2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 92/2002
av den 17 januari 2002
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidump-
ningstull som införts på import av karbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien,
Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland
(EGT L 17, 19.1.2002, s. 1)
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 176, 5.7.2002, s. 47 (92/2002)
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 92/2002
av den 17 januari 2002
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag
av den preliminära antidumpningstull som införts på import avkarbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen,
Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen,
med beaktande av rådets förordning(EG) nr 384/96 av den 22
december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska gemenskapen(
1), särskilt artikel 9 i denna,
med beaktande av det förslagsom kommissionen lag t fram efter
samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1)Genom förordning(EG) nr 1497/2001(2) (nedan kallad förord-
ningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminärantidumpningstull på import av karbamid enligt KN-nummer310210 10 och 3102 10 90 med ursprungi Bulg arien, Estland,Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
(2)I samma förordningbeslutades att förfarandet rörande import avkarbamid med ursprungi Eg ypten och Polen skulle avslutas.
B.EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(3)Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på
grundval av vilka kommissionen beslutat att införa provisoriska
åtgärder rörande import av karbamid med ursprung i Bulgarien,Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina ochVitryssland meddelats, lämnade flera berörda parter synpunkterskriftligen. De parter som begärde detta gavs möjlighet att
höras muntligen.
(4)Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla upplys-
ningar som den bedömde nödvändiga för sina slutgiltigaavgöranden.
(5)Ytterligare kontrollbesök genomfördes på platsen hos följandeföretag:
Gemenskapsproducenter
— Fertiberia, Madrid.
— Hydro Agri France, Paris.
Användare i gemenskapen
— Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Cremona.
(6)Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och
överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg attrekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar ochslutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form avpreliminära tullar. Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken
de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande om uppgifter.
(7)De muntliga och skriftliga synpunkter som parterna framförde
togs under övervägande och när så var lämpligt ändrades depreliminära undersökningsresultaten i enlighet därmed.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 2
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 2238/2000, EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.
(2) EGT L 197, 21.7.2001, s. 4.
▼B
C.BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8)Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas de definitioner av
den berörda produkten och av den likadana produkten som anges
i skäl 9 respektive skäl 12 i förordningen om preliminär tull.
D.DUMPNING
1.Länder med marknadsekonomi
Normalvärde
Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen
(9)Den libyska exporterande producenten hävdade att beskrivningen
av företagets samarbetsvilja i skäl 63 i förordningen om preli-minär tull inte är korrekt. Företaget hävdade att kommissionen
var medveten om, och underförstått godtog, det faktum att
företaget av sekretesskäl inte kunde lämna räkenskaper för helakoncernens verksamhet. Det hävdade vidare att enligt libyskabokföringskrav krävs inga offentliga reviderade räkenskaper ochatt kommissionen i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen
därför inte skulle ha avvisat företagets räkenskaper på denna
grund.
(10)När det gäller samarbetsvilligheten har kommissionen aldrig låtitförstå att den godtog företagets vägran att överlämna viktigaräkenskapshandlingar. Den har tvärtom upprepade gånger
underrättat den exporterade producenten om sin möjlighet att
vid bristande samarbete använda tillgängliga uppgifter i enlighetmed artikel 18 i grundförordningen. Företaget höll dock fast vidsin ståndpunkt och lämnade inte de väsentliga uppgifter som varnödvändiga för avstämningen av bland annat den inhemskaförsäljningen av och produktionskostnaden för den berörda
produkten. Under dessa omständigheter hade kommissionen
inget annat val än att i enlighet med artikel 18 i grundförord-ningen använda tillgängliga uppgifter vid fastställandet avnormalvärdet för företaget i fråga, dvs. uppgifterna i klagomålet.Mot denna bakgrund var det inte korrekt av företaget att anta attnormalvärdet hade fastställts på grundval av tillgängliga fakta av
den anledningen att det inte fanns några offentliga reviderade
räkenskaper.
(11)Detta bekräftas även av det faktum att de rapporterade uppgif-terna hade använts när det var möjligt att kontrollera ochstämma av dem mot företagets interna räkenskaper, särskilt vid
fastställandet av exportpriset för den libyska exporterande produ-
centen (se skälen 67–72 i förordningen om preliminär tull).
(12)Samma exporterande producent hävdade att normalvärdet förhans företagborde ha fastställts på g rundval av det faktiskainhemska försäljningspriset eller ha konstruerats med
utgångspunkt i företagets egna räkenskaper istället för att
fastställas på grundval av de uppgifter som gemenskapsindustrinlämnat i klagomålet. Företaget hävdade att all nödvändig bevis-ning och alla nödvändiga uppgifter rörande produktionen ochförsäljningen av karbamid på den inhemska marknaden i Libyenhade lämnats.
(13)Företaget underlät konsekvent att lämna viktiga uppgifter i sittsvar på frågeformuläret och kunde inte heller på ett tillfredsstäl-lande sätt förklara inkonsekvenser och motsägelser som framkomvid kontrollbesöket, trots att dessa uttryckligen påpekats avkommissionen i skrivelser och på platsen. Det var därför inte
möjligt att fastställa huruvida de rapporterade uppgifterna om
inhemsk försäljningoch produktionskostnader var fullständig aoch korrekta. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten iskälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull i fråga omlämnande av bevisningoch uppg ifter rörande produktionen ochförsäljningen av karbamid på den inhemska marknaden i Libyen.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 3
▼B
(14)Eftersom det inte fanns några andra tillförlitliga uppgifter
fastställdes, såsom nämnts i skäl 66 i förordningen om preli-
minär tull normalvärdet för den libyska exporterandeproducenten på grundval av de uppgifter som lämnats iklagomålet, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(15)Samma exporterande producent hävdade att den vinstmarginalsom användes i klagomålet för att konstruera normalvärdet hursom helst var för hög. Till stöd för detta påstående uppgav
företaget att vinstmarginalerna traditionellt sett är låga i karba-
midbranschen.
(16)Med hänsyn till undersökningsresultaten för andra samarbetsvil-liga exporterande producenter inom ramen för detta förfarandeansågkommissionen att det var motiverat med en förnyadprövningav den vinstmarg inal som använts för att konstrueranormalvärdet för den libyska exporterande producenten.
(17)Såsom anges i skäl 22 i förordningen om preliminär tullanvändes i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen den
genomsnittliga vinstmarginalen för de samarbetsvilliga exporte-
rande producenterna i denna undersökningvid försäljningpåden inhemska marknaden för att konstruera normalvärdet för deexporterande producenter för vilka det inte var möjligt attfastställa en vinstmarginal i enlighet med den inledande
meningen i artikel 2.6, artikel 2.6 a och 2.6 b i grundförord-
ningen. Eftersom det inte fanns någon giltig grund för atttillämpa en annan vinstmarginal för den libyska exporterandeproducenten och inte heller fanns några lämpligare uppgifterbeslutade kommissionen att tillämpa samma vinstmarginal förden libyska exporterande producenten vid fastställandet av
normalvärdet i det slutgiltiga skedet.
Normalvärde fastställt på grundval av inhemsk försäljning
(18)Två rumänska exporterande producenter hävdade att
normalvärdet borde fastställas månatligen på grund av infla-tionen i Rumänien under undersökningsperioden. Denna metodanvändes i det preliminära skedet för alla rumänska exporterande
producenter.
(19)Denna metod prövades emellertid på nytt efter det att de preli-minära antidumpningstullarna hade införts. Det framgick av
undersökningen att verkningarna av inflationen inte var tillräck-liga för att det skulle vara berättigat att beräkna månatliganormalvärden. Det är kommissionens praxis att fastställa genom-snittliga normalvärden för hela undersökningsperioden, utom i
fall av t.ex. hyperinflation. Dessa villkor var emellertid inte
uppfyllda när det gäller Rumänien.
(20)Det ansågs följaktligen lämpligt att i det slutgiltiga skedetfastställa normalvärdet för varje rumänsk exporterande producentpå grundval av det genomsnittliga pris som betalades på deninhemska marknaden under undersökningsperioden.
Konstruerat normalvärde
(21)Gemenskapsindustrin hävdade att den minimiavkastningpå det
sysselsatta kapital som normalt krävs för att ett karbamidföretag
skall vara bärkraftigt på medellång och lång sikt borde haanvänts vid fastställandet av den vinstmarginal som användesför att beräkna normalvärdena för Bulgarien, Estland ochLitauen. Den hävdade vidare att vinstmarginalerna i dessa ländervanligen inte var tillförlitliga på grund av kvardröjande effekter i
de berörda företagens redovisningspraxis av det icke-marknads-
ekonomiska systemet.
