2009R0479 — SV — 01.09.2014 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:

No

▼B

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 479/2009

av den 25 maj 2009

om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

(kodifierad version)

Den offentliga sektorns konsoliderade ränteutgifter är en viktig indikator för övervakningen av budgetsituationen i medlemsstaterna. Ränteutgifterna är till sin natur kopplade till den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga skuld som medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om ska vara konsoliderad inom den offentliga sektorn. Nivåerna för den offentliga sektorns skuldsättning och ränteutgifterna bör vara jämförbara. I beskrivningen av metodiken i ►M2 ENS 2010 ◄ (punkt 1.58) erkänns att för vissa former av analys är konsoliderade summor mer meningsfulla än generella bruttovärden.

KAPITEL I

DEFINITIONER

Artikel 1

1. ►M2 I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott och i denna förordning ska begreppen i punkterna 2–6 definieras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (nedan kallat ENS 2010). Koderna inom parentes hänför sig till ENS 2010. ◄

2. Med offentlig avses offentlig sektor (S.13), som indelas i undersektorerna staten (S.1311), delstater (S.1312), kommuner (S.1313) och socialförsäkring (S.1314), med undantag av kommersiell verksamhet enligt definitionen i ►M2 ENS 2010 ◄ .

Uteslutandet av kommersiell verksamhet innebär att offentlig sektor (S.13) endast omfattar institutionella enheter vars huvuduppgift är icke-kommersiell tjänsteproduktion.

3. Med underskottet (överskottet) i den offentliga sektorns finanser avses den offentliga sektorns (S.13) nettoupplåning (finansiella sparande) ( ►M2 B.9 ◄ ) enligt definitionen i ►M2 ENS 2010 ◄ . De räntebelopp som ingår i underskottet i den offentliga sektorns finanser är räntorna ( ►M2 D.41 ◄ ) enligt definitionen i ►M2 ENS 2010 ◄ .

4. Med offentliga investeringar avses den offentliga sektorns (S.13) fasta bruttoinvesteringar (P.51) enligt definitionen i ►M2 ENS 2010 ◄ .

5. Med den offentliga sektorns skuld avses den samlade bruttoskuld till nominellt värde som är utestående vid årets utgång inom den offentliga sektorn (S.13), med undantag av de skuldförbindelser för vilka den offentliga sektorn (S.13) innehar därtill svarande tillgångar.

▼M2

Den offentliga sektorns skuld består av den offentliga sektorns skuldförbindelser inom följande kategorier: sedlar, mynt och inlåning (AF.2), skuldebrev (AF.3) och lån (AF.4) enligt definitionen i ENS 2010.

▼B

Det nominella värdet av en skuldförbindelse som är utestående vid årets utgång är det därpå angivna värdet.

Det nominella värdet av en indexerad skuldförbindelse motsvarar det därpå angivna värdet justerat för ändringen av kapitalbeloppet till följd av indexförändringen vid årets slut.

Skuldförbindelser i utländsk valuta, eller växlade från en utländsk valuta genom ingångna avtal till en eller flera andra utländska valutor, ska omräknas till de andra utländska valutorna enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal och omräknas till nationell valuta enligt den representativa marknadskurs som gällde på årets sista arbetsdag.

Skuldförbindelser i nationell valuta och växlade genom ingångna avtal till en utländsk valuta, ska omräknas till den utländska valutan enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal och omräknas till nationell valuta enligt den representativa marknadskurs som gällde på årets sista arbetsdag.

Skuldförbindelser i utländsk valuta och växlade till nationell valuta genom ingångna avtal ska omräknas till nationell valuta enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal.

6. Med bruttonationalprodukt avses bruttonationalprodukten till marknadspris i löpande priser (BNP mp) (B.1*g) enligt definitionen i ►M2 ENS 2010 ◄ .

Artikel 2

1. Med uppgifter om nivån på det förväntade offentliga underskottet och den förväntade offentliga skuldnivån avses de uppgifter som medlemsstaterna fastställt för det innevarande året. De ska vara de senaste officiella prognoserna och beakta de senaste budgetbesluten och den ekonomiska utvecklingen och de ekonomiska utsikterna. De bör utarbetas så kort tid som möjligt innan tidsfristen för rapportering löper ut.

2. Med uppgifter om det faktiska offentliga underskottet och den faktiska offentliga skuldnivån avses beräknade, preliminära, till hälften slutförda eller slutgiltiga resultat för ett tidigare år. De förväntade uppgifterna ska tillsammans med de faktiska uppgifterna bilda en enhetlig tidsserie när det gäller definitionerna och begreppen.

▼M1

Artikel 2a

Med åtkomst avses att relevanta dokument och övrig information måste tillhandahållas på begäran, antingen omedelbart eller så snart som är förenligt med den tid som krävs för att samla in den begärda informationen.

▼B

KAPITEL II

REGLER OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR MEDDELANDE AV SIFFERUPPGIFTER

Artikel 3

1. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen (Eurostat) om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och om sin offentliga skuldnivå två gånger om året, första gången före den 1 april det innevarande året (år n) och andra gången före den 1 oktober år n.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen (Eurostat) om vilka nationella myndigheter som är ansvariga för rapporteringen om förfarandet vid alltför stora underskott.

2. Före den 1 april år n ska medlemsstaterna

b) samtidigt förse kommissionen (Eurostat) med de förväntade uppgifterna för år n och de faktiska uppgifterna om motsvarande budgetunderskott i de offentliga räkenskaperna för åren n-1, n-2, n-3 och n-4 enligt den mest använda definitionen i den egna medlemsstaten och med siffror som förklarar sambandet mellan budgetunderskottet i de offentliga räkenskaperna och det offentliga underskottet för under sektor S.1311,

c) samtidigt förse kommissionen (Eurostat) med de faktiska uppgifterna om motsvarande rörelsemedel för åren n-1, n-2, n-3 och n-4 och med siffror som förklarar sambandet mellan varje offentlig under sektors rörelsemedel och det offentliga underskottet för under sektorerna S.1312, S.1313 och S.1314,