2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 94/2002
av den 18 januari 2002
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2826/2000 om informationskampanjer
och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden
(EGT L 17, 19.1.2002, s. 20)
Ändrad genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 305/2002 av den 18 februari 2002 L 47 12 19.2.2002
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 434/2002 av den 8 mars 2002 L 67 6 9.3.2002
►M3Kommissionens förordning (EG) nr 1186/2002 av den 2 juli 2002 L 173 4 3.7.2002
►M4Kommissionens förordning (EG) nr 2097/2002 av den 27 november 2002 L 323 41 28.11.2002
►M5Kommissionens förordning (EG) nr 497/2003 av den 18 mars 2003 L 74 4 20.3.2003
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 94/2002
av den 18 januari 2002
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2826/
2000 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för
jordbruksprodukter på den inre marknaden
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2826/2000 av den 19
december 2000 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder
för jordbruksprodukter på den inre marknaden (1), särskilt artiklarna 12
och 16 i denna, och
av följande skäl:
(1)Det bör fastställas tillämpningsföreskrifter för informationskam-
panjer och säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden för
jordbruksprodukter, och som ett komplement, för livsmedelspro-dukter.
(2)För att säkerställa en god förvaltning bör det fastställas hur oftaen förteckning över produkter och marknader som kan bliföremål för nedan angivna åtgärder bör sammanställas.
(3)För att undvika snedvridning av konkurrensen bör det fastställas
riktlinjer för hur det i informationskampanjer och säljfrämjande
åtgärder får hänvisas till produkters särskilda ursprung.
(4)Det bör fastställas ett förfarande för presentation av program ochför val av verkställande organ så att konkurrensen blir så storsom möjligt och den fria rörligheten för tjänster kan säkras.
(5)För att säkerställa att gemenskapens regler följs och attåtgärderna är effektiva bör kriterier fastställas för hur medlems-
staterna skall välja ut program och för hur kommissionen skall
granska dessa, särskilt med beaktande av rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vidoffentlig upphandling av tjänster (
2), senast ändrat genom kom-
missionens direktiv 2001/78/EG (3).
(6)Efter granskningen av programmen skall kommissionen i samar-
bete med medlemsstaterna informera förvaltningskommittén om
vilka program som godkänts och om budgetarna för dessa.
(7)Det bör fastställas allmänna riktlinjer för dessa kampanjer så attdet kan fastställas vilka program som bör genomföras. Syftetmed kampanjerna skall vara att informera i enlighet med artikel3 i förordning (EG) nr 2826/2000. Inledningsvis skall riktlinjer
fastställas för vissa viktiga sektorer utan att detta hindrar att
andra sektorer eller teman inbegrips i ett senare skede. Detkommer att införas riktlinjer för sektorn för levande växter ochblomsterprodukter.
(8)Av samma skäl bör det fastställas prioriteringskriterier förurvalet av program för att säkra att gemenskapens åtgärder blir
så effektivasom möjligt.
(9)I fråga om program som berör flera medlemsstater bör åtgärder
vidtas för att samordna presentationen och granskningen avprogrammen.
(10)Det är nödvändigt att fastställa vilka konsekvenserna skall bli,vilket eventuellt kan innebära att gemenskapens medfinansieringminskas, om en organisation utesluts på grund av att en2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 2
(1) EGT L 328, 21.12.2000, s. 2.
(2) EGT L 209, 24.7.1992, s. 1.
(3) EGT L 285, 29.10.2001, s. 1.
▼B
medlemsstat inte deltar i finansieringen och artikel 9.3 i förord-
ning (EG) nr 2826/2000 inte är tillämplig.
(11)Det bör fastställas vilka kontroller som medlemsstaterna skall
genomföra när det gäller program som förvaltas direkt av dem.
(12)För att säkerställa en god förvaltning bör det fastställas regler för
gemenskapens del av finansieringen. Det bör särskilt preciserasatt gemenskapens totala finansiering när det gäller flerårigaprogram inte kan överstiga 50 % av totalkostnaden.
(13)Villkoren för genomförandet av åtagandena bör fastställas i avtal
som inom en rimlig tidsfrist ingås mellan de berörda parterna
och de behöriga nationella organen på grundval av standardavtalsom tillhandahålls av kommissionen.
(14)För att garantera att avtalet genomförs på ett riktigt sätt bör denavtalsslutande parten ställa en säkerhet motsvarande 15 % av ge-
menskapens bidrag till förmån för det behöriga organet. Av
samma skäl bör en säkerhet ställas när förskottsbetalning begärs.
(15)Det bör fastställas ett primärt krav i enlighet med artikel 20 ikommissionens förordning (EEG) nr 2220/85 (
1), senast ändrad
genom förordning (EG) nr 1932/1999 (2).
(16)Av skäl knutna till budgetförvaltningen är det nödvändigt att
föreskriva påföljder om ansökningar om mellanliggande utbetal-
ningar inte lämnas in, om tidsfristen för dessa inte iakttas ellerom det uppstår förseningar i medlemsstaternas betalningar.
(17)Det finns risk för att de föreskrivna utbetalningarna får till följdatt gemenskapens finansiella bidragsandel uttöms så att ingaytterligare utbetalningar kan göras. För att undvika denna risk,
och säkra god ekonomisk förvaltning är det lämpligt att föresk-
riva att förskottet och de olika mellanliggande utbetalningarnainte får överskrida 80 % av gemenskapens och medlemsstatensbidrag. Av samma skäl bör begäran om slutbetalning inkommatill det behöriga organet inom en fastställd tidsfrist.
(18)Det är nödvändigt att medlemsstaterna kontrollerar genom-
förandet av åtgärderna och att kommissionen hålls underrättad
om utfallet av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning.För att garantera god förvaltning är det lämpligt att föreskrivasamarbete mellan medlemsstater, när åtgärderna genomförs i enannan medlemsstat än den där det behöriga avtalsslutande
organet har sitt säte.
(19)I och med att förordning (EG) nr 2826/2000 antogs, harmonise-
rades och samlades bestämmelserna om informationskampanjeroch säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inremarknaden i en enda rättsakt. Det är därför nödvändigt attharmonisera och förenkla tillämpningsbestämmelserna i
förhållande till den befintliga lagstiftningen för sektorn. De
bestämmelser och förordningar om säljfrämjande åtgärder förjordbruksprodukter som nu är tillämpligainom sektorn börupphöra att gälla.
(20)De åtgärder som föreskrivs i dennaförordning är förenligamedyttrandet från det gemensamma mötet mellan förvaltningskom-
mittéerna för främjande av jordbruksprodukter.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Med program enligt artiklarna 6.1 och 7.1 i förordning (EG) nr 2826/
2000 avses ett samlat antal åtgärder med tillräcklig omfattning för att
spridainforma tion om de berördaprodukternaoch ökaförsäljningenav dem.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 3
(1) EGT L 205, 3.8.1985, s. 5.
(2) EGT L 240, 10.9.1999, s. 11.
▼B
Artikel 2
1. Säljfrämjande budskap och informationsbudskap som riktar sig
till konsumenterna och andra målgrupper skall uppfylla de kriterier
som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 2826/2000 och skall grundasig på den aktuella produktens inneboende kvaliteter eller egenskaper.
2. Hänvisningar till produkternas ursprung skall vara underställda
kampanjens huvudbudskap. En produkts ursprungsangivelse får dock
förekomma inom ramen för åtgärden i de fall det handlar om enbeteckning som angivits i enlighet med gemenskapslagstiftningen, ellersom en del av de typprodukter som krävs för att illustrera informations-kampanjen eller de säljfrämjande åtgärderna.
3. I de budskap som sprids skall samtliga hänvisningar till den
hälsoeffekt som konsumtion av produkterna i fråga ger, grundas påallmänt erkända vetenskapliga rön. Budskapen skall godkännas av den
behöriga nationella myndighet som ansvarar för folkhälsofrågor. Den
branschorganisation eller det branschövergripande organ som lämnarförslag skall hålla den förteckning av vetenskapliga undersökningaroch utlåtanden från godkända vetenskapliga institut som budskapengrundar sig på, tillgänglig för den berörda medlemsstaten och för
kommissionen.
Artikel 3
Förteckningen över teman och produkter enligt artikel 4 i förordning
(EG) nr 2826/2000 skall upprättas vartannat år senast den 31 mars.Den förstaförteckningen återfinns i bila gaI till dennaförordning.
De nationella myndigheter som är behöriga för tillämpningen av denna
förordning anges i bilaga II.
Artikel 4
De program som avses i artikel 1 skall genomföras under minst ett och
högst tre år, från och med det datum då avtalet som rör programmetträder i kraft.
Artikel 5
1. För att de åtgärder som ingår i program enligt artikel 6 i förord-
ning (EG) nr 2826/2000 skall kunna genomföras skall, efter en
förslagsinfordran, branschorganisationer eller branschövergripandeorgan i gemenskapen, som är representativa för den eller de sektorersom berörs, senast den 31 januari och den 31 juli varje år inkommamed program till den berörda medlemsstaten.
För de program som skall läggas fram under 2003 inom sektorn för
olivolja, bordsoliver och spånadslin skall den berörda medlemsstaten,efter en förslagsinfordran, erhålla programmen senaste den 31 maj2003.
Programmen skall iaktta gemenskapslagstiftningen beträffande de
berörda produkterna och marknadsföringen av dessa, de riktlinjer som
avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2826/2000 samt den kravspecifi-kation med kriterier för uteslutning, urval och tilldelning som skickasut av de berörda medlemsstaterna för detta ändamål.
Riktlinjerna skall fastställas för första gången i bilaga III till den här
förordningen.
2. Medlemsstaterna skall, för de marknader som berör dem, vidta de
åtgärder som krävs för att se till att de myndigheter som tilldelaranbuden ser till att bestämmelserna i direktiv 92/50/EEG följs.
3. Om det planeras ett program med informationsåtgärder eller
säljfrämjande åtgärder som berör flera medlemsstater, skall medlems-2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 4
▼M5
▼B
▼M5
▼B
▼B
staterna samordna sina olika kravspecifikationer och inbjudningar att
lämna förslag så att dessa blir förenliga.
4. Efter inbjudan att lämna förslag skall den organisation eller de
organisationer som avses i punkt 1 sammanställa program för informa-
tion och säljfrämjande åtgärder i samarbete med ett verkställande organsom har valts ut genom konkurrensutsättning med lämpliga medel ochunder medlemsstatens överinseende.
5. När det gäller program som berör flera medlemsstater skall
medlemsstaterna samråda om programurvalet och förbinda sig att bidratill finansieringen i enlighet med artikel 9.2.
Artikel 6
Om artikel 9.3 i förordning (EG) nr 2826/2000 inte tillämpas på grund
av att en medlemsstat inte deltar i finansieringen skall branschorganisa-
tionen eller det branschövergripande organet från denna medlemsstat
uteslutas ur programmet.
Artikel 7
1.►
M4Medlemsstaterna skall varje år, senast den 15 mars och
den 30 september, översändaen preliminär förteckning till kommis-sionen över program och verkställande organ som har valts ut samtkopior av programmen. ◄I de fall då ett program berör flera
medlemsstater skall de berörda medlemsstaterna samråda om de
uppgifter som skall översändas.
För program som under 2003 läggs fram inom sektorerna för olivolja,
bordsoliver och spånadslin skall kommissionen underrättas senast den30 juni 2003.
2. Om kommissionen konstaterar att ett program är oförenligt med
gemenskapslagstiftningen eller riktlinjerna i bilaga III, skall kommis-
sionen inom 60 kalenderdagar från det att kommissionen mottog denpreliminäraförteckningen underrättaden eller de berördamedlemssta -terna om att hela eller delar av programmet i fråga inte ärstödberättigande.
3.►
M4Efter kontroll av programmen som ingår i den definitiva
förteckningen enligt artikel 6.3 tredje stycket i förordning (EG) nr
2826/2000 skall kommissionen, senast den 31 maj och den 15december, besluta om vilka program den kan medfinansiera inomramen för de preliminära budgetar som anges i bilaga III till den härförordningen. ◄
Kommissionen skall underrätta de kommittéer som avses i artikel 13 i
förordning (EG) nr 2826/2000 om dettabeslut.
För program som under 2003 läggs fram inom sektorerna för olivolja,
bordsoliver och spånadslin skall kommissionen fatta beslutet senast den15 september 2003.
4. Den branschorganisation eller det branschövergripande organ som
lämnar förslag skall ansvara för att programmet genomförs korrekt.
Artikel 8
Vid tillämpning av artikel 7 i förordning (EG) nr 2826/2000 skall den
preliminära förteckningen över program översändas till kommissionen
senast den 30 september och första gången den 15 juni.
Kommissionen skall senast den 15 december och för första gången den
30 september 2002 fatta beslut om vilka program som kan delfinan-sieras inom ramen för de preliminära budgetarna i bilaga III till denhär förordningen.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 5
▼M5
▼B
▼M3
▼M5
▼B
▼M3
▼M3
Kommissionen skall underrätta de gemensamma kommittéerna om
beslutet.
Artikel 9
1. Gemenskapens stöd till de åtgärder som avses i artikel 9.1 b i
förordning (EG) nr 2826/2000 skall vara följande:
a) 50 % av de faktiska kostnaderna för åtgärderna när det gäller
ettårigaprogra m.
b) 60 % av de faktiska kostnaderna för åtgärderna under det första året
och 40 % under det andra året när det gäller tvååriga program,varvid gemenskapens sammanlagda bidrag emellertid inte fåröverstiga 50 % av de totala kostnaderna.
c) 60 % av de faktiska kostnaderna för åtgärderna under det första året,
50 % för det andra året och 40 % för det tredje året när det gäller
treåriga program, varvid gemenskapens sammanlagda bidrag emel-
lertid inte får överstiga 50 % av de totala kostnaderna.
Stödet skall betalas ut till de medlemsstater som avses i artikel 10.2 i
förordning (EG) nr 2826/2000.
2. Medlemsstaternas finansiering av de åtgärder som avses i artikel
9.2 i förordning (EG) nr 2826/2000 skall motsvara 20 % av de faktiskakostnaderna. I de fall flera medlemsstater deltar i finansieringen skallvarje medlemsstats andel stå i proportion till den andel av finansier-ingen som kommer från den organisation i medlemsstaten somföreslår programmet.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall så snart de upprättat den slutgiltiga
förteckning över godkända program som avses i artikel 6.3 tredjestycket i förordning (EG) nr 2826/2000 underrättasa mtligaberörda
organisationer om utfallet av deras ansökningar. Därefter skall
medlemsstaterna inom 30 kalenderdagar ingå avtal med de organisa-tioner vars förslag godkänts. Efter dessa 30 dagar får inget avtal ingåsom det inte har godkänts i förväg av kommissionen.
2. Medlemsstaterna skall använda de standardavtal som kommis-
sionen tillhandahåller.
3. Avtalet får inte ingås av de båda parterna förrän det har ställts en
uppfyllelsesäkerhet som motsvarar 15 % av gemenskapens och deberörda medlemsstaternas maximala finansiella bidrag per år. Säker-
heten skall ställas i enlighet med de villkor som anges i avdelning III
i kommissionens förordning (EEG) nr 2220/85.
Om avtalsparten är ett offentligrättsligt organ eller agerar under tillsyn
av ett sådant kan en skriftlig säkerhet, motsvarande den procentsatssom anges i första stycket, från organets tillsynsmyndighet godtas,
under förutsättning att denna myndighet åtar sig att
— tillse att åtagandena genomförs på ett korrekt sätt,
— och att kontrollera att de utbetalda beloppen verkligen används för
genomförandet av åtagandena.
Bevis på att säkerhet ställts skall vara medlemsstaten tillhanda innan
den tidsfrist som anges i första stycket löper ut.
Frisläppande av säkerheten skall ske inom den tidsfrist och på de
villkor för betalning av det resterande beloppet som avses i artikel 12i den här förordningen.
4. Det primära kravet enligt artikel 20 i kommissionens förordning
(EEG) nr 2220/85 är att de avtalade åtgärderna genomförs.
5. Medlemsstaten skall omedelbart överlämna en kopia av avtalet
och bevis på att säkerhet ställts till kommissionen. Medlemsstaten skallockså översända en kopia på det avtal som slutits mellan den utvaldaorganisationen och den verkställande organisationen.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 6
▼B
▼B
I det avtalet skall anges att det åligger det verkställande organet att
genomgå de kontroller som avses i artikel 13.
Artikel 11
1. Inom 30 kalenderdagar från den dag då avtalet undertecknas kan
avtalsparten lämna in en ansökan om förskott hos medlemsstaten,åtföljd av den säkerhet som avses i punkt 3. Efter det att tidsfristenlöpt ut får förskott inte längre begäras.
Förskottet får täcka högst 30 % av gemenskapens och den eller de
berörda medlemsstaternas årliga bidrag.
2. Medlemsstaten skall betala ut förskottet inom 30 kalenderdagar
från den dag då ansökan om förskott lämnades in. Om det skulle uppståförsening skall artikel 4 i förordning (EG) nr 296/96 (
1) tillämpas.
3. Förskottet skall utbetalas under förutsättning att avtalsparten
ställer en säkerhet på 110 % av det förskotterade beloppet tillmedlemsstaten i enlighet med villkoren i avdelning III i förordning(EEG) nr 2220/85.
Om avtalsparten är ett offentligrättsligt organ eller agerar under tillsyn
av ett sådant organ kan en skriftlig säkerhet, motsvarande den procent-sats som anges i föregående stycke, från organets tillsynsmyndighet
godtas, under förutsättning att denna myndighet åtar sig att betala
säkerhetsbeloppet om rätten till förskott inte har fastställts.
Artikel 12
1. Ansökningar om mellanliggande betalningar av gemenskapens
eller medlemsstaternas bidrag skall lämnas in före utgången av denkalendermånad som följer på varje period om tre månader från den
dag då avtalet undertecknas. Dessa ansökningar skall gälla utgifter
under den aktuella tremånadersperioden och skall åtföljas av en ekono-misk sammanställning och utgiftsverifikationer samt en interimsrapportom genomförandet av avtalet. Om det inte har förekommit någrautgifter under den aktuella tremånadersperioden skall detta meddelasinom samma tidsfrist som gäller för ansökningarna om mellanliggande
betalningar.
Utom vid force majeure skall varje försenad ansökan om mellanlig-
gande betalning åtföljd av dokumentation innebära att
betalningsbeloppet minskas med 3 % per varje hel månads försening.
Dessa utbetalningar och det förskott som avses i artikel 11.1 får totalt
inte överstiga 80 % av gemenskapens eller medlemsstaternas årliga
sammanlagda finansiella bidrag. När denna gräns är uppnådd får ingaansökningar om mellanliggande utbetalning inlämnas.
2. Ansökan om slutbetalning skall lämnas in senast fyra månader
efter den dag då de årliga åtgärder som föreskrivs i avtalet avslutas.
För att betraktas som inlämnad skall den åtföljas av
a) en ekonomisk sammanställning över planerade och verkställda
utgifter och samtliga lämpliga bestyrkande handlingar i fråga om
tillhörande utgifter,
b) en sammanfattning av de åtgärder som genomförts (verksamhetsrap-
port),
c) en intern utvärderingsrapport, sammanställd av avtalsparten, om de
resultat som uppnåtts och som är påvisbara på rapporteringsdagen,och en redogörelse för hur dessa kan utnyttjas.
Utom vid force majeure skall försenad ansökan om slutbetalning
medföra en minskning av slutbetalningsbeloppet med 3 % per månads
försening.
3. Innan slutbetalning sker skall de handlingar som avses i punkt 2
hakontrollera ts.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 7
(1) EGT L 39, 17.2.1996, s. 5.
▼B
Slutbeloppet skall minskas i förhållande till i vilken grad det primära
kravet i artikel 10.4 åsidosatts.
4. Den säkerhet som avses i artikel 11.3 skall frisläppas om den slut-
liga rätten till det belopp som utbetalats i förskott har fastställts.
5. Medlemsstaten skall verkställa de utbetalningar som föreskrivs i
punkterna 1–4 inom 60 kalenderdagar från den dag då ansökanmottogs. Under sextiodagarsperioden kan denna tidsfrist efter det attbetalningsansökan registrerats dock när som helst upphävas genom enanmälan till den berörda avtalsparten om att ansökan inte är godtagbar,antingen därför att fordran inte kan godtas eller utkrävas eller därför att
den inte är bestyrkt med de bevishandlingar som krävs för alla
kompletterande ansökningar, eller därför att medlemsstaten anser attdet krävs ytterligare upplysningar eller önskar göra kontroller. Tids-fristen fortsätter att löpa från och med dagen för mottagandet av debegärda upplysningarna, vilka skall lämnas inom 30 kalenderdagar.
Utom vid force majeure skall en försening av ovannämnda betalningar
medföra minskning av återbetalningen till medlemsstaten, i enlighetmed bestämmelsernai a rtikel 4 i förordning (EEG) nr 296/96.
6. Säkerheten som avses i artikel 10.3 bör gälla till dess att slutbe-
talningen gjorts och skall frisläppas genom ett intyg om återställandeav säkerhet, utfärdat av behörig myndighet.
7. Inom 30 dagar efter det att de inkommit skall medlemsstaten
vidarebefordra följande handlingar till kommissionen:
— Kvartalsrapporterna om genomförandet av avtalet.
— Sammanfattningar av de åtgärder som genomförts enligt artikel
12.2 aoch b.
— Den internautvärderingsra pporten.
8. Efter det att slutbetalningen har gjorts skall medlemsstaten till
kommissionen översändaen redovisning a v de utgifter som förekommitinom avtalets ram.
Dessutom skall detta organ intyga att samtliga utgifter vid kontroll har
visat sig vara stödberättigande enligt avtalsbestämmelserna.
9. De förverkade säkerhetsbeloppen och uttagna straffbeloppen skall,
för den del som motsvarar gemenskapens bidrag, dras av från de
utgifter som anmäls till garantisektionen vid EUGFJ.
Artikel 13
1. Medlemsstaten skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
kontrollera följande punkter, bl.a. genom tekniska, administrativa ellerbokföringsmässiga kontroller hos avtalsparten och det verkställandeorganet:
a) Att de uppgifter och bevishandlingar som lämnats är korrekta.
b) Att samtliga åtaganden enligt avtalet har fullgjorts.
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i rådets förord-
ning (EEG) nr 595/91 (
1) skall medlemsstaten snarast möjligt informera
kommissionen om alla oriktigheter som konstaterats under kontrollerna.
2. Den berörda medlemsstaten skall fastställa de lämpligaste sätten
att utföra kontrollen av de åtgärder som avses i denna förordning ochunderrättakommissionen om detta .
3. När det gäller program som omfattar flera medlemsstater, skall
medlemsstaterna samordna sin kontrollverksamhet samt underrätta
kommissionen om detta.
4. Kommissionen får när som helst deltai de kontroller som a vses i
punkterna 2 och 3. De behöriga organen i medlemsstaten skall i god tidinformera kommissionen om de granskningar och kontroller somplaneras.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 8
(1) EGT L 67, 14.3.1991, s. 11.
▼B
Kommissionen får också utförade tilläggskontroller som den a nser
nödvändiga.
Artikel 14
1. Vid felaktig utbetalning skall mottagaren återbetala de berörda
beloppen samt ränta beräknad för tiden mellan tidpunkten för utbetal-
ning och tidpunkten för återbetalning.
Räntesatsen skall vara den räntesats som tillämpas av Europeiska cent-
ralbanken för dess transaktioner i euro, vilken offentliggjorts iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning , C-serien, och vilken
gällde den dag den felaktiga utbetalningen gjordes, ökad med tre
procentenheter.
2. De återbetalda beloppen samt räntan skall betalas in till de utbe-
talande organen som skall dra av dessa från de utgifter som finansierasav Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket i propor-tion till gemenskapens finansiella bidrag.
Artikel 15
Bestämmelserna i artiklarna 10–14 skall även tillämpas på program
som föreslås i enlighet med artikel 7 förordning (EG) nr 2826/2000.
I sådana fall skall avtalen ingås mellan de berörda medlemsstaterna och
de godkända verkställande organen.
Artikel 16
1. Följande bestämmelser skall utgå:
a) Artiklarna 13–17 i kommissionens förordning (EEG) nr 2159/89 av
den 18 juli 1989 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda
åtgärder för nötter och johannesbröd som föreskrivs i avdelning 2a
i förordning (EEG) nr 1035/72 (
1).
b) Artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1905/94 av den 27
juli 1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr
399/94 om särskildaåtgärder för torka de druvor (2).
2. Följande förordningar upphör att gälla:
a) Kommissionens förordning (EEG) nr 1348/81 av den 20 maj 1981
om närmare tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr1970/80 om allmänna tillämpningsföreskrifter för kampanjeravsedda att främja konsumtionen av olivolja i gemenskapen (
3).
b) Kommissionens förordning (EEG) nr 1164/89 av den 28 april 1989
om närmare bestämmelser för stödet för spånadslin och hampa (4).
c) Kommissionens förordning (EEG) nr 2282/90 av den 31 juli 1990
om närmare bestämmelser avsedda att öka konsumtionen ochanvändningen av äpplen samt konsumtionen av citrusfrukt (
5).
d) Kommissionens förordning (EEG) nr 3601/92 av den 14 december
1992 om tillämpningsföreskrifter för särskildaåtgärder för bords-oliver (
6).
e) Kommissionens förordning (EEG) nr 1318/93 av den 28 maj 1993
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2067/92
om åtgärder för marknadsföring och avsättning av nötkött av högkvalitet (
7).2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 9
(1) EGT L 207, 19.7.1989, s. 19.
(2) EGT L 194, 29.7.1994, s. 21.
(3) EGT L 134, 21.5.1981, s. 17.
(4) EGT L 121, 29.4.1989, s. 4.
(5) EGT L 205, 3.8.1990, s. 8.
(6) EGT L 366, 15.12.1992, s. 17.
(7) EGT L 132, 29.5.1993, s. 83.
▼B
f) Kommissionens förordning (EG) nr 890/1999 av den 29 april 1999
om organisationen av åtgärder för att informera om gemenskapssys-temet för märkning av nötkött (
1).
g) Kommissionens förordning (EG) nr 3582/93 av den 21 december
1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr2073/92 om främjande av konsumtionen inom gemenskapen ochutveckling av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (
2).
h) Kommissionens förordning (EG) nr 803/98 av den 16 april 1998 om
tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 2275/96 omsärskildaåtgärder inom sektorn för leva nde växter och blomsterpro-dukter för år 1998 (
3).
3. Bestämmelsernai de förordninga r som nämns i föregående punkt
skall vara tillämpliga på program för information och säljfrämjande
åtgärder om vilka beslut som har fattats innan denna förordning träderi kraft.
Artikel 17
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 10
(1) EGT L 113, 30.4.1999, s. 5.
(2) EGT L 326, 28.12.1993, s. 23.
(3) EGT L 115, 17.4.1998, s. 5.
▼M5
BILAGA I
a) Förteckning över teman för informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder:
— Information om skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska
beteckningar, garanterade traditionella specialiteter och grafiska symboler
i enlighet med jordbrukslagstiftningen.
— Information om ekologiska produktionsmetoder.— Information om de produktionssystem inom jordbruket som möjliggör
spårning av en produkts ursprung och märkning.
— Information om kvalitets-, säkerhets-, näringsvärdes- och hygienaspekter
när det gäller livsmedel.
b) Förteckning över produkter som kan omfattas av åtgärder:
— Färsk frukt och färskagrönsa ker.
— Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker.— Mjölkprodukter.— Kvalitetsvin fso, bordsviner med geografisk beteckning.— Olivoljaoch bordsoliver.— Levande växter och blomsterprodukter.— Spånadslin— Färskt, kylt eller fryst nötkött.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 11
BILAGA II
FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA ORGAN I MEDLEMSSTATERNA
(För tillämpning av förordningarna (EG) nr 2702/1999 och (EG) nr 2826/2000)
Medlemsstat Namn och adress Uppdaterad den 27 februari 2003
Tyskland Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung
(BLE)
Referat 411
D-60631 Frankfurt/MainTfn 49 69 1564 862/753-756/757
Fax 49 69 1564-791E-post patricia.grunwald@ble.de
dieter.pruchnewski@ble.de
ralf.keller@ble.de
Internet www.ble.de
Österrike Agrarmarkt Austria
Dresdner Straße 70
A-1201 WienTfn Milcherzeugnisse: 43 1 33 151-284
Rindfleisch: 43 1 33 151-218
Sonst. Erzeugnisse: 43 1 33 151-241
Fax Milcherzeugnisse: 43 1 33 151-396
Rindfleisch: 43 1 33 151-297
Sonst. Erzeugnisse: 43 1 33 151-303
E-post Milcherzeugnisse: lothar.goedl@ama.gv.at
Rindfleisch: alois.luger@ama.gv.at
Sonst. Erzeugnisse: michaela.pichler@ama.gv.at
Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft,
Umwelt und Wasserwirtschaft
Stubenring 12
A-1010 WienTfn Wein: 43 1 71100-2840
Horizontale Angelegenheiten: 43 1 71100-2738
Fax 43 1 71100-2901
Horizontale Angelegenheiten: 43 1 71100-2891
E-post Wein: Rudolf.Schmid@bmlfuw.gv.at
Horizontale Angelegenheiten: Michaela.-
Zoch@bmlfuw.gv.at
Belgien Vlaamse Gemeenschap:
Administratie Land- en Tuinbouw (ALT)
Directeur-Generaal (dhr. J. Van Liefferinge)
Leuvenseplein 4
B-1000 BrusselTfn 32 2 553 63 40
Fax 32 2 553 63 50
E-post Jules.vanliefferinge@ewbl.vlaanderen.be▼M52002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 12
Medlemsstat Namn och adress Uppdaterad den 27 februari 2003
Région wallonne:
Agence wallone à l'exportation (AWEX)
Directeur général (M. Ph. Suinen)
Place Sainctelette 2
B-1080 BruxellesTfn 32 2 421 82 11
Fax 32 2 421 87 87E-post mail@awex.wallonie.be
Danmark Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri
Direktoratet for FødevareErhverv
Kampmannsgade 3
DK-1780 København VTfn 45 33 95 80 00
F ax 4 53 39 58 08 0E-post dffe@dffe.dk
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri
Direktoratet for FødevareErhverv
Animalsk kontor (M. Carsten Andersen)
Kampmannsgade 3
DK-1780 København VTfn 45 33 95 88 02
F ax 4 53 39 58 03 4E-post caea@dffe.dk
Spanien Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentacion
(MAPA)
Subsecretaría — Dirección General de Alimentación
(SG Promoción Agroalimentaria)
Paseo Infanta Isabel 1
E-28014 MadridTfn 34 913 47 53 91
Fax 34 913 47 51 68E-post ssgpromo@mapya.es
Finland Ministry of Agriculture and Forestry
Intervention Unit
PO Box 30
FIN-00023 Helsinki
GovernmentTfn 358-9-160 53370
Fax 358-9-160 52707E-post hanna.mattila@mmm.fi
tiina.saatsi@mmm.fi
intervention.unit@mmm.fi
Frankrike Office national interprofessionnel des viandes de l'éle-
vage et de l'aviculture (OFIVAL) (M. Yves Berger)
80, avenue des Terroirs-de-France
F-75607 Paris cedex 12T f n 3 314 46 85 00 0
Fax 33 1 44 68 50 06E-post Yves.berger@ofival.fr
Office national interprofessionnel du lait et des
produits laitiers (ONILAIT) (M
meBoulengier)
2, rue Saint-Charles
F-75740 Paris cedex 15T f n 3 317 30 05 00 0
Fax 33 1 73 00 50 50E-post▼M52002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 13
Medlemsstat Namn och adress Uppdaterad den 27 februari 2003
Office national interprofessionnel des fruits, des
légumes et de l'horticulture (ONIFLHOR) (M. Balay)
164, rue de Javel
F-75739 Paris cedex 15T f n 3 314 42 53 63 6
3 314 42 53 66 6
Fax 33 1 45 54 31 69
3 314 42 53 69 0
E-post oniflhor@easynet.fr
Office national interprofessionnel des vins (ONIVINS)
(M. Dairien)
232, rue de Rivoli
F-75001 ParisT f n 3 314 28 63 20 0
Fax 33 1 40 15 06 96
E-post
Office national interprofessionnel des céréales (ONIC)
Office national interprofessionnel des oléagineux,
protéagineux et cultures textiles (ONIOL) (M. Drege)
21, avenue Bosquet
F-75015 ParisT f n 3 314 41 82 00 0
Fax 33 1 45 51 90 99
E-post
Institut national des appellations d'origines (INAO)
(M. Benard)
138, Champs-Élysées
F-75008 ParisT f n 3 315 38 98 00 0
Fax 33 1 42 25 57 97
E-post jd.benard@inao.gouv.fr
Office de développement de l'économie agricole des
départements d'outre-mer (ODEADOM) (M. Danel)
31, quai de Grenelle, Tour Mercure 1
F-75738 Paris cedex 15T f n 3 315 39 54 17 0
Fax 33 1 53 95 41 95
E-post
Office national interprofessionnel des plantes à
parfum, aromatiques et médicinales (ONIPPAM) (M.
De Laurens)
25, rue du Maréchal Foch
F-04130 VoixT f n 3 349 27 93 44 6
Fax 33 4 92 79 33 22
E-post
Grekland Ministry of Agriculture
Direction of Agricultural Expenses
Patission Street 207
Skalistiri Street 19
GR-11253 AthensTfn (30-210) 212 82 23
(30-210) 212 82 24
Fax (30-210) 867 53 59E-post pasku022@minagric.gr▼M52002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 14
Medlemsstat Namn och adress Uppdaterad den 27 februari 2003
Irland Department of Agriculture and Food
Agriculture House
Kildare Street
Dublin 2
IrelandTfn 353 1 607200/6072390
Fax 353 1 6072038E-post marian.byrne@ agriculture.gov.ie
mel.mcdonagh@agriculture.gov.ie
Italien AGEA
Dr. Renzo Lolli
Organismo Pagatore
ViaPa lestro, 81
I-00185 RomaTfn 39 (06) 4949 93 08
Fax 39 (06) 4941 647
E-post Renzololli@hotmail.com
Luxemburg Administration des services techniques de l'agriculture
16, route d'Esch
boîte postale 1904
L-1019 LuxembourgTfn 352 45 71 72 215
Fax 352 45 71 72 341E-post www.asta.etat.lu
asta.asta@asta.etat.lu
Nederlän-
dernaMinisterie van LNV
Directie I.Z.; desk PDA
Postbus 20401
2500 EK Den Haag
NederlandTfn 31 70 3786868
Fax 31 70 3786105
E-post infotiek@dv.agro.nl
Ministerie van LNV
Agentschap LASERRegio Zuid-West — Postbus 1191
3300 BD Dordrecht
NederlandTfn 31 78 6395484
Fax 31 78 6395394E-post promotie@laser.agro.nl
Portugal INGA
Rua Fernando Curado Ribeiro, n.
o4G
P-1649-034 LisboaTfn 351 21 7518709
Fax 351 21 7518623
E-post Artur.rodrigues@inga.min-agricultura.pt
Edalberto.santana@inga.min-agricultura.pt▼M52002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 15
Medlemsstat Namn och adress Uppdaterad den 27 februari 2003
Förenade
kungariketDepartment of Environment, Food & Rural Affairs
(DEFRA)
Agrifood Exports and Regional Food Promotion Divi-
sion (Jill Russell)
Nobel House
17 Smith Square
London SW 1P 3JR
United KingdomTfn 44 207 238 65 90
Fax 44 207 238 56 71
E-post jill.russell@defra.gsi.gov.uk
Rural Payment Agency (RPA) (Rosemary Welch)
PO Box 69
Reading RG1 3YD
United KingdomTfn 44 118 968 7662
Fax 44 118 968 7734
E-post rosemary.welch@rpa.gsi.gov.uk
Sverige Swedish Board of Agriculture
S-55182 JönköpingTfn 46 36 15 50 00
F ax 4 63 61 90 54 6
E-post jordbruksverket@sjv.se▼M52002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 16
▼B
BILAGA III
RIKTLINJER FÖR SÄLJFRÄMJANDE ÅTGÄRDER PÅ DEN INRE
MARKNADEN
Information om gemenskapens system för skyddade ursprungsbeteckningar
(SUB), skyddade geografiska beteckningar (SGB), garanterade traditionella
specialiteter (GTS) och grafiska symboler för dessa
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Den informationskampanj som gemenskapen genomförde 1996–1998
utgjorde ett första försök att sprida kunskap om betydelsen av och fördelarna
med de två europeiskasystemen för uppvärdering och skydd a v livsmedel
med särskildaegenska per.
Med tanke på att kampanjen var tidsmässigt begränsad tycks det lämpligt att
öka kännedomen om dessa beteckningar, som för närvarande omfattar mer än
600 produkter i gemenskapen, genom ett fortsatt upplysningsarbete om deras
betydelse och fördelar. Man bör också försöka sprida kunskap om de grafiska
symboler som skapats för detta syfte, särskilt en symbol som 1998 skapades
för SUB/SGB.
2. MÅL
— Garantera uttömmande information om kvalitetssystemets innehåll samt
om dess betydelse för uppvärdering och skydd av registrerade produkter.
— Genom kampanjer som rör flera produkter från en enda medlemsstat eller
från flera medlemsstater framhäva innehållet i dessa kvalitetssystem för
jordbruks- och livsmedelsprodukter, samt de egenskaper som gör dem
specifikt europeiska.
— Uppmuntra producenter och bearbetningsföretag som ännu inte tillhör ge-
menskapens kvalitetssystem att använda ett sådant system genom att följa
de specifikationer som gäller för olika registrerade produkter.
— Stimulera efterfrågan av produkterna i fråga genom att informera konsu-
menter och distributörer om betydelsen av och fördelarna med systemen
och de grafiska symbolerna, om villkoren för att erhålla en beteckning
och de kontroller som krävs för detta, samt om systemet för spårning
och kontroller i samband med detta.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Producenter och bearbetningsföretag samt deras sammanslutningar.
— Distributörer (stormarknader, grossister, detaljhandel, restauranger) och
deras sammanslutningar.
— Konsumenter och deras organisationer.
— Opinionsbildare.
4. HUVUDBUDSKAP
— Produktens eller produkternas särskilda egenskaper med hänsyn till det
geografiska ursprunget (SUB/SGB), särskilt när det gäller bevisen för att
den geografiska miljön eller det geografiska ursprunget har betydelse för
det rykte som produkten eller produkterna har, eller som bidrar till att de
har blivit välkända. Förtur kommer att ges kampanjer som rör flera
produkter från en enda medlemsstat eller flera medlemsstater.
— Produktens eller produkternas särskilda egenskaper med hänsyn till dess
eller deras speciella och traditionella tillverkningssätt, oberoende av
produktionsområde (GTS).
— Kvalitetsaspekter (säkerhet, näringsvärde, organoleptiska egenskaper,
spårning av ursprung) som det kan vara värt att framhålla.
— Stort utbud av berörda produkter av olika typer och smaker.
— Presentation av vissa produkter som registrerats som SUB/SGB eller
GTS, exempel på fall där man lyckats uppvärdera livsmedel med
särskildaegenska per.
— Systemets mål: uppvärdering och skydd av registrerade produkter, bland
annat bekämpning av obehörigt bruk och imitation av skyddade beteck-
ningar.
5. HUVUDSAKLIGA MEDEL
— Elektroniskahjälpmedel (webbpla tser).2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 17
▼M4
▼M4
— Marknadsföring riktad till medierna (fackpress, damtidningar, mattid-
ningar).
— Kontakter med konsumentorganisationerna.— Information på försäljningsställena.— Audiovisuellamedier.— Trycksaker (foldrar, broschyrer, etc.).— Deltagande i mässor.— Marknadsföring i fackpressen.
— För program som läggs fram av en eller flera medlemsstater, åtgärder för
information och utbildning i fråga om gemenskapens system för SUB/
SGB/GTS.
6. PROGRAMMETS VARAKTIGHET
24–36 månader, med nya mål för varje etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
4 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 18
▼B
Informationen om den grafiska symbolen för regionerna i gemenskapens
yttersta randområden
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Den externa utvärderingen har visat att gemenskapens informationskampanj
om den grafiska symbolen (logotypen) för regionerna i gemenskapens
ytterstara ndområde, som genomfördes 1998–1999, väckte stort intresse hos
produktionskedjans olika aktörer.
För att få utnyttja denna logotyp begärde därför vissa producenter och bear-
betare att deras produkter skulle kvalitetsgodkännas.
Med tanke på att den första kampanjen var kort, är det lämpligt att göra logo-
typen mer känd bland olika målgrupper. Detta bör ske genom att
informationsinsatserna fortsätter om logotypens betydelse och fördelar.
2. MÅL
— Sprida kunskap om logotypens existens, betydelse och fördelar.
— Förmå producenter och bearbetare i de berörda regionerna att använda
logotypen.
— Öka kunskaperna om logotypen bland distributörer och konsumenter.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Lokala producenter och bearbetare.
— Distributörer och konsumenter.— Opinionsbildare.
4. HUVUDBUDSKAP
— Typisk och naturlig karaktär.
— Härstammar från EU-regioner.
— Kvalitet (säkerhet, näringsvärde och organoleptiska värden, produk-
tionssätt, ursprunglighet).
— Exotism.— Varierat utbud och motsatt säsong.— Spårbarhet.
5. HUVUDSAKLIGA MEDEL
— Elektroniskahjälpmedel (webbpla tser osv.).
— Telefonupplysning.— Marknadsföring mot medierna (fackpress, damtidningar, mattidningar).— Presentation på försäljningsställen, salonger, mässor etc.— Kontakter med läkare och dietister.— Andrahjälpmedel (foldra r, broschyrer, recept osv.).
— Audiovisuellamedier.
— Publicitet i lokal fackpress.
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
24–36 månader, med nya mål för varje etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
3 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 19
▼B
Ekologiska produkter
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Det är framförallt i städerna som konsumenterna köper ekologiska produkter,
men dessa produkter har fortfarande en relativt begränsad del av markanden.
Konsumenterna och andra som berörs har ännu relativt begränsade kunskaper
om vad som är utmärkande för ekologiska framställningsmetoder.
2. MÅL
— Främjakonsumtionen a v ekologiskaprodukter.
— Öka konsumenternas, jordbrukarnas, bearbetningsföretagens och distribu-
törernas kunskaper om det ekologiska jordbruket och dess produkter.
— Göra allmänheten medveten om gemenskapens bestämmelser rörande
ekologiska framställningsmetoder, de kontroller som görs och gemenska-
pens grafiska symbol (EU-logon) för en ekologisk framställningsmetod.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Konsumenterna i allmänhet eller särskilda målgrupper bland konsumen-
terna.
— Jordbrukare, bearbetningsföretag och distributörer (stormarknader, gros-
sister, restauranger/matsalar, försäljningsställen).
— Opinionsbildare.
4. HUVUDBUDSKAP
— Ekologiska produkter är naturliga, de passar väl in i det moderna vardags-
livet, och det är angenämt att äta dem. Ekologiska produkter framställs
med metoder som tar hänsyn till miljön och djurens välbefinnande.
Strängaregler gäller för produkternabåde när det gäller fra mställning
och spårbarhet. Längs hela livsmedelskedjan kontrollerar oberoende
organ och offentliga myndigheter att produkterna överensstämmer med
reglerna.
— Information om EU-logon (denna får kompletteras med en information
om gemensamma logotyper som skapats i medlemsstaterna, förutsatt att
kravspecifikationerna uppfyller de strängaste krav som ställts upp för
EU-logon).
(Budskapen skall vara väl utformade och positiva. Budskap riktade till
konsumenterna skall vara utformade med hänsyn till de konsumtionsmodeller
som gäller för de olikamålgrupperna .
När orden ”ekologisk” och ”organisk” och motsvarigheter till dessa på andra
språk används i samband med livsmedelsprodukter är de skyddade enligt lag.
EU-logon är den symbol för ekologiskaprodukter som är känd i helaEU och
syftet är att produkterna uppfyller EU:s stränga produktionskriterier och har
genomgått sträng kontroll.)
5. HUVUDSAKLIGA MEDEL
— Elektroniska hjälpmedel (t. ex. webbplatser) och audiovisuella medier.
— Telefonupplysning.— PR-kontakter med medierna (till exempel specialiserade journalister,
damtidningar, livsmedelsindustrins press, radio- och TV-sändningar om
ekologiska livsmedels- eller matlagningsprodukter).
— Kontakter med läkare, dietister, lärare och andra särskilda grupper.— Information och demonstration vid försäljningsställena.— Trycksaker (broschyrer, foldrar, etc.).— Marknadsföring i den allmänna pressen eller i fackpressen.
6. PROGRAMMETS VARAKTIGHET
12–36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 20
▼M4
▼M5
Mjölk och mjölkprodukter
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Konsumtionen av flytande mjölk minskar, särskilt i länder där konsumtionen
traditionellt är hög, främst på grund av konkurrensen från läskedrycker bland
ungdomar. Däremot ökar den samlade konsumtionen av mjölkprodukter,
uttryckt som mjölkekvivalenter.
2. SYFTE
— Att öka konsumtionen av flytande mjölk.
— Att befästakonsumtionen a v mjölkprodukter.— Att främja ungdomars konsumtion av mjölkprodukter.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Barn och ungdomar, särskilt flickor mellan 8 och 14 år.
— Unga kvinnor och mödrar mellan 15 och 40 år.— Personer över 55 år.
4. HUVUDBUDSKAP
— Mjölk och mjölkprodukter är sunda, naturliga, dynamiska och passar bra
in i en modern livsstil, och de smakar bra.
— Budskapen skall ha ett positivt innehåll och avpassas efter de särskilda
konsumtionsmönstren på de olika marknaderna.
— Huvudbudskapen måste nå fram under hela den period programmet pågår
så att konsumenterna blir övertygade om de positiva effekterna av en
regelbunden konsumtion.
5. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
— Elektroniskahjälpmedel.
— Information per telefon.— Kontakter med medier (t.ex. journalister på damtidningar och barn- och
ungdomstidningar).
— Kontakter med läkare och dietister.— Kontakter med lärare.— Andrahjälpmedel (broschyrer, spel och pyssel för ba rn, etc.).— Demonstrationer på försäljningsställena.— Visuella medier (biografer, TV-kanaler med specialutbud).— Radioinslag.— Tidningsreklam i fackpress (ungdoms- och damtidningar).
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
Från 12 till 36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje
etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 21
▼M5
Vin
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Sektorn kännetecknas av å ena sidan överproduktion och å andra sidan stag-
nerande, för vissa kategorier till och med minskande, konsumtion, samt ett
ökande utbud från länder utanför EU.
2. SYFTE
Att informerakonsumenternaom det rikautbudet, kva liteten och produk-
tionsvillkoren för europeiska viner, och om resultaten av vetenskapliga
undersökningar.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
Konsumenterna utom de ungdomar som avses i rådets rekommendation 2001/
458/EG (1).
4. HUVUDBUDSKAP
— EU:s lagstiftning innehåller strikta regler för produktion, kvalitetsbeteck-
ningar, märkning och försäljning som ger konsumenterna garantier för
kvalitet och spårbarhet.
— Det finns ett mycket stort och rikt utbud av europeiska produkter av olika
ursprung, och det finns anledning att särskilt uppmärksamma den europe-
iska vinodlingen och dess samband med området.
— En lagom vinkonsumtion har sin plats i en balanserad kost.
5. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
Informations- och säljfrämjande åtgärder:
— Utbildning inom handeln och i restaurangbranschen
— Kontakter med läkarkåren och fackpress.— Andra medel (webbplats, broschyrer) i syfte att hjälpa allmänheten att
välja rätt produkter, samt informera om tillfällen då produkterna lämpar
sig, t.ex. vid familjehögtider och liknande.
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
Från 12 till 36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje
etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 22
(1) EGT L 161, 16.6.2001, s. 38.
▼M5
Färsk frukt och färska grönsaker
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Sektorn kännetecknas av att det måste skapas en jämn och kontinuerlig
avsättning för produkterna på marknaden, särskilt för vissa produkter och
trots alla informations- och PR-åtgärder som vidtagits hittills.
Det är framförallt konsumenter under 35 år som visar minskande intresse för
sektorn, och denna bild blir ännu tydligare när det rör sig om barn och
ungdomar i skolåldern. Detta står i strid med en balanserad kosthållning.
2. SYFTE
Målet är återupprätta bilden av ”färska” och ”naturliga” produkter, och att se
till att andelen unga konsumenter ökar, främst genom att främja konsum-
tionen bland barn och ungdomar.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Ungahushåll (under 35 år).
— Barn och ungdomar i skolåldern.— Personalrestauranger, skolmatsalar och liknande.— Läkare och dietister.
4. HUVUDBUDSKAP
— Produkterna är naturliga.
— Produkternaär färska .— Produkterna har hög kvalitet (säkerhet, näringsvärde, organoleptiska
egenskaper, produktionsmetoder, miljö, koppling till ursprunget).
— Produkterna är njutbara.— Produkterna står för en balanserad kost.— Utbudet av färska produkter är stort och säsongsbundet.— Produkterna kan lätt dukas fram och ätas färska – inget arbete i köket.— Spårbarhet.— Konsumtion av produkterna ger positiva hälsoeffekter.
5. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
— Elektroniska hjälpmedel (webbplats där utbudet presenteras och där det
finns spel för barn och ungdomar).
— Information per telefon.— PR-kontakter med medierna (t.ex. journalister inom fackpress, damtid-
ningar och tidningar och magasin för barn och ungdomar).
— Kontakter med läkare och dietister.— Pedagogiska insatser som riktar sig till barn och ungdomar, med hjälp av
lärare och ansvariga för skolmatsalar.
— Andramedel (broschyrer med informa tion om produkternaoch recept,
spel och pyssel för barn, etc.).
— Visuella medier (biografer, TV-kanaler med specialutbud).— Radioinslag.
— Tidningsreklam i fackpress (ungdoms- och damtidningar).
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
Från 12 till 36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje
etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 23
▼B
Bearbetad frukt och bearbetade grönsaker
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Sektorn kännetecknas av strukturell obalans, särskilt när det gäller vissa
produkter som drabbas hårt av konkurrensen från importerade produkter. De
informationsåtgärder som vidtagits hittills har inte fått önskade resultat.
Det bör påpekas att konsumenterna är positivt inställda till bearbetade
produkter eftersom de är lätta att tillreda. Marknaden kan alltså utvidgas,
vilket även gynnar frukt- och grönsakssektorn som tillhandahåller råvarorna.
2. MÅL
Målet är att aktualisera produkternas image och presentationsformer och att
öka kännedomen och kunskapen i syfte att öka konsumtionen.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Hushållen.
— Personalrestauranger, skolmatsalar och liknande.— Läkare och dietister.
4. HUVUDBUDSKAP
— Produkterna har hög kvalitet (säkerhet, näringsvärde, organoleptiska
egenskaper, beredningsmetoder).
— Produkterna är lätta att använda.— Produkterna är njutbara.— Utbudet av produkter är stort och produkterna finns året om.— Produkterna står för en balanserad kost.— Spårbarhet.
5. HUVUDSAKLIGA MEDEL
— Elektroniskahjälpmedel (webbsidor).
— Telefonupplysning.— Marknadsföring mot medierna (t.ex. journalister inom fackpress, damtid-
ningar)
— Presentation av produkterna på försäljningsställena.— Kontakter med läkare och dietister.— Andrahjälpmedel (broschyrer, recept).— Audiovisuellamedier.— Damtidningar, mattidningar och fackpress.
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
12–36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
3 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 24
▼M1
Levande växter och blomsterprodukter
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Inom denna sektor utsätts gemenskapens produktion i allt högre grad för
konkurrens från tredjeland.
Enligt utvärderingar av de försäljningskampanjer som genomfördes
1997–2000 bör för det förstahelaproduktionskedja n från producent till
distributör bättre organiseras och effektiviseras och för det andra bör konsu-
menterna ges mer fullständig information om produkternas inneboende
kvaliteter så att gemenskapsproduktionen lättare kan avsättas inom Europe-
iskaunionen.
2. MÅL
— Att öka konsumtionen av blommor och växter med ursprung i gemenska-
pen.
— Effektivisering av produktionskedjan i varje medlemsstat och ökad sprid-
ning av aktörernas kunskaper i alla delar av produktionskedjan, särskilt
med hänsyn till miljövänligametoder.
— Ökat samarbete mellan branschfolk i olika medlemsstater för att
möjliggöra utbyte av yrkeskunskaper inom sektorn och bedömning av
vissasärskildaproduktionsmetoder.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Producenter.
— Handelsträdgårdar.— Distributörer.— Skolbarn.— Opinionsbildare, t.ex. journalister och lärare.— Konsumenter.
4. HUVUDBUDSKAP
— Europeiska produkter är av hög kvalitet.
— Miljövänligaproduktionsmetoder.— Metoder för att utveckla mer hållbara produkter.— Optimering av kombinationer av olika arter av växter och blommor.
5. HUVUDSAKLIGA MEDEL
— Mässor och utställningar: stånd som visar utbudet från flera olika
medlemsstater.
— Utbildning av yrkesverksamma, konsumenter och skolbarn.— Spridning av kunskaper för att ge aktörerna i produktionskedjan
kunskaper om man skall kunna erbjuda ett varaktigt utbud.
— Pedagogiska informationskampanjer riktade till konsumenterna via fack-
pressen och även genom sådana kanaler som kataloger,
trädgårdskalendrar, eller ett program för ”månadens växt”, åtgärder för
att främja krukväxter.
— Utökad användning av elektroniska hjälpmedel (Internet, CD-rom etc.)
6. PROGRAMMETS VARAKTIGHET
12–36 månader, helst program med en strategi och motiverade mål för varje
fas.
7. PRELIMINÄR BUDGET
4 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 25
▼M5
Olivolja och bordsoliver
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
Utbudet ökar ständigt men situationen när det gäller efterfrågan skiljer sig
markant åt mellan de marknader där konsumtionen traditionellt är hög och
de marknader där olivolja och bordsoliver relativt nyligen kommit in på
marknaden.
I de ”traditionella konsumtionsländerna” inom EU (Spanien, Italien, Grek-
land och Portugal) är produkterna överlag välkända och konsumtionen når
höga nivåer. Det rör sig där om en mättad marknad där den samlade
efterfrågan ökar i begränsad omfattning.
I övrigamedlemssta ter, ”nyakonsumtionsländer” är konsumtionen per person
ännu låg och en stor del av konsumenterna känner varken till olika kvaliteter
eller de olika sätten som olivolja och bordsoliver kan användas på. Det finns
sålunda här en marknad med avsevärd potential för ökad efterfrågan.
2. SYFTE
— Öka konsumtionen i de ”nya konsumtionsländerna” genom att öka pene-
trationen på marknaden och variera produkternas användning.
— Befästa och, om möjligt, ytterligare öka konsumtionen i de ”traditionella
konsumtionsländerna” genom att förbättra konsumentinformationen när
det gäller mindre kända aspekter och genom att göra den yngre delen av
befolkningen till trognakonsumenter.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
a) I de ”nya konsumtionsländerna” inom EU:
— Inköpsansvariga.
— Opinionsbildare (gastronomer, köksmästare, restaurangbranschen,
allmän press och fackpress (matlagningstidningar, dampress, blandad
press).
— Distributörer.
b) I de ”traditionella konsumtionsländerna” inom EU:
— Inköpsansvariga, 20–35 år.
— Konsumentpress.— Medicinsk och paramedicinsk fackpress.
4. HUVUDBUDSKAP
a) I de ”nya konsumtionsländerna” inom EU:
— Olivolja, särskilt extra jungfruolja, är en naturlig produkt som är
frukten av lång tradition och generationers kunnande, som passar i
det moderna köket med alla dess smaksensationer.
— Tips på användning (både varm och kall) i vardagen, året runt.— De olika kvalitetskategorierna olivolja, de många olika smakerna.— Jungfruoljans organoleptiska egenskaper (arom, färg, smak) varierar
beroende på sort, område, skörd, skyddad ursprungsbeteckning
(SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB) etc. Denna mångfald
ger ett stort antal olika smaksensationer och kulinariska möjligheter.
— Olivolja är på grund av sina näringsmässiga fördelar en viktig ingre-
diens i en sund och balanserad kosthållning.
— Information om lagstiftningen när det gäller kontroll, kvalitetscerti-
fiering och märkning av olivolja.
— Bordsoliver utgör en sund och naturlig produkt, som både passar som
tilltugg eller i en komplicerad anrättning.
b) I de ”traditionella konsumtionsländerna” inom EU:
— Presentation av olika kategorier olivolja och jungfruoljans specifika
egenskaper.
— Innebörden av och fördelarna med gemenskapens system med skyddad
ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, information
om samtliga olivoljor och/eller bordsoliver med dessa beteckningar.
— Information om lagstiftningen när det gäller kontroll, kvalitetscerti-
fiering och märkning av olivolja.
— Det är trots sin långahistoriaen modern produkt som både ha r höga
näringsvärden och kulinariska egenskaper.
— De utmärkande egenskaperna hos olika sorters bordsoliver.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 26
▼M5
Utan att det hindrar tillämpningen av artikel 2.3 skall informationen om
olivoljans näringsmässiga egenskaper främst baseras på dokumentation som
utarbetats inom ramen för den sjunde kampanjen för olivolja och som
godkänts av kommissionens tekniske assistent.
5. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
a) I de ”nya konsumtionsländerna” inom EU:
— Internet.
— Säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen (provsmakning, recept,
information).
— Reklam (eller redaktionell reklam) i den vanliga pressen, i matlag-
ningstidningar, dam- och livsstilstidningar.
— Marknadsföring hos opinionsbildare (journalister inom fackpressen,
köksmästare, etc.).
b) I de ”traditionella konsumtionsländerna” inom EU:
— Internet.
— Reklam (eller redaktionell reklam) i fackpressen (i damtidningar,
matlagningstidningar etc) för att ge produkten en modernare image.
— Säljfrämjande åtgärder på försäljningsställen.— Kontakter med pressen och marknadsföring (evenemang, deltagande i
mässor etc.).
— Kampanjer tillsammans med läkarkåren och sjukvårdspersonal.
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
Från 12 till 36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje
etapp.
I avvaktan på samtliga resultat från den externa utvärderingen av den sjunde
kampanjen kommer emellertid de program som godkänns 2003 att ha en
varaktighet på 12 månader.
7. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro, fördelade på följande sätt:
— 70 % för de program som skall genomföras i ett eller flera ”nya konsum-
tionsländer”.
— 30 % för de program som skall genomföras i ett eller flera ”traditionella
konsumtionsländer”.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 27
▼M5
Spånadslin
1. BEDÖMNING AV SITUATIONEN
I och med liberaliseringen av den internationella handeln inom textil och
beklädnad utmärks den europeiska sektorn för lin av att utbudet utsätts för
allt större konkurrens från lin av andra ursprung till mycket attraktiva priser
och från andra textilfibrer samtidigt som konsumtionen har stabiliserats.
2. SYFTE
— Förbättradet europeiskalinets ima ge och rykte.
— Öka konsumtionen av denna produkt som identifieras genom det kollek-
tiva varumärket ”Masters of Linen”.
— Lyfta fram de utmärkande egenskaperna för lin med detta kollektiva
varumärke.
— Informeraom kännetecken för nyaprodukter som släppts ut på ma rk-
naden.
3. HUVUDSAKLIGA MÅLGRUPPER
— Inflytelserika aktörer (formgivare, modeskapare, designer, klädtillverkare,
utgivare).
— Distributörer.— Utbildningskretsar inom textil, mode och heminredning (lärare och
studenter).
— Opinionsledare.
— Konsumenter.
4. HUVUDBUDSKAP
— Kvalitetens samband med produktionsförhållanden för råvaran, med de
anpassade sorterna och med det kunnande som finns hos de olika
aktörerna i produktionskedjan.
— Det rikaoch välsortera de europeiskautbudet, både när det gäller olika
sorters produkter (kläder, heminredning, hushållslinne), kreativitet och
innovation.
— Genom det kollektiva varumärket ”Masters of Linen”, som bygger på att
produktionsbeskrivningarna följs, identifieras europeiskt kvalitetslin efter
kriterier som gäller de specifika produktions- och bearbetningsförhållan-
denainom EU, från pla ntatill färdigt tyg.
5. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
— Elektroniskahjälpmedel (webbsidor).
— Branschmässor.— Informationskampanjer längre fram i produktionskedjan (modeskapare,
klädtillverkare, distributörer och utgivare).
— Information på försäljningsställen.— Kontakter med fackpressen.— Föreläsningar och information vid skolor för textilingenjörer, modeskolor
etc.
6. PROGRAMMENS VARAKTIGHET
Från 12 till 36 månader, helst fleråriga program med särskilda mål för varje
etapp.
7. PRELIMINÄR BUDGET
1 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 28
▼M5
Nötköttssektorn
1. SYFTE
Målsättningarna med programmen är att återupprätta konsumenternas
förtroende för nötkött genom gemensamma ansträngningar i de berörda
medlemsstaterna. Programmen skall vara flexibla. Målsättningar och
uppbyggnad skall vara gemensamma för alla program, men deras individuella
sammansättning och hur de ligger i tiden kommer att variera från medlems-
stat till medlemsstat alltefter behov. Programmen måste vara samstämmiga
men inte nödvändigtvis identiska. Programmen skall omfatta samtliga
nötköttsmarknader.
Den instans som ansvarar för programmet kommer att utses i varje medlems-
stat. Det kommer också att finnas en kontaktperson.
Programmet skall bemöta konsumenternas oro och de skall kunna känna sig
tryggai frågaom nötkött.
Informationskampanjen
Informationen skall koncentreras på att återupprätta konsumenternas
förtroende. De behöver veta att det finns gemenskapslagstiftning och natio-
nell lagstiftning som inför regler om livsmedelssäkerhet (t.ex. spårbarhet,
märkning) och kontroller under helaproduktionskedja n.
Informationskampanjen skall drivas på tre nivåer: på gemenskapsnivå, natio-
nellt och inom den privata sektorn.
Innebörden av den nationella och privata märkningen skall förklaras.Adressen till EU:s webbplats och de nationella webbplatserna skall anges i
allt material.
2. HUVUDBUDSKAP
— Nötkött är näringsrikt och omfattas av kontroller.
— Stärkta åtgärder för att trygga livsmedelssäkerheten vidtas, inklusive
kontroller.
— Märkning av köttet har införts för att inge förtroende.— Konsumenterna kan få mer information om de känner behov av det.
3. MÅLGRUPPER
A.Enskilda konsumenter
— Den viktigaste konsumentgruppen att nå är kvinnor i städer, 25–45 år,
med barn. Dessa kvinnor utgör livsmedelsmarknadens kärna.
— En andra grupp utgörs av ensamstående och par under 35 år med god
ekonomi vars köp motiveras av hur praktisk och tilltalande produkten
är.
B.Institutioner (skolor, sjukhus, restauranger m.m.).
Även fackpressen och konsumentsammanslutningar är direkt inblandade i
egenskap av opinionsbildare.
4. DE VIKTIGASTE HJÄLPMEDLEN
— Elektroniskahjälpmedel (Internet).
— Telefonupplysning.— Kontakter med media (t.ex. journalister specialiserade på konsu-
mentfrågor, vetenskaplig press och fackpress), konferenser, frågestunder
med oberoende experter på livsmedelssäkerhet. Dessa arrangemang berör
affärsmän, konsumentgrupper, andra institutionella enheter på marknaden.
— Tryckt media (konsumenttidningar, lokala tidningar, informationsblad,
broschyrer, etc.).
— Visuella media (t.ex. reklamaffischer, material på försäljningsställen,
TV).
— Radio.
5. PRELIMINÄR BUDGET
6 miljoner euro.2002R0094 — SV — 23.03.2003 — 005.001 — 29