1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2223/96
av den 25 juni 1996
om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen
(EGT L 310, 30.11.1996, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 448/98 av den 16 februari 1998 L 58 1 27.2.1998
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 1500/2000 av den 10 juli 2000 L 172 3 12.7.2000
►M3Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2516/2000 av den 7
november 2000L 290 1 17.11.2000
►M4Kommissionens förordning (EG) nr 995/2001 av den 22 maj 2001 L 139 3 23.5.2001
►M5Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2558/2001 av den 3
december 2001L 344 1 28.12.2001
►M6Kommissionens förordning (EG) nr 113/2002 av den 23 januari 2002 L 21 3 24.1.2002
►M7Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 359/2002 av den 12
februari 2002L 58 1 28.2.2002
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 300, 5.11.2002, s. 58 (2223/96)
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2223/96
av den 25 juni 1996
om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i
gemenskapen
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-skapen, särskilt artikel 213 i detta,
med beaktande av det utkast till förordning som kommissionen lagt
fram,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(
1),
med beaktande av Europeiska monetära institutets yttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande
1.Genomförandet och uppföljningen av den ekonomiska och
monetära unionen förutsätter att det finns jämförbara, aktuellaoch tillförlitliga uppgifter om den ekonomiska situationensstruktur och utveckling i varje land och/eller region.
2.Kommissionen bör delta i förvaltningen av den ekonomiska ochmonetära unionen och bl.a. rapportera till rådet om hurmedlemsstaterna fullgör sina förpliktelser när det gäller attförverkliga den ekonomiska och monetära unionen.
3.Räkenskaper utgör ett betydelsefullt verktyg för analys av denekonomiska situationen i ett land och/eller en region förutsatt attde utarbetas enligt gemensamma och entydiga principer.
4.Kommissionen bör använda nationalräkenskapsaggregat för
gemenskapens administrativa beräkningar, särskilt budgetberäk-
ningar.
5.Ett administrativt dokument med titeln ”Europeiska national-räkenskapssystemet” (ENS) gavs ut 1970 och det täckte detområde som regleras av denna förordning och hade utarbetats
enbart av Europeiska gemenskapernas statistikkontor på eget
ansvar. Detta dokument var resultatet av det arbete somEuropeiska gemenskapernas statistikkontor under flera år bedrivittillsammans med medlemsstaternas nationella statistikinstitut föratt sammanställa ett system för nationalräkenskaper som till-
godoser behoven för gemenskapens ekonomiska och sociala
politik, och dokumentet utgjorde en gemenskapsversion avFörenta nationernas system för nationalräkenskaper, vilketgemenskapen fram till dess hade använt.
6.För att uppdatera den ursprungsliga texten utgavs en andra
upplaga av detta dokument 1979 (nedan kallat ”ENS 2 uppl.”)(4).
7.Förenta nationernas statistika kommission antog i februari 1993
det nya systemet för nationalräkenskaper (SNA) för att uppgif-terna i alla medlemsländer i Förenta nationerna skall bliinternationellt jämförbara.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 2
(1) EGT nr C 287, 30.10.1995, s. 114.
(2) Yttrandet avgett den 21 juni 1995 (ännu inte offentliggjort i EGT).
(3) EGT nr C 133, 31.5.1995, s. 2.
(4) Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), 2 uppl., Europeiska gemens-
kapernas statistikkontor, Luxemburg, 1979.
▼B
8.Beträffande miljöräkenskaper bör hänsyn tas till kommissionens
meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 21 december
1994, ”Riktlinjer för Europeiska unionen om miljöindikatorer ochnationell miljöredovisning”.
9.Gemenskapen samarbetar till ömsesidig nytta med tredje land,särskilt med länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES).
10.Ett europeiskt räkenskapssystem bör införas p.g.a. de krav somden ekonomiska och monetära unionen ställer och det böranvändas när national- och regionalräkenskaper upprättas ienlighet med gemenskapslagstiftningen.
11.Kommissionen bör ställa resultaten av de räkenskaper ochsammanställningar som alla medlemsstater utarbetar enligt detsystem som införs genom denna förordning till användarnasförfogande vid givna tidpunkter, särskilt med hänsyn tillövervakningen av ekonomisk konvergens och för att säkerställa
en så nära samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik
som möjligt.
12.Avsikten är att det system som införs genom denna förordning
gradvis skall ersätta alla andra system som en referensram med
gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar ochräkenskapsregler avsedda för att utarbeta medlemsstaternasräkenskaper enligt gemenskapens behov, så att resultaten ärjämförbara mellan medlemsstaterna.
13.Dessa statistiska resultat bör med hänsyn till principen omöppenhet vara tillgängliga för medborgarna.
14.Det system som införs genom denna förordning, vilket är enanpassning av Förenta nationernas SNA till medlemsstaternasekonomiska struktur, bör följa uppbyggnaden i detta så attuppgifterna är jämförbara med dem som de viktigaste inter-nationella parterna sammanställer.
15.Tidsfristerna för utarbetandet bör fastställas för breda kategorierav räkenskaper och sammanställningar, och endast den informa-tion som är väsentlig för gemenskapens behov behöver bearbetas
statistiskt och meddelas till kommissionen vid givna tidpunkter.
16.Med tanke på omfattningen och vikten av de berörda räkenska-
perna, detaljnivån, den geografiska omfattningen och situationen i
medlemsstaterna i statistiskt hänseende bör emellertid vissa
ytterligare tidsfrister undantagsvis och tillfälligt beviljasmedlemsstater som objektivt sett inte kan följa de tidsfristersom fastställs i denna förordning.
