
en innehållsförteckning. Om ritningar finns skall dessa lämnas in i lämplig skala
och vara tillräckligt detaljerade och vara i A4-format eller i ett vikblad i A4-
format. Om fotografier finns måste dessa visa tillräckligt med detaljer.
Om några system, komponenter eller separata tekniska enheter fungerar genom
elektronisk kontroll skall information om deras funktion anges detaljerat.
0 ALLMÄNT
0.1 Märke (tillverkarens firmabeteckning):
0.2 Typ och allmän(na) produktbeteckning(ar):
0.3 Identifikationssätt, om detta är angivet på fordonet (b):
0.3.1 Märkningens placering:0.4 Fordonskategori (c):
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.8 Adress till monteringsfabriker:
1 ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER HOS
FORDONET
1.1 Fotografier eller ritningar på ett typiskt fordon:
2 MÅTT OCH VIKTER (e) (i mm och kg)
2.6 Fordonsvikt med karossen i körklart skick, eller chassivikt med hytt
om tilverkaren inte tillhandahåller karossen (med kylarvätska, olja,
bränsle, verktyg, reservhjul och förare) (o) (högsta och lägsta vikt
för varje variant):
3 STRÖMFÖRSÖRJNINGSENHET
3.2.1.8 Maximal nettoeffekt (t)… kW vid … min
−1
3.2.5 Elsystem:
3.2.5.1 Märkspänning: … V, pos./neg. bas (1)
3.2.5.2 Generator
3.2.5.2.1 Typ:
3.2.5.2.2 Nominell effekt: … VA
4 KRAFTÖVERFÖRING
4.7 Högsta hastighet och växel när denna uppnås (i km/h) (w):
9 KAROSS
9.4.1 Tillräckligt detaljerade upplysningar om främsta referensmärken för
att göra det möjligt att lätt identifiera dem och deras läge i
förhållande till de andra och till R-punkten som skall kontrolleras:
9.5.1 Vindruta
9.5.1.2 Fastsättningsmetod:9.5.1.4 Godkännandenummer:
9.6 Vindrutetorkare:
9.6.1 Detaljerad teknisk beskrivning (inbegripet fotografier eller ritningar)
9.7 Vindrutespolare1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 24
Punktnumren och fotnoterna som används i detta informationsdokument motsvarar dem
som anges i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG.
Punkter som inte är relevanta för detta direktiv har utelämnats.
▼M1
9.7.1 Detaljerad teknisk beskrivning (inbegripet fotografier eller ritningar)
eller, om godkända som separat teknisk enhet, typgodkännande-
nummer:
9.8 Defroster och avfuktningssystem
9.8.2 Högsta elförbrukning: … kW9.10 Inredningsdetaljer
9.10.3 Säten
9.10.3.5 Koordinater eller ritningar av R-punkten (x)9.10.3.5.1 Förarsäte:
9.10.3.6 Ryggstödets lutningsvinkel
9.10.3.6.1 Förarsäte:9.10.3.7 Stoljustering
9.10.3.7.1 Förarsäte:
9.10.5 Värmesystem för passagerarutrymmet9.10.5.3 Högsta elförbrukning: … kW1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼M1
BILAGA 7
Informationsdokument nr …
om EEG-typgodkännande av ett fordon avseende torkar- och spolarsystem
(rådets direktiv 78/318/EEG, senast ändrat genom direktiv 94/68/EEG).
Följande information skall, när den är tillämplig, lämnas in i tre exemplar med
en innehållsförteckning. Om ritningar finns skall dessa lämnas in i lämplig skala
och vara tillräckligt detaljerade och vara i A4-format eller i ett vikblad i A4-
format. Om fotografier finns skall dessa visa tillräckligt med detaljer.
Om några system, komponenter eller separata tekniska enheter fungerar genom
elektronisk kontroll skall information om deras funktion anges detaljerat.
0 ALLMÄNT
0.1 Märke (tillverkarens firmabeteckning):
0.2 Typ och allmän(na) produktbeteckning(ar):
0.5 Tillverkarens namn och adress:0.7 I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och metod
för fastsättning av EEG-typgodkännande:
0.8 Namn och adress till monteringsfabrik(er):
1 BESKRIVNING AV ANORDNINGEN
1.1 Detaljerad teknisk beskrivning (inbegripet fotografier eller ritningar) som
anger de komponenter som får sättas fast i motorrummet.