(22)Det framgick inte av undersökningen att det fanns någon bevis-ning eller några uppgifter som tydde på att företagensredovisningskulle vara otillförlitligoch således inte kundeanvändas vid fastställandet av vinstmarginalen. Kommissionenhade därför inget annat val än att fastställa normalvärdena i2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 4
▼B
enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Vinstmar-
ginalerna fastställdes således i enlighet med artikel 2.6 b och c igrundförordningen, dvs. för Litauens del på grundval av den
vinst som den berörda exporterande producenten hade vid
produktion och försäljningav produkter inom samma g enerellaproduktkategori på hemmamarknaden, och för Bulgariens ochEstlands del enligt en annan rimlig metod, dvs. på grundval avden vägda genomsnittliga vinstmarginal som konstaterats för de
andra samarbetsvilliga exporterande producenterna inom ramen
för detta förfarande.
(23)Nivån på den vinstmarginal som i enlighet med artikel 2.6 c i
grundförordningen fastställts på grundval av de vägda genom-
snittliga vinstmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterandeproducenter vars inhemska försäljningvar lönsam prövadesemellertid på nytt. Efter det att förfarandet rörande import avkarbamid med ursprungi Eg ypten hade avslutats uteslöts de
egyptiska exporterande producenterna ur beräkningsunderlaget
för fastställandet av den genomsnittliga vinstmarginalen.
(24)Till följd av den estländska exporterande producentens
synpunkter gjordes en ny beräkning av den vinstmarginal som
använts för att konstruera normalvärdet för detta företag. Detframgick av en ny undersökning av de preliminära under-sökningsresultaten att det var nödvändigt att göra en förnyadprövningav den vinstmarg inal som använts, eftersom dennasfastställts på grundval av företagets försäljning av andra
produkter och dessa produkter inte kunde anses ingå i samma
generella produktkategori som den berörda produkten (dvs.gödselmedel). Eftersom ingen annan estländsk exportör ellerproducent av den berörda produkten eller av produkter i sammagenerella produktkategori som såldes av det berörda estländska
företaget hade en tillräcklig försäljning vid normal handel, tillä-
mpades en annan rimlig metod i det slutgiltiga skedet i enlighetmed artikel 2.6 c i grundförordningen. Vinstmarginalenfastställdes således på grundval av den vägda genomsnittligavinstmarginal som konstaterats för de andra berörda samarbets-villiga exporterande producenterna (på samma sätt som för den
bulgariska exporterande producenten enligt skäl 22).
(25)Den litauiska exporterande producenten ansågatt normalvärdet
inte borde ha konstruerats med hjälp av försäljnings- och admi-
nistrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna samt vinsten
för ammoniumnitrat. Företaget hävdade att ammoniumnitrat ochkarbamid är olika slags gödselmedel som säljs på olika mark-nader och under olika konkurrensbetingelser samt att det finnsskillnader när det gäller produktionsteknik, efterfrågan,
försäljningspriser och kostnader.
(26)Eftersom det endast finns en karbamidproducent i Litauen och
det inte förekommer någon representativ inhemsk försäljning är
det möjligt att tillämpa artikel 2.6 b i grundförordningen vid
fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader ochallmänna kostnader samt vinst. Dessutom är både karbamid ochammoniumnitrat kvävegödselmedel och även om det till viss delfinns skillnader i produktionsteknik tillhör de bägge sammagenerella produktkategori, såsom krävs i grundförordningen. Det
bör även nämnas att marknaderna och konkurrensvillkoren inte
är olika (en producent, konkurrens från import). Mot dennabakgrund beslutade kommissionen att stå fast vid det preliminärafastställandet.
Exportpris
(27)Eftersom de berörda parterna inte lämnat några synpunkter och
det inte förelåg några andra uppgifter som stred mot de preli-minära undersökningsresultaten bekräftas de exportpriser sompreliminärt fastställts för de berörda exporterande producenterna.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 5
▼B
Jämförelse
Hanterings- och lastningskostnader
(28)Till följd av de synpunkter som lämnats av den libyska exporte-
rande producenten rörande beräkningen av hanterings- och
lastningskostnader vid export av den berörda produkten till ge-menskapen sågkommissionen över sin beräkning , varvid denhittade ett räknefel som den rättade till.
2.Länder som inte är en marknadsekonomi
(29)Den vitryska exporterande producenten invände mot att kommis-
sionen enligt uppgift hade behandlat företaget som en icke-
samarbetsvilligpart i förfarandet. Företag et hävdade att det
hade lämnat alla uppgifter som begärts till kommissionen ochatt skälet till att det behandlats som en icke-samarbetsvilligpartvar att kommissionen ville förvägra företaget de rättigheter somen samarbetsvillig part har, och då särskilt möjligheten att göra
åtaganden.
(30)Eftersom företaget inte lämnat nödvändiga uppgifter för faststäl-
landet av ett kontrollerbart exportpris, tillämpades i den nuaktuella undersökningen den regel som anges i artikel 18 föricke-samarbetsvilliga parter. Följaktligen användes delvis ”
tillgängliga uppgifter”, dvs. i detta fall Eurostats exportuppgifter.
(31)Det är emellertid att märka att tvärtemot vad företaget påstått,
ledde inte det faktum att artikel 18 delvis tillämpades till attföretaget gick miste om några av sina rättigheter som berörd
part, nämligen rätten att underrättas om uppgifter, rätten att bli
hörd och att lämna synpunkter skriftligen, rätten att ta del avicke-konfidentiella uppgifter och möjligheten att göra ettåtagande.
Marknadsekonomisk status
(32)Såsom angivits i skälen 118–130 i förordningen om preliminär
tull hävdade tre ukrainska företagi enlig het med artikel 2.7 b i
grundförordningen att dess produktion och försäljning av denberörda produkten skedde under marknadsekonomiskaförhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status ) ochansökte om sådan status. Det bör erinras om att två ukrainskaföretagbeviljades marknadsekonomisk status. En ukrainsk
exporterande producent, som inte beviljades marknadsekonomisk
status, invände mot kommissionens undersökningsresultatrörande eventuella statliga ingripanden.
(33)Gemenskapsindustrin hävdade på nytt att de ukrainska företag
som producerade och sålde kvävegödselmedel, inbegripet
karbamid, är föremål för statliga ingripanden och att marknads-ekonomisk status därför generellt sett inte borde ha beviljats.Den hävdade i synnerhet att den ukrainska marknaden förkvävegödsel kännetecknades av förekomsten av bearbetnings-
avtal, byteshandelsavtal i flera led och statliga ingripanden när
det gäller energi-, el- och transportkostnader samt att samtligadessa faktorer var oförenliga med marknadsekonomiskaförhållanden.
(34)Dessa argument från de exporterande producenternas respektive
gemenskapsindustrins sida har redan behandlats i skälen
118–130 i förordningen om preliminär tull. Det bör emellertidtilläggas att bearbetningsavtalen inte i sig är att anse som oföre-nliga med marknadsekonomisk status, eftersom de intenödvändigtvis är att anse som typiska för statliga ingripanden.
Det statliga ingripandet när det gäller transportkostnader beak-
tades genom att transportkostnaderna i det jämförbara landettillämpades. När det gäller energi- och elkostnader fanns detingen bevisning för att dessa kostnader skulle ha snedvriditsbetydligt genom statliga ingripanden eller inte i tillräckligutsträckningskulle återspeg la marknadsvärdet. Jämfört med2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 6
▼B
naturgas utgör energi- och elkostnaden inte en betydande del av
produktionskostnaden för karbamid.
Individuell behandling
(35)Gemenskapsindustrin invände mot beslutet att bevilja en
ukrainsk exporterande producent individuell behandlingmed
hänvisningtill att statens andel av aktiekapitalet medg av ett
betydande statligt ingripande.
(36)Den klagande gemenskapsindustrin lämnade emellertid inga nyauppgifter eller någon ny bevisning till stöd för att det påståddastatliga ingripandet skulle göra det möjligt att kringgååtgärderna, och påståendet måste alltså avvisas. Följaktligen
bekräftas undersökningsresultaten i skäl 132 i förordningen om
preliminär tull.
Försäljning inom ramen för bearbetningsavtal
(37)Såsom angivits i skälen 133–135 i förordningen om preliminär
tull hade tre ukrainska företag ingått bearbetningsavtal. Det börerinras om att enligt ukrainsk lag äger leverantören av råvaranden färdiga produkten och äganderätten övergår inte till detföretagsom bearbetar produkten.
(38)Det framgick av undersökningen att ett av de företag som bevil-jats marknadsekonomisk status inte var att betrakta somexporterande producent av den berörda produkten i egen rätt.Detta företag hade ingått en långsiktig affärsförbindelse med ettannat företagi tredje land. Denna affärsöverenskommelse
innebar att det sistnämnda företaget i själva verket den enda
leverantören av den huvudsakliga råvaran inom ramen för ettbearbetningsavtal (och var ägare under hela produktionspro-cessen). Detta företagdeltogäven aktivt i exportförsäljning enav den berörda produkten. Det framgår klart av dessa omständig-heter att förhållandet mellan dessa båda företagg ick utöver ett
vanligt förhållande mellan köpare och säljare.