17.Ett beslut om fördelningen av indirekt mätta finansiella förmed-lingstjänster (IMFIS) bör fattas senare.
18.I enlighet med subsidiaritetsprincipen är skapandet av sådanagemensamma statistiska standarder som medför att uppgifternablir jämförbara ett åtagande som endast kan genomföras effektivtpå gemenskapsnivå, och dessa standarder kommer att införas ivarje medlemsstat på ansvar av de organisationer och institutionersom ansvarar för att sammanställa offentlig statistik.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 3
▼B
19.Det bör fastställas ett förfarande för anpassning och uppdatering
av bestämmelserna i denna förordning införas i samarbete med
den kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska programsom inrättades genom beslut 89/382/EEG, Euratom(
1). Detta
anpassningsförfarande är begränsat till sådana ändringar som inteökar de egna medlen.
20.Kommittén för det statistiska programmet och Kommittén förvaluta-, finans- och betalningsbalansstatistik, som inrättats genom
beslut 91/115/EEG(
2), har förklarat sig vara för utkastet till denna
förordning.
21.I rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989om harmoniseringen av beräkningen av bruttonationalinkomst tillmarknadspris(
3) (BNPmp) föreskrivs att BNPmp endast kan bli
jämförbar om definitionerna och redovisningsreglerna i deteuropeiska nationalräkenskapssystemet iakttas, och i rådets
förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om
den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av de egna medelsom härrör från mervärdesskatt(
4) föreskrivs att för att beräkna
den viktade genomsnittsskattesatsen för momsen skall fördel-ningen av de transaktioner som skall avgiftsbeläggas bestämmasmed hjälp av de nationalräkenskaper som upprättats enligt det
europeiska nationalräkenskapssystemet, och för dessa rättsakter
bör det — liksom i samband med rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet omförfarandet vid alltför stora underskott(
5) och rådets beslut 94/
728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994 om systemet för
gemenskapernas egna medel(6) och rådets beslut 94/729/EG av
den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin(7) — föreskrivas en
övergångsperiod för tilllämpningen av det system som införsgenom den här förordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Mål
1. Målet med denna förordning är att införa det europeiska
nationalräkenskapssystemet 1995 (nedan kallat ”ENS 95”) genom attföreskriva
a) en metod för gemensamma standarder, definitioner, nomenklaturer
och räkenskapsregler, som har till syfte att göra det möjligt attutarbeta räkenskaper och sammanställningar på jämförbar basis föratt möta gemenskapens behov, samt resultat i enlighet medbestämmelserna i artikel 3,
b) ett program med givna tidpunkter för överlämnande för gemen-
skapens behov av de räkenskaper och sammanställningar som
utarbetats i enlighet med ENS 95.
2. Denna förordning skall med beaktande av artiklarna 7 och 8
tillämpas på ►
C1alla gemenskapsrättsakter somhänvisar till ENSeller
till dess definitioner. ◄
3. Denna förordning förpliktar inte någon medlemsstat att använda
ENS 95 när den utarbetar räkenskaper för egna behov.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 4
(1) EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47.
(2) EGT nr L 59, 6.3.1991, s. 19.
(3) EGT nr L 49, 21.2.1989, s. 26. Direktivet ändrat genom 1994 års
anslutningsakt.
(4) EGT nr L 155, 7.6.1989, s. 9.
(5) EGT nr L 332, 31.12.1993, s. 7.
(6) EGT nr L 293, 12.11.1994, s. 9.
(7) EGT nr L 293, 12.11.1994, s. 14.
▼B
Artikel 2
Metod
1. Den metod för ENS95 som avses i artikel 1.1 a i denna förordning,
återges i bilaga A.
2. Beslut om sådana ändringar av metoden i ENS95 som har till syfte
att klargöra och förbättra innehållet skall fattas av kommissionen i
enlighet med förfarandet i artikel 4, under förutsättning att de inte
innebär någon ändring av grundbegreppen, att de inte kräver ytterligaremedel när de skall genomföras och att deras tillämpning inte medför enökning av de egna medlen.
3. Rådet skall i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget
senast den 31 december 1997 ta ställning till införandet av systemet förfördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (IMFIS),
som beskrivs i bilaga I till bilaga A, och i förekommande fall besluta om
nödvändiga åtgärder för dess genomförande.
Artikel 3
Överlämnande av uppgifter till kommissionen
1. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Europeiska gemenska-
pernas statistikkontor) överlämna de räkenskaper och sammanställningar
som anges i bilaga B enligt de tidsfrister som föreskrivs för respektivesammanställning.
De ytterligare tidsfrister som beviljas vissa medlemsstater i enlighet med
bilaga B skall löpa ut senast den 1 januari 2005.
Kommissionen skall efter samråd med Kommittén för det statistiska
programmet överlämna en rapport till rådet senast den 1 juli 2003 omtillämpningen av de ytterligare tidsfrister som beviljats för att avgöra om
de fortfarande är motiverade. Till rapporten skall vid behov bifogas ett
förslag från kommissionen om beviljande av nya ytterligare tidsfristerför de medlemsstater som behöver detta.
2. Medlemsstaterna skall överlämna resultaten enligt bilaga B,
inklusive de uppgifter som medlemsstaterna enligt nationell lagstiftningeller praxis för statistiskt insynsskydd har förklarat som sekretessbe-lagda, enligt bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EEG) nr
1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade
statistika uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor(
1)
vilken reglerar hanteringen av sekretessbelagda uppgifter.
Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 4 och inom
begränsningarna enligt i artikel 2.2 besluta om anpassningar — av nyasammanställningar, berörda länder och/eller regioner — av de uppgiftersom begärs från medlemsstaterna.
Artikel 4
1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska
programmet (nedan kallad kommittén).
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 4 och 7 i beslut
1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i
det beslutet.
Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 5
(1) EGT nr L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen ändrad genom 1994 års
anslutningsakt.▼M3
▼B
Artikel 5
Kommitténs arbetsuppgifter
Kommittén skall undersöka de frågor om tillämpningen av denna
förordning som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på eget
initiativ eller på begäran av en medlemsstat.
Artikel 6
Samarbete med andra kommittéer
1. I de frågor som faller under Kommittén för valuta-, finans- och
betalningsbalansstatistik skall kommissionen begära ett yttrande från
denna kommitté i enlighet med villkoren i artikel 2 i beslut 91/115/EEG.
2. Kommissionen skall till den kommitté för bruttonationalinkomst
som inrättas genom direktiv 89/130/EEG, Euratom överlämna alla de
uppgifter om genomförandet av denna förordning som kommittén kanbehöva för att fullgöra sitt uppdrag.
Artikel 7
Tillämpning och första överlämnande av uppgifter
1. ENS 95 skall tillämpas första gången på uppgifter som har
sammanställts i enlighet med bilaga B och som skall överlämnas i april1999.
2. Uppgifterna skall överlämnas till kommissionen (Europeiska
gemenskapernas statistikkontor) inom de tidsfrister som fastställs ibilaga B.
3. Medlemsstaterna skall i enlighet med punkt 1, före det första
överlämnandet av uppgifter enligt ENS 95, fortsätta att underrättakommissionen (Europeiska gemenskapernas statistikkontor) de räken-skaper och sammanställningar som har sammanställts genomtillämpning av ENS 2 uppl.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19 i rådets
förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89(
1) av den 29 maj 1989 om
genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för
gemenskapernas egna medel skall kommissionen tillsammans med den
berörda medlemsstaten kontrollera tillämpningen av den här förord-ningen och underrätta kommittén i artikel 4.1 i den här förordningen omresultaten av dessa kontroller.
Artikel 8
Övergångsbestämmelser
1. När det gäller budgeten och de egna medlen och genom undantag
från artiklarna 1.2 och 7 skall det europeiska nationalräkenskapssystemsom gäller enligt artikel 1 första stycket i direktiv 89/130/EEG, Euratomoch de rättsakter som hänför sig till den — särskilt förordningarna
(EEG, Euratom) nr 1552/89 och nr 1553/89 och beslut 94/728/EG,
Euratom och 94/729/EG — vara ENS 2 uppl. så länge som beslut 94/728/EG, Euratom är i kraft.
1a. För att fastställa de momsbaserade egna medlen, och genom
undantag från punkt 1, får medlemsstaterna använda uppgifter som är
baserade på det nya europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) sålänge som beslut 94/728/EG, Euratom är i kraft.
2. När det gäller medlemsstaternas underrättelser till kommissionen
inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, enligt förordning
(EG) nr 3605/93, skall det europeiska nationalräkenskapssystemet varaENS 2 uppl. till och med underrättelsen den 1 september 1999.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 6
(1) EGT nr L 155, 7.6.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EEG, Euratom) nr 2729/94 (EGT nr L 293, 12.11.1994, s. 5).▼M7
▼B
▼B
3. Tillämpningen av ENS 2 uppl. enligt punkterna 1 och 2 i denna
artikel skall säkerställas genom att uppgifter som samlats in enligtartikel 7.1 skall anpassas, på grundval av ENS 95, så att hänsyn tas till
de ändringar som resulterar från skillnader i begrepp, definitioner eller
nomenklaturer mellan ENS 2 uppl. och ENS 95.
Genomförandet av denna princip skall fastställas senast i december 1996
enligt förfarandet i artikel 6 i direktiv 89/130/EEG, Euratom.
