1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1692/96/EG
av den 23 juli 1996
om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet
(EGT L 228, 9.9.1996, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1346/2001/EG av den 22 maj
2001L 185 1 6.7.2001
Ändrat genom:
►A1 Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, RepublikenUngerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniensoch Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till
grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
Rättat genom:
►C1 Rättelse, EGT L 15, 17.1.1997, s. 1 (96/1692/EG)
►C2 Rättelse, EGT L 288, 1.11.2001, s. 53 (2001/1346/EG)
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1692/96/
EG
av den 23 juli 1996
om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska
transportnätet
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 129d första stycket i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),
i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet (4), och
med beaktande av följande:
1. Upprättandet och utbyggnaden av transeuropeiska nät bidrar till
förverkligandet av viktiga mål för gemenskapen, t.ex. attsäkerställa den gemensamma marknadens funktion ochstärkandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningen.
2. Upprättandet och utbyggnaden av transeuropeiska nät inomtransportsektorn i hela gemenskapen har även som särskilda målatt säkerställa en varaktig framkomlighet för personer och varorunder bästa möjliga betingelser i socialt, säkerhets- ochmiljöhänseende samt att integrera alla transportslag med beak-tande av deras komparativa fördelar; skapandet av
sysselsättning är en av de möjliga konsekvenserna av det tran-
seuropeiska nätet.
3. Kommissionens vitbok om utvecklingen av en gemensam trans-portpolitik rekommenderar ett optimalt utnyttjande av befintligkapacitet, integrering av samtliga nät för olika transportslag i
ett transeuropeiskt nät för transporter på vägar, järnvägar, inre
vattenvägar, med flyg och till sjöss av såväl gods som passage-rare, samt för kombinerade transporter.
4. Närsjöfart kan bland annat bidra till att avlasta transportvägarna
på land.
5. En integrering av näten på europeisk nivå kan endast ske genom
en gradvis utbyggnad genom att transportslagen länkas sammanför ett effektivare utnyttjande av de olika transportslagens inne-boende fördelar.
6. För att uppnå dessa mål krävs en orienterande gemenskapsåtgärdmed iakttagande av subsidiaritetsprincipen. Det är lämpligt attfastställa huvudlinjerna och prioriteringarna för den planeradegemenskapsåtgärden inom området för transeuropeiska trans-
portnät.
7. Det är nödvändigt att fastställa de projekt av gemensamt intresse
som motsvarar målen och ingår i de fastställda prioriteringarna.Endast projekt med potentiell ekonomisk livskraft bör tas i beak-tande.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EGT nr C 220, 8.8.1994, s. 1 och EGT nr C 97, 20.4.1995, s. 1.
(2) EGT nr C 397, 31.12.1994, s. 23.
(3) EGT nr C 210, 14.8.1995, s. 34.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 18 maj 1995 (EGT nr C 151, 19.6.1995,
s. 234), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 september 1995 (EGT nr
C 331, 8.12.1995, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 13 december
1995 (ännu inte offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 15 juli 1996 och
Europaparlamentets beslut av den 17 juli 1996 (ännu inte offentliggjort i
EGT).
▼B
8. Vid genomförande av projekt av gemensamt intresse måste
medlemsstaterna ta hänsyn till miljöskyddet genom studier av
projektens inverkan på miljön i enlighet med rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om utvärdering av vissa offentligaoch privata projekts inverken på miljön (
1) och genom tillämp-
ning av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 ombevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (
2).
9. Tillstånd till vissa offentliga och privata projekt som kan ha
märkbar inverkan på miljön bör inte ges förrän efter en
förhandsbedömning av de märkbara återverkningar som dessaprojekt kan ha på miljön med iakttagande av gällande gemens-kapsbestämmelser.
10. Projekt av gemensamt intresse bör fastställas, inte bara vadgäller de olika transportslagen i ett multimodalt perspektiv, utanäven beträffande systemen för trafikstyrning och trafikinforma-
tion till trafikanterna samt systemen för positionsbestämning
och navigering.
11. Detta beslut syftar bland annat till att fastställa dessa projekt avgemensamt intresse; dessa projekt fastställs i bilaga I, bilaga IIoch i den normativa delen av detta beslut; Europeiska rådet iEssen lade särskild vikt vid fjorton av dessa projekt.
12. Kommissionen bör vartannat år överlämna en rapport om
genomförandet av detta beslut och vart femte år en rapport där
det anges om riktlinjerna behöver revideras.
13. En kommitté bör inrättas vid kommissionen som särskilt skallbiträda denna vid dess granskning av dessa riktlinjers genom-förande och utveckling.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVSNITT 1
ALLMÄNNA PRINCIPER
Artikel 1
Syfte
1. Detta beslut syftar till att fastställa de riktlinjer som täcker
målsättningarna, prioriteringarna och huvudlinjerna i de planeradeåtgärderna på området för det transeuropeiska transportnätet. Dessariktlinjer fastställer projekt av gemensamt intresse vars genomförande
bör bidra till en utbyggnad av nätet på gemenskapsnivå.
2. De riktlinjer som avses i punkt 1 bildar en allmän referensram
som skall främja medlemsstaternas och, vid behov, gemenskapens
åtgärder vid genomförandet av projekt av gemensamt intresse vilkas
syfte är att säkerställa det transeuropeiska transportnätets sammanhåll-ning, samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt att göra dettillgängligt. Dessa projekt utgör ett gemensamt mål vars genomförandeberor på hur pass långt de fraskridit och om ekonomiska resurser finnsdisponibla, utan att en medlemsstats eller gemenskapens ekonomiska
åtaganden påverkas. Riktlinjerna skall även syfta till att underlätta
åtaganden från den privata sektorn.
3. Väsentliga krav vad gäller
— det transeuropeiska transportnätets driftskompatibilitet,
— telematiken för transporterna och därmed sammanhängande tjänster
skall fastställas i enlighet med fördraget, men särskilt.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 3
(1) EGT nr L 175, 5.7.1985, s. 40.
(2) EGT nr L 206, 22.7.1992, s. 7.
▼B
Artikel 2
Mål
1. Det transeuropeiska transportnätet skall gradvis införas på
gemenskapsnivå fram till år 2010 genom att infrastrukturnät för land-,
sjö- och lufttransporter integreras i enlighet med översiktsplanerna på
kartorna i bilaga I eller specifikationerna i bilaga II.