(39)Eftersom den närstående gasleverantören inte samarbetade var
det inte möjligt att fastställa, och än mindre att kontrollera, varesigden totala produktionskostnaden eller det pris som betaladeseller skulle betalas för de varor som såldes på export. Det är att
märka att kommissionen visserligen hade tillgång till vissa
uppgifter om exportpriserna till den första oberoende köparen,men att dessa uppgifter inte kunde kontrolleras och därför intekunde användas för att fastställa dumpningsmarginalen. Eftersomden närstående leverantören (som lagligen är ägare till både
råvaran och den färdiga produkten) inte samarbetade var det
inte möjligt att fastställa ett tillförlitligt vare sig normalvärdeeller exportpris för det berörda ukrainska företaget. Följaktligenkunde någon individuell dumpningsmarginal inte fastställas föredetta företag.
(40)Ett annat ukrainsk företag, som varken beviljats marknadsekono-
misk status eller individuell behandling, genomförde all sin
exportförsäljninginom ramen för bearbetning savtal. Eftersomgasleverantören inte samarbetade och det inte fanns någrakontrollerbara exportpriser till första oberoende köparefastställdes priserna för dessa transaktioner på det sätt som anges
i skäl 66 på fastställandet av den landsomfattande dumpnings-
marginalen.
(41)Även ett tredje företagg enomförde delar av sin inhemskaförsäljningoch av sin exportförsäljninginom ramen för bearbe-tningsavtal. Eftersom dess leverantörer inte samarbetade och det
inte fanns några kontrollerbara priser till första oberoende köpare
hade kommissionen inget annat val än att bortse från allförsäljningsom skett inom ramen för dessa bearbetning savtal.Den övriga inhemska försäljningen var dock fortfarande repre-sentativ, såsom fastställdes i skäl 138 i förordningen ompreliminär tull.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 7
▼B
(42)Ytterligare två ukrainska företag som även de hade försäljning
inom ramen för bearbetningsavtal och vars gasleverantörer inte
heller var samarbetsvilliga hävdade ändå att de lämnat korrektaoch tillförlitliga försäljningsuppgifter och tillräcklig bevisningför att det skulle vara möjligt att beakta dessa transaktioner vidfastställandet av normalvärdet eller exportpriset.
(43)Vid kontrollbesöket konstaterades det att varken fakturaprisernaeller betalningarna för karbamid angavs i dessa företags räken-
skaper. Eftersom gasleverantörerna, i vars räkenskaper dessa
uppgifter normalt sett skall anges, inte var samarbetsvilliga ochdet inte fanns någon bevisning för att betalning faktiskt skettför dessa transaktioner, kunde uppgifterna inte kontrolleras ochsåledes inte godtas.
Normalvärde
i)Jämförbart land
(44)Tre ukrainska exporterande producenter hävdade att deras
normalvärde inte borde ha fastställts på grundval av de inhemskapriserna och kostnaderna i ett jämförbart land utan på den
inhemska försäljningen för en ukrainsk exporterande producent
som beviljats marknadsekonomisk status.
(45)Det är kommissionens praxis att i enlighet med artikel 2.7 b igrundförordningen fastställa normalvärdet på grundval av artikel2.1–2.6 i grundförordningen för de producenter som kan påvisaatt de driver sin verksamhet under marknadsekonomiskaförhållanden. För alla andra producenter i samma land fastställs
normalvärdet på grundval av artikel 2.7 a, dvs. på grundval av
priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredje land medmarknadsekonomi, eller enligt någon annan rimlig metod ienlighet med artikel 2.7 a. Följaktligen är det inte befogat attändra de preliminära undersökningsresultaten.
(46)Den vitryska exporterande producenten, tre ukrainska exporte-rande producenter, myndigheterna i Ukraina och Vitryssland
och en intresseorganisation för importörer invände mot valet av
Förenta staterna som jämförbart land och hävdade att Litauenvar ett lämpligare tredje land med marknadsekonomi.
(47)Dessa parter hävdade att Förenta staterna inte var ett lämpligt valpå grund av de höga gaskostnaderna (vilket leder till en snedv-ridningav karbamidpriserna), olikheterna i ekonomisk
utvecklingjämfört med Ukraina och Vitryssland och olikheterna
när det gäller marknadsstorlek. Även det faktum att endast enamerikansk producent samarbetade ansågs vara ett skäl för attinte använda Förenta staterna som tredje land med marknadseko-nomi. Parterna ansågatt Litauen var det lämplig aste jämförbaralandet, och att den volym karbamid som producerats i Litauen
var representativ jämförd med de volymer som exporterades till
gemenskapen från Ukraina och Vitryssland under undersöknings-perioden. De hävdade vidare att Litauen var en öppen ochkonkurrensutsatt marknad utan importavgifter där tillgången pånaturgas var ungefär densamma som i Ukraina och Vitryssland.Dessutom var produktionsprocessen i Litauen ungefär densamma
som i Ukraina och Vitryssland. Parterna ansågatt det var ovid-
kommande att det endast fanns en karbamidproducent i Litauen,eftersom Litauen och andra länder med endast en producent avden berörda produkten använts i tidigare undersökningar rörandeprodukter som tillhör samma produktkategori.
(48)Kommissionen undersökte alla dessa argument närmare och kom
fram till följande:
(49)Det finns mer än tio karbamidproducenter i Förenta staterna och
minst fem i Ukraina men endast en producent i Litauen.Importen av karbamid till Förenta staterna från länderna i f.d.Sovjetunionen omfattas visserligen av antidumpningstullar, menimporten av karbamid från ett antal andra tredje länder bety-dande (mer än 1 miljon ton). Även om, vilket framgick av den2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 8
▼B
vidare undersökningen, det inte förekommer någon tull på
importen av karbamid till Litauen, var denna import ändåmycket låg. Den amerikanska karbamidmarknaden är betydande
(mer än 10 miljoner ton per år), under det att karbamidmark-
naden i Litauen är praktiskt taget obefintlig.Karbamidförsäljningen var sålunda minimal i Litauen underundersökningsperioden och enligt de uppgifter som lämnats avden litauiska producenten skedde den inte vid normal handel.
Kommissionen drogsåledes slutsatsen att den amerikanska
karbamidmarknaden, i motsats till den litauiska, är mycketkonkurrensutsatt. Den inhemska amerikanska försäljningen är, imotsats till den litauiska, representativ i förhållande till exportentill gemenskapen från Ukraina och Vitryssland.
(50)Det faktum att endast en amerikansk producent samarbetade iundersökningen gör inte dessa slutsatser ogiltiga. Denna produ-cents priser, som användes vid fastställandet av normalvärdet,var utsatta för den ovannämnda konkurrensen. Enbart demängder som såldes av denna producent var tillräckliga för attvara representativa i förhållande till de sammanlagda mängder
som exporterades till gemenskapen från Ukraina och Vitryssland.
(51)För att fastställa om tillgången till naturgas, som är den vikti-
gaste råvaran i karbamidproduktionen, var densammaundersöktes karbamidproducenternas försörjningskällor. Detframkom att den amerikanska producenten, liksom producen-
terna i Ukraina, hade tillgång till flera försörjningskällor för
naturgas, under det att den litauiska producenten endast hade enförsörjningskälla och inga potentiella alternativaförsörjningskällor. Förenta staterna är precis som Ukraina bådeproducent och importör av naturgas, under det att Litauen saknar
egna naturgastillgångar.
(52)Kommissionen jämförde även produktionsprocessen i Förenta
staterna, Ukraina och Vitryssland och kom fram till att denteknik som användes av den amerikanska producenten var minstlika effektiv som den teknik som användes av de ukrainska och
vitryska producenterna.
(53)Det hävdades även att Litauen borde användas som jämförbart
land eftersom det omfattades av samma undersökning.
(54)Kommissionen noterar att enligt artikel 2.7 i grundförordningenskall ett tredje land med marknadsekonomi, som är föremål för
samma undersökninganvändas när det är lämplig t. Av de skäl
som anges i skälen 49–51 kan emellertid Litauen inte ansesvara ett lämpligt jämförbart land för denna undersökning.
(55)Såsom angivits i skäl 107 i förordningen om preliminär tullgjordes en justering för de höga naturgaskostnaderna i Förenta
staterna under undersökningsperioden. De höga naturgaskostna-
derna berodde på den särskilda marknadssituation i Förentastaterna under undersökningsperioden. Genom denna justeringminskades gaskostnaderna till en nivå som var jämförbar mednivån för andra företagsom samarbetade i undersökning en.