Artikel 9
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 7
▼B
BILAGA A
EUROPEISKA NATIONALRÄKENSKAPSSYSTEMET
ENS 1995
INNEHÅLL
KAPITEL 1 ALLMÄN ÖVERSIKT
Användningsområden för ENS
Underlag för analys och utvärderingÅtta karakteristiska drag i ENS
ENS 95 och SNA 93
ENS 95 och ENS 70
ENS SOM SYSTEM
Statistiska enheter och deras indelningar
Institutionella enheter och sektorer
Lokala verksamhetsenheter och branscher
Inhemska och utländska enheter; den totala ekonomin och utlandet
Flöden och stockar
Flöden
Transaktioner
Egenskaper hos transaktioner
Samverkan mellan, kontra transaktioner inom enheterMonetära respektive icke-monetära transaktioner
Transaktioner med eller utan motprestation
Ändrad transaktionsordning
Omföring
UppdelningUrskiljande av transaktionens huvudsakliga aktör
Gränsfall
Andra förändringar i tillgångar
Andra volymförändringar i tillgångar och skulder
Kapitalvinster/-förluster
Stockar
Systemet av konton och aggregaten
Bokföringsregler
Terminologin för kontots två sidor
Dubbel bokföring/fyrdubbel bokföringVärdering
Speciella värderingar avseende varor
Värdering till fasta priser
Bokföringstidpunkt
Konsolidering och nettobokföring
Konsolidering
Nettobokföring
Konton, saldoposter och aggregat
Kontosystem1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 8
▼B
Varu- och tjänstekontot
Utlandskontot
Saldoposter
Aggregat
Input-outputräkenskaper
KAPITEL 2 ENHETER OCH GRUPPERING AV ENHETER
GRÄNSERNA FÖR LANDETS EKONOMI
INSTITUTIONELLA ENHETER
INSTITUTIONELLA SEKTORER
Icke-finansiella företag (S.11)
Undersektor: Offentliga icke-finansiella företag (S.11001)
Undersektor: Nationella privata icke-finansiella företag (S.11002)
Undersektor: Utlandskontrollerade icke-finansiella företag (S.11003)
Finansiella företag (S.12)
Undersektor: Centralbanker (S.121)
Undersektor: Andra monetära finansinstitut (S.122)Undersektor: Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och pensions-
institut (S.123)
Undersektor: Finansiella serviceföretag (S.124)
Undersektor: Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)
Offentlig sektor (S.13)
Undersektor: Staten (S.1311)
Undersektor: Delstater (S.1312)
Undersektor: Kommuner (S.1313)
Undersektor: Socialförsäkring (S.1314)
Hushåll (S.14)
Undersektor: Arbetsgivare (inklusive egenföretagare) (S.141 + S.142)
Undersektor: Anställda (S.143)
Undersektor: Mottagare av kapitalinkomster (S.1441)Undersektor: Mottagare av pensioner (S.1442)
Undersektor: Mottagare av andra transfereringsinkomster (S.1443)
Undersektor: Övriga (S.145)
Hushållens ideella organisationer (S.15)
Utlandet (S.2)
Sektorklassificering av producerande enheter efter typ av producent
LOKALA VERKSAMHETSENHETER OCH BRANSCHER
Den lokala verksamhetsenheten
Branschen
KLASSIFIKATION AV BRANSCHER
HOMOGENA PRODUKTIONSENHETER OCH HOMOGENA BRANSCHER
Den homogena produktionsenheten
Den homogena branschen
KLASSIFIKATION AV HOMOGENA BRANSCHER1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 9
▼B
KAPITEL 3 PRODUKTTRANSAKTIONER
PRODUKTION (AKTIVITET OCH RESULTAT)
Primära verksamheter, sekundära verksamheter och hjälpverksamheter
Produktion (P.1)
Tidpunkt för bokföring och värdering av produktionen
INSATSFÖRBRUKNING (P.2)
Tidpunkt för bokföring och värdering av insatsförbrukning
SLUTLIG KONSUMTION (P.3, P.4)
Konsumtionsutgift (P.3)Faktisk konsumtion (P.4)Tidpunkt för bokföring och värdering av konsumtionsutgifterTidpunkt för bokföring och värdering av faktisk konsumtion
BRUTTOINVESTERING (P.5)
Fast bruttoinvestering (P.51)Tidpunkt för bokföring och värdering av fast bruttoinvesteringLagerinvestering (P.52)Tidpunkt för bokföring och värdering av lagerinvesteringAnskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53)
IMPORT OCH EXPORT AV VAROR OCH TJÄNSTER (P.6 och P.7)
Import och export av varor (P.61 och P.71)Import och export av tjänster (P.62 och P.72)
KAPITEL 4 OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER
LÖNER OCH KOLLEKTIVA AVGIFTER (D.1)
Egentlig lön (D.11)
Kontant lönNaturaförmåner
Arbetsgivarens kollektiva avgifter (D.12)
Arbetsgivarens faktiska kollektiva avgifter (D.121)Arbetsgivarens tillräknade kollektiva avgifter (D.122)
SKATTER PÅ PRODUKTION OCH IMPORT (D.2)
Produktskatter (D.21)
Mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211)Importskatter och tullar exklusive moms (D.212)Produktskatter exklusive moms och importskatter (D.214)
Övriga produktionsskatter (D.29)Skatter på produktion och import som betalas till Europeiska unionens
institutioner
SUBVENTIONER (D.3)
Produktsubventioner (D.31)
Importsubventioner (D.311)Övriga produktsubventioner (D.319)
Övriga produktionssubventioner (D.39)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 10
▼B
KAPITALINKOMST (D.4)
Ränta (D.41)
Ränta på inlåning, lån samt obetalda/förutbetalda inkomster och utgifterRänta på värdepapper
Ränta på växlar och liknande kortfristiga objektRänta på obligationer och förlagsbevis
Ränte-swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA)Ränta på finansiell leasingAndra räntor
Bokföringstidpunkt
Inkomst från bolag (D.42)
Utdelning från bolag (D.421)Ägaruttag från kvasibolag (D.422)
Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet (D.43)Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna (D.44)Arrenden (D.45)
MarkarrendenArrenden av mineraltillgångar
LÖPANDE INKOMST- OCH FÖRMÖGENHETSSKATTER ETC. (D.5)
Inkomstskatter (D.51)
Övriga löpande skatter (D.59)
SOCIALA AVGIFTER OCH FÖRMÅNER (D.6)
Sociala avgifter (D.61)
Faktiska sociala avgifter (D.611)Tillräknade sociala avgifter (D.612)
Sociala förmåner andra än in natura (D.62)
Kontanta socialförsäkringsförmåner (D.621)Privat fonderade sociala förmåner (D.622)Icke fonderade sociala löneförmåner (D.623)
Kontanta socialbidrag (D.624)
Sociala transfereringar in natura (D.63)
Sociala naturaförmåner (D.631)
Socialförsäkringsförmåner, återbetalningar (D.6311)Andra socialförsäkringsförmåner in natura (D.6312)Socialhjälp i form av naturaförmåner (D.6313)
Transfereringar av individuella icke marknadsmässiga varor och tjänster
(D.632)
ANDRA LÖPANDE TRANSFERERINGAR (D.7)
Skadeförsäkringspremier, netto (D.71)Skadeförsäkringsfordringar (D.72)Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn (D.73)Löpande internationell samverkan (D.74)Diverse löpande transfereringar (D.75)
Löpande transfereringar till hushållens ideella organisationerLöpande transfereringar mellan hushåll
Böter och straffavgifter
Lotterier och spel1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 11
▼B
Ersättningar
BNI-relaterade fjärde avgiftenÖvriga löpande transfereringar
JUSTERING FÖR VÄRDEFÖRÄNDRING I HUSHÅLLENS NETTO-
FORDRAN PÅ PENSIONSFONDSRESERVER (D.8)
KAPITALTRANSFERERINGAR (D.9)
Kapitalskatter (D.91)
Investeringsbidrag (D.92)Andra kapitaltransfereringar (D.99)
KAPITEL 5 FINANSIELLA TRANSAKTIONER
KLASSIFICERING AV FINANSIELLA TRANSAKTIONER
Monetärt guld och speciella dragningsrätter (SDR) (F.1)
Monetärt guld (F.11)
Särskilda dragningsrätter (SDR) (F.12)
Sedlar, mynt och inlåning (F.2)
Sedlar och mynt (F.21)
Överförbar inlåning (F.22)
Övrig inlåning (F.29)
Värdepapper andra än aktier (F.3)
Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33)
Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(F.331)
Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(F.332)
Finansiella derivat (F.34)
Lån (F.4)
Kortfristiga lån (F.41)Långfristiga lån (F.42)
Aktier och andra ägarandelar (F.5)
Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar (F.51)
Noterade aktier, exklusive fondandelar (F.511), och icke noterade aktier,
exklusive fondandelar (F.512)
Andra ägarandelar (F.513)
Fondandelar (F.52)
Försäkringstekniska reserver (F.6)
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder (F.61)
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver (F.611)Hushållens nettofordran i pensionsfonder (F.612)
Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (F.62)
Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7)
Handelskrediter och förskott (F.71)
Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive handels-
krediter och förskott (F.79)
Memorandumpost: Direkta investeringar i utlandet (F.m)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 12
▼B
BOKFÖRINGSREGLER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER
Värdering
Särskilda värderingskriterier för några underkategorier av finansiella trans-
aktioner
Registreringstidpunkt
Sammanställning av finansiella transaktioner från förändringar i balansräk-
ningar
Bilaga 5.1: Samband med mått på penningmängd
KAPITEL 6 ÖVRIGA TRANSAKTIONER OCH ANDRA FLÖDEN
KAPITALFÖRSLITNING (K.1)ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV ICKE-FINANSIELLA ICKE
PRODUCERADE TILLGÅNGAR (K.2)
ANDRA FÖRÄNDRINGAR I TILLGÅNGAR (K.3 — K.12)
ANDRA VOLYMFÖRÄNDRINGAR (K.3 — K.10 och K.12)
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV ICKE PRODUCERADE TILLGÅNGAR
(K.3)
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV PRODUCERADE TILLGÅNGAR (K.4)
NATURLIG TILLVÄXT AV ICKE ODLADE BIOLOGISKA TILLGÅNGAR
(K.5)
EKONOMISKT AVLÄGSNANDE AV ICKE PRODUCERADE TILLGÅNGAR
(K.6)
FÖRLUST GENOM KATASTROFER (K.7)
KONFISKATION UTAN ERSÄTTNING (K.8)
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR AV ICKE-FINANSIELLA TILL-
GÅNGAR (K.9)
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGARAV FINANSIELLA TILLGÅNGAR OCH
SKULDER (K.10)
FÖRÄNDRINGAR I KLASSIFICERING OCH STRUKTUR (K.12)
Förändringar i sektorklassificering och struktur (K.12.1)Förändringar i klassificering av tillgångar och skulder (K.12.2)
NOMINELLA KAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER (K.11)
Neutrala kapitalvinster/-förluster (K.11.1)
Reala kapitalvinster/-förluster (K.11.2)Kapitalvinster efter typen av finansiell tillgång
Sedlar, mynt och inlåning (AF.2)
Lån (AF.4) och obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7)Värdepapper andra än aktier (AF.3)Aktier och andra ägarandelar (AF.5)
Försäkringstekniska reserver (AF.6)
Finansiella tillgångar i utländskvaluta
KAPITEL 7 BALANSRÄKNINGAR
TYPER AV TILLGÅNGAR
Icke-finansiella producerade tillgångar (AN.1)
Icke-finansiella icke producerade tillgångar (AN.2)Finansiella tillgångar och skulder (AF)
VÄRDERING AV POSTER I BALANSRÄKNINGEN
Allmänna värderingsprinciper
ICKE-FINANSIELLA TILLGÅNGAR (AN)
Producerade tillgångar (AN.1)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 13
▼B