2. Nätet skall
a) inom ett område utan inre gränser och under bästa möjliga sociala
och säkerhetsmässiga betingelser, säkerställa en varaktig framkom-lighet för personer och varor samtidigt som det bidrar tillförverkligandet av gemenskapens mål, särskilt vad gäller miljö och
konkurrens, samt bidra till att stärka den ekonomiska och sociala
sammanhållningen,
b) erbjuda användarna en infrastruktur av hög kvalitet under acceptabla
ekonomiska villkor,
c) inbegripa samtliga transportslag med beaktande av deras kompara-
tiva fördelar,
d) medge ett optimalt utnyttjande av befintlig kapacitet,
e) vara driftskompatibelt i så stor utsträckning som möjligt inom de
olika transportsätten och gynna ett kombinerat utnyttjande av olikatransportsätt,
f) vara ekonomiskt livskraftigt i så stor utsträckning som möjligt,
g) täcka gemenskapens medlemsstaters hela territorium så att den
allmänna tillgängligheten underlättas, knyta samman öar,randområden och inlandsområden med gemenskapens centrala
områden samt förena de stora tätorterna och gemenskapens regioner
utan flaskhalsar,
h) kunna förbindas med näten i staterna i Europeiska frihandelssam-
manslutningen (EFTA), länderna i Central- och Östeuropa samt
medelhavsländerna samtidigt som möjligheten till driftskompatibi-
litet och tillgänglighet till dessa nät främjas i den utsträckning somsvarar mot gemenskapens intressen.
Artikel 3
Nätets omfattning
1. Det transeuropeiska nätet omfattar transportinfrastruktur liksom
trafikstyrnings-, positionsbestämnings- och navigeringssystem.
2. Transportinfrastrukturerna omfattar vägnät, järnvägsnät och nät av
inre vattenvägar, kusthamnar och inlandshamnar, flygplatser och andra
förbindelsepunkter.
3. Trafikstyrnings-, positionsbestämnings- och navigeringssystemen
omfattar sådana tekniska, data- och telekommunikationsinstallationersom krävs för att nätet skall fungera samstämmigt och trafiken styraseffektivt.
Artikel 4
Huvudlinjerna i åtgärdsprogrammet
Gemenskapens huvudlinjer i åtgärdsprogrammet omfattar
a) utarbetande och revidering av översiktsplanerna över näten,
b) fastställande av projekt av gemensamt intresse,
c) utbyggnad av det befintliga nätet,c) främjande av nätets driftskompatibilitet,
e) bästa möjliga kombination av transportsätt, även upprättande av
centra för samtrafik som för frakttrafikens del i möjligaste mån börvara placerade utanför stadskärnorna för att möjliggöra att dekombinerade transporterna fungerar effektivt,1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼B
f) strävan efter sammanhängande och kompletterande finansiella
insatser i överensstämmelse med de regler som gäller för varjefinansiellt instrument,
g) verksamhet på forsknings- och utvecklingsområdet,h) samarbete och slutande av lämpliga avtal med tredje land som
berörs av nätutbyggnaden,
i) åtgärder som stimulerar medlemsstaterna och internationella organi-
sationer att prioritera de mål som gemenskapen strävar mot,
j) främjande av ett kontinuerligt samarbete mellan berörda parter,
k) alla andra åtgärder som visar sig nödvändiga för att upponå de mål
som anges i artikel 2.
Artikel 5
Prioriteringar
Åtgärdsprogrammets prioriteringar gäller, med beaktande av de mål
som anges i artikel 2,
a) skapande och utbyggnad av förbindelser, viktiga förbindelselänkar
och utveckling av samtrafikförmåga som gör det möjligt attavlägsna flaskhalsar, färdigställa avsnitt som saknas och kompletterade stora förbindelselederna,
b) skapande och utveckling av infrastrukturer för nätets tillgänglighet
för att kunna knyta samman öar, inlandsområden och randområdenmed gemenskapens centrala regioner,
c) optimal kombination och integrering av olika transportslag,
d) integrering av miljödimensionen i förverkligandet och utvecklingen
av nätet,
e) successiv samordning av de olika delarna av nätet,
f) optimering av den befintliga infrastrukturens kapacitet och effekti-
vitet,
g) upprättande och iordningställande av förbindelsepunkter för
samtrafik och anordningar för överföring av gods mellan olika trans-
portslag,
h) förbättring av nätets säkerhet och driftsäkerhet,
i) utveckling och installation av system för styrning och kontroll av
trafiken på nätet samt för information till nätets användare i syfteatt få till stånd ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen,
j) genomförande av studier som bidrar till att förbättra utformningen
och utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet.
Artikel 6
Nät i tredje land
Det kommer att beslutas från fall till fall och i enlighet med tillämpliga
förfaranden i fördraget om gemenskapen skall främja projekt av
gemensamt intresse liksom nätens samtrafikförmåga och driftskompati-
bilitet för att säkerställa samstämmigheten mellan näten i tredje landoch det transeuropeiska transportnätet.
Artikel 7
Projekt av gemensamt intresse
1. Med iakttagande av bestämmelserna i fördraget, särskilt konkur-
rensreglerna, skall varje projekt betraktas som projekt av gemensamt
intresse som
— uppfyller de mål som anges i artikel 2,
— avser ett sådant nät som beskrivs i artikel 3,— inryms i de prioriteringar som anges i artikel 5, och— uppvisar en potentiell ekonomisk livskraft på grundval av analyser
av samhällsekonomiska kostnader och nytta.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼B
2. Varje projekt skall beröra en sådan del av nätet som beskrivs i
artiklarna 9-17 och i synnerhet
— avse de förbindelser som fastställs i kartorna i bilaga I, och/eller
— motsvara de specifikationer eller kriterier som anges i bilaga II.
3. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som de bedömer
nödvändiga inom ramen för de principer som anges i artikel 1.2.
Artikel 8
Skydd av miljön
1. Vid utarbetandet och genomförandet av projekt skall medlemssta-
terna ta hänsyn till skyddet av miljön genom att företa utvärderingar avmiljökonsekvenserna av de projekt av gemensamt intresse som skall
genomföras, enligt rådets direktiv 85/337/EEG och med tillämpning
av rådets direktiv 92/43/EEG.
2. Kommissionen
a) skall utveckla lämpliga analysmetoder i syfte att göra en strategisk
utvärdering av hela nätets påverkan på miljön,
b) skall utveckla lämpliga analysmetoder för de korridorer som täcker
alla berörda transportsätt utan att det påverkar bestämningen avkorridorerna själva. Vid utarbetandet av begreppet korridor bör
hänsyn tas till nödvändigheten av att binda samman alla medlems-
stater och regioner med det transeuropeiska transportnätet ochsärskilt nödvändigheten att förbinda öar, inlandsområden ochrandområden med gemenskapens centrala områden.
Resultatet av dessa arbeten skal vid behov beaktas av kommissionen i
dess rapport om de riktlinjer som anges i artikel 21, i syfte att förverk-liga de i artikel 2 uttryckta målen.
AVSNITT 2
VÄGNÄTET
Artikel 9
Beskrivning
1. Det transeuropeiska vägnätet består av motorvägar och vägar av
hög standard, befintliga, nya eller sådana som skall byggas ut, och som
— spelar en viktig roll i fjärrtrafiken, eller
— fungerar som förbifarter vid större städer och tätortsområden utefter
nätets delsträckor, eller
— sörjer för samtrafikförmåga med andra transportslag, eller— förbinder inlandsområden och randområden med gemenskapens
centrala områden.
2. Nätet skall garantera användarna en hög, jämn och kontinuerlig
nivå på service, komfort och säkerhet.
3. Nätet omfattar infrastruktur för trafikstyrning och trafikinforma-
tion till användarna och bygger på ett aktivt samarbete mellaneuropeiska, nationella och regionala trafikstyrningssystem.
AVSNITT 3
JÄRNVÄGSNÄTET
Artikel 10
Beskrivning
1. Järnvägsnätet består av höghastighetsjärnvägsnätet och det
konventionella järnvägsnätet.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼B
2. Höghastighetsnätet består av
— banor särskilt konstruerade för höghastighet och utrustade med ny
eller befintlig teknik för hastigheter på i allmänhet 250 km/tim eller
däröver,
— banor särskilt anpassade för höghastighet och utrustade för hastig-
heter på cirka 200 km/tim,
— banor särskilt anpassade för höghastighet och av specifik karaktär
på grund av topografiska förhållanden, terräng eller stadsbebyg-
gelse, där hastigheten måste anpassas från fall till fall.
Detta nät utgörs av de banor som anges i bilaga I som höghastighets-
banor eller järnvägsbanor som anpassats för höghastighet.
3. Det konventionella järnvägsnätet består av banor för konventio-
nell järnvägstransport inklusive de järnvägsförbindelser förkombinerade transporter som avses i artikel 14.
4. Järnvägsnätet
— spelar en viktig roll i fjärrjärnvägstrafiken med gods och passage-
rare,
— spelar en viktig roll för driften av kombinerade fjärrtransporter,— möjliggör samtrafikförmåga med näten för andra transportslag och
tillgång till regionala och lokala järnvägsnät.
5. Järnvägsnätet erbjuder användarna en hög kvalitets- och säker-
hetsnivå, tack vare sin kontinuitet och en gradvis införddriftskompatibilitet, som erhålls bl.a. genom teknisk överensstämmelseoch ett samstämmigt trafikledningssystem.
AVSNITT 4
NÄTET FÖR INRE VATTENVÄGAR OCH INLANDSHAMNAR
Artikel 11
Beskrivning
1. Det transeuropeiska nätet för inre vattenvägar består av floder och
kanaler samt olika bifloder och förgreningar som binder samman dessa.Det möjliggör särskilt att industriregioner och större tätbebyggdaområden länkas samman och förbinds med hamnarna.
2. Nätets vattenvägar skall uppfylla minst de tekniska krav som
gäller för vattenvägar av klass IV, som medger passage av 80-85 m
långa och 9,5 m breda fartyg eller pråmar. Om vattenvägar som ingår
i nätet skall moderniseras eller anläggas bör de tekniska kraven mots-vara minst klass IV och dessutom medge senare uppgradering till klassVa/Vb samt på tillfredsställande sätt medge passage av fartyg somanvänds vid kombinerade transporter. Inre vattenvägar av klass Va
skall medge passage av 110 m långa och 11,40 m breda fartyg eller
pråmar medan klass Vb skall medge passage av 172-185 m långa och11,40 m breda pråmar.
3. Inlandshamnarna utgör en del av nätet, särskilt som förbindelse-
punkter mellan sådana inre vattenvägar som avses i punkt 2 och iartikel 14 och andra transportslag.
3a. I nätet skall de inlandshamnar ingå som är
a) öppna för kommersiell trafik,
b) belägna i nätet för inre vattenvägar i enlighet med översiktsplanen i
bilaga I avsnitt 4,
c) förbundna med andra transeuropeiska transportvägar i enlighet med
bilaga I, och
d) utrustade med anläggningar för omlastning av gods för intermodal
transport eller ha en årlig godstrafikvolympå minst 500 000 ton.
4. Nätet omfattar infrastrukturen för trafikstyrningen.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼M1
▼B
▼B
AVSNITT 5
KUSTHAMNAR
Artikel 12
Beskrivning
1. Kusthamnarna skall göra det möjligt att utveckla sjötransporterna,
utgöra öarnas trafikförbindelsepunkter till sjöss samt fungera somförbindelsepunkter mellan sjötransport och övriga transportslag. Deskall erbjuda aktörerna inom transportsektorn utrustning och tjänster.Hamnarnas infrastruktur skall erbjuda en rad transporttjänster för passa-
gerare och gods, förbindelser inom gemenskapen liksom mellan denna
och tredje land, inbegripet färjetrafik samt närsjöfart och sjöfart pålängre sträckor, inbegripet kusttrafik.
2. De kusthamnar som omfattas av nätet skall motsvara en av
kategorierna A, B eller C enligt följande definitioner:
A. kusthamnar av internationell betydelse : hamnar vilkas totala årliga
godsvolym uppgår till eller överstiger 1,5 miljoner ton, eller vilkastotala årliga passagerarantal uppgår till eller överstiger200 000 passagerare, och vilka är ansluta till andra transeuropeiska
transportvägar på land, förutom i de fall då detta är omöjligt, och
spelar således en viktig roll för internationell sjötransport.
B. kusthamnar av betydelse för gemenskapen som inte ingår i
kategori A : dessa hamnar har en total årlig godsvolym som uppgår
till minst 0,5 miljoner ton, eller ett totalt årligt passagerarantal på
mellan 100 000 och 199 999 passagerare, och är anslutna till andratranseuropeiska transportvägar på land, förutom i de fall då detta äromöjligt, och är utrustade med nödvändiga anläggningar för omlast-ning för närsjöfart.
C. regionala hamnar : dessa hamnar uppfyller inte kriterierna för
kategorierna A eller B men är belägna i öregioner, i randområdeneller i de yttersta randområdena och förbinder via havet sådanaområden med varandra och/eller med gemenskapens centralaregioner.
Kusthamnarna i kategori A skall anges på de vägledande kartorna i
översiktsplanerna i bilaga I avsnitt 5, på grundval av senaste hamnsta-
tistik.
3. Utöver de kriterier som räknas upp i artikel 7 skall hamnprojekt
av gemensamt intresse som är knutna till hamnar inom det transeurope-
iska kusthamnsnätet uppfylla kriterierna och specifikationerna ibilaga II.
AVSNITT 6
FLYGPLATSER
Artikel 13
Beskrivning
1. Det transeuropeiska flygplatsnätet består av flygplatser, som är
belägna på gemenskapens territorium, är öppna för kommersiell flyg-trafik och uppfyller kriterierna i bilaga II. Dessa flygplatser skallklassificeras olika beroende på omfattning och slag av trafik som deombesörjer samt vilken funktion de fyller i nätet. De möjliggör enutveckling av flygförbindelserna och samtrafikförmågan mellan flyg-
transporter och övriga transportslag.
2. De internationella knutpunkterna och gemenskapsknutpunkterna
utgör kärnan i det transeuropeiska flygplatsnätet. Förbindelserna mellangemenskapen och resten av världen tryggas till största delen av deinternationella knutpunkterna. Gemenskapsknutpunkterna säkerställerframför allt förbindelser inom gemenskapen, eftersom förbindelserutanför gemenskapen fortfarande är en mindre del av deras verksamhet.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼M1
▼B
▼B
Regionala knutpunkter och anslutningspunkter underlättar tillgänglig-
heten till nätets centrala delar eller bidrar till att isolerade områdenoch randområden görs tillgängliga.
AVSNITT 7
NÄTET FÖR KOMBINERADE TRANSPORTER
Artikel 14
Beskrivning
Det transeuropeiska nätet för kombinerade transporter omfattar
— järnvägar och inre vattenvägar som lämpar sig för kombinerad
transport samt sjövägar som tillsammans med eventuella inledandeoch/eller avslutande vägsträckor, som är så korta som möjligt,möjliggör långväga transporter av gods,
— intermodala terminaler med anläggningar som tillåter omlastning
mellan järnvägar, inre vattenvägar, sjövägar och vägar,
— tillsvidare, lämplig rullande materiel, om infrastruktur som ännu
inte anpassats kräver det.
AVSNITT 8
TRAFIKSTYRNINGS- OCH INFORMATIONSNÄTET FÖR
SJÖTRAFIKEN
Artikel 15
Beskrivning
För att säkerställa en hög nivå på sjötrafikens säkerhet och effektivitet
samt på miljöskyddet i havsområden som lyder under gemenskapens
medlemsstater omfattar det transeuropeiska trafikstyrnings- och infor-mationsnätet för sjötrafiken
— trafikstyrningssystem för trafiken till sjöss, längs kuster eller i
hamnar,
— system för positionsbestämning av fartyg,— rapporteringssystem för fartyg som transporterar farligt eller förore-
nande gods,
— kommunikationssystem för nödsignalering och säkerhet till sjöss.
AVSNITT 9
FLYGTRAFIKLEDNINGSNÄTET
Artikel 16
Beskrivning
Det transeuropeiska nätet för flygtrafikledning omfattar det luftrum
som är avsatt för allmän flygtrafik, flygrutter, hjälp till flygnavigering,planerings- och styrsystem för trafikflödena och kontrollsystem förflygtrafiken (kontrollcentraler, övervaknings- och kommunikationsut-rustning) som krävs för en säker och effektiv flygtrafik i det
europeiska luftrummet.
AVSNITT 10
POSITIONSBESTÄMNINGS- OCH NAVIGERINGSNÄTET
Artikel 17
Beskrivning
Det transeuropeiska nätet för positionsbestämnings- och navigerings-
system omfattar positionsbestämnings- och navigeringssystem viasatellit och de system som anges inom ramen för den framtida europe-iska planen för radionavigering. Dessa system erbjuder1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼M1
▼B
▼B
positionsbestämnings- och navigeringstjänster, som kan användas
säkert och effektivt för samtliga transportslag.
AVSNITT 11
GEMENSAMMA BESTÄMMELSER
Artikel 18
Kommitté för utbyte av information och rapportering
1. Medlemsstaterna skall regelbundet till kommissionen överlämna
nationella planer och program som de utarbetat om utbyggnaden av
det transeuropeiska transportnätet, särskilt om de projekt av gemensamtintresse som fastställs genom detta beslut.
2. Vid kommissionen skall en kommitté för det transeuropeiska
transportnätet, nedan kallad ”kommittén”, inrättas. Den skall bestå av
företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommis-sionen som ordförande. Kommittén skall ansvara för utbyte avinformation om de planer och program som medlemsstaternaöverlämnar och om alla frågor som gäller utbyggnaden av det transeu-ropeiska transportnätet.
3. Kommissionen skall vartannat år till Europaparlamentet, rådet,
Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén rapporteraom genomförandet av de riktlinjer som beskrivs i detta beslut.
Vid upprättandet av rapporten skall kommissionen biträdas av den i
punkt 2 avsedda kommittén.
Artikel 19
Särskilda projekt
I bilaga III anges upplysningsvis de projekt som fastställs i bilagorna I
och II och i övriga bestämmelser i detta beslut, och som Europeiska
råden i Essen 1994 och Dublin 1996 lade särskild vikt vid.
Artikel 20
Kombinerade transporter och trafikstyrning
Bland de andra projekt av gemensamt intresse som återfinns i bilagorna
I och II, är det lämpligt att med särskild uppmärksamhet överväga dem
som rör kombinerade transporter och ny trafikstyrningsteknik införnätets färdigställande.
Artikel 21
Revidering av riktlinjerna
1. Kommissionen skall, vart femte år efter detta besluts ikraftträ-
dande och första gången före den 1 juli 1999, föreläggaEuropaparlamentet och rådet en rapport där det anges om riktlinjerna
bör anpassas till den ekonomiska och tekniska utvecklingen på trans-
portområdet, särskilt beträffande järnvägstransporterna.
Vid utarbetandet av denna rapport skall kommissionen biträdas av den
kommitté som avses i artikel 18.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 10
▼M1
▼B
▼B
2. Kommissionen skall, i förekommande fall, lägga fram lämpliga
förslag som följd av den rapport som avses i punkt 1.
Artikel 22
Upphävande
Rådets beslut 78/174/EEG av den 20 februari 1978 om inrättande av ett
samrådsförfarande och tillsättande av en kommitté för transportinfra-
strukturer (1) skall upphävas.
Artikel 23
Detta beslut träder i kraft dagen efter dess offentliggörande i Europe-
iska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 24
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 11
(1) EGT nr L 54, 25.2.1978, s. 16.
▼B
BILAGA I
ÖVERSIKTSPLANER MED KARTOR (*)
Avsnitt 2: Vägnätet
2.0 Europa
2.1 Belgien2.2 Tjeckien
2.3 Danmark
2.4 Tyskland2.5 Estland
2.6 Grekland
2.7 Spanien2.8 Frankrike
2.9 Irland
2.10 Italien2.11 Cypern
2.12 Lettland
2.13 Litauen
2.14 Luxemburg
2.15 Ungern2.16 Malta
2.17 Nederländerna
2.18 Österrike2.19 Polen
2.20 Portugal
2.21 Slovenien2.22 Slovakien
2.23 Finland
2.24 Sverige2.25 Förenade kungariket
Avsnitt 3: Järnvägsnätet
3.0 Europa
3.1 Belgien
3.2 Tjeckien
3.3 Danmark
3.4 Tyskland3.5 Estland
3.6 Grekland
3.7 Spanien3.8 Frankrike
3.9 Irland
3.10 Italien3.11 Lettland
3.12 Litauen
3.13 Luxemburg3.14 Ungern
3.15 Nederländerna
3.16 Österrike1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 12
(*) Kartorna refererar till motsvarande avsnitt i beslutets artikeldel och/eller bilaga II.▼A1
▼A1
3.17 Polen
3.18 Portugal
3.19 Slovenien
3.20 Slovakien
3.21 Finland3.22 Sverige
3.23 Förenade kungariket
Avsnitt 4: Nätet för inre vattenvägar och inlandshamnar
4.0 Europa
4.1 A.
B.
4.24.34.44.54.6 Tjeckien4.7 Litauen4.8 Ungern4.9 Polen4.10 Slovakien
Avsnitt 5: Kusthamnar - Kategori A
5.0 Europa
5.1 Östersjön
5.2 Nordsjön
5.3 Atlanten5.4 Medelhavet - västra delen
5.5 Medelhavet - östra delen
5.6 Cypern
5.7 Malta
Avsnitt 6: Flygplatser
6.0 Europa
6.1 Belgien/Danmark/Tyskland/Luxemburg/Nederländerna/Österrike
6.2 Tjeckien
6.3 Estland6.4 Grekland
6.5 Spanien/Portugal
6.6 Frankrike6.7 Irland/Förenade kungariket
6.8 Italien
6.9 Cypern
6.10 Lettland
6.11 Litauen6.12 Ungern
6.13 Malta
6.14 Polen
6.15 Slovenien
6.16 Slovakien6.17 Finland/Sverige1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼A1
Avsnitt 7: Nät för kombinerade transporter
7.1 A. Järnvägar
B. Järnvägar i stor skala
7.2 Inre vattenvägar
OBS: Termen ”planerad ’i förklaringen till kartorna täcker alla faser i ett
infrastrukturprojekt av gemensamt interesse från de första utredning-
arna till och med utförandet.’”1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼B
▼B
AVSNITT 2
VÄGNÄTET1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 16
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 25
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 26
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 27
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 28
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 29
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 30
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 31
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 32
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 33
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 34
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 35
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 36
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 37
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 38
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 39
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 40
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 41
▼B
AVSNITT 3
JÄRNVÄGSNÄTET1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 42
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 43
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 44
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 45
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 46
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 47
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 48
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 49
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 50
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 51
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 52
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 53
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 54
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 55
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 56
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 57
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 58
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 59
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 60
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 61
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 62
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 63
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 64
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 65
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 66
▼M1
AVSNITT 4
NÄTET FÖR INRE VATTENVÄGAR OCH INLANDSHAMNAR1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 67
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 68
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 69
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 70
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 71
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 72
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 73
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 74
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 75
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 76
▼M1
AVSNITT 5
KUSTHAMNAR – KATEGORI A1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 77
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 78
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 79
▼A11996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 80
▼A11996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 81
▼A11996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 82
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 83
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 84
▼B
AVSNITT 6
FLYGPLATSERNA1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 85
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 86
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 87
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 88
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 89
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 90
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 91
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 92
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 93
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 94
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 95
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 96
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 97
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 98
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 99
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 100
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 101
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 102
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 103
▼B
AVSNITT 7
NÄTET FÖR KOMBINERADE TRANSPORTER1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 104
▼A1
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 105
▼B
7.I-B
1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 106
▼M1
▼B
BILAGA II
KRITERIER OCH SPECIFIKATIONER FÖR PROJEKT AV GEMEN-
SAMT INTRESSE (1)
Avsnitt 2: Vägnätet
Avsnitt 3: JärnvägsnätetAvsnitt 4: Nätet för inre vattenvägar och inlandshamnar
Avsnitt 5: Kusthamnarna
Avsnitt 6: FlygplatsernaAvsnitt 7: Nätet för kombinerade transporterAvsnitt 8: Trafikstyrnings- och informationsnätet för sjötrafiken
Avsnitt 9: Flygtrafikledningsnätet
Avsnitt 10: Positionsbestämnings- och navigeringsnätet
Avsnitt 2
Vägnätet
Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I,
betraktas som projekt av gemensamt intresse varje infrastrukturprojekt som rör
dessa förbindelser och som gäller följande:
A. Utbyggnad av nätet, i synnerhet
— breddning av motorvägar eller utbyggnad av vägar av hög standard,
— anläggning eller utbyggnad av förbifartsleder utanför städer eller utanför
områden med stadsbebyggelse,
— förbättring av driftskompatibiliteten mellan de nationella näten.
B. Utbyggnad av trafikstyrnings- och trafikinformationssystem, i synnerhet
— installation av telematikinfrastruktur för insamling av trafikdata,
— utbyggnad av trafikinformations- och trafikkontrollcentraler, inbegripet
informationsutbyte mellan olika länders trafikinformationscentraler,
— installation av väginformationssystem, särskilt RDS-TMC-systemet (
2),
— teknisk driftskompatibilitet mellan olika telematikinfrastrukturer.
Avsnitt 3
Järnvägsnätet
Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I,
betraktas som projekt av gemensamt intresse varje infrastrukturprojekt som rör
dessa förbindelser och som gäller
— driftskompatibilitet mellan de transeuropeiska järnvägsnäten,
— samtrafikförmåga med nät av andra transportslag.
Avsnitt 4
Nätet för inre vattenvägar och inlandshamnar
Inlandshamnar
Projekt av gemensamt intresse skall endast avse den infrastruktur som är öppen
för alla användare på en icke-diskriminerande grundval.
Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser och inlandshamnar som
återges i bilaga I, skall varje infrastrukturprojekt som tillhör en eller flera av
följande kategorier anses vara projekt av gemensamt intresse:
1. Tillfart till hamnen från vattenvägar.
2. Hamninfrastruktur inom hamnområdet.3. Annan transportinfrastruktur inom hamnområdet.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 107
(1) Dessa kriterier och specifikationer hänför sig till motsvarande avsnitt i beslutets arti-
keldel och/eller i bilaga I.
(2) Ett radiobaserat digitalt trafikinformationssystem, där det allmänna flödet av medde-
landen kan avpassas efter den enskilda trafikantens behov.▼M1
▼M1
4. Annan transportinfrastruktur som förbinder hamnen med olika delar av det
transeuropeiska transportnätet.
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som gäller följande
arbeten: uppbyggnad och underhåll av alla delar av det transportsystem som
ligger inom hamnen och som är allmänt öppet för alla användare, samt av
anslutningarna till det nationella och internationella transportnätet; dit hör i
synnerhet utveckling och underhåll av mark för kommersiella ändamål och
andra ändamål som har samband med hamnarna samt uppbyggnad och underhållav väg- och järnvägsanslutningar, uppbyggnad och underhåll av tillfartsvägar,
inbegripet muddringsarbeten, samt av de övriga vattenområdena i hamnen,
anläggande och underhåll av navigationshjälpmedel, trafikstyrning, kommunika-
tions- och informationssystem i hamnen och dess tillfartsvägar.
Trafikstyrning
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje infrastrukturprojekt som
avser särskilt
— ett system av signalering och för styrning av fartyg, särskilt fartyg som
transporterar farligt eller förorenande gods,
— kommunikationssystem för nödsituationer och för säkerhet på inre vatten-
vägar.
Avsnitt 5
Kusthamnarna
1.Gemensamma krav för projekt av gemensamt intresse i fråga om kust-
hamnar som hör till nätverket
Projekt av gemensamt intresse skall endast avse den infrastruktur som är
öppen för alla användare på en icke-diskriminerande grundval.
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som gäller
följande arbeten: uppbyggnad och underhåll av alla delar av det transport-
system som ligger inom hamnen och som är allmänt öppet för alla
användare, samt av anslutningarna till det nationella och internationella trans-
portnätet; dit hör i synnerhet utveckling och underhåll av mark för
kommersiella ändamål och andra ändamål som har samband med hamnarna
samt uppbyggnad och underhåll av väg- och järnvägsanslutningar,
uppbyggnad och underhåll av tillfartsvägar, inbegripet muddringsarbeten,
samt av de övriga vattenområdena i hamnen, anläggande och underhåll av
navigationshjälpmedel, trafikstyrning, kommunikations- och informations-
system i hamnen och dess tillfartsvägar.
2.Specifikationer för projekt av gemensamt intresse avseende kust-
hamnsnätet
Projekt av gemensamt intresse skall omfatta varje infrastrukturprojekt som
uppfyller följande specifikationer:
Projektspecifikationer Hamnkategori
I.Främjande av närsjöfart
Infrastruktur som är nödvändig för utveckling
av närsjöfart och sjöfart på hav och inre vatten-
vägarProjekt avseende hamnar i kategori A
II. Tillfart till hamnar
Tillfart till hamnar från hav eller inre vatten-
vägarProjekt avseende hamnar i kategori A och B
Ständig tillfart till Östersjöhamnar som ligger
på omkring 60.onordlig latitud och norr
därom, inbegripet utgifter för utrustning avse-
ende isbrytarverksamhet under vinternProjekt avseende hamnar i kategori A, B och C
Skapande eller förbättring av tillfart till upptag-
ningsområdet så att hamnen förbinds med olika
delar av det transeuropeiska transportnätet via
järnväg, väg eller inre vattenvägarProjekt avseende hamnar i kategori A1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 108
▼B
▼M1
▼M1
Projektspecifikationer Hamnkategori
Utbyggnad av befintlig tillfart till upptagnings-
området så att hamnen förbinds med olika delar
av det transeuropeiska transportnätet via
järnväg, väg eller inre vattenvägarProjekt avseende hamnar i kategori A och B
III. Hamninfrastruktur inom hamnområdet
Utbyggnad av hamninfrastrukturen för att öka
den intermodala effektivitetenProjekt avseende hamnar i kategori A och B
Förbättring av hamninfrastrukturen, särskilt i
hamnar på öar och i randområden och i yttre
randområdenProjekt avseende hamnar i C
Utveckling och installation av styrnings- och
informationssystem såsom EDI (elektroniskt
datautbyte) eller andra system för intelligent
styrning av gods- och passagerartrafik med
användning av integrerad teknikProjekt avseende hamnar i kategorierna A, B
och C
Utveckling av mottagningsanordningar i hamn
för avfallProjekt avseende hamnar i kategorierna A, B
och C
Avsnitt 6
Flygplatserna
I. Kriterier för val av flygplatser av gemensamt intresse
Flygplatser av gemensamt intresse skall uppfylla kriterierna för en av
följande förbindelsepunkter:
1. Internationella knutpunkter omfattar
— varje flygplats eller flygplatssystem (1) där
— det årliga passagerarantalet är minst 5 000 000 minus 10 %, eller
— det årliga antalet kommersiella flygningar är minst 100 000, eller— den årliga fraktvolymen är minst 150 000 ton, eller— det årliga passagerarantalet från tredje länder är minst 1 000 000,eller
— varje ny flygplats som anläggs för att ersätta en existerande internatio-
nell flygplats som inte kan byggas ut ytterligare på plats.
2. Gemenskapsknutpunkter omfattar
— alla flygplatser eller flygplatssystem där
— det årliga passagerarantalet omfattar mellan 1 000 000 minus 10 %
och 4 499 999, eller
— den årliga fraktvolymen omfattar mellan 50 000 och 149 999 ton,
eller
— det årliga passagerarantalet omfattar mellan 500 000 och 899 999
och där minst 30 % av trafiken utgörs av utrikesflyg, eller
— det årliga passagerarantalet omfattar mellan 300 000 och 899 999
och som är belägna utanför det europeiska fastlandet med ett
avstånd på mer än 500 km till närmaste internationella flygplats,
eller
— varje ny flygplats som anläggs för att ersätta en existerande gemens-
kapsknutpunkt som inte kan byggas ut ytterligare på sin nuvarande
plats.
3. Regionala knutpunkter och anknytningspunkter omfattar alla flygplatser
där
— det årliga passagerarantalet omfattar mellan 500 000 och 899 999 och
där utrikesflyget uppgår till mindre än 30 %, eller
— det årliga passagerarantalet omfattar mellan 250 000 minus 10 % och
499 999, eller
— den årliga fraktvolymen omfattar mellan 10 000 och 49 999 ton, eller1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 109
(1) Flygplatssystem: EGT nr L 240, 24.8.1992, s. 14.▼B
▼B
— flygplatsen ligger på en ö i en medlemsstat, eller
— flygplatsen ligger i ett av gemenskapens inlandsområden och erbjuder
kommersiella tjänster med flygplan som har en högsta startvikt på
över 10 ton.
En flygplats anses ligga i ett inlandsområde när närmaste internationella
flygplats eller gemenskapsflygplats ligger längre bort än 100 km
fågelvägen. Detta avstånd kan undantagsvis reduceras till 75 km om
åtkomstförhållandena är särskilt besvärliga på grund av terrängens eller
landtransportinfrastrukturens beskaffenhet.
II. Specifikationer för projekt av gemensamt intresse avseende flyg-
platsnätet
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som uppfyller
följande specifikationer:
ProjektspecifikationerKnutpunktstyper som huvudsakligen
berörs (*)
I.Optimering av den existerande flygplatskapaciteten
Åtgärd 1 - Optimering av den existerande flygplatskapa-
citeten avseende flyg-, passagerar- och fraktrörelser,
inbegripet flygnavigeringsutrustning som tillhör flyg-
platsenInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
Regionala knutpunkter och anknyt-
ningspunkter
Åtgärd 2 - Förbättring av säkerheten på flygplatserna Internationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
Regionala knutpunkter och anknyt-
ningspunkter
Åtgärd 3 - Nödvändig anpassning av den existerande
infrastrukturen till förhållandena på den inre marknaden
och särskilt till den fria rörligheten för personer inom
unionenInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
Regionala knutpunkter och anknyt-
ningspunkter
II. Utveckling av ny flygplatskapacitet
Åtgärd 4 - Utbyggnad av infrastruktur och utrustning
som villkorar flygplatskapaciteten avseende flyg-, passa-
gerar- och fraktrörelser, inbegripet flygnavigeringsutrust-
ning som hör till flygplatsenInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
Åtgärd 5 - Anläggning av en ny flygplats som ersättning
för en flygplats eller ett flygplatssystem som inte kan
byggas ut ytterligare på sin nuvarande platsInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
III. Förbättring av skyddet mot olägenheter förorsakade av flygplatsaktiviteter
Åtgärd 6 - Förbättrat miljöskydd mot buller och förore-
ningarInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
IV. Förbättring eller utveckling av flygplatsens tillgänglighet
Åtgärd 7 - Förbättring av utbyggnaden av förbindelserna
mellan flygplatsen och infrastrukturen för flygplatsens
tillgänglighetInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
Åtgärd 8 - Förbättring eller utbyggnad av samtra-
fikförmågan med andra transportnät, i synnerhet
järnvägsnätetInternationella knutpunkter
Gemenskapsknutpunkter
(*) Denna översikt utesluter inte att åtgärderna i fråga kan utvidgas till andra knutpunkter i särskilda, väl moti-
verade fall.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 110
▼B
Avsnitt 7
Nätet för kombinerade transporter
Utöver de projekt som hänför sig till de förbindelser som anges i bilaga I,
betraktas som projekt av gemensamt intresse varje projekt som rör dessa förbin-
delser och som gäller
— anläggning eller utbyggnad av infrastruktur för järnvägar eller inre vatten-
vägar i avsikt att göra det tekniskt möjligt och ekonomiskt lönsamt att
transportera laster i kombinerade transportkedjor,
— anläggning eller utbyggnad av centraler för omlastning mellan olika land-
transportformer, inbegripet installering i terminalen av
omlastningsanordningar och därmed sammanhängande infrastruktur,
— utbyggnad av hamnområden för att utveckla eller förbättra kombinerade
transporter mellan sjötransport och järnväg, inre vattenvägar eller vägar,
— järnvägstransportmateriel som är speciellt anpassad till kombinerade trans-
porter när infrastrukturen så kräver, i synnerhet med hänsyn till
omkostnaderna för en eventuell utbyggnad av denna infrastruktur, och med
reservation för att användningen av materielen skall vara sammankopplad
med infrastrukturen i fråga och att de berörda näringsidkarna skall kunna
dra fördel av den på samma villkor.
Avsnitt 8
Trafikstyrnings- och informationsnätet för sjötrafiken
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som
— ingår i gemenskapspolitikens mål för säkerhet till sjöss, eller
— är avsett att genomföra Internationella sjöfartsorganisationens (IMO:s) inter-
nationella konventioner och resolutioner om säkerhet till havs och som är
inriktade på att
— genomföra gemenskapssystemet för anmälning av fartyg som är på väg
till eller från hamnar i gemenskapen eller som är på genomresa längs ge-
menskapens kuster, med hjälp av ett elektroniskt system för datautbyte
av information, som också omfattar dataöverföring mellan fartyg och
landbaserade transponderinstallationer; särskilt intresse fästs vid elektro-
niska system för datautbyte (EDI), som innefattar inbyggda kompatibla
gränssnitt,
— utveckla och förbättra landstationer som ingår i radionavigationssystemet
LORAN-C,
— utveckla eller förbättra styrnings- och informationssystemet för sjö-,
kust- och hamntrafik (STM) och deras inbördes samtrafikförmåga för en
säkrare och effektivare övervakning och styrning av sjötrafiken, i
synnerhet i områden där trafiken möts, trafiken är tät eller känslig i
miljöhänseende,
— utveckla verktyg för att förbättra kunskapen om trafiken: databaser över
trafikflödet och olyckor till havs, utveckling av European Permanent
Traffic Observatory (EPTO), ett verktyg för trafikflödesanalys,
— utveckla infrastruktur och utrustning för att därigenom kunna bidra till
genomförandet av det världsomspännande systemet för fartyg i sjönöd
och säkerhet till havs (SMDSM),
— förstärka telematiksystem för datautbyte inom ramen för hamnstatens
fartygkontroll.
Avsnitt 9
Flygtrafikledningsnätet
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt som medverkar till
att öka systemets kapacitet och optimerar användningen av det, som bidrar till
att harmonisera och integrera åtgärder och rutiner för de olika nationella flyg-
platserna och som överensstämmer med gällande internationell standard, som
fastställts av Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) och av de
behöriga europeiska organen, med särskild hänsyn tagen till det arbete som
utförs i Europeiska organisationen för luftfartssäkerhet (Eurocontrol).
Dessa projekt omfattar
— studier över bättre användning av luftrummet av de olika användarna samt
införandet av ett sammanhängande och effektivt system för flygrutter,
— planering och styrning av flygtrafikflödet i avsikt att förbättra förhållandet
mellan utbud och efterfrågan och för att utnyttja den disponibla kontrollka-
paciteten på bästa möjliga sätt,1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 111
▼M1
▼B
▼B
— studier och arbeten som är nödvändiga för att harmonisera åtgärder och
rutiner i avsikt att integrera de olika tjänsteleverantörerna, bl.a. med beak-
tande av de riktlinjer som antagits inom Europeiska konferensen för civil
luftfart (ECAC),
— förbättring av systemets produktivitet, bl.a. genom ett datoriserat stöd för
flygkontroll och system för upptäckt och lösning av möjliga risksituationer,
— bidra till införandet av kommunikations-, navigerings- och övervakningsut-
rustning som är nödvändig för flygtrafikkontrollen, inbegripet främjande av
ny teknik, i synnerhet satelliter och digitala dataförbindelser i den mån detta
tillåter att de gemensamma europeiska specifikationerna följs.
Avsnitt 10
Positionsbestämnings- och navigeringsnätet
Som projekt av gemensamt intresse betraktas varje projekt för att ansluta alla
flygplatser till den framtida europeiska radionavigeringsplanen och införa ett
överordnat positionsbestämnings- och navigeringssystem via satellit som kan
integreras i följande struktur:
— En kontrollcentral som omfattar ett behandlings- och kontrollsystem.
— Ett nät av landbaserade navigeringsstationer.— Ett rymdsegment som består av satelliter som gör det möjligt att sända navi-
geringssignaler.
— Ett nät av övervakningsstationer.1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 112
▼B
BILAGA III
FÖRTECKNING ÖVER FJORTON PROJEKT FASTSTÄLLDA AV
EUROPEISKA RÅDEN I ESSEN 1994 OCH DUBLIN 1996
1. Höghastighetståg/kombinerad transport norr-söder
Nürnberg - Erfurt - Halle/Leipzig - Berlin
Brennerleden: Verona - München
2. Höghastighetståg (Paris) - Bryssel - Köln - Amsterdam - London
Belgien: fransk-belgiska gränsen - Bryssel - Liège - belgisk-tyska gränsen
Bryssel - belgisk-nederländska gränsen
Förenade kungariket: London - tillfart till tunnel under Engelska kanalenNederländerna: belgisk-nederländska gränsen - Rotterdam - Amsterdam
Tyskland: (Aachen) G27 Köln - Rhen/Main
3. Höghastighetståg söder
Madrid - Barcelona - Perpignan - Montpellier
Madrid - Vitoria - Dax
4. Höghastighetståg öster
Paris - Metz - Strasbourg - Appenweier - (Karlsruhe), därav avsnittet Metz -
Saarbrücken - Mannheim och Metz - Luxemburg
5. Traditionell järnväg kombinerad transport: linjen de la Betuwe
Rotterdam - nederländsk-tyska gränsen - (Rhen/Ruhr)
6. Höghastighetståg/kombinerad transport Frankrike/Italien
Lyon - TurinTurin - Milano - Venedig - Trieste
7. Grekiska motorvägar: Patra: Rio Antirio, Patra - Aten - Thessaloniki -
Promahmon (grekisk-bulgariska gränsen) och Via Egnatia Igoumenitsa -
Thessaloniki - Alexandropolis - Ormenio (grekisk-bulgariska gränsen) -
Kipi (grekisk-turkiska gränsen)
8. Multimodal förbindelse mellan Portugal/Spanien och övriga Europa, genom
utbyggnad av järnvägs-, landsvägs-, sjö- och flygförbindelserna i de tre
följande iberiska korridorerna:
— Galicien (A Coruña)/Portugal (Lissabon)
— Irún/Portugal (Valladolid–Lissabon)— Sydvästkorridoren (Lissabon–Sevilla)
9. Traditionell järnvägsförbindelse Cork - Dublin - Belfast - Larne - Stranraer
10. Flygplats i Malpensa (Milano)11. Fast förbindelse järnväg/väg mellan Danmark och Sverige (fast förbindelse
över Öresund) inklusive tillfartsvägar för väg-, järnvägs- och flygtransporter
12. Nordisk triangel (järnväg/väg)
13. Vägförbindelse Irland/Förenade kungariket/Benelux
14. Huvudlinje längs västkusten (järnväg)1996D1692 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 113
▼M1
▼B
▼M1
▼B