(56)Gemenskapsindustrin stödde valet av Förenta staterna somjämförbart land. Den hävdade emellertid att de amerikanskagaspriserna endast hade ökat måttligt och att någon justeringdärför inte borde ha gjorts i detta hänseende. Även om det ärriktigt att gaspriserna ökade som kraftigast under andra halvåret
2000, dvs. efter undersökningsperioden, konstaterades det att
naturgaskostnaderna hade ökat ovanligt mycket redan under sistahälften av undersökningsperioden. Följaktligen ansågs juster-ingen vara berättigad.
(57)Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Förenta
staterna var ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi
och att valet hade skett på ett rimligt sätt. Ett normalvärde somfastställts på grundval av den inhemska försäljningen i Förentastaterna vid normal handel och som inbegriper en rimlig ochinte överdriven vinstmarginal, är således helt förenligt medartikel 2.7 a i grundförordningen.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 9
▼B
ii)Normalvärden för företag som beviljats marknadsekonomisk
status
(58)Det ukrainska företaget, vars försäljning skedde nästan helt inomramen för bearbetningsavtal, hävdade att dess inhemskaförsäljningborde användas vid fastställandet av dessnormalvärde. Alternativt föreslogföretag et att kommissionen
skulle använda normalvärdet för en ukrainsk exporterande produ-
cent som beviljats marknadsekonomisk status eller ettnormalvärde som konstruerats på grundval av företagets egnauppgifter.
(59)Eftersom den närstående gasleverantören inte samarbetade drogsslutsatsen att detta ukrainska företaginte var att betrakta somexporterande producent av karbamid i egen rätt (se skälen 38och 39). Följaktligen fastställdes inget normalvärde.
(60)Såsom angivits i skäl 138 i förordningen om preliminär tullundersökte kommissionen vidare om det var nödvändigt med enjusteringför andra kostnadsfaktorer, särskilt de avskrivning arsom gjorts av den ukrainska exporterande producent varsnormalvärde grundade sig på företagets egna uppgifter.
(61)Vid en jämförelse framgick att det fanns vissa skillnader mellande avskrivningar som ingick i produktionskostnaderna vid deolika produktionsanläggningarna tillhöriga den samarbetsvilligaproducenten i det jämförbara landet och de avskrivningar som
gjorts av den ukrainska producenten. Dessa skillnader kunde
emellertid ha orsakats av många andra faktorer och var hur somhelst inte tillräckligt betydande för att en justering av denukrainska producentens kostnader skulle vara berättigad.Eftersom normalvärdet för den ukrainska producenten grundade
sigpå den inhemska försäljning en skulle en ändringav kostna-
derna ändå inte haft någon större, om ens någon, inverkan.Följaktligen gjordes ingen justering.
Exportpris
(62)Två ukrainska företag, vars exportförsäljning skedde inom ramen
för bearbetningsavtal och därför inte ingick i dumpningsberäk-
ningen, hävdade att deras exportpris borde konstrueras på
grundval av den bearbetningsavgift som tas ut av deras export-kunder och de gaskostnader de själva eller någon annanukrainsk exporterande producent betalar samt en skäligvinst.
(63)För det ena företaget gjorde det faktum att den närstående gasle-verantören inte samarbetade att exportpriserna inte kundekontrolleras och att företaget inte kunde anses vara en exporte-rande producent av karbamid i egen rätt (se skälen 38 och 39).Följaktligen fastställdes inte någon individuell dumpningsmar-
ginal för detta företag.
(64)När det gäller det andra företaget är den föreslagna beräknings-
metoden inte förenlig med artikel 2.9 i grundförordningen.Denna artikel syftar inte till att tillhandahålla alternativa metoder
för att fastställa exportpriser vid bristande samarbete utan till att
man skall kunna ta hänsyn till att en importör i gemenskapensom står i ekonomisk intressegemenskap med den exporterandeproducenten, eller är denne närstående, är delaktigiexportförsäljningen. Den metod för att beräkna ett konstruerat
exportpris som de ukrainska företagen föreslår grundar sig, till
skillnad mot vad som fastställs i artikel 2.9 i grundförordningen,inte på ett försäljningspris till en oberoende part. Den utgåristället från produktionskostnaden (en metod som används föratt konstruera normalvärden och inte exportpriser). Begäranavvisades därför.
(65)Ett tredje ukrainskt företag, vars exportförsäljning också skeddeinom ramen för bearbetningsavtal, hävdade att det genomsnitt-liga exportpriset för andra ukrainska exporterande producenterborde ha använts istället för de lägsta exportpriserna.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 10
▼B
(66)Det fanns emellertid inga skäl att anta att det genomsnittliga
exportpriset för andra ukrainska exporterande producenter skulle
var mer rättvisande. Vid bristande samarbete är det kommission-ens praxis att använda det vägda genomsnittliga exportpriset förde transaktioner som sker till de lägsta exportpriserna och samti-digt svarar för en betydande andel av den export som sker tillkontrollerbara priser.
Jämförelse
(67)Två ukrainska och ett vitryskt företaghävdade att kommissionen
borde förse dem med de grundläggande uppgifter som behövs
för att de skall kunna hävda naturliga komparativa fördelar.
(68)Eftersom endast ett amerikanskt företagsamarbetade i undersök-
ningen var det inte möjligt att lämna ut uppgifter om dettaföretags produktion och försäljning utan att bryta motbestämmelserna om konfidentiell behandling. Andra grund-
läggande uppgifter (geografiskt läge, tillgång till råvara osv.) är
dock offentliga. Kommissionen har analyserat tillgängligauppgifter och har på eget initiativ gjort nödvändiga justeringar.Det bör erinras om att man konstaterade att kostnaden förnaturgas i Förenta staterna var ovanligt hög under under-sökningsperioden och följaktligen justerades gaskostnaden för
det samarbetsvilliga amerikanska företaget ner till en nivå som
var jämförbar med den för de andra samarbetsvilliga företagen isamma förfarande.
(69)Tre ukrainska företagoch det vitryska företag et invände mot attkommissionen gjorde en justering av exportpriset för landtran-
sport på grundval av järnvägstaxan i det jämförbara landet. De
hävdade att den ukrainska eller den litauiska järnvägstaxan bordeanvändas.
(70)Järnvägstaxorna i Ukraina och Vitryssland, där det ännu interåder marknadsekonomiska förhållanden, fastställs av staten och
kan därför inte anses återspegla normala marknadspriser.
Kommissionens har sedan länge som praxis att grunda sinajusteringar för detta slags landtransport när det gäller de ländersom avses i artikel 2.7 i grundförordningen på kontrolleradeuppgifter från det jämförbara landet när sådana finns tillgängliga.
Dessutom framhöll kommissionen uttryckligen när den beviljade
några av de berörda ukrainska företagen marknadsekonomiskstatus att vissa kostnader eventuellt skulle komma att korrigerasför att anpassa dem till det normala marknadsvärdet. Följaktligenär det inte berättigat att ändra de preliminära undersökningsresul-taten.
(71)Det hävdades även att en lägre järnvägstaxa borde tillämpas,eftersom de ukrainska exporterande producenterna använde sinaegna järnvägsvagnar för stora sändningar, vilka gick tomma iretur.
(72)Det framgick av uppgifter som lämnats av producenten i det
jämförbara landet att det var berättigat att använda egna vagnar.
Beräkningarna ändrades därför i enlighet med detta.
(73)De ukrainska och vitryska företagen hävdade att justeringen förolikheter i fysiska egenskaper mellan den karbamid i granulat-form som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara
landet och den karbamid i tablettform som dessa länder exporte-
rade borde ha grundat sig på prisskillnaderna på den europeiskamarknaden.
(74)Eftersom syftet är att fastställa ett normalvärde för karbamid itablettform på marknaden i det jämförbara landet, måste juster-
ingen grunda sig på en prisskillnad på den marknaden.
Justeringen grundades således på prisskillnader på den ameri-kanska marknaden. Det förefaller inte lämpligt att användagemenskapsmarknaden, eftersom prisskillnaderna på dennamarknad med största sannolikhet är påverkade av dumpningen.Begäran avvisades därför.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 11
▼B
(75)Två ukrainska och ett vitryskt företaghävdade att en justering
borde ske även för olika handelsled, eftersom de enligt vad de
uppgav endast sålde till handlare.
(76)De ukrainska och vitryska exporterande producenterna exporte-rade den berörda produkten till handlare. Även densamarbetsvilliga producenten i det jämförbara landet sålde tillhandlare. En del av den försäljningsom producenten i det
jämförbara landet hade på den inhemska marknaden gick till
blandningsföretag. Det framgick av en noggrann analys avanvändningsområden och priser att begäran inte var berättigad.
3.Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen
(77)Efter införandet av de preliminära tullarna undersökte kommis-
sionen ytterligare huruvida de transportkostnader som
rapporterats av den litauiska exporterande producenten, mensom betalats av importörerna, var korrekta. En jämförelse meduppgifter som inhämtats från importörer och med allmänttillgängliga prisnoteringar för samma rutter gav vid handen att
dessa kostnader hade överskattats. Beloppen för transportkost-
nader justerades i enlighet med detta och de faktiskakostnaderna användes.