Fasta tillgångar (AN.11)
Materiella fasta tillgångar (AN.111)Immateriella fasta tillgångar (AN.112)
Lagerstockar (AN.12)
Värdeföremål (AN.13)
Icke producerade tillgångar (AN.2)
Materiella icke producerade tillgångar (AN.21)
Mark(AN.211)
Mineraltillgångar (AN.212)Övriga naturtillgångar (AN.213 och AN.214)
Immateriella icke producerade tillgångar (AN.22)
Finansiella tillgångar och skulder (AF)
Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (AF.1)
Sedlar, mynt och inlåning (AF.2)
Värdepapper andra än aktier (AF.3)Lån (AF.4)
Aktier och andra ägarandelar (AF.5)
Försäkringstekniska reserver (AF.6)Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7)
Memorandumposter
Varaktiga konsumtionsvaror (AN.m)
Direkta investeringar i utlandet (AF.m)
Finansiella balansräkningar
Bilaga 7.1: Definition av olika slags tillgångar
Bilaga 7.2: Översikt över poster från ingående balans till utgående balans
KAPITEL 8 KONTOSYSTEM OCH SALDOPOSTER
KONTOSYSTEM
Löpande konton
Produktionskonto (I)
Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonton (II)
Konton för primär inkomstfördelning (II.1)
Konto för inkomstbildning (II.1.1)
Konto för allokering av primära inkomster (II.1.2)
Konto för företagarinkomster (II.1.2.1)Konto för allokering av övriga primära inkomster (II.1.2.2)
Konto för sekundär inkomstfördelning (II.2)
Konto för omfördelning av inkomster in natura (II.3)
Inkomstanvändningskonto (II.4)
Konto för användning av disponibel inkomst (II.4.1)
Konto för användning av justerad disponibel inkomst (II.4.2)
Kapitalbildningskonton (III)
Kapitalkonto (III.1)
Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och
kapitaltransfereringar (III.1.1)
Konto för anskaffning av icke-finansiella tillgångar (III.1.2)
Konto för finansiella transaktioner (III.2)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 14
▼B
Konto för andra förändringar i tillgångarna (III.3)
Konto för andra volymförändringar i tillgångarna (III.3.1)Omvärderingskonto (III.3.2)
Konto för neutrala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.1)Konto för reala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.2)
Balansräkningar (IV)
Ingående balansräkning (IV.1)Förändringar i balansräkning (IV.2)Utgående balansräkning (IV.3)
UTLANDSKONTO (V)
Löpande konton
Utrikeskonto för varor och tjänster (V.I)
Utrikeskonto för primära inkomster och löpande transfereringar (V.II)
Utrikeskonton för kapitalbildning (V.III)
Kapitalkonto (V.III.I)Konto för finansiella transaktioner (V.III.2)
Konto för andra förändringar i tillgångar (V.III.3)
Balansräkningar (V.IV)
KONTO FÖR VAROR OCH TJÄNSTER (0)INTEGRERADE EKONOMISKA KONTONAGGREGAT
Bruttonationalprodukt till marknadspris (BNP)
Driftsöverskott för den totala ekonomin
Sammansatt förvärvsinkomst för den totala ekonominFöretagarinkomst för den totala ekonominNationalinkomst (till marknadspris)Disponibel nationalinkomst
Sparande
BytesbalansFinansiellt sparande (+) eller nettoupplåning (−) för den totala ekonominNettoförmögenhet för den totala ekonomin
MATRISPRESENTATION
Matrispresentation av ENS-konton
Egenskaper hos räkenskapsmatriser
Anpassning av matrisen i reducerat format till specifika typer av analys
KAPITEL 9 INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPERNAS UPPBYGGNAD
TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGSTABELLERTABELLER SOM KOPPLAR TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGSTABEL-
LERNA TILL SEKTORRÄKENSKAPERNA
SYMMETRISKA INPUT-OUTPUTTABELLER
KAPITEL 10 PRIS- OCH VOLYMMÅTT
OMFATTNINGEN AV PRIS- OCH VOLYMINDEX I EKONOMISKA
RÄKENSKAPER
Det integrerade systemet av pris- och volymindex
Pris- och volymindex för andra aggregat
GENERELLA PRINCIPER FÖR ATT MÄTA PRIS- OCH VOLYMINDEX1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 15
▼B
Definition av priser och volymer för marknadsprodukter
Skillnader i kvalitet och skillnader i prisPrinciperna för icke marknadsproduktion av tjänsterPrinciper för förädlingsvärdet och BNP
PROBLEM VID PRINCIPERNAS TILLÄMPNING
Allmän tillämpningTillämpning i speciella fall
Varor och marknadstjänster
Flöden av icke marknadsproducerade tjänster
Skatter och subventioner på produktion och importKapitalförslitningLöner och kollektiva avgifterFasta tillgångar och lagerstockar
Mått på samhällsekonomins reala inkomster
VAL AV INDEXFORMLER OCH BASÅRPRIS- OCH VOLYMINDEX VID JÄMFÖRELSER MELLAN LÄNDER
KAPITEL 11 BEFOLKNING OCH ARBETSKRAFTSINSATS
TOTALBEFOLKNINGARBETSKRAFTSYSSELSATTA
Anställda
EgenföretagareSysselsättning och hemvist
ARBETSLÖSHETARBETSTILLFÄLLEN
Arbetstillfällen och hemvist
TOTALA ANTALET UTFÖRDA ARBETSTIMMARÅRSVERKENANSTÄLLDAS LÖNESATSVÄGDA ARBETSKRAFTSINSATS
KAPITEL 12 KVARTALSVISA EKONOMISKA RÄKENSKAPER
KAPITEL 13 REGIONALA RÄKENSKAPER
DET REGIONALA TERRITORIET
ENHETER OCH HEMVIST
METODER FÖR REGIONALA FÖRDELNINGARAGGREGAT PÅ BRANSCHNIVÅKONTON FÖR HUSHÅLLSSEKTORN
BILAGOR
I. INDIREKT MÄTTA FINANSIELLA TJÄNSTER
Förändringar i ENS-kapitlen om FISIM allokeras
II. LEASING OCH AVBETALNINGSKÖP AV VARAKTIGA VAROR
Definitioner
LeasingOperationell leasingFinansiell leasing
Avbetalning1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 16
▼B
Behandling i kontosystemet
Operationell leasingFinansiell leasingAvbetalning