1.2 Begränsningar av användning och fastsättningsvillkor.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼M1
BILAGA 8
MALL
— typgodkännande (1)
— utvidgning av typgodkännande (1)
— vägran att bevilja typgodkännande (1)
— återkallande av typgodkännande (1)
av en fordonstyp/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv 78/318/
EEG, senast ändrad genom direktiv 94/68/EEG.
Typgodkännandenummer:
Skäl till utvidgning:
Avsnitt 1
0.1. Märke (tillverkarens firmabeteckning):
0.2. Typ och allmän(na) produktbeskrivning(ar)
0.3. Identifieringssätt för typen om fordonet/komponenten/separata tekniska
enheten är märkt med detta (1)(2)
0.3.1. Märkningens placering:
0.4 Fordonskategori (3)
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.7 I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och
metod för fastsättning av EEG-typgodkännande:
0.8 Namn och adress till monteringsfabrik(er):
Avsnitt 2
1 Tilläggsinformation (när det är tillämpligt): se tillägg.2 Teknisk tjänst ansvarig för utförandet av provningarna:
3 Provningsrapportdatum:
4 Provningsrapportnummer:5 Kommentarer (om sådana finns): se tillägg
6 Plats:
7 Datum:8 Underskrift:
9 Lista på dokument som utgör typgodkännandeakten som förvaras hos det
organ som har beviljat typgodkännande och som på begäran kan erhållas,
bifogas.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 27
(1) Stryk om ej tillämpligt.
(2) Om identifikationssättet för typen innehåller bokstäver som inte är relevanta för att
beskriva fordonet, komponenten eller separata enhetstyper som omfattas av dettatypgodkännandeintyg, skall sådana bokstäver visas i dokumentation med symbolen:”?” (T.ex. ABC??123??)
(
3) Som det anges i bilaga 2 A till direktiv 70/156/EEG.
▼M1
Tillägg
till EEG-typgodkännande nr …
om typgodkännande av fordon enligt direktiv 78/318/EEG senast
ändrad genom direktiv 94/68/EG.
1 Tillkommande information.
1.1 Vindrutetorkare, — antal blad:
1.2. Vindrutespolare, — driftmetod:
— typgodkännandemärke (i förekommande fall)
5 Anmärkningar:1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼M1
BILAGA 9
MALL
— typgodkännande (1)
— utvidgning av typgodkännande (1)
— vägran att bevilja typgodkännande (1)
— återkallande av typgodkännande (1)
av en fordonstyp/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv 78/318/
EEG, senast ändrad genom direktiv 94/68/EEG.
Typgodkännandenummer:
Skäl till utvidgning:
Avsnitt 1
0.1 Märke (tillverkarens firmabeteckning):0.2 Typ och allmän(a) produktbeskrivning(ar)
0.3 Identifieringssätt för typen om fordonet/komponenten/separata tekniska
enheten är märkt med detta (
1)(2)
0.3.1 Märkningens placering:
0.4 Fordonskategori (3)
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.7 I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering och
metod för fastsättning av EEG-typgodkännande:
0.8 Namn och adress till monteringsfabrik(er):
Avsnitt 2
1 Tilläggsinformation (när det är tillämpligt): se tillägg.2 Teknisk tjänst ansvarig för utförandet av provningarna:
3 Provningsrapportdatum:
4 Provningsrapportnummer:5 Kommentarer (om sådana finns): se tillägg
6 Plats:
7 Datum:8 Underskrift:
9 Lista på dokument som utgör typgodkännandeakten, som förvaras hos det
organ som har beviljat typgodkännande och som på begäran kan erhållas,
bifogas.1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 29
(1) Stryk om ej tillämpligt.
(2) Om identifikationssättet för typen innehåller bokstäver som inte är relevanta för att
beskriva fordonet, komponenten eller separata enhetstyper som omfattas av dettatypgodkännandeintyg, skall sådana bokstäver visas i dokumentation med symbolen:”?” (T.ex. ABC??123??)
(
3) Som det anges i bilaga 2 A till direktiv 70/156/EEG.
▼M1
Tillägg
till EEG-typgodkännande nr …
om typgodkännande av fordon enligt direktiv 78/318/EEG senast
ändrad genom direktiv 94/68/EEG.
1 Tillkommande information.
1.1 Begränsningar i användning och fastsättningsvillkor:
5 Anmärkningar:1978L0318 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 30