(78)En estnisk exporterande producent hävdade att den justeringsomgjordes i det preliminära skedet av det cif-värde för icke rappor-terad försäljningsom användes för att fastställa
dumpningsmarginalen för denna försäljning var olämplig.
Kommissionen analyserade denna fråga mera ingående ochbeslutade att ändra sin beräkningsmetod. Den justering somgjordes i det preliminära skedet drogs tillbaka. I avsaknad av till-förlitliga uppgifter från företaget beslutade dock kommissionen
att basera sina undersökningsresultat på Eurostat-uppgifter,
eftersom dessa utgjorde de tillförlitligaste tillgängliga uppgif-terna.
(79)I det preliminära skedet hade kommissionen vid beräkningen avdumpningsmarginalen gjort en justering av cif-värdet för denvitryska exporterande producenten. Eftersom denna justeringvar
felaktigdrog s den tillbaka.
Dumpningsmarginaler
(80)Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av
importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes:
Vitryssland
Alla Företag67,3 %
Bulgarien
Chimco AD: 90,3 %
Övriga företag: 90,3 %
Kroatien
Petrokemija d.d.: 72,9 %
Övriga företag: 72,9 %
Estland
JSC Nitrofert 37,4 %
Övriga företag: 37,4 %2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 12
▼B
Libyen
National Oil Corboration: 48,8 %
Övriga företag: 48,8 %
Litauen
Joint Stock Company Achema, Jonava: 10,0 %
Övriga företag: 10,0 %
Rumänien
S.C. Amonil S.A., Slobozia 20,1 %
Petrom S.A. Sucusala Doljchim Craiova,
Craiova 40,7 %
Sofert S.A., Bacau 25,2 %Övriga företag: 40,7 %
Ukraina
Cherkassy Azot, Cherkassy 21,1 %
DniproAzort, Dniprodzerzhinsk 66,3 %Övriga företag: 82,1 %
E.SKADA
1.Definition av gemenskapsindustrin
(81)Flera berörda parter upprepade sin begäran om att de gemens-
kapsproducenter som köpte och importerade karbamid från
länder som omfattades av förfarandet skulle uteslutas från defini-tionen av gemenskapsindustrin.
(82)Som det anges i skäl 156 i förordningen om preliminär tull vardessa inköp mestadels små till volymen och syftade till att täckaproduktionsbortfall till följd av underhållsarbeten. Det företag
som gjorde mera betydande inköp, motsvarande omkring 20 %
av dess produktion under undersökningsperioden, gjorde dettaför att komplettera sitt produktsortiment. Undersökningen visadeatt detta företaghuvudsaklig en var en producent av karbamid,och inte en importör, och att det således inte fanns några godaskäl för att utesluta det från definitionen av gemenskapsin-
dustrin. Under alla omständigheter skulle ett sådant uteslutande
inte ha haft någon betydande inverkan på vare sig under-sökningsresultaten i detta fall eller nivån på de införda tullarna.
(83)Undersökningsresultaten enligt skäl 157 i förordningen om preli-minär tull bekräftas följaktligen.
2.Förbrukning i gemenskapen
(84)I avsaknad av nya uppgifter bekräftas de undersökningsresultat
rörande gemenskapens förbrukning som anges i skälen 158–159
i förordningen om preliminär tull.
3.Import från de berörda länderna
Sammantagen bedömning av verkan av den berörda importen
(85)Det hävdades att importen av karbamid med ursprungi
Rumänien inte borde bedömas sammantaget med importen frånde övriga länder som omfattas av förfarandet. Begäran motive-rades med att importvolymerna och marknadsandelarna förRumänien hade utvecklats på ett annat sätt än för de övrigaländerna under skadeundersökningsperioden.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 13
▼B
(86)I skäl 162 i förordningen om preliminär tull fastställdes följande:
— Importen från alla berörda länder var betydande och översteg
avsevärt de nivåer som anges i artikel 5.7 i grundförord-ningen.
— Samtliga konstaterade dumpningsmarginaler översteg mini-
minivån och samtliga exporterande producenter underskredgemenskapsindustrins försäljningspriser.
— Priserna för såväl importerad som gemenskapsproducerad
karbamid sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden.
(87)Importvolymen för karbamid från Rumänien följde prisutveck-
lingen för karbamid på gemenskapens marknad, dvs. det råddeett visst förhållande mellan priserna och importvolymen från
Rumänien under skadeundersökningsperioden. Under 1999 då
priserna låg på sin lägsta nivå skedde nästan ingen import frånRumänien. Detta är ett tecken på den öppna prissättningen pågemenskapens marknad för karbamid. Det visar också att derumänska exportörerna drar sigtillbaka från en marknad när
priserna sjunker för mycket. I samband med den partiella
återhämtningen av priserna mellan 1999 och undersökningspe-rioden (skäl 164 i förordningen om preliminär tull) ökadeemellertid importen från Rumänien avsevärt, vilket ledde till attden hade en marknadsandel på 2,3 % under undersökningspe-rioden. Av de berörda länderna var Rumänien den fjärde största
exportören till gemenskapen under undersökningsperioden.
(88)Denna importutvecklingnoterades inte heller bara för Rumänien.
Importen från flera av de berörda länderna följde ett
anmärkningsvärt liknande mönster med sjunkande import mellan
1996 och 1999 följt av en markant återkomst till gemenskapensmarknad under undersökningsperioden. Detta bör ses motbakgrunden av att de sammanlagda importvolymerna från deberörda länderna ökade varje år under skadeundersökningspe-rioden. Den enda förändringen bestod i att dessa länders andelar
av importen till gemenskapen varierade beroende på deras priser.
Detta är ytterligare ett tecken på att det råder konkurrens mellande importerade produkterna och utgör inget skäl för att importenfrån Rumänien eller något annat berört land inte bör bedömassammantaget med den övriga importen.
(89)Av samtliga de skäl som beskrivs ovan dras slutsatsen att krite-rierna enligt artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts.Undersökningsresultaten enligt skäl 162 i förordningen om preli-
minär tull bekräftas följaktligen.
Volymer, marknadsandelar och priser för den berörda importen
(90)I avsaknad av nya uppgifter om volymer av och priser för
importen från de berörda länderna bekräftas de preliminäraundersökningsresultaten.
Prisunderskridande
(91)I det preliminära skedet beräknades prisunderskridandet genom
en jämförelse mellan exportörernas priser vid gemenskapensgräns, levererat på kaj (förtullat) och gemenskapsproducenternaskontrollerade priser fritt fabrik. Jämförelsen gjordes för karbamid
i tablettform, i granulatform och i bulk samt för karbamid
förpackad i säckar.
(92)Flera parter, inbegripet flera exporterande producenter, begärde
att gemenskapsproducenternas priser vid fastställandet av prisun-
derskridandet skulle beräknas som ett vägt genomsnittligt prisför hela gemenskapsindustrin i stället för att beräknas för varjeenskild producent. Det gjordes gällande att den sistnämndaberäkningsmetoden tjänade till att artificiellt höja marginalen
genom att vissa gemenskapsproducenters negativa värden sattes
till noll.
(93)Det bör för det första noteras att resultatet av beräkningen avprisunderskridandet och prisjämförelsen utgör en skadeindikator2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 14
▼B
som enligt artikel 3.3 i grundförordningen syftar till att fastställa
”huruvida de dumpade importprodukterna sålts till betydligtlägre pris än priset för den likadana produkten framställd av
gemenskapsindustrin, eller om denna import annars leder till att
priserna sänks väsentligt”.
(94)Det är riktigt att inte all import från de berörda länderna under-skred varje enskild gemenskapsproducents priser. En betydande
volym av exportförsäljningen såldes dock till priser som var
lägre än gemenskapsindustrins priser. Det bör även noteras attgemenskapens marknad för karbamid är både i hög grad öppenoch känsligför prisändring ar.
(95)Efter ytterligare analys konstaterades det för de berörda länderna
att den andel av importen som, för varje företag, underskred
gemenskapsindustrins priser varierade mellan 0 % och 56 %,med ett samlat genomsnitt för all import på 46 %. Prisunderskri-dandet uppgick som högst till 17 %. Vid denna analys användesej nollställning. Till följd av bristande samarbete från den expor-terande producenten i Vitryssland (skäl 113 i förordningen om
preliminär tull) och Estland (skäl 58 i förordningen om preli-
minär tull) var det inte möjligt att göra denna prisjämförelse fördessa företag. Det finns emellertid ingen anledning att anta attresultaten för dem skulle ha varit annorlunda.
