1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 894/97
av den 29 april 1997
om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna
(EGT L 132, 23.5.1997, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 1239/98 av den 8 juni 1998 L 171 1 17.6.1998
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 894/97
av den 29 april 1997
om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORD-
NING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),
med beaktande av följande:
1.Rådets förordning (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om
vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna(3) har
undergått flera och omfattande ändringar. För att skapa klarhetoch av praktiska skäl bör därför en kodifiering företas av nämndaförordning.
2.För att säkerställa att de marina biologiska resurserna skyddasoch att fiskeresurserna utnyttjas väl, vilket ligger i såväl fiskarnassom konsumenternas intresse, bör tekniska åtgärder fastställas förbevarande av fiskeresurserna, bl.a. rörande maskstorlekar, mängdbifångster, tillåtna fiskstorlekar och begränsning av fisket i vissaområden, under vissa perioder eller med vissa fiskeredskap.
3.Det finns anledning att skapa jämvikt mellan en anpassning av detekniska åtgärderna till fiskets olika former och till behovet avhomogena bestämmelser, som är lättare att tillämpa..
4.De bestämmelser för fiske i Skagerack och Kattegatt som avtalatsmellan gemenskapens och Norges och Sveriges delegationer böringå i denna förordning. Enligt vetenskapliga rön är det därförnödvändigt att fastställa säsonsmässiga begränsningar för vissfiskeverksamhet i Skagerack och Kattegatt.
5.Åtgärderna för förvaltning av fisket i Östersjön bör fastställasinom Fiskerikommissionen för Östersjön.
6.Att kasta fisk överbord i nuvarande omfattning innebär ett otillåt-ligt slöseri. Förbud mot fiske som bedrivs med otillräckligt selek-tiva metoder eller i områden med stora bestånd av ungfisk,liksom ökningar av maskstorleken och förbud mot utrustning sombidrar till att fisk kastas överbord, utgör ett första steg i riktningmot ett slutgiltigt avskaffande av sådana metoder som är ofören-liga med ett bevarande och en riktig användning av resurserna.Det är nödvändigt att införa ett enhetligt system för förvaltningoch utnyttjande som leder till att mängden fisk som kastas över-bord minskas så långt det är möjligt.
7.Det är lämpligt att definiera riktat fiske efter vissa fiskarterliksom bifångster och skyddade arter.
8.Upprepade försök har visat att användningen av nätstycken medkvadratiska maskor framför och i den översta delen av lyftet kanbidra till att fångsterna av fisk som inte uppfyller storlekskravenminskas väsentligt.
9.Industriellt fiske är en permanent verksamhet, och villkoren fördenna bör därför också vara stabila.
(1) EGT nr C 362, 2.12.1996, s. 318.
(2) EGT nr C 30, 30.1.1997, s. 93
(3) EGT nr L 288, 11.10.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3071/95 (EGT nr L 329, 30.12.1995, s. 14).
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 3
▼B
10.Det är tillåtet att med en avvikande maskstorlek fånga vissa arter
avsedda för framställning av fiskmjöl eller fiskolja, under förut-sättning att denna fiskeverksamhet inte inverkar skadligt på andrabottenlevande arter, särskilt torsk och kolja.
11.Det finns en ökande tendens att använda nät med allt mindremaskstorlek för bottensatta garn, insnärjningsredskap och grim-garn vilket leder till ökad dödlighet för ungfisk av målaterna fördet aktuella fisket.
12.Denna tendens bör hejdas och de maskstorlekar som används ipassiva redskap som bottensatta garn, insnärjningsredskap ochgrimgarn bör medföra selektiva fångster av målarten ellergruppen av målarter.
13.De aktuella arternas biologiska egenskaper skiljer sig åt mellangeografiska områden. Dessa olikheter gör det motiverat att vidtaolika åtgärder i dessa områden.
14.En tillräckligt lång övergångsperiod bör föreskrivas för att gefiskarna den tid som behövs för att anpassa de befintligaredskapen till de nya kraven..
15.Det bör anges hur storleken på kräft- och blötdjur bör mätas.
16.Bestämmelserna om fiske inom kustzonen om 12 sjömil börutformas på ett sådant sätt att det blir möjligt att driva igenomdem.
17.Vissa växtområden i medlemsstaternas kustzoner bör skyddasoch hänsyn bör då tas till de speciella biologiska förhållandensom råder i de olika områdena..
18.Om ringnot inte används selektivt vid fiske av stim av tonfiskoch andra fiskarter som lever i anslutning till eller i närheten avmarina däggdjur kan följden bli att dessa djur fångas och dödas ionödan.
19.Fiske med ringnot är en effektiv fångstmetod, och om denanvänds rätt och under ansvar är det möjligt att fiska baraönskade målarter; den utgör då inget hot mot bevarandet avmarina däggdjur.
20.Förenta nationernas generalförsamling antog den 22 december1989 resolution nr 44/225 om fiske med stora pelagiska drivgarnoch de konsekvenser detta får för oceanernas och havens biolo-giska resurser.
21.Rådet godkände genom beslut 82/72/EEG (1) konventionen om
skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturligamiljöer (Bernkonventionen).
22.Gemenskapen har undertecknat Förenta nationernas havsrättskon-vention, som ålägger alla medlemmar i den internationellagemenskapen att samarbeta i frågor som rör bevarande ochförvaltning av de fria havens biologiska resurser.
23.Den kraftiga och okontrollerade ökningen av fiske med drivgarnkan medföra allvarliga olägenheter genom en ökning av fiskean-strängingen och bifångster av andra arter än målarten. Fiske medsådana nätredskap bör därför regleras.
24.För att inte hindra den vetenskapliga forskningen bör dennaförordning inte tillämpas på sådan verksamhet, även av tillfällignatur, som krävs för en dylik forskning.
25.Om bevarandet av resurserna allvarligt skulle hotas, börmedlemsstaternas kunna vidta lämpliga provisoriska åtgärder.
26.Antagandet av denna förordning får inte upphäva eller vara tillhinder för ytterligare nationella åtgärder av strikt lokal karaktär.
(1) EGT nr L 38, 10.2.1982, s. 1.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 4
▼B
27.Sådana åtgärder kan följaktligen antas eller upprätthållas sedan
kommissionen granskat dem för att avgöra om de är förenligamed gemenskapsrätten och den gemensamma fiskeripolitiken.
28.Tillämpningen av denna förordning får inte påverka tillämp-ningen av vissa nationella åtgärder som sträcker sig utöverförordningens minimikrav.
29.Det kan bli nödvändigt med nya åtgärder för bevarande och medtillämpningsföreskrifter för denna förordning. Sådana åtgärderoch föreskrifter bör antas i enlighet med det förfarande somfastställs i artikel 18 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske ochvattenbruk(
1).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Avgränsning av områden
1. Om inte annat följer av artiklarna 6.1b, 10.17 och 11.3 avser
denna förordning fångst och landning av sådana fiskeresurser som leveri alla marina farvatten som lyder under medlemsstaternas suveräniteteller jurisdiktion, och som är belägna i någon av följande regioner:
Region 1
Alla farvatten som ligger norr och väster om en linje från en punkt på
lat. 48 °N, long. 18 °V, som sedan går i rakt nordlig riktning till lat. 60 °
N, därifrån i rakt ostlig riktning till long. 5 °V, sedan i rakt nordlig
riktning till lat. 60 °30/prime1N, sedan i rakt ostlig riktning till long. 4 °V,
därifrån i rakt nordlig riktning till lat. 64 °N och därifrån i rakt ostlig
riktning till den norska kusten.
Region 2
Alla farvatten som är belägna norr om lat. 48 °N utom farvatten i region
1 och ICES-områdena IIIb, IIIc och III d.
Region 3
Alla farvatten som motsvaras av ICES delområden VIII och IX.
Region 4
Alla farvatten som motsvaras av ICES delområde X.
Region 5
Alla farvatten i Central- och ostatlanten som omfattar områdena 34.1.1,
34.1.2, 34.1.3 och delområde 34.2.0 i fiskezonen 34 under FN:s livsme-dels- och jordbruksorganisation (FAO) CECAF-område, med undantagför farvattnen runt Kanarieöarna som lyder under Spaniens suveräniteteller jurisdiktion.
(1) EGT nr L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 1994
års anslutningsakt.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 5
▼B
Region 6
Alla farvatten längs franska Guyanas kust.
Region 7
Alla farvatten längs franska Martiniques och Guadeloupes kuster.
Region 8
Alla farvatten längs franska Réunions kust.2. De geografiska områden som i denna förordning betecknas med
förkortningarna ”NAFO”, ”ICES” och ”FAO” är områden som fastlagtsav Nordvästatlantiska fiskeriorganisationen, Internationella rådet förhavsforskning respektive FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation.De beskrivs, med förbehåll för senare ändringar, i rådets förordning(EEG) nr 3179/78 av den 28 december 1978 om Europeiska ekono-miska gemenskapens antagande av konventionen om framtida multilate-ralt samarbete om fisket i Nordatlantens västra del (
1) och kommissio-
nens meddelanden nr 85/C 335/02 (2) och nr 85/C 347/05 (3).
3. Områdena i punkt 1 kan, särskilt utifrån definitionerna i punkt 2,
inledas i geografiska områden i enlighet med det förfarande som anges iartikel 18.
4. Trots bestämmelserna i punkt 2 avgränsas Kattegatt i denna
förordning mot norr av en rät linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr,och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten, och isöder av en linje dragen från Hasenøre Hoved till Gniben Odde, frånKorshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.
Skagerack avgränsas i väster av en rät linje från Hanstholms fyr till
Lindesnes fyr, och i söder av en rät linjefrå;n Skagens fyr till Tistlarnasfyr, och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.
5. Trots bestämmelserna i punkt 2 skall Nordsjön för tillämpningen
av denna förordning omfatta ICES delområde IV och den angränsandedel av ICES-område II a som är belägen söder om lat. 64 °N, och den
del av ICES-område III a som, enligt definitionen i punkt 4, inte tillhörSkagerack.
AVDELNING I
NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING
Artikel 2
Minsta maskstorlek
1. I var och en av de regioner eller geografiska områden som anges i
bilaga I, och i förekommande fall när det gäller period, maskinkraft ochantal trådar som används för tillverkningen av redskapens maskor, ärdet förbjudet att använda trålar, snurrevadar eller liknande släpredskap,om inte deras maskstorlek i den del av redskapet som har den minstamaskstorleken är lika med eller större än en av de minsta maskstorlekarsom finns upptagna i den bilagan, nedan kallad referensminimistorlek,och om inte den fångst som tas med detta nät och bevaras ombordomfattar
— en procentsats tillåtna målarter, som är lika med eller större än den
som specificeras i bilaga I,
— en procentsats skyddade arter, som inte överstiger den som fastställs
i nämnda bilaga I,
(1) EGT nr L 378, 30.12.1978, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EEG) nr 654/81 (EGT nr L 69, 14.3.1981, s. 1).
(2) EGT nr C 335, 24.12.1985, s. 2.
(3) EGT nr C 347, 31.12.1985, s. 14.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 6
▼B
för referensminimistorleken.
Trots bestämmelserna i första stycket kan en minsta fångstprocent för
målarterna uppnås genom att mängderna av alla fångade målarter läggssamman, under förutsättning att
— det rör sig om målarter för vilka den största fångstprocenten skyd-
dande arter uppgår till 10 %,
— det handlar om målarter med en referensminimistorlek som är lika
med eller mindre än maskstorleken i det nätredskap som används,
— den totala procentsatsen för alla skyddade arter uttryckt i procent av
den totala vikten av alla målarter inte överstiger 10 %.
Med skyddade arter avses i denna förordning sådana arter för vilka en
minimumstorlek fastställs i bilaga II, eller sådana arter som är marke-rade i denna med en asterisk för den region det gäller.
Bestämmelserna i denna punkt påverkar inte särbestämmelserna i punk-
terna 29.
2. Skrapredskap är undantagna från bestämmelserna i punkt 1. Det är
emellertid förbjudet att landa eller ha mer än 10 % skyddade arterombord när fisket bedrivs med skrapor.
3. Procentsatserna i enlighet med bilaga I skall beräknas som den
andel i procent av vikten av all fisk och alla kräft- och blötdjur sombevaras ombord efter att ha sorterats, eller som landats, med hänsyntagen till de mängder som omlastats.
Trots bestämmelserna i första stycket får procentsatsen mätas före
sorteringen vid tobisfiske med nätredskap som har en maskstorlek påmindre än 16 mm. Denna bestämmelse gäller inte för Skagerack ochKattegatt.
Procentsatsen kan beräknas på grundval av ett eller fler representativa
prover. Reglerna för provtagning kan fastställas enligt förfarandet iartikel 18.
4. Sorteringen skall ske omedelbart efter det att redskapet halats in.
De fångster av skyddade arter som överstiger de procentsatser somanges i bilaga I skall genast kastas överbord.
5. Om fångsterna tagits under samma resa med olika nät med olika
maskstorlek eller i olika regioner eller geografiska områden, eller underandra förutsättningar (som t.ex. under olika tidsperioder), och om dessaolika förutsättningar för fisket innebär en förändring av referensmini-mistorleken (med motsvarande procentsatser) så som anges i bilaga I,skall procentsatserna beräknas för var och en av de delar av fångstensom tagits under olika förutsättningar.
Alla fångster skall anses ha tagits med det nätredskap ombord som har
den minsta maskstorleken om inte annat framgår av den loggbok somförts i enlighet med artikel 6 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 avden 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemen-samma fiskeripolitiken(
1) och med de föreskrifter som fastställts för
genomförande av nämnda artikel.
6. Fångster skall uppskattas som färsk vikt.Vid tillämpning av denna artikel skall motsvarigheten i vikt mellan
havskräftor och havskräftstjärtar erhållas genom att de senares viktmultipliceras med tre.
7. Nätredskap med mindre maskstorlek än dem som används i över-
ensstämmelse med punkt 1 får inte finnas ombord om de inte är korrektfastsurrade och stuvade så att de inte lätt kan tas i bruk. Särskilda reglerför stuvning av fiskeredskap kan införas enligt förfarandet i artikel 18.
(1) EGT nr L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 2870/95 (EGT nr L 301, 14.12.1995, s. 1).
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 7
▼B
8. Maskinstyrkan är den totala maximala kontinuerliga styrka som
kan erhållas vid varje maskins svänghjul och som kan tjäna till att drivafartyget framåt på mekanisk, elektrisk eller hydraulisk väg, eller påannat sätt. Om det finns en växellåda inbyggd i maskinen, skall effektendock mätas vid växellådans utgångsfläns.
Det skall inte göras något avdrag för hjälpmaskiner som drivs av
motorn.
Maskineffekten skall anges i kilowatt (kW).Den kontinuerliga maskineffekten skall fastställas i överensstämmelse
med de krav som antagits av den Internationella standardiseringsorgani-sationen i dess rekommenderade internationella standard ISO 3046/1,andra utgåvan, oktober 1981.
Nödvändiga ändringar för att anpassa kraven i fjärde stycket till den
tekniska utvecklingen skall antas enligt förfarandet i artikel 18.
9. Det är förbjudet att ha trålar, snurrevadar eller liknande släpred-
skap ombord om den minsta maskstorleken är lika med eller större än90 mm, och om antalet maskor i det egentliga lyftets omkrets är mer än100, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar.
Varje trål, snurrevad eller liknande släpredskap med en maskstorlek av
minst 100 mm kan i lyftets övre halva vara försedd med ett nätstycke(fönster) med fyrkantmaskor, som är fastgjorda vid sömförstärkningsli-norna eller sömmen med en maskstorlek av minst 90 mm.
Med nät med kvadratiska maskor avses ett nätstycke som är monterat på
så sätt att den ena av maskornas båda riktningar AB är parallell medoch den andra vinkelrät mot lyftets längdaxel. Riktningen AB är denriktning som är parallell med en rätlinjig stolprad av bredvidliggandemaskor.
10.a) Bottensatta garn, insnärjningsredskap och grimgarn med en
maskstorlek som inte motsvarar någon av de kategorier somanges i bilagorna V eller VI skall vara förbjudna och får intefinnas ombord på fiskefartyg. För grimgarn gäller att den mask-storlek som avses i denna förordning är nätets minsta mask-storlek.
b) När fångster tas i regionerna 1 och/eller 2 av fiskefartyg som
använder bottensatta garn, insnäjrningsredskap och/eller grimgarnmed en maskstorlek som motsvarar någon av de kategorier somanges i bilaga V, får inte procentandelen av fångsten omborduttryckt i hel färskvikt understiga 70 % för någon art eller kombi-nation av arter eller grupper av arter som anges i motsvarandemaskstorlekskategori.
c) När fångster tas i region 3 av fiskefartyg som använder botten-
satta garn, insnärjningsredskap och/eller grimgarn med en mask-storlek som motsvarar någon av de kategorier som anges i bilagaVI, får inte procentandelen av fångsten ombord uttryckt i helfärskvikt understiga 70 % för någon art eller kombination av artereller grupper av arter som avses i motsvarande maskstorlekskate-gori.
d) I denna förordning avses med
i) bottensatta garn eller insnärjningsredskap: varje redskap som
består av ett enda nätstycke och som är fastsatt i havsbottnenpå något sätt,
ii) grimgarn: varje redskap som består av två eller flera
nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlinaoch som är fastsatt i havsbottnen på något sätt.
e) ad skall inte gälla för fångst av Salmonidaearter och Agnatha-
arter.
Tillämpningsföreskrifterna till denna punkt inbegripet mätning av mask-
storlek skall antas enligt förfarandet i artikel 18 senast den 31 december1997.
1997R0894 —SV—01.07.1998 —001.001 —8
▼B
Artikel 3
Bestämning av maskstorleken
De tekniska reglerna för att mäta maskstorleken skall fastställas i
enlighet med det förfarande som avses i artikel 18.
Artikel 4
Fastsättning av anordningar på nätredskapen
Det är förbjudet att sätta fast anordningar på nätredskapet som gör att
maskorna i någon del av nätet dras samman eller att deras storlek ipraktiken förminskas.
Denna bestämmelse skall dock inte utesluta att vissa anordningar får
användas, över vilka det skall göras upp en förteckning och utarbetastekniska beskrivningar i enlighet med det förfarande som avses i artikel.
AVDELNING II
MINIMISTORLEK PÅ FISK, KRÄFTDJUR OCH BLÖTDJUR
Artikel 5
1. Fisk, kräftdjur eller blötdjur uppfyller inte storlekskraven om de är
mindre än de minimistorlekar som fastställs i bilagorna II och III för deberörda arterna och regionen, eller för ett speciellt geografiskt områdeom ett sådant anges. Om flera metoder är tillåtna för att mäta minimis-torleken anses det att fisken, kräftdjuret eller blötdjuret uppfyller kravenpå minimistorleken om minst en av dimensionerna är större än motsva-rande minimistorlek.
2. a) Storlek på fisken skall mätas från nosspetsen till sjärtfenans
yttersta spets.
b) Havskräftans och hummerns storlek skall mätas på det sätt som
visas i bilaga IV,
— antingen som ryggsköldslängden mätt parallellt med mitt-
linjen från en av ögonhålornas bakkant till den bakre kantenav ryggskölden, eller
— som den totala längden mätt från pannhornets spets till
bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.
Avtagna havskräftsstjärtar skall mätas från framkanten av den första
stjärtleden till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utomhårkanten. När stjärten mäts skall den ligga plant utan att sträckas.
c) Storleken på ätliga krabbor skall mätas på det sätt som visas i
bilaga IV,
— som sköldens längd uppmätt längs mittlinjen från en punkt
mellan ögonhålorna till bakkanten av skölden, eller
— som sköldens maximala bredd uppmätt vinkelrätt mot dess
mittlinje, eller
— som den totala längden av de två yttersta lederna på någon av
klorna.
d) Spindelkrabbornas storlek skall mätras på det sätt som visas i
bilaga IV, längs mittlinjen från kanten av skölden mellan pann-hornen till bakkanten av skölden.
e) De tvåskaliga blötdjurens (musslornas) storlek skall mätas på det
sätt som visas i bilaga IV, tvärs över skalets längsta del.
f) Bläckfiskarnas storlek skall mätas längs ryggens mittlinje, från
den bakre spetsen av manteln till dess främre kant när det gällertioarmade bläckfiskar, och till ögonhöjd när det gäller åttaarmadebläckfiskar.