III. FÖRSÄKRING
InledningDefinitioner
Social trygghetsförsäkring
Offentliga socialförsäkringssystem
Privata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystemEj fonderade sociale trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbetsgivare
Övrig försäkring
Övrig livförsäkring
Övrig skadeförsäkring
ÅterförsäkringFinansiella serviceföretag för försäkring
Behandling i kontosystemet
Social trygghetsförsäkring
Offentliga socialförsäkringssystemPrivata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbetsgivare
Övrig försäkring
Övrig livförsäkringÖvrig skadeförsäkring
Återförsäkring
Finansiella serviceföretag för försäkring
Insurance numerical example
IV. KLASSIFIKATIONER OCH KONTON
Klassifikationer
Klassifikation av institutionella sektorer (S)Klassifikation av transaktioner och andra flödenKlassifikation av saldoposter (B)
Klassifikation av tillgångar (A)
Omgruppering och kodning av näringsgrenar (A), produkter (P) och investeringer (fast
realkapitalbildning) (Pi)
Ändamålsklassificering av individuell konsumtion (COICOP)
Ändamålsindelning av den offentliga sektorns utgifter (COFOG)
Konton
Tabeller
2.1 Sektorer och undersektorer2.2 Typ av producent, huvudsakliga aktiviteter och funktioner klassificerade till sektor2.3 Sektorklassificering av producerande enheter efter juridiska standardformer
3.1 Distinktionen mellan marknadsproducenter, producenter för egen slutlig användning och övriga
icke marknadsproducenter
3.2 Institutionella enheter, lokala verksamhetsenheter och produktion samt distinktionen mellan
marknad för egen slutlig användning och övrig icke marknad
3.3 Distinktionen marknad för egen slutlig användning och övrig icke marknad för lokala
verksamhetsenheter och deras produktion1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 17
▼B
3.4 Behandlingen av transport av exporterade varor
3.5 Behandlingen av transport av importerade varor
5.1 Klassificering av finansiella transaktioner
8.1 Översiktlig presentation av konton, saldoposter och huvudaggregat
8.2 Konto I: Produktionskonto
8.3 Konto II.1.1: Konto för inkomstbildning
8.4 Konto II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
8.5 Konto II.1.2.1: Konto för företagarinkomster och II.1.2.2: Konto för allokering av övriga
primära inkomster
8.6 Konto II.2: Konto för sekundär inkomstfördelning
8.7 Konto II.3: Konto för omfördelning av inkomster in natura
8.8 Konto II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
8.9 Konto II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
8.10 Konto III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransferer-
ingar
8.11 Konto III.1.2: Konto för anskaffning av icke-finansiella tillgångar
8.12 Konto III.2: Konto för finansiella transaktioner
8.13 Konto III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
8.14 Konto III.3.2: Omvärderingskonto
8.15 Konto IV: Balansräkningar
8.16 Kontosystem för utlandet
8.17 Konto 0: Varu- och tjänstekonto
8.18 Integrerade ekonomiska konton
8.19 Matrispresentation av kontosystem och saldoposter för den totala ekonomin
8.20 Schematisk presentation av en socialräkenskapsmatris
8.21 Exempel på en mer detaljerad socialräkenskapsmatris
8.22 Exempel på en detaljerad submatris: Förädlingsvärde, netto (baspriser)
9.1 Förenklad tillgångstabell
9.2 Förenklad användningstabell
9.3 Kombinerad tillgångs- och användningstabell (förenklad)
9.4 Förenklad symmetrisk input-output-tabell (produkt * produkt)
9.5 Tillgångstabell i baspriser inklusive övergång till mottagarpriser
9.6 Användningstabell i mottagarpriser
9.7 Enkel tabell över handels- och transportmarginaler
9.8 Enkel tabell över produktskatter minus subventioner
9.9 Användningstabell för import
9.10 Användningstabell till baspris för inhemskproduk tion
9.11 Tabell med koppling av tillgångs- och användningstabellerna till sektorräkenskaperna
9.12 Symmetrisk input-output-tabell till baspris (produkt x produkt)
9.13 Symmetrisk input-output-tabell för inhemsk produktion (produkt x produkt)
A.I.1 Följder av att allokera FISIM till institutionell sektor, inklusive icke-marknadsproducenter
A.I.2 Följder av att allokera FISIM till nominell sektor
A.III.1 Offentliga socialförsäkringssystem
A.III.2 Privata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem
A.III.3 Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbetstagare
A.III.4 Övrig livförsäkring
A.III.5 Övrig skadeförsäkring1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 18
▼B
A.IV.1 Konto 0: Varv- och tjänstekonto
A.IV.2 Kontosystem för den totala ekonomin
A.IV.3 Kontosystem för icke-finansiella företagA.IV.4 Kontosystem för finansiella företag
A.IV.5 Kontosystem för den offentliga sektorn
A.IV.6 Kontosystem för hushållenA.IV.7 Kontosystem för hushållens ideella organisationer1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 19
▼B
KAPITEL 1
ALLMÄN ÖVERSIKT
1.01 Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95 eller
enklare ENS) är ett internationellt jämförbart räkenskapssystem för
systematisk och detaljerad beskrivning av en total ekonomi (dvs. en
region, ett land eller en grupp av länder), av desskomponenter och av dess
samband med andra totala ekonomier.