(96)Det bör vidare noteras att gemenskapsindustrin noterade förlusterunder undersökningsperioden (skäl 175 i förordningen om preli-minär tull), dvs. gemenskapsindustrins priser var nedtryckta. Fördet enda företagsom inte hade ett prisunderskridande på 0 %konstaterades för övrigt ett målprisunderskridande.
(97)Följaktligen fastställs det slutgiltigt både att de exporterandeproducenterna i de berörda länderna utövade ett betydande pris-underskridande och att det rådde prisnedgång på gemenskapensmarknad under undersökningsperioden.
(98)Ett antal påståenden gjordes avseende beräkningarna av nivåerna
för undanröjande av skada. Dessa behandlas i detalj i skälen
114–116 och 121–123. I de fall justeringar beviljades bekräftasdet emellertid att dessa beaktades även vid fastställandet av pris-underskridandet.
4.Gemenskapsindustrins situation
(99)Efter ytterligare kontroll av två gemenskapsproducenter ändrades
några av de absoluta talen för skadeindikatorerna. Dessa
ändringar var dock inte tillräckligt stora för att i väsentlig
utsträckninginverka på skadeindikatorernas utvecklingunderskadeundersökningsperioden eller för att ändra på de preliminäraslutsatserna. På detta grundval bekräftas de preliminära under-sökningsresultaten rörande väsentlig skada förgemenskapsindustrin.
F.ORSAKSSAMBAND
(100)Flera berörda parter upprepade sitt påstående att den skada som
gemenskapsindustrin lidit inte hade vållats av den dumpade
importen utan snarare av utbudsöverskottet på världsmarknadenför karbamid. Detta påstående har viss anknytningtill påståendetfrån några parter att skadan för gemenskapsindustrin orsakadesav nedgången i dess exportförsäljning, vilken i sin tur påverkade
dess försäljningpå g emenskapens marknad.
(101)I detta sammanhang bör det noteras att bedömningen av gemens-
kapsindustrins situation baserades på uppgifter om försäljningenav den berörda produkten på gemenskapens marknad. Demöjliga negativa verkningarna av minskad exportförsäljning
undantas således i denna skadeanalys.
(102)Vidare minskade gemenskapsindustrins exportförsäljning under
skadeundersökningsperioden med 337 000 ton samtidigt somdess försäljningpå g emenskapens marknad ökade med 172000ton. Ställd inför svåra exportförhållanden kunde således gemens-2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 15
▼B
kapsindustrin omdirigera hälften av sin förlorade export till ge-
menskapens marknad.
(103)Gemenskapens förbrukningökade samtidig t med 1,25 miljonerton, den dumpade lågprisimporten ökade med 867 000 ton (skäl163 i förordningen om preliminär tull) och gemenskapsindustrinförlorade 10,3 % av gemenskapens marknad (skäl 173 i förord-
ningen om preliminär tull). Gemenskapsindustrins oförmåga att
vid minskande exportförsäljningdra nytta av en expanderandeinhemsk marknad utgör inte en orsak utan snarare ett tecken påden skada som den dumpade importen vållade.
(104)Utbudsöverskottet och den minskade exportförsäljningen kundeföljaktligen endast inverka på gemenskapsindustrin (i form aven begränsad förlust av stordriftsfördelar) till följd av att dendumpade importen hindrade gemenskapsindustrin från att till
fullo dra nytta av den expanderande gemenskapsmarknaden.
Därför dras slutsatsen att verkan av gemenskapsindustrins mins-kande exportförsäljningoch det påstådda utbudsöverskottet,betraktade separat, inte var tillräckligför att upphäva orsakssam-bandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadanför gemenskapsindustrin. Slutsatserna i skälen 197–198 i förord-
ningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.
G.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Importörer och handlare
(105)Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull
mottogs inga synpunkter från de samarbetsvilliga importörerna.
En sammanslutningav importörer hävdade emellertid att
införandet av antidumpningsåtgärder stred mot karbamidimpor-törernas intresse och att en blomstrande jordbrukssektor varviktigför dem.
(106)Som det anges i skäl 206 i förordningen om preliminär tullkommer det fortfarande att finnas ett behov av import. Ävenom tullarna övervältras helt på nästa led skulle detta medföraen ökningav jordbrukarnas kostnader på som mest endast0,6 %. Även om en sådan prisökningkan leda till att jordbrukare
ändrar sina inköp av karbamid, finns det inga belägg för att det
finns anledning att ifrågasätta de slutsatser som anges i skäl 206i förordningen om preliminär tull.
2.Användare
Jordbrukare
(107)Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull
mottogs synpunkter från sammanslutningar av jordbrukare i
Förenade kungariket, Italien, Spanien och Österrike. Ingen avdessa parter ifrågasatte den preliminära slutsatsen att tullarnasom mest endast skulle leda till en kostnadsökningför jordbru-karna på 0,6 %. De invände dock mot införandet av åtgärderna
och mot slutsatsen att prisökningarna inte skulle komma att
övervältras till fullo.
(108)Efter en kontroll på plats hos ett jordbrukskooperativ bekräftas
slutsatsen om de föreslagna åtgärdernas kostnadseffekter. Slut-
satsen om att åtgärderna inte till fullo kommer att övervältraspå nästa led baseras på erfarenheter från många andra antidump-ningsförfaranden. Det finns ingen bevisning för att detta inteskulle vara fallet i detta förfarande.
(109)Även om jordbrukarnas besvärliga situation bekräftas på nytt ärdet inte möjligt att dra slutsatsen att införandet av tullar skulle fåsådana verkningar att det skulle strida mot gemenskapensintresse.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 16
▼B
Industriella användare
(110)Ingen av de samarbetsvilliga industriella användarna av
karbamid lämnade några skriftliga synpunkter direkt till kommis-
sionen. Detta tyder på att åtgärderna inte kommer att få en såstor inverkan på dessa användare av karbamid.
(111)En industriell användare, som också importerar och säljerkarbamid, lämnade synpunkter via en sammanslutningavimportörer. Företaget hävdade att införandet av åtgärder kan
tvinga det att lägga ned sin anläggning, med en förlust av upp
till 380 arbetstillfällen. Eftersom detta påstående inte gjordesdirekt av företaget och inte heller styrktes av någon bevisning,avvisas det.
3.Slutsats beträffande gemenskapens intresse
(112)I avsaknad av nya uppgifter om gemenskapens intresse bekräftas
slutsatsen i skäl 219 i förordningen om preliminär tull.
H.SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1.Nivå för undanröjande av skada
(113)I det preliminära skedet hade målprisunderskridandet beräknats
genom en jämförelse mellan exportörernas pris vid gemenska-pens gräns, levererat på kaj (förtullat), ochgemenskapsproducenternas kontrollerade målpriser fritt fabrik.Jämförelsen gjordes för varje företag och för karbamid i tablett-form, i granulatform och i bulk samt för karbamid förpackad i
säckar.
(114)Flera exporterande producenter hävdade att justeringen för loss-
ningskostnader i syfte att beräkna exportörernas pris varotillräcklig. Det begärdes också att en marginal för importörer(huvudsakligen handlare) skulle inkluderas i enlighet med andra
nyligen avgjorda ärenden beträffande gödselmedel.
(115)Ytterligare uppgifter om faktiska lossningskostnader erhölls från
flera källor, däribland de exporterande producenterna, gemens-kapsindustrin och oberoende importörer. På grundval av dessauppgifter ändrades justeringen för lossningskostnader.
(116)Begäran om justering för en importörsmarginal övervägdes pågrundval av förhållandena i denna särskilda undersökning. Detkonstaterades att de exporterande producenterna sålde karbamidpå gemenskapens marknad via flera kanaler, bland annat direkttill slutanvändare. Inga uppgifter lämnades som tydde på att
priserna berodde på vilken kanal som användes. Snarare var,
konstaterades det, försäljningspriserna i allmänhet inte avhängigatypen av kund. Det fanns inte heller några väsentliga skillnadermellan gemenskapsindustrins försäljningskanaler och de exporte-rande producenternas försäljningskanaler. Begäran om justeringför en importörsmarginal avvisades således.
(117)Flera parter, inklusive majoriteten av de exporterande producen-terna, begärde att gemenskapsproducenternas priser vidfastställandet av målprisunderskridandet skulle beräknas som ettvägt genomsnittligt pris för hela gemenskapsindustrin och inte pågrundval av priserna för varje enskild producent. Det hävdades
att den sistnämnda beräkningsmetoden tjänade till att artificiellt
höja marginalen genom att alla negativa värden för målprisun-derskridandet för enskilda producenter eliminerades. Dessutomskulle en beräkning av antidumpningstullar på grundval av enberäkningsmetod som går ut på att sätta vissa värden till nollstrida mot ett nyligen fattat WTO-beslut(
1).2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 17
(1) Europeiska gemenskaperna – antidumpningstullar på import av sänglinne av
bomull från Indien – AB-2000-13 – rapport från överprövningsorganet
1.3.2001.
▼B
(118)Det bör också noteras att beräkningen av målprisunderskridandet
syftar till att undersöka den faktiska omfattningen av den skada
som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin. För attman skall kunna få en riktigbild bör prisjämförelsen återspeg laekonomiska realiteter. Undersökningen visade att konkurrensenpå gemenskapens marknad äger rum mellan varje enskild expor-terande producent och varje enskild producent som ingår i
gemenskapsindustrin. I detta avseende bör det bland annat
noteras att det finns betydande prisskillnader och stora skillnaderi fråga om var gemenskapsproducenterna är belägna. Omfatt-ningen av den skadliga dumpning som en exporterandeproducent vållat gemenskapsindustrin bör följaktligen bedömas
på grundval av den faktiska marknadssituationen och på
grundval av specifika, kontrollerade uppgifter för varje företag.
(119)En jämförelse mellan priserna för varje företaginnebär att manfår en noggrann utvärdering av den fulla inverkan av den
skadevållande dumpningsom g emenskapsindustrin lidit och
innebär inte en artificiell höjningav nivån på målprisunderskri-dandet i detta ärende. Begäran avvisades således.
(120)Gemenskapsindustrin gjorde gällande att en del av den karbamidsom importerades till gemenskapen utgjordes av ”stora” tabletter,vilka borde behandlas som en separat typ av karbamid. Detbegärdes också att denna typ vid beräkningen av målprisundersk-ridandet skulle jämföras med priset för gemenskapsproducerade”stora” tabletter.
(121)Det konstaterades att tabletter med stor diameter eller ”stora”tabletter producerades av gemenskapsindustrin och även exporte-rades till gemenskapen från några av de berörda länderna. Den
enda skillnaden gentemot tabletter i standardform är emellertid
deras större diameter. Det fanns ingen bevisning som tydde påatt produktionskostnaden skulle vara högre eller att ”stora”tabletter såldes till ett högre pris under undersökningsperioden.Följaktligen dras slutsatsen att det inte finns några skäl för attbehandla ”stora” tabletter som en separat produkttyp.
(122)Några exporterande producenter upprepade sin begäran omjusteringför kvalitetsskillnader. Det lämnades dock ing enstödjande bevisning. Det konstaterades inte heller inte vara
marknadens uppfattningatt det skulle finnas kvalitetsproblem
med karbamid från Rumänien. Begäran avvisades således.
(123)Det bör noteras att vid beräkningen av det icke-skadevållandepriset i det preliminära skedet användes en vinstmarginal på 8 %
av kostnaderna och inte 8 % av omsättningen, som det anges i
skäl 222 i förordningen om preliminär tull. Vissa samarbetsvil-liga parter hävdade att en vinstmarginal på 5 % bordeanvändas, vilket varit fallet i tidigare antidumpningsförfarandenavseende nitratbaserade gödselmedel samt i förfarandet avseende
karbamid från Ryssland(
1). För sin del upprepade gemenskapsin-
dustrin sin begäran om att en vinstmarginal på 15 % avkastningpå sysselsatt kapital skulle vara mera lämplig.
(124)Det bekräftas att fastställandet av vinstmarginalen i detta förfa-
rande baseras på en bedömningav den vinst som
gemenskapsindustrin rimligen skulle ha kunnat få under normalakonkurrensvillkor utan dumpad import. Vinstmarginalen baserassåledes på en bedömningav omständig heterna i detta ärende ochinte på omständigheterna i andra förfaranden avseende andra
produkter eller andra undersökningsperioder.
(125)Av de anledningar som anges i skäl 223 i förordningen om preli-
minär tull avvisas begäran om att lönsamheten skall baseras påavkastningpå sysselsatt kapital.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 18
(1) Rådets förordning(EG) nr 901/2001 om införande av en slutg iltigantidump-
ningstull på import av karbamid med ursprung i Ryssland (EGT L 127,
9.5.2001, s. 11).
▼B
(126)Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av bevisning för
att en vinstmarginal på 8 % skulle vara oriktig, bekräftas slutsat-
serna i skälen 221–227 i förordningen om preliminär tull.
(127)Uppgifter som mottagits och kontrollerats efter offentliggörandetav förordningen om preliminär tull, däribland kontrollerade
uppgifter från två ytterligare gemenskapsproducenter, togs också
i tillämpliga fall med i beräkningarna.
2.Tullarnas nivå och form
(128)Mot bakgrund av ovanstående bör enligt artikel 9.4 i grund-
förordningen slutgiltiga antidumpningstullar, uppgående tillnivåer som motsvarar den lägsta i varje enskilt fall konstaterade
skademarginalen eller dumpningsmarginalen, införas på import
av karbamid med ursprungi Bulg arien, Estland, Kroatien,Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
(129)Den övriga tull som bör tillämpas på icke-samarbetsvilliga
exporterande producenter fastställdes på grundval av den högsta
tullsats som fastställts för de samarbetsvilliga exportörerna ivarje land.
(130)En exporterande producent hävdade att tullarna i linje med ett
tidigare förfarande borde utformas som ett minimiimportpris,
såsom för karbamid från Ryssland.
(131)Som det anges i skäl 231 i förordningen om preliminär tullföreslås det dock att de slutgiltiga tullarna utformas som ett
specifikt belopp per ton, i syfte att åtgärderna skall bli verk-
ningsfulla och för att förhindra sådana prismanipulationer somobserverats i en del tidigare förfaranden för samma allmännaproduktkategori, dvs. gödselmedel. Begäran avvisades således.
(132)På grundval av detta bör följande slutgiltiga tullar fastställas:
Land FöretagGrunval för anti-
dumpningstullen
(%)Preliminär tull
(EURO/ton)
Vitryssland Landsomfattande marginal (enda
marginal)8,0 7,81
Bulgarien Chimco AD 24,2 21,43
Övriga företag 24,2 21,43
Kroatien Petrokemija d.d. 9,4 9,01
Övriga företag 9,4 9,01
Estland JSC Nitrofert 11,4 11,45
Övriga företag 11,4 11,45
Libyen National Oil Corporation 12,5 11,55
Övriga företag 12,5 11,55
Litauen Joint Stock Company Achema 10,0 10,05
Övriga företag 10,0 10,05
Rumänien S.C. Amonil SA, Slobozia 6,7 7,20
Petrom SA Sucursala Doljchim Craiova,
Craiova5,7 6,18
Sofert SA, Bacau 7,6 8,01
Övriga företag 7,6 8,012002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 19
▼B
Land FöretagGrunval för anti-
dumpningstullen
(%)Preliminär tull
(EURO/ton)
Ukraina Open Joint Stock Company Cherkassy
Azot, Cherkassy18,7 16,27
Joint Stock Company DniproAzot,
Dniprodzerzinsk9,2 8,85
Övriga företag 19,5 16,84
(133)De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som
anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultatenav den nu aktuella undersökningen. De återspeglar därför densituation för företagen i fråga som konstaterats vid undersök-ningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull
som gäller övriga företag) gäller alltså enbart för import av
produkter med ursprungi det berörda landet vilka produceratsav de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns.Importerade produkter vilka producerats av något annat företagsom inte uttryckligen nämns, med angivande av namn ochadress, i denna förordnings artikeltext, inbegripet enheter som
är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av
dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller för ”övrigaföretag”.
(134)Eventuella ansökningar om tillämpning av den individuellaföretagsspecifika antidumpningstullsatsen (t.ex. till följd av att
enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller
försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommis-sionen(
1) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt
beträffande sådana eventuella ändringar av företagets verksamheti fråga om produktion, inhemsk försäljning eller exportförsälj-ningsom häng er samman med t.ex. en sådan namnändringeller
ändringav produktions- eller försäljning senheterna. Kommis-
sionen kommer vid behov och efter samråd med rådgivandekommittén att ändra förordningen för att ta hänsyn till dettagenom en uppdatering av förteckningen över de företag somomfattas av individuella tullsatser.
3.Uttag av preliminära tullar
(135)Med hänsyn till storleken på de konstaterade dumpningsmargina-
lerna och den skada som gemenskapsindustrin vållats anses det
nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den
preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningenom preliminär tull tas ut slutgiltigt till en nivå som motsvararden slutgiltigt införda tullen. I de fall de slutgiltiga tullarna ärhögre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilkasäkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut
slutgiltigt.
4.Åtaganden
(136)Efter införandet av provisoriska åtgärder gjorde exporterande
producenter i Kroatien, Libyen, Rumänien, Ukraina och Vitryss-
land prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Deexporterande producenterna i Estland och Litauen förnyade deåtaganden som de hade gjort redan i det preliminära skedet mensom av de anledningar som anges i skälen 236–237 i förord-ningen om preliminär tull hade avvisats.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 20
(1) Europeiska gemenskapernas kommission
Generaldirektoratet för handel
TERV 00/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Bryssel.
▼B
(137)I det preliminära skedet av detta förfarande (se skäl 236 i förord-
ningen om preliminär tull) hade kommissionen godtagit ett
åtagande från den bulgariska exporterande producenten. Enligtskäl 128 i den här förordningen inverkade nya uppgifter vidberäkningen av den slutgiltiga skademarginalen på den konstate-rade nivån för undanröjande av skada. Minimipriset i åtagandetändrades därför i enlighet med detta.
(138)Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultateninvände den klagande gemenskapsindustrin mot kommissionensbeslut att godta åtagandet från den bulgariska exporterandeproducenten. Det anfördes att det berörda företaget var
närstående – eller hade ett nära tekniskt och industriellt samar-
bete med - andra exportörer eller producenter avkvävegödselmedel, bland annat karbamid, vilka var belägna iBulgarien, Ukraina och Vitryssland, och att detta skulle innebärastora möjligheter för kompensationsarrangemang. Gemenskaps-industrin ifrågasatte också denna exporterande producents
förmåga att uppfylla villkoren i åtagandet.
(139)Gemenskapsindustrin hävdade också mera allmänt att åtaganden,
och därigenom minimipriser, skulle vara en olämplig åtgärd närdet gäller kvävegödselmedel, däribland karbamid.
(140)Det bör noteras att gemenskapsindustrin inte kunde styrkapåståendena avseende den exporterande producenten i Bulgarienmed tillräckligbevisning . Vid kommissionens undersökningbekräftades inte dessa påståenden, vilka således måste avvisas. I
fråga om åtagandets lämplighet måste bedömningen fokuseras på
företagets specifika situation. I detta fall konstaterades det att detberörda företaget endast producerar och exporterar karbamid ochatt det är mycket sannolikt att åtagandet kan övervakas effektivt.
(141)Om det misstänks att åtagandet överträds eller konstateras att detöverträds eller dras tillbaka får under alla omständigheter enantidumpningstull införas enligt artikel 8.9 och 8.10 i grund-förordningen.
(142)Alla övriga åtaganden analyserades i noggrant. Efter undersök-ningen kvarstod två hinder som gjorde att åtagandena intekunde accepteras.
(143)De exporterande producenterna i Litauen, Rumänien, Kroatien,Ukraina och Libyen producerar flera olika typer av
gödningsämnen och/eller andra kemikalier. Vid tidigare export
till unionen har exportörerna mestadels använt sigav handels-företaginom g emenskapen. Detta förfarande innebär enallvarligrisk för kompensations handel, dvs. åtag ande prisetrespekteras men priser för andra produkter som inte omfattas av
åtagandet kan sänkas. Vilket kan innebära att ett åtaget minimi-
pris lätt kan kringgås via andra produkter och bli extremt svårtatt effektivt övervaka.
(144)Förutom detta gjorde vissa producenter (Estland, Ukraina,
Vitryssland) gällande att de hade varken kontroll eller informa-
tion om slutdestination eller försäljningsvillkor för sin export avkarbamid. Men det framgår tydligt av officiell statistik attprodukten exporterats till gemenskapen i stora kvantiteter underundersökningsperioden. Med hänsyn tagen till detta och attföretagen i fråga inte tillhandahöll ytterligare information hade
kommissionen därför inget annat val än att använda tillgängliga
fakta, detta i överensstämmelse med grundförordningens artikel18, för att fastställa exportpriserna. Ytterligare exportörer(Libyen, Estland) samarbetade inte tillfredsställande i undersök-ningen. Dessa fakta gör riskerna med ett åtagande onödigt stora
och möjligheterna för en nöjaktig övervakning otillfredsstäl-
lande.
(145)Med hänsyn tagen till ovanstående skäl drogs slutsatsen att ingenav de åtaganden som föreslagits efter att de definitiva under-sökningsresultaten meddelats kunde accepteras.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 21
▼B
(146)De berörda parterna informerades och skälen till att begäran om
åtagandena avslogs har också meddelats till samtliga berörda
exportörer. Detta har skett i samråd med den rådgivandekommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av
karbamid, även löst i vatten, enligt KN-nummer 310210 10 och
3102 10 90, med ursprungi Bulg arien, Estland, Kroatien, Libyen,
Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
2. På den produkt som avses i punkt 1 skall följande slutgiltiga anti-
dumpningstullar tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före
tull:
Land FöretagPreliminär anti-
dumpningstull
(euro/ton)TARIC-tillä-
ggsnummer
Vitryssland Samtliga företag 7,81 —
Bulgarien Samtliga företag 21,43 A999
Kroatien Samtliga företag 9,01 —Estland Samtliga företag 11,45 —Libyen Samtliga företag 11,55 —
Litauen Samtliga företag 10,05 —
Rumänien S.C. Amonil SA., Slobozia 7,20 A264
Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova,
Craiova6,18 A265
Sofert S.A., Bacau 8,01 A266
Alla övriga företag 8,01 A999
Ukraina Open Joint Stock Company Cherkassy
Azot, Cherkassy16,27 A268
Joint Stock Company DniproAzot,
Dniprodzerzinsk8,85 A269
Alla övriga företag 16,84 A999
3. I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning
och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vidfastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens
förordning(EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpning sföre-
skrifter för rådets förordning(EEG) om inrättande av en tullkodex förgemenskapen(
1), skall antidumpningstullen, beräknad på grundval av
punkt 2, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen avdet pris som faktiskt betalats eller skall betalas.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillä-
mpas.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 22
(1) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommis-
sionens förordning(EG) nr 993/2001 (EGT L 141, 28.5.2001, s. 1).
▼B
Artikel 2
1. Import skall vara befriad från de antidumpningstullar som införs
genom artikel 1 förutsatt att produkterna producerats av nedanstående
företag, vilkas åtagande har godtagits av kommissionen, och av detta
direkt exporteras (dvs. sänds och faktureras) till den första oberoendekund i gemenskapen som agerar som importör, och förutsatt attimporten sker i enlighet med punkt 2.
Land FöretagTARIC-tillä-
ggsnummer
Bulgarien Chimco AD, Shose az Mezdra, 3037 Vratza A272
2. a) Vid uppvisandet av deklarationen för övergång till fri omsättning
enligt ett åtagande skall det för tullbefrielse krävas att det för
medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig handelsfaktura
som utfärdats av det företagsom förtecknas i punkt 1.
b) Åtagandefakturan skall uppfylla de uppgiftskrav avseende sådana
fakturor som anges i det av kommissionen godtagna åtagandetoch som i sina huvuddrag anges i bilagan.
c) För tullbefrielsen skall det vidare krävas att de varor som dekla-
reras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen ihandelsfaktura.
3. Importerade produkter som åtföljs av en sådan åtagandefaktura
skall deklareras enligt det TARIC-tilläggsnummer som avses i punkt 1.
Artikel 3
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära anti-
dumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 1497/2001 skall
tas ut slutgiltigt till den tullsats som slutgiltigt införs på import av
karbamid, även löst i vatten, enligt KN-nummer 310210 10 och3102 10 90, med ursprungi Bulg arien, Estland, Kroatien, Libyen,Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för
antidumpningstullen skall frisläppas. Om den slutgiltiga tullsatsen är
högre än den preliminära tullsatsen, skall endast de belopp för vilkasäkerhet ställts i en omfattningmotsvarande den preliminära tullen tasut slutgiltigt.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentlig-
gjorts iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordningär till alla delar bindande och direkt tillämpligi alla
medlemsstater.2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 23
▼C1
▼B
▼B
BILAGA
Uppgifter som skall anges på den faktura som åtföljer försäljning från företaget
till gemenskapen av karbamid som omfattas av åtagandet.
1. Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV
ETT ÅTAGANDE”.
2. Namnet på det företagsom nämns i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.
3. Fakturanummer.4. Dagför utfärdande av fakturan.5. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullkla-
reras vid gemenskapens gräns.
6. En exakt beskrivningav varorna med bl.a. följande uppg ifter:
— Produktkodnummer (PCN).
— Beskrivningav varorna efter produktkodnummer (t.ex.PCN 1 karbamid i
bulk, PCN 2 karbamid förpackad i säckar).
— Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).— KN-nummer.— Kvantitet (i ton).
7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per ton.
— Betalningsvillkor.— Leveransvillkor.— Sammanlagda rabatter och avdrag.
8. Namnet på det importerande företagtill vilket fakturan utfärdats direkt av det
berörda företaget.
9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat åtagandefakturan
samt följande undertecknade försäkran:
”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export av [företagets namn]
till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas
av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn]
och som godtagits av Europeiska kommissionen genom [förordning (EG) nr
1497/2001]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och
korrekta.”2002R0092 — SV — 20.01.2002 — 000.001 — 24