3. Fisk, kräftdjur och blötdjur som inte uppfyller storlekskraven får
inte behållas ombord, lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas,ställas ut eller bjudas ut till försäljning, utan skall omedelbart kastasöverbord.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 9
▼B
Denna bestämmelse gäller dock inte för
a) fångster av skyddade arter som tagits inom de gränser som anges i
artikel 2.1, och som inte sorterats ut från tillåtna målarter och sominte heller sålts, ställts ut eller saluförts för konsumtion,
b) nedan nämnda arter upp till 10 % av vikten av de totala fångsterna
av
— sill som fångats i alla geografiska områden,
— makrill som fångats i Nordsjön,— arter som återfinns i bilagorna II och III, som fångats i Skagerack
och Kattegatt,
c) taggmakrill ( Trachurus spp.), makrill ( Scomber spp.) och ansjovis
(Engraulis encrasicholus) avsedda att användas som levande agn.
Andelen fisk, kräftdjur och blötdjur i procent som inte uppfyller stor-
lekskraven skall beräknas i enlighet med artikel 2.32.6.
4. Det är förbjudet att landa stjärtar eller klor av hummer som skilts
från kroppen och som fångats i de regioner eller geografiska områdensom avses i bilaga III, för vilka en minimistorlek nämns för dess arter.
Bara hela exemplar av kammusslor ( Pectenspp.) får landas.
5. Minimistorlekar skall antas för de arter som är markerade med en
asterisk i bilagorna II eller III enligt det förfarande som anges i artikel18.
AVDELNING III
FÖRBUD MOT FISKE
Artikel 6
Lax och öring
1. Lax och öring får inte behållas ombord, lastas om, landas, trans-
porteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, utanskall omedelbart kastas överbord när de tas
a) i farvatten utanför en gräns om 12 sjömil mätt från medlemsstaternas
baslinjer i regionerna 1, 2, 3 och 4,
b) med avvikkelse från artikel 1.1, utanför de farvatten i regionerna 1,
2, 3 och 4 som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller juris-diktion,
c) med trål, snurrevad eller liknande släpredskap med en maskstorlek
av mindre än 70 mm.
2. I Skagerack och Kattegatt är det förbjudet att fiska lax och öring
utanför en gräns på 4 sjömil räknat från baslinjerna.
Artikel 7
Sill
1. Sillfiske är förbjudet varje år från och med den 15 augusti till och
med den 30 september inom ett geografiskt område som avgränsas aven linje som förbinder punkterna
— Butt of Lewis,
— Cape Wrath,— lat. 58 °55/prime1N, long. 05 °00/prime1V,
— lat. 58 °55/prime1N, long. 07 °10/prime1V,
— lat. 58 °20/prime1N, long. 08 °20/prime1V,
— lat. 57 °40/prime1N, long. 08 °20/prime1V,
— ön North Uists västkust vid lat. 57 °40/prime1N, därifrån längs öns
nordkust till lat. 57 °40/prime136/primedbl1N, long. 07 °20/prime139/primedbl1,
— lat. 57 °50/prime13/primedbl1N, long. 07 °8/prime16/primedbl1V,
— nordost längs ön Lewis västkust ända till utgångspunkten (Butt of
Lewis).
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 10
▼B
2. Det är förbjudet att ha en mängd sill ombord överstigande 5 % av
den totala vikten av den fisk och de kräftdjur och blötdjur ombord somunder den i punkt 1 angivna tiden fångats i detta område. Procentsatsenskall beräknas enligt det förfarande som anges i artikel 2.32.6.
3. Sillfiske är förbjudet från och med den 1 juli till och med den 31
oktober i ett område som avgränsas av koordinaterna
— Danmarks västkust vid lat. 55 °30/prime1N,
— lat. 55 °30/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö,
— lat. 57 °00/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö,
— Danmarks västkust vid lat. 57 °00/prime1N.
4. Sillfiske är förbjudet inom en område av 6—12 sjömil utanför
Förenade kungarikets ostkust, uppmätt från baslinjerna, mellan latitu-derna 54 °10/prime1N och 54 °45/prime1N under perioden 15 augusti—30
september, och mellan latituderna 55 °30/prime1N och 55 °45/prime1N under
perioden 15 augusti—15 september.
5. Sillfiske är förbjudet under hela året i Irländska sjön (ICES-
område VII a) i havsområdet mellan Skottlands, Englands och Walesvästkust och en linje dragen 12 sjömil från baslinjerna längs dessakuster, som i söder avgränsas av lat 53 °20/prime1N och i nordväst av en linje
dragen mellan Mull of Galloway (Skottland) och Point of Ayre (Isle ofMan).
6. Sillfiske är förbjudet från och med den 21 september till och med
den 31 december i de delar av Irländska sjön (ICES-område VII a) somavgränsas av koordinaterna
a) — Isle of Mans ostkust vid lat. 54 °20/prime1N,
— lat. 54 °20/prime1N, long. 03 °40/prime1V,
— lat. 53 °50/prime1N, long. 03 °50/prime1V,
— lat. 53 °50/prime1N, long. 04 °50/prime1V,
— Isle of Mans sydvästkust vid long. 04 °50/prime1V,
— Nordirlands ostkust vid lat. 54 °15/prime1N,
b) — Nordirlands ostkust vid lat. 54 °15/prime1N,
— lat. 54 °15/prime1N, long. 05 °15/prime1V,
— lat. 53 °50/prime1N, long. 05 °50/prime1V,
— Irlands ostkust vid lat. 53 °50/prime1V.
Sillfiske är förbjudet hela året i Logan Bay, som utgörs av farvattnen
öster om en linje dragen från Mull of Logan som ligger vid lat 54 °44/prime1
N och long. 4 °59/prime1V, till Laggantalluch Head, som ligger vid lat. 54 °
41/prime1N och long. 4 °58/prime1V.
7. Trots punkt 6 får de fartyg som har en längd av högst 12,2 m, som
är registrerade i hamnar på Irlands och Nordirlands ostkust mellanlatituderna 53 °00/prime1N och 55 °00/prime1N fiska efter sill i det förbjudna
område som beskrivs i punkt 6 b. Den enda tillåtna fiskemetoden ärmed drivgarn som har en minsta maststorlek av 54 mm.
8. Sillfiske är förbjudet från och med den 1 januari till och med den
30 april i havsområdet nordost om en linje dragen från Mull of Kintyretill Corsewall Point.
9. De områden och perioder som anges i denna artikel får ändras i
enlighet med förfarandet i artikel 18.
Artikel 8
Skarpsill
1. I Skagerack och Kattegatt ar det under hela året förbjudet att fiska
skarpsill med trål med en maskstorlek av mindre än 32 mm.
2. Det är förbjudet att fiska skarpsill
a) från och med den 1 juli till och med den 31 oktober i ett område som
avgränsas av skärningspunkterna
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 11
▼B
— Danmarks västkust vid lat. 55 °30/prime1N,
—3 0/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö,
— lat. 57 °00/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö,
— Danmarks västkust vid lat. 57 °00/prime1N.
b) i ICES statistiska rektangel 39 E8 från och med den 1 januari till och
med den 31 mars och från och med den 1 oktober till och med den31 december; vid tillämpningen av bestämmelserna i denna förord-ning skall denna ICES-rektangel avgränsas av en linje som går raktösterut från Englands ostkust längs lat. 55 °00/prime1N till en punkt vid
long. 1 °00/prime1V, därifrån rakt norrut till lat. 55 °30/prime1N, och därifrån
rakt västerut till Englands kust,
c) från och med den 1 januari till och med den 31 mars och från och
med den 1 oktober till och med den 31 december i de inre farvattneni Moray Firth väster om long. 3 °30/prime1V, och i de inre farvattnen i
Moray Firth väster om long. 3 °00/prime1V.
Artikel 9
Makrill
1. Det är förbjudet att behålla makrill ombord som fångats i ett
geografiskt område som begränsas av koordinaterna
— en punkt på Englands sydkust vid long. 02 °00/prime1V,
— lat. 49 °30/prime1N, long. 02 °00/prime1V,
— lat. 49 °30/prime1N, long. 07 °00/prime1V,
— lat. 52 °00/prime1N, long. 07 °00/prime1V,
— en punkt på Wales Västkust vid lat. 52 °00/prime1N,
om inte makrillens vikt är högst 15 % av vikten av all makrill och andra
arter ombord som fångats inom detta område.
2. Punkt 1 skall inte gälla
a) för fartyg som använder nät eller handlinor,
b) för fartyg som använder bottentrålar, snurrevadar eller liknande släp-
redskap, om minst 75 % av den totala vikten av samtliga arterombord utgörs av
— havskräfta, när dessa fartyg använder nätredskap med en bestämd
maskstorlek för de regioner eller geografiska områden som avsesi bilaga I,
— havskräfta och av de i bilaga II nämnda arterna när dessa fartyg
använder nätredskap med en bestämd maskstorlek för dessa arteroch för de regioner eller geografiska områden som anses i bilagaI,
c) för fartyg som färdas genom detta område om alla fiskeredskap är
stuvade i enlighet med artikel 2.7,
d) för fartyg som inte är utrustade för fiske, och till vilka makrill lastats
om.
3. All makrill som finns ombord skall anses ha fångats inom det
område som avses i punkt 1, med undantag för den mängd som enligtförfarandet i följande stycken har anmälts som befintlig ombord innanfartyget kom in i detta område.
Befälhavaren på ett fartyg som vill komma in i detta område för att
fiska där och som har makrill ombord skall underrätta tillsynsmyndig-heten i den medlemsstat i vars område han avser att fiska om denberäknade tiden och platsen för ankomsten till detta område. Underrät-telse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan fartyget kommerin i detta område.
När fartyget kommer in i detta område skall befälhavaren anmäla till
den behöriga myndigheten den mängd makrill som han har ombord ochsom införts i loggboken. Befälhavaren skall på anmodan låta sinloggbok och fångsterna ombord kontrolleras vid en tidpunkt och på enplats som den behöriga tillsynsmyndigheten bestämmer. Tidpunkten fårinte vare senare än sex timmar efter det att tillsynsmyndigheten mottagit
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 12
▼B
anmälan om makrillmängderna ombord, och platsen skall ligga så nära
som möjligt det ställe där fartyget kom in i detta område.
Befälhavaren på ett fiskefartyg som avser att gå in i detta område för att
få makrill omlastad till sitt fartyg skall underrätta tillsynsmyndigheten iden medlemsstat inom vars område omlastningen skall ske om denberäknade tidpunkten och platsen för denna. Underrättelse skall sketidigast 36 och senast 24 timmar innan omlastningen börjar. Befälha-varen skall så snart omlastningen ägt rum underrätta den behörigatillsynsmyndigheten om vilka mängder makrill som lastats om till hansfartyg.
De behöriga tillsynsmyndigheterna är i
— Frankrike:
Mimer, telex: Paris 25 08 23,
— Irland:
Department of Marine, telex: Dublin 91798 MRNE,
— Förenade kungariket:
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 21 27 4.
Ingen bestämmelse i denna punkt får tolkas så att ett fartyg som för en
medlemsstats flagg eller är registrerat i en medlemsstat som inte harnågon makrillkvot av beståndet i området, eller vars kvot är förbrukad,får ha makrill ombord, om det inte rör sig om en bifångst som tagitstillsammans med fångster av taggmakrill eller sardiner och mängdenmakrill inte överstiger 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrilloch sardiner ombord, såvida inte befälhavaren kan bevisa att makrillenkommer från ett annat bestånd.
AVDELNING IV
BEGRÄNSNINGAR I UTÖVNINGEN AV VISSA FORMER AV FISKE
Artikel 10
Begränsningavanvändningenavvissatyperavfartygochredskap
vidfiskeavbestämdaarterundervissaperioderochivissageogra-
fiska områden
1. Det är förbjudet att använda ringnot
a) vid fiske av sill i ICES-områdena VII gVII k och i det geografiska
område som begränsas
— i norr av lat. 52 °30/prime1N,
— i söder av lat. 52 °N,
— i väster av Irlands kust,— i öster av Förenade kungarikets kust,
b) vid fiske av de bilaga II nämnda arterna i ifrågavarande region eller
geografiska område.
Vid fiske med ringnot
— får de i bilaga II uppräknade arterna utgöra högst 5 % av vikten av
all fisk och alla kräft- och blötdjur som finns ombord, och
— om fisket äger rum inom det område som avses i första stycket
första strecksatsen, får sill utgöra högst 5 % av den totala vikten avall fisk och alla kräft- och blötdjur som finns ombord.
Procentsatserna skall beräknas i enlighet med artikel 2.32.6.2. a) Det är förbjudet för fartyg att ha bomtrålar ombord eller att
använda bomtrålar om den totala bomlängden, bestående avsumman av längderna på varje bom, överstiger 24 m eller kanförlängas till mer än 24 m.
b) Det är förbjudet att använda bomtrål i Kattegatt.
3. a) Det är förbjudet för fartyg med en största längd av över 8 meter
att fiska med bomtrål eller trål med trålbord inom ett område av12 sjömil norr om lat. 51 °00/prime1N utmed Frankrikes, Belgiens,
Nederländernas och Tysklands kuster, samt Danmarks västkust
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 13
▼B
upp till Hirtshals fyr, mätt från de baslinjer som används för att
fastställa territorialfarvattnen.
Under tiden från och med den 1 april till och med den 30
september skall ovannämnda område utvidgas till att omfatta detgeografiska område som avgränsas av en linje som förbinderföljande koordinater:
— En punkt på Danmarks västkust vid lat. 57 °00/prime1N.
— Lat. 57 °00/prime1N, long. 07 °15/prime1Ö.
— Lat. 55 °00/prime1N, long. 7 °15/prime1Ö.
— Lat. 55 °00/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö.
— Lat. 54 °30/prime1N, long. 07 °00/prime1Ö.
— Lat. 54 °30/prime1N, long. 07 °30/prime1Ö.
— Lat. 54 °00/prime1N, long. 07 °30/prime1Ö.
— Lat. 54 °00/prime1N, long. 06 °00/prime1Ö.
— Lat. 53 °50/prime1N, long. 06 °00/prime1Ö.
— Lat. 53 °50/prime1N, long. 05 °00/prime1Ö.
— Lat. 53 °30/prime1N, long. 05 °00/prime1Ö.
— Lat. 53 °30/prime1N, long. 04 °15/prime1Ö.
— Lat. 53 °00/prime1N, long. 04 °15/prime1Ö.
— En punkt på Nederländernas kust vid lat. 53 °00/prime1N.
b) Trots punk t 3 a får de fartyg vars namn och tekniska egenskaper
finns upptagna på en lista, upprättad enligt det förfarande somfastställs i artikel 18, fiska i nämnda område med hjälp avbomtrål under de perioder när det annars skulle vara förbjudet attfiska med bomtrål.
De fartyg som finns med på den lista som avses i första stycket
skall uppfylla följande krav:
— De skall ha tagits i bruk före den 1 januari 1987.
— Deras maskinstyrka får, med undantag för sådana fartyg som
används för fiske av kräftdjur, inte överstiga 221 kW, och i defall de har maskiner med reducerad effekt får effekten inte haöverstigit 300 kW innan den reducerades.
Om fartyget finns upptaget på listan kan det bytas ut mot ett
annat fartyg med en icke reducerad maskineffekt på högst221 kW och en största längd enligt definitionen i punkt 13 avhögst 24 meter.
Maskinen i ett fartyg som finns upptaget på listan kan bytas ut
om utbytesmaskinens effekt inte reducerats och inte överstiger221 kW.
c) Det är dock förbjudet att använda bomtrålar om den totala
bomlängden, bestående av summan av längderna på varje bom,överstiger 9 meter eller kan förlängas till mer än 9 m, utom närfiske bedrivs med redskap som är konstruerade för fångst avräkor(Crangon spp. ellerPandalus montagui) .
De fartyg som huvudsakligen fiskar hästräkor ( Crangon spp.) får
dock använda bommar med en total längd överstigande 9 meternär dessa fartyg fiskar tunga, förutsatt att de finns upptagna på enlista som skall upprättas varje år.
d) Trots punk t 3 a får fartyg som är utrustade med trål med trålbord
och som har en maskin med en effekt av högst 221 kW eller enmaskin med reducerad effekt, som före reduceringen inteöversteg 300 kW, fiska i det område som avses i nämnda punkt.
e) Trots punk t 3 a får fartyg med en maskinstyrka av över 221 kW
fiska i det område som avses i nämnda punkt med hjälp av trålförsedd med trålbord, förutsatt att de fångster av rödspätta ochtunga som överstiger 5 % av vikten av den totala fångstenombord omedelbart kastas överbord.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 14
▼B
Procentsatserna skall beräknas i enlighet med artikel 2.32.6.
4. Det är förbjudet för fartyg att använda bomtrål inom ett område av
12 sjömil utanför Förenade kungarikets och Irlands kuster, mätt från debaslinjer som tjänar till att fastställa territorialvattnen.
De fartyg som tillhör någon av följande kategorier får dock fiska med
bomtrål i det området:
— Fartyg som tagits i bruk före den 1 januari 1987, med undantag av
sådana fartyg som fångar kräftdjur, om de har en maskinstyrka avhögst 221 kW eller en reducered maskinstyrka som före reducer-ingen inte översteg 300 kW.
— Fartyg som tas i bruk efter den 31 december 1986, vars maskinef-
fekt inte reducerats och inte överstiger 221 kW och vars störstalängd enligt definitionen i punkt 13 inte överstiger 24 meter.
— Fartyg som efter den 31 december 1986 har fått sin maskin utbytt
mot en annan maskin, vars effekt inte reducerats och inte överstiger221 kW.
Det är dock förbjudet att använda bomtrålar om den totala bomlängden,
bestående av summan av längderna på varje bom, överstiger 9 meter,om inte fisket bedrivs med redskap som är konstruerade för ochanvänds för fångst av räkor ( Crangon spp. ellerPandalus montagui) .
5. Fiskefartyg som inte uppfyller kraven för att få föras upp på den
lista som upprättas enligt punkterna 3 och 4 skall förbjudas att ägna sigåt de former av fiske som avses i dessa punkter.
6. Tillämpningsföreskrifter för punkterna 3 och 4, inbegripet före-
skrifter för utarbetandet av de listor som avses i punkt 3, skall fastställasenligt förfarandet i artikel 18.
7. Maskinstyrkan skall vara den som definieras i artikel 2.8.8. Datumet för idriftsättningen skall vara det datum när ett officiellt
säkerhetscertifikat utfärdas första gången.
Om ett officiellt säkerhetscertificat inte utfärdas skall datumet för idrift-
sättning vara det datum när fartyget för första gången införs i ettofficiellt register över fiskefartyg.
För fartyg som sattes i drift före den 14 oktober 1986 skall datumet för
ibruktagning vara det datum när fartyget för första gången infördes i ettofficiellt register över fiskefartyg.
9. Det är under tiden från och med den 1 juli till och med den 15
september förbjudet att använda trål med en maskstorlek av mindre än32 mm i farvatten innanför en gräns av 3 sjömil från baslinjerna iSkagerack och Kattegatt.
Vid fiske med trål i dessa farvatten och under denna period får dock
— nätredskap med en minsta maskstorlek av 30 mm änvändas vid fiske
av nordhavsräkor (Pandalus borealis) ,
— nätredskap med alla maskstorlekar användas vid fiske av tånglake
(Zoarces viviparus) , smörbultfiskar (Gobiidae) eller simpor ( Cottus
spp.) som skall användas som bete.
10. Det är förbjudet att fiska ansjovis med pelagisk trål i ICES-
område VIII c.
11. Inom de områden som anges i denna artikel, där trål, bomtrål,
snurrevad och liknande släpredskap inte får användas, får sådanaredskap inte heller finnas ombord om de inte är korrekt fastsurrade ochstuvade i överensstämmelse med artikel 2.7.
12. Det är förbjudet att använda sprängämnen, gifter, sömnmedel
eller skutvapen för att fiska. Dock får tonfisk och brugd fångas medharpunkanon.
Det ar förbjudet att använda elektrisk ström i Skagerack och Kattegatt
för att fånga annan fisk än tonfisk och brugd.
13. Ett fartygs längd är den största längden, definierad som avståndet
i en rät linje mellan förens och akterns yttersta ändar.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 15
▼B
Med för avses enligt denna definition den vattentäta skrovkonstruk-
tionen, back, förlig brädgång och en eventuell främre brädgång men intebogspröt och skyddsräcke.
Med akter avses enligt denna definition den vattentäta skrovkonstruk-
tionen, akterspegel, akterlig överbyggnad, trålar och brädgång, men inteskyddsräcke, halsdävert, framdrivningsmaskineri, roder och styrinrätt-ning, dykarlejdare och plattformar.
Den största längden skall mätas i meter med en noggrannhet av två
decimaler.
14. En bomtråls bomlängd skall mätas mellan dess yttersta punkter,
inbegripet alla riggtillbehör.
15.a) Från och med den 1 september till och med den 31 december är
det förbjudet att fiska med trål, snurrevad eller liknande släpred-skap i de geografiska områden som avgränsas av en linje somförenar följande skärningspunkter:
— Punkten Cabo Prior på Spaniens nordkust (lat. 43 °34/prime1N,
long. 08 °19/prime1V).
— Lat. 43 °50/prime1N, long. 08 °19/prime1V.
— Lat. 43 °25/prime1N, long. 09 °12/prime1V.
— Punkten Cabo Villano på Spaniens västkust (lat. 43 °10/prime1N,
long. 09 °12/prime1V).
b) Från och med den 1 oktober till och med den 31 december är det
förbjudet att fiska med trål, snurrevad eller liknande släpredskap ide geografiska områden som avgränsas av en linje som förenarföljande skärningspunkter:
— Punkten Cabo Corrubedo på Spaniens västkust (lat. 42 °35/prime1
N, long. 09 °05/prime1V).
— Lat. 42 °35/prime1N, long. 09 °25/prime1V.
— Lat. 43 °00/prime1N, long. 09 °30/prime1V.
— En punkt på Spaniens västkust vid lat. 43 °00/prime1N.
c) Från och med den 1 december till och med den sista dagen i
februari följande år är det förbjudet att fiska med trål, snurrevadeller liknande släpredskap i de geografiska områden somavgränsas av en linje som förenar följande skärningspunkter:
— En punkt på Portugals västkust vid lat. 37 °50/prime1N.
— Lat. 37 °50/prime1N, long. 09 °03/prime1V.
— Lat. 37 °00/prime1N, long. 09 °06/prime1V.
— En punkt på Portugals Västkust vid lat. 37 °00/prime1N.
16. Det är förbjudet för fartyg som använder ringnot eller släpred-
skap, som har en maskstorlek som är tillåten undantagvis för fiske avmakrill, sill eller taggmakrill att ha automatiska sorteringsapparaterombord.
Trots första stycket får fartyg ha automatiska sorteringsapparater
ombord om apparaternas enda funktion är att handelsklassificera all fisksom fångas och som är avsedd för frysning. Sorteringsapparaterna skallinstalleras ombord på så sätt att de fångster som fås genom klassificer-ingen omedelbart fryses in i syfte att saluföras och inte lätt kan kastasöverbord.
17. Det är förbjudet att inringa grupper av marina däggdjur med
hjälp av ringnot när syftet är att fånga tonfisk eller andra fiskarter.
Trots artikel 1.1 gäller denna punkt för alla fartyg som för en medlems-
stats flagg eller är registrerade i en medlemsstat, i alla de farvatten somlyder under en medlemsstats suveränitet eller jurisdiktion, samt utanfördessa farvatten.
18. Det är förbjudet att fiska efter makrill, skarpsill och sill med trål
och ringnot i Skagerack från och med lördag kl. 24.00 till och medsöndag kl. 24.00 och i Kattegatt från och med fredag kl. 24.00 till ochmed söndag kl. 24.00.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 16
▼B
19. Det är förbjudet att använda notredskap vid fiske av tropisktonfisk (boni, parathunnus obesus och gulfenad tonfisk) i vatten som
lyder under Portugals suveränitet eller jurisdiktion, i det ICES-områdeX som ligger norr om latituden 36 °30/prime1nord, samt i CECAF-området
norr om latituden 31 °nord och öster om longituden 17 °30/prime1väst.
▼
M1
Artikel 11
Det är förbjudet för alla fartyg att ha ombord eller bedriva fiske med ett
eller flera drivgarn vars enskilda eller sammanlagda längd överstiger 2,5km.
Artikel 11a
1. Från och med den 1 januari 2002 är det förbjudet för alla fartyg att
ha ett eller flera drivgarn avsedda för fångst av de arter som förtecknas ibilaga VIII ombord eller att bedriva fiske med dem.
2. Från och med den 1 januari 2002 är det förbjudet att landa fisk av
de arter som förtecknas i bilaga VIII och som har fångats med drivgarn.
3. Till och med den 31 december 2001 får fiskefartyg ha ombord
eller bedriva fiske med ett eller flera sådana drivgarn som avses i punkt1 om de har fått tillstånd av de behöriga myndigheterna i den medlems-stat vars flagg de för. Under år 1998 skall det högsta antal fartyg som aven medlemsstat får tillåtas att ha ombord eller bedriva fiske med etteller flera drivgarn inte överstiga 60 % av de fiskefartyg som undertiden 1995−1997 använde ett eller flera drivgarn.
4. Medlemsstaterna skall för varje målart senast den 30 april varje år
till kommissionen överlämna en förteckning över de fartyg som hartillstånd att bedriva fiske med sådana drivgarn som avses i punkt 3; förår 1998 skall denna information lämnas senast den 31 juli 1998.
Artikel 11b
1. Alla fiskefartyg som använder ett eller flera drivgarn avsedda för
fångst av de arter som förtecknas i bilaga VIII skall vara verksammaenligt de bestämmelser som följer:
— Under all fiskeverksamhet skall fartyget ha ständig uppsikt över
nätet.
— Flytande bojar med radarreflektorer skall vara förtöjda i varje ände
av telnarna så att det alltid är möjligt att lokalisera näten. Dessabojar skall alltid vara märkta med registreringsbokstaven/bokstä-verna och registreringsnumret för det fartyg de tillhör.
2. Befälhavaren för ett fartyg, som använder ett eller flera sådana
drivgarn som avses i punkt 1, skall föra loggbok med skyldighet attvarje dag föra in följande uppgifter:
— Den sammantagna längden av de nät som förvaras ombord.
— Den sammatagna längden av de nät som används vid varje fisketill-
fälle.
— Fångstmängden för varje art vid varje fisketillfälle, inklusive
bifångster och de mängder som kastas överbord, särskilt med avse-ende på valar, reptiler och sjöfåglar.
— Mängden av varje art som behålls ombord.— Datum och position för dessa fångster.
3. De befälhavare som avses i punkt 2 skall till de behöriga myndig-
heterna i den medlemsstat där landningen äger rum överlämna en dekla-ration som åtminstone anger de mängder som landas av varje art samtfångstdatum och fångstzoner.
4. Befälhavarna för fiskefartyg som använder ett eller flera av de i
punkt 1 avsedda drivgarnen, och som vill utnyttja en landningsplats somär belägen i en medlemsstat, skall minst två timmar före sin ankomst tillhamnen anmäla planerad landningsplats och ankomsttid till de behörigamyndigheterna i medlemsstaten.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 17
▼M1
5. Varje fiskefartyg som använder ett eller flera sådana drivgarn som
avses i punkt 1 skall ombord förvara ett av de behöriga myndigheterna iden medlemsstat, vars flagg det för, i förväg utfärdat fisketillstånd.
6. I fall av bristande efterlevnad av bestämmelserna i artiklarna 11
och 11a och denna artikel skall de behöriga myndigheterna vidta lämp-liga åtgärder med avseende på de berörda fartygen i enlighet med artikel31 i förordning (EG) nr 2847/93.
Artikel 11c
1) Med undantag av de vatten som omfattas av rådets förordning (EG)
nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniskaåtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten ochÖresund(*), och trots vad som anges i artikel 1.1 skall bestämmelsernai artiklarna 11, 11a och 11b tillämpas på alla vatten som ligger undermedlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion och, utanför dessavatten, på alla gemenskapens fiskefartyg.
▼
B
Artikel 12
Det är förbjudet för varje fartyg att använda drivnät vid fiske av tonfisk
i vatten som lyder under Portugals och Spaniens suveränitet eller juris-diktion i ICES-områdena VIII, IX, X och, med avvikelse från artikel 1, iCECAF-områdena inbegripet de vatten som lyder under Spaniens juris-diktion utanför Kanarieöarna.
Artikel 13
Beredning
Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg företa någon form av
fysisk eller kemisk beredning av fisk till fiskmjöl, olja eller liknandeprodukter. Detta förbud gäller inte beredning av fiskavfall.
Artikel 14
Vetenskaplig forskning
Denna förordning skall inte gälla för fiske som uteslutande bedrivs för
vetenskaplig undersökning, vilken utförs med tillstånd från och underöverinseende av den eller de berörda medlemsstaterna, och somkommissionen och den eller de medlemsstater i vars farvatten undersök-ningen äger rum underrättats om i förväg.
Fisk, blötdjur och kräftdjur som fångas för de ändamål som anges i
första stycket kan säljas, lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning,förutsatt att
— de uppfyller de normer som fastställs i bilagorna II och III och de
handelsnormer som antagits i enlighet med artiklarna 2 och 3 irådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 omden gemensamma organisationen, av marknaden för fiskeri- ochvattenbruksprodukter(
1), eller
— de säljs direkt för andra ändamål än mänsklig konsumtion.
Artikel 15
Utsättning och flyttning
Denna förordning skall inte gälla verksamhet i samband med utsättning
eller flyttning av fisk, kräftdjur eller blötdjur.
Fisk, kräftdjur och blötdjur som fångas för de ändamål som anges i
första stycket får säljas för mänsklig konsumtion endast under förutsätt-ning att övriga bestämmelser i denna förordning uppfylls.
(*) EGT L 9, 15.1.1998, s. 1.
(1) EGT nr L 388, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3318/94 (EGT nr L 350, 31.12.1994, s. 15).
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 18
▼B
AVDELNING V
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 16
1. Om det krävs en omedelbar insats för att bevara vissa bestånd av
fisk, kräft- eller blötdjur, får kommissionen komplettera eller avvikafrån bestämmelserna i denna förordning i enlighet med det förfarandesom avses i artikel 18 genom att vidta de ytterligare åtgärder som ärnödvändiga.
2. Om bevarandet av vissa fiskarter eller fångstplatser hotas allvarligt
och en fördröjning skulle medföra skador som är svåra att reparera, fåren kuststat vidta lämpliga icke diskriminerande åtgärder för bevarandemed avseende på de farvatten som lyder under dess jurisdiktion.
3. Så snart beslut om sådana åtgärder som avses i punkt 2 fattats
skall de anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaternatillsammans med en förklaring av bakgrunden till dem.
4. Inom en tid av tio arbetsdagar efter mottagandet av en sådan
anmälan skall kommissionen godkänna de åtgärder som avses i punkt 2eller kräva att de annulleras eller ändras. Medlemsstaterna skallomgående underrättas om kommissionens beslut.
5. Medlemsstaterna kan hänskjuta kommissionens beslut till rådet
inom en tid av tio arbetsdagar räknat från mottagandet av den underrät-telse som avses i punkt 4.
6. Rådet kan inom en månad med kvalificerad majoritet fatta ett
annat beslut.
Artikel 17
1. Medlemsstaterna kan vidta åtgärder för bevarande och förvaltning
av bestånd avseende
a) rent lokala bestånd som bara är av intresse för fiskare i den berörda
medlemsstaten, eller
b) villkor eller särskilda förfaranden för att begränsa fångsterna genom
tekniska åtgärder som
i) kompletterar dem som fastställts i gemenskapslagstiftningen för
fiske eller
ii) sträcker sig utöver de minimikrav som fastställts i nämnda
lagstiftning,
förutsatt att dessa åtgärder är tillämpliga endast på fiskare i den berörda
medlemsstaten och att de är förenliga med gemenskapsrätten och över-ensstämmer med den gemensamma fiskeripolitiken.
2. Kommissionen skall i god tid underrättas om alla planer på att
införa eller ändra nationella tekniska åtgärder så att den kan få tillfälleatt yttra sig.
Om kommissionen inom en månad efter en sådan anmälan så kräver
skall den berörda medlemsstaten uppskjuta verkställande av de plane-rade åtgärderna tre månader räknat från anmälningsdagen, så attkommissionen inom denna tid skall kunna avgöra om dessa åtgärder ärförenliga med bestämmelserna i punkt 1.
Om kommissionen genom att beslut som den skall underrätta alla
medlemsstater om finner att en planerad åtgärd inte är förenlig medbestämmelserna i punkt 1 får den berörda medlemsstaten inte sättadenna i kraft utan att ha vidtagit nödvändiga ändringar i denna.
Om den berörda medlemsstaten vidtagit nödvändiga ändringar skall den
utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater om kommissionen omvilka åtgärder som vidtagits.
3. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse den med
alla upplysningar som behövs för att kunna avgöra om deras nationellatekniska åtgärder är förenliga med bestämmelserna i punkt 1.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 19
▼B
4. På anmodan av kommissionen, eller på begäran av en medlems-stat, skall frågan om huruvida en nationell teknisk åtgärd som tillämpasi en medlemsstat är förenlig med punkt 1 avgöras enligt förfarandet iartikel 18. Om ett sådant beslut skulle fattas skall också bestämmelsernai punkt 2 tredje och fjärde styckena tillämpas.
5. Åtgärderna avseende fiske från land skall meddelas kommissionen
endast för kännedom.
Artikel 18
Tillämpningsföreskrifter till denna förordning skall antas i enlighet med
förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3760/92.
Artikel 19
Förordning (EEG) nr 3094/86 skall upphöra att gälla.Hänvisningar till den förordningen skall tolkas som hänvisningar till
den här förordningen och skall läsas enligt den jämförelsetabell somåterfinns i bilaga VII, del A.
Artikel 20
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Bestämmelserna i artikel 2.10 i bilagorna V och VI skall träda i kraft
den 3 december 1997.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 20
▼B
RegionGeografiskt
områdeTilläggsvillkorMinsta
mask-
storlek
(mm)Tillåtna målarterMinsta
procent
målarterBILAGA I
1 och
2Hela regionen 100
romber
(1)Alla 100
Nordsjön,
söder om lat.55°N80 (2)Äkta tunga (Solea
vulgaris)5 100 varav
högst 10 %
torsk, kolja
och sej
Väster om
Skottland ochRockall (ICESdelområdeVI) (
3)]80Alla 100
ICES delom-
råde VII80Alla 100
Hela regionen 70Havskräfta (Neph-
rops norvegicus)30 60
ICES delom-
råden II, IV, Voch VI norrom lat. 56 °N(9) 90 (10)Vitling
(Merlangiusmerlangus)70 (11)100, varav
högst 10 %
torsk, kolja
och sej, och
högst 10 %
rödspätta
Hela regionen
utom Skage-rack ochKattegatt32Makrill(Scomber
scombrus)50
Taggmakrill
(Trachurustrachurus)50
eller
Sill(Clupea
harengus)5080
samman-10
Pelagisk bläckfisk 50lagt
Sardin(Sardina
pilchardus)50
Blåvitling (4)
(Micromesistius
poutassou)50
Hela regionen
utom Skage-rack ochKattegatt35Räkor(Pandalus
spp. utom
Pandalusmontagui)30 50
Skagerack och
Kattegatt32Sill(Clupea
harengus)50 10
Skarpsill(Sprattus
sprattus)
Hela regionen 30Silverfiskar
(Argentina spp.)50 10
Hela regionen
utom Skage-rack ochKattegatt20Räkor(Pandalus
montagui och
Crangon spp.)30 50
Hela regionen
utom Skage-rack ochKattegatt16Skarpsill(Sprattus
sprattus)50 10
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 21
▼B
RegionGeografiskt
områdeTilläggsvillkorMinsta
mask-
storlek
(mm)Tillåtna målarterMinsta
procent
målarter
Hela regionen 16Ål(Anguilla
anguilla)20 10
Skagerack och
Kattegattutanför en zonom 4 sjömilfrån baslin-jerna35Räkor(Crangon
spp. och
Palaemonadspersus)20 50
Skagerack och
Kattegatt inomen zon om 4sjömil från16Räkor(Crangon
spp. och
Palaemonadspersus)20 50
baslinjerna16Fjärsing
(Trachinus draco)
Blötdjur utom
bläckfisk (Sepia
officinalis)
Näbbgädda
(Belone belone)50 10
Knot(Eutrigla
gurnardus)
Skagerack och
Kattegatt16Blåvitling(Micro-
mesistius
poutassou)50 10
Skagerack Fr.o.m. den 1
novembert.o.m. densista dagen ifebruari16Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Kattegatt Fr.o.m. den 1
augusti t.o.m.den sistadagen ifebruari16Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Fr.o.m. den 1
mars t.o.m.den 31 juli—Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Hela regionen
utom vitlingly-reboxen (
5)16Vitlinglyra
(Trisopterusesmarkii)50 15, varav
högst 5 %
torsk och
kolja
Nordsjön Fr.o.m. den 1
novembert.o.m. densista dagen ifebruari16Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Fr.o.m. den 1
mars t.o.m.den 31oktober—Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Hela regionen
utom Nord-sjön, Skage-rack ochKattegatt—Tobisfiskar
(Ammodytidae)50 10
Skagerack och 90Alla 100
Kattegatt70vitling
(Merlangiusmerlangus)50 30 utom
vitling
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 22
▼B
RegionGeografiskt
områdeTilläggsvillkorMinsta
mask-
storlek
(mm)Tillåtna målarterMinsta
procent
målarter
35Nordhavsräka
(Pandalusborealis)20 50
32Makrill(Scomber
scombrus)50 10
Taggmakrill
(Trachurustrachurus)
3Hela regionen 65Alla 100
40Makrillfiskar
(Scomber spp.)50
Blåvitling(Micro-
mesistius
poutassou)50
Sill(Clupea
harengus)50eller
8010
Pelagiska bläck-
fiskar50
Taggmakrill
(Trachurus spp.)50
Selektiv trål 65 (6)
50 (6)Havskräfta (Neph-
rops norvegicus)30 (7) 60
Icke selektiv
trål55Havskräfta (Neph-
rops norvegicus)30 (7) 60
55Räkor(Parape-
naeus longirostris,
Aristeus anten-natusochAris-
taeomorphafoliacea)30 50
Cadiz-
bukten (8)40Alla arter utom de
som finnsupptagna i bilagaII för region 350 10
Hela regionen 20Sardin(Sardina
pilchardus)50 10
Ål(Anguilla
anguilla)
nom en zon
om 12 sjömilfrånmedlemssta-ternasbaslinje20Räkor(Crangon
spp. och
Palaemon spp.)30 50
16Skarpsill(Sprattus
sprattus)50 10
Ansjovis
(Engraulis encra-sicholus)
Tobisfiskar
(Ammodytidae)
4Hela regionen
5Hela regionen 65Alla 100
40Makrill(Scomber
spp.)80 10
och Taggmakrill
(Trachurus spp.)
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 23
▼B
RegionGeografiskt
områdeTilläggsvillkorMinsta
mask-
storlek
(mm)Tillåtna målarterMinsta
procent
målarter
20Oxögonfisk
(Boops boops)50 10
Sardin(Sardina
pilchardus)
6Hela regionen 100Alla 100
45Räkor(Penaeus
subtilis, Penaeusbrasiliensis,Xiphopenaeuskroyeri)30 50
7Hela regionen
8Hela regionen
(1) Lyftets övre halva kan vara försedd med ett nätstycke (fönster) bestående av kvadratiska maskor med en
maskstorlek av minst 90 mm, som är fästat vid sömförstärkningslinorna eller sömmen.
(2) Det är förbjudet att ha trål eller nätstycken ombord med en maskstorlek som är mindre än maskstorleken i det nät
som man fiskar med.
(3) Söder om en linje västerut från ostkusten av Sound of Jura vid lat. 56 °00/prime1N.
(4) Blåvitling är inte en tillåten målart för det område som i norr begränsas av lat. 52 °30/prime1N och i öster av long. 7 °
00/prime1V.
(5) Med vitlinglyreboxen avses den del av Nordsjön inom en medlemsstats suveränitet eller jurisdiktion som i söder
begränsas av en linje som utgår från en punkt belägen vid lat. 56 °N på Skottlands ostkust till long. 2 °Ö, sedan
norrut till lat. 58 °N, västerut till long. 0 °30/prime1V, norrut till lat. 59 °15/prime1N, österut till long. 1 °Ö, norrut till lat.
60°N, därifrån västerut till long. 0 °00/prime1, därifrån norrut till lat. 60 °30/prime1N, därifrån västerut till Shetlandsöarnas
ostkust, sedan västerut från Shetlandsöarnas västkust vid lat. 60 °N, till long. 3 °V, därifrån söderut till lat. 58 °
30/prime1N och slutligen västerut till Skottlands kust.
(6) Den selektiva trålen skall ha en övre påse med en minsta maskstorlek av 65 mm och en undre påse med en
minsta maskstorlek av 50 mm, åtskilda genom ett horisontellt nätstycke.
(7) 25 % mellan den 1 januari och den 31 mars.
(8) Med Cadizbukten avses det område inom ICES-område IX a som ligger öster om en linje dragen rakt söderut
från en punkt vid long. 7 °52/prime1V på Portugals sydkust.
(9) All fångst skall anses vara fångad med det nätredskap ombord som har den minsta maskstorleken. Sammansätt-
ning av fångsten ombord skall efter sortering och under omlastning eller landning överensstämma med kraven påminsta maskstorlek. För fartyg som samarbetar och tillsammans använder ett lyftnät skall fångstsammansätt-ningen på vart och ett av dessa fartyg överensstämma med det nätredskap ombord på fartyget som har den minstamaskstorleken.
(
10) Det är förbjudet att ha trålar eller nätstycken ombord med en maskstorlek av under 90 mm.
(11) Andelen vitling i procent beräknas på grundval av den totala fångsten av vitling, kolja, sej och torsk.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 24
▼B
Region 2
ArterRegion
1utom Skage-
rack och
KattegatSkagerrak
och KattegatRegion
3Region
4Region
5BILAGA II
Minimistorlek för skyddade arter enligt artiklarna 2.1 och 5
(in cm)
Stör(Acipenser sturio) — — — 145(*) —
Alosasillar (Alosaspp.) — 30 — 30(*) (*)
Lax(Salmo salar) — (*) (*) 50(*) —
Öring(Salmo trutta) — (*) (*) 25(*) —
Ål(Anguilla anguilla) — (*) (*) (*)——
Havsål(Conger conger) — 58 — 58(*) (*)
Torsk(Gadus morhua) 35 35 30 35——
Långa(Molva molva) — (*) — 63(*) (*)
Blauleng(Molva dypterygia) — 70 — 70——
Kolja(Melanogrammus aeglefinus) 30 30 27 30——
Sej(Pollachius virens) 35 35 30 35——
Lyrtorsk(Pollachius pollachius) — 30 — 30——
Vitling(Merlangius merlangus) 27 23 23 23(*) —
Kummel(Merluccius merluccius) 30 30 30 27(*) (*)
Multar(Mugilspp.) — 20 — 20(*) (*)
Havsaborre (Dicentrarchus labrax) — 36 — 36(*) (*)
Fläckpagell (Pagellus bogaraveo) — 25 — 25(*) (*)
Havsruda(Spondyliosoma cantharus) — 23 — 23——
Guldsparid (Sparus aurata) — — — 19——
Mulle(Mullus surmuletus) — 15 — 15(*) (*)
Rödspotta(Pleuronectes platessa) 25 25(1) 27 25(*) (*)
Rödtunga(Glyptocephalus cynoglossus) 28 28 28 28——
Sandskädda (Limanda limanda) 15 15(2) 23 23(*) —
Bergskädda (Microstomus kitt) 25 25 25 25(*) —
Skrubbskädda (Platichthys flesus) — 25 20 25(*) —
Äkta tunga (Solea vulgaris) 24 24 24 24(*) (*)
Dicologoglossa cuneata — — — 15——
Glasvarar(Lepidorhombus spp.) 25 25 25 20(*) (*)
Slätvar(Scolphthalmus rhombus) 30 30 30 30(*) —
Piggvar(Psetta maxima) 30 30 30 30(*) (*)
Marulk(Lophius piscatorius, budegassa) — (*) — (*)(*) (*)
(Bläckfistar Sepia spp.) (*) (*) — (*)(*)(*)
(1)Utom i Nordsjön, där minimistorleken skall vara 27 cm.
(2)Utom i Nordsjön, där minimistorleken skall vara 23 cm.
(*)Storleken skall fastställas senare (se artikel 2.1).
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 25
▼B
Arter Region Geografiskt område MinimistorlekBILAGA III
Minimistorlek enligt artikel 5
Sill(Clupea Harengus) 1ICES-område V b (EG-
område)20 cm
2Utom Skagerack och Katte-gatt20 cm
Skagerack och Kattegatt 18 cm
3 20 cm
Makrill (Scomber spp.) 1, 2, 3
och 5Utom Nordsjön 20 cm
2Nordsjön 30 cm
Makrill (för industriän-damål) 2Bara Skagerack och Katte-gatt 30 cm
Skäggtorsk (Trisopterus
luscus)3 (*)
Ansjovis(Engraulis encra- 3Utom ICES-område IX a 12 cm
sicholus)3ICES-område IX a 10 cm
Sardin (Sardina
pilchardus)3 (*)
Taggmakrill ( Trachurus
spp.)1, 2, 3
och 515 cm
Hel havskräfta (Nephrops
norvegicus)2Bara Skagerack och Katte-gatt Ryggsköldslängd 40 mmTotal längd 130 mm
2Utom väster om Skottlandoch Irländska sjön (ICES-områdena VI a och VII a)samt Skagerack och Katte-gattRyggsköldslängd 25 mmTotal längd 85 mm
2Väster om Skottland ochIrländska sjön (ICES-områ-dena VI a och VII a) Ryggsköldslängd 20 mmTotal längd 70 mm
3 Ryggsköldslängd 20 mmTotal längd 70 mm
Havskräftstjärtar 2Bara Skagerack och Katte-gatt 72 mm
2Utom väster om Skottlandoch Irländska sjön (ICES-områdena VI a och VII a)samt Skagerack och Katte-gatt46 mm
2Väster om Skottland ochIrländska sjön (ICES-områ-dena VI a och VII a) 37 mm
3 37 mm
Hummer (Homarus
gammarus)2Utom Skagerack och Katte-gatt Ryggsköldslängd 85 mmTotal längd 24 cm
2Bara Skagerack och Katte-gatt Ryggsköldslängd 78 mmTotal längd 22 cm
Spindelkrabba (Maia squi- 2 120 mm
nado)3 120 mm
Krabbtaska (Cancer 2 Bredd (*)
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 26
▼B
Arter Region Geografiskt område Minimistorlek
pagurus) Längd (*)
Klo (*)
3 Bredd (*)
Längd (*)
Klo (*)
Kammussla (Pecten
maximus)2un d
3Utom ICES-område VII d 100 mm
2ICES-område VII d 110 mm
Venusmussla (Venus verru-
cosa)2Bara ICES-områdena VII doch VII e 40 mm
Tioarmad bläckfisk (Loligo
vulgaris)3 (*)
(*) Storleken skall fastställas senare.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 27
▼B
BILAGA IV
Bestämming av kräft- och blötdjurs storlek
(Homarus)
Hummer(Nephrops)
Havskräfta
a) ryggsköldslängd
b) total längd
(Venus verrucosa)
Venusmussla
a) skalets maximala storlek
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 28
▼B
(Cancer pagurus)
Krabbtaska
(Maia squinado)
Spindelkrabba
a) sköldens maximala bredd
b) sköldens längd
c) klons längd
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 29
▼B
Arter/maskstorlekar 10-30 mm 50-70 mm 90-99 mm 100-119 mm 120-219 mm ≥220 mmBILAGA V
Regionerna 1 och 2
Sardin(Sardinapilchardus) * * * * **
Ål(Anguillaanguilla) * * * * **
Skarpsill(Sprattussprattus) * * * * * *
Taggmakrill (Trachurus
trachurus)* * * **
Sill(Clupeaharengus) * * * **
Makrill(Scomberscombrus) * * * **
Mullusa(Mullidae) * * * **
Horngädda (Belonespp.) * * * * *
Havsaborre (Dicentrarchus
labrax)* * **
Multe(Mugilidae) * * * *
Sandskädda (Limanda
limanda)* **
Kolja(Melanogrammusaegle-
finus)* **
Vitling(Merlangius
merlangus) (2)* **
Skrubbskädda (Platichthys
flesus)* **
Äkta tunga (Soleavulgaris) * **
Rödspotta(Pleuronectesplat-
essa)* **
Bläckfiskar (Sepiaspp.) * * *
Torsk(Gadusmorhua) **
Lyrtorsk(Pollachiuspolla-
chius)(3)**
Långa(Molvamolva) **
Sej(Pollachiusvirens) **
Kummel(Merlucciusmerluc-
cius)(3)**
Pigghaj(Squalusacanthias) **
Scyliorhinus spp. **
Glasvar(Lepidorhombus spp.) **
Sjurygg(Cyclopteruslumpus) * *
Andra *(1)
(1) Fångster av marulk ( Lophiusspp.) i ICES-områdena VI och VII som behålls ombord och som överstiger 30 % av
den totala fångsten från dessa områden skall tas med nät vars maskstorlek är minst 250 mm.
(2) I ICES-områdena VII c och VII d skall maskstorleken vara minst 90 mm under en period av två år efter det att
denna förordning har trätt i kraft.
(3) I ICES-områdena VII c och VII d skall maskstorleken vara minst 110 mm under en period av två år efter det att
denna förordning har trätt i kraft.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 30
▼B
Arter/maskstorlek <40 mm40-49 mm 50-59 mm 60-79 mm 80-99 mm ≥100 mmBILAGA VI
Region 3
Sardin(Sardinapilchardus) * * * * **
Räkor (Palaemon spp.) * * * * **
Coris julis * * * * * *
Oxögonfiskar (Boopsboops) * * * * **
Räkor (Penaeusspp.) * * * **
Squilla mantis * * * **
Mullus(Mullidae) * * * **
Dicologoglossa cuneata * * * * *
Läppfiskar (Labridae) * * * **
Taggmakrill (Trachurus
trachurus)* * **
Makrill(Scomberscombrus) * * **
Skäggtorsk (Trisopterusluscus) * * **
Bläckfiskar ( Sepiaspp.) * * * *
Knorrhanar (Triglidae) * * **
Havsruda(Sparidae) * **
Drakhuvudfiskar (Scorpaenidae) * **
Microchirus acevia * **
Ommastrephidae * **
Havsål(Congerconger) * **
Phycis spp. * **
Slätvar(Scophthalmusrhombus) * **
Trachinidae * * *
Centracanthidae * **
Havsaborre (Dicentrarchus
labrax)**
Vitling(Merlangiusmerlangus) **
Piggvar(Psettamaxima) **
Lyrtorsk(Pollachiuspollachius) * *
Flundra(Pleuronectidae) **
Äkta tunga (Soleavulgaris) (1) *
Kummel(Merlucciusmerluc-
cius)(1)*
Andra (2) *
(1) I ICES-områdena VIII c och IX skall maskstorleken vara minst 80-99 mm. Under en period av två år efter det att
denna förordning har trätt i kraft skall maskstorleken emellertid vara minst 60 mm.
(2) Fångster av marulk ( Lophusspp.) som behålls ombord och som utgör mer än 30 % av den totala fångsten ombord
skall tas med nät vars maskstorlek minst 220 mm.
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 31
▼B
Förordning(EEG)nr3094/86 DennaförordningBILAGA VII
DEL A
Jämförelsetabell
Artikel 1 Artikel 1
Artikel 2.1 Artikel 2.1
Artikel 2.2 Artikel 2 Absatz 2.2
Artikel 2.3 Artikel 2.3
Artikel 2.4 Artikel 2.4
Artikel 2.5 Artikel 2.5
Artikel 2.6 Artikel 2.6
Artikel 2.7 Artikel 2.7
Artikel 2.10 Artikel 2.8
Artikel 2.11 Artikel 2.9
Artikel 2.12 Artikel 2.10
Artikel 3 Artikel 3
Artikel 4 Artikel 4
Artikel 5.1 Artikel 5.1
Artikel 5.2 Artikel 5.2
Artikel 5.3 a Artikel 5.3 a
Artikel 5.3 b första strecksatsen Artikel 5.3 b första strecksatsen
Artikel 5.3 b andra strecksatsen Artikel 5.3 b andra stecksatsen
Artikel 5.3 b tredje strecksatsen Artikel 5.3 b tredje strecksatsen
Artikel 5.3 b fjärde strecksatsen —
Artikel 5.3 c Artikel 5.3 c
Artikel 5.4 Artikel 5.4
Artikel 5.5 Artikel 5.5
Artikel 6 Artikel 6
Artikel 7 Artikel 7
Artikel 7a Artikel 8
Artikel 8 Artikel 9
Artikel 9.1 Artikel 10.1
Artikel 9.2 Artikel 10.2
Artikel 9.3 Artikel 10.3
Artikel 9.4 Artikel 10.4
Artikel 9.4a Artikel 10.5
Artikel 9.5 Artikel 10.6
Artikel 9.6 Artikel 10.7
Artikel 9.7 Artikel 10.8
Artikel 9.8 Artikel 10.9
Artikel 9.9 Artikel 10.10
Artikel 9.10 Artikel 10.11
Artikel 9.11 Artikel 10.12
Artikel 9.12 Artikel 10.13
Artikel 9.13 Artikel 10.14
Artikel 9.15 Artikel 10.15
Artikel 9.16 Artikel 10.16
Artikel 9.17 Artikel 10.17
Artikel 9.18 Artikel 10.18
Artikel 9.19 Artikel 10.19
Artikel 9a.1 Artikel 11.1
Artikel 9a.2 Artikel —
Artikel 9a.3 Artikel 11.2
Artikel 9a.4 Artikel 11.3
Artikel 9b Artikel 12
Artikel 10 Artikel 13
Artikel 11 Artikel 14
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 32
▼B
Förordning(EEG)nr3094/86 Dennaförordning
Officiella tidningen
nr sida datumArtikel 12 Artikel 15
Artikel 13 Artikel 16
Artikel 14.1 Artikel 17.1
Artikel 14.2 Artikel 17.2
Artikel 14.3 Artikel 17.3
Artikel 14.4 Artikel 17.4
Artikel 14.5 —
Artikel 14.6 —
Artikel 14.7 Artikel 17.5
Artikel 15 Artikel 18
— Artikel 19
— Artikel 20
BILAGA I BILAGA I
BILAGA I — fotnot (1) BILAGA I — fotnot (1)
BILAGA I — fotnot (2) BILAGA I — fotnot (2)
BILAGA I — fotnot (3) BILAGA I — fotnot (3)
BILAGA I — fotnot (4) BILAGA I — fotnot (4)
BILAGA I — fotnot (5) BILAGA I — fotnot (5)
BILAGA I — fotnot (6) BILAGA I — fotnot (6)
BILAGA I — fotnot (7) BILAGA I — fotnot (7)
BILAGA I — fotnot (8) —
BILAGA I — fotnot (9) BILAGA I — fotnot (8)
BILAGA I — fotnot (10) —
BILAGA I — fotnot (11) BILAGA I — fotnot (9)
BILAGA I — fotnot (12) BILAGA I — fotnot (10)
BILAGA I — fotnot (13) BILAGA I — fotnot (11)
BILAGA II — fotnot (2) —
BILAGA II — fotnot (3) —
BILAGA II — fotnot (4) —
BILAGA II — fotnot (5) BILAGA II — fotnot (1)
BILAGA II — fotnot (6) BILAGA II — fotnot (2)
BILAGA II — (*) BILAGA II — fotnot (*)
BILAGA III BILAGA III
BILAGA IV BILAGA IV
BILAGA VI BILAGA V
BILAGA VII BILAGA VI
BILAGA V BILAGA VII
DEL B
Förordningar som ändrat förordning (EEG) nr 3094/86
Förordning (EEG) nr 4026/86 L 376 1 31.12.1986
Förordning (EEG) nr 2968/87 L 280 1 3.10.1987
Förordning (EEG) nr 3953/87 L 371 9 30.12.1987
Förordning (EEG) nr 1555/88 L 140 1 7.6.1988
Förordning (EEG) nr 2024/88 L 179 1 9.7.1988
Förordning (EEG) nr 3287/88 L 292 5 26.10.1988
Förordning (EEG) nr 4193/88 L 369 1 31.12.1988
Förordning (EEG) nr 2220/89 L 211 6 22.7.1989
Förordning (EEG) nr 4056/89 L 389 75 30.12.1989
Förordning (EEG) nr 3500/91 L 331 2 3.12.1991
Förordning (EEG) nr 345/92 L4 2 15 18.2.1992
Förordning (EEG) nr 1465/92 L 155 1 6.6.1992
Förordning (EWG) Nr. 2120/92 L 213 3 29.7.1992
Förordning (EEG) nr 3034/92 L 307 1 23.10.1992
Förordning (EEG) nr 3919/92 L 397 1 31.12.1992
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 33
▼B
Officiella tidningen
nr sida datum
Förordning (EEG) nr 1796/92 L 187 1 22.7.1994
Förordning (EG) nr 1173/94 L 118 15 25.5.1995
Förordning (EG) nr 1909/95 L 184 1 3.8.1995
Förordning (EG) nr 2251/95 L 230 11 27.9.1995
Förordning (EG) nr 3071/95 L 329 14 30.12.1995
1997R0894 — SV — 01.07.1998 — 001.001 — 34
▼M1
BILAGA VIII
— Långfenad tonfisk: Thunnus alalunga
— Tonfisk: Thunnus thynnus
—Thunnus obesus
— Bonit:Katsuwonus pelamis
— Ryggstrimmig pelamid: Sarda Sarda
— Gulfenad tonfisk: Thunnus albacares
— Svartfenad tonfisk: Thunnus atlanticus
— Tunniner: Euthynnus spp.
— Blåfenad tonfisk: Thunnus maccoyii
— Auxider: Auxisspp.
— Havsbraxen: Brama rayi
— Marliner: Tetrapturus spp.,Makaira spp.
— Segelfiskar: Istiophorus spp.
— Svärdfisk: Xiphias gladius
— Makrillgäddor: Scomberesox spp.,Cololabis spp.
— Guldmakrillfiskar: Coryphœna spp.
— Hajar: : Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphymidae, Isuridae,
Lamnidae
— Bläckfiskar: alla arter