Med ENS 95 ersätts det Europasystem för integrerad ekonomisk
redovisning vilket offentliggjordes år 1970 (ENS 70, med en andra
något modifierad version från 1978).
ENS 95 är helt konsistent med de reviderade, globala riktlinjerna för
nationalräkenskaper, System of National Accounts (SNA 93 eller enklare
SNA). De senare riktlinjerna har utarbetats under gemensamt ansvar av
Förenta nationerna, IMF, Europeiska unionen, OECD och Världsbanken.
Dockhar ENS inrik tats mer på förhållandena och databehoven inom
Europeiska unionen. I likhet med SNA är ENS harmoniserat med de
begrepp och klassifikationer som används i många andra sociala och
ekonomiska statistiksystem. Typexempel på detta är sysselsättnings-
statistik, industristatistik eller utrikeshandelsstatistik. Därför kan ENS
fungera som en central referensram för social och ekonomisk statistik i
Europeiska unionen och i dess medlemsländer.
1.02 ENS uppfattat som ramverkinnehåller två grupper av tabeller:
a) Sektorräkenskaperna(1).
b) Input-outputräkenskaperna(2) och branschräkenskaperna (1).
Sektorräkenskaperna erbjuder med sina institutionella sektorer en
systematisk beskrivning av de olika stegen i det ekonomiska händelseför-
loppet: produktion, inkomstbildning, inkomstfördelning,
inkomstomfördelning, inkomstanvändning och finansiell såväl som icke-
finansiell kapitalbildning. Sektorräkenskaperna innehåller också
balansräkningar vilka beskriver ställningen för tillgångar, skulder och
nettoförmögenhet vid början och slutet av räkenskapsperioden.
Input-outputräkenskaperna och branschräkenskaperna beskriver detaljerat
produktionsprocessen (kostnadsstruktur, inkomstbildning och sysselsätt-
ning) samt flödena av varor och tjänster (produktion, import, export,
slutlig konsumtion, insatsförbrukning och bruttoinvestering för varje
produktgrupp).
Vidare innehåller ENS begrepp för befolkning och för sysselsättning(3).
Dessa begrepp är relevanta både för sektorräkenskaperna och för input-
outputräkenskaperna.
ENS är inte begränsat till årliga nationalräkenskaper, utan är även
tillämpligt för kvartalsräkenskaper(4) och för regionala räkenskaper(5).
ANVÄNDNINGSOMRÅDEN FÖR ENS
Underlag för analys och utvärdering
1.03 ENS-ramen kan användas för att analysera och utvärdera
a) den totala ekonomins struktur, särskilt kan nämnas
1) förädlingsvärde och sysselsättning efter bransch,
2) förädlingsvärde och sysselsättning efter region,3) inkomst fördelad efter sektor,4) import och export efter produktgrupp,5) konsumtionsutgift efter produktgrupp,6) fast bruttoinvestering och realkapitalstock efter bransch,7) sammansättningen av stockar och flöden av finansiella tillgångar
efter typ av tillgång och efter sektor,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 20
(1) Se kaptiel 8, ”Kontosystem och saldoposter”.
(2) Se kaptiel 9, ”Input-outputräkenskaper”.
(3) Se kapitel 11, ”Befolkning och arbetskraftsinsats”.
(4) Se kaptiel 12, ”Kvartalsräkenskaper”.
(5) Se kaptiel 13, ”Regionala räkenskaper”.
▼B
b) specifika delar eller aspekter av den totala ekonomin, särskilt kan
nämnas
1) bank- och finansväsende i den nationella ekonomin,
2) den offentliga sektorns roll,
3) ekonomin i en specifik region (i jämförelse med nationen som
helhet),
c) utvecklingen av ekonomin över tiden, särskilt kan nämnas
1) analys av BNP:s tillväxttakt,
2) inflationsanalys,3) analys av säsongmönster i hushållens utgifter på grundval av
kvartalsräkenskaper,
4) analys av speciella typer av finansiella instruments förändrade
betydelse över tiden, t.ex. den ökade betydelsen av optioner,
5) jämförelser av branschstrukturen i den totala ekonomin på lång sikt,
t.ex. över en 30-årsperiod,
d) den totala ekonomin satt i relation till andra ekonomier, särskilt kan
nämnas
1) jämförelse av den offentliga sektorns betydelse i Europeiska
unionens medlemsstater,
2) analyser av interdependensen mellan ekonomierna i Europeiska
unionen,
3) analys av sammansättningen och inriktningen av exporten i
Europeiska unionen,
4) jämförelse av BNP:s tillväxttakt eller disponibel inkomst per capita
i Europeiska unionen och i USA och Japan.
1.04 Inom Europeiska unionen och för dess medlemsländer har resultaten från
detta ramverken stor betydelse vid formulering och styrning av den
sociala och ekonomiska politiken.
Dessutom finns några mycket viktiga specifika användningar:
a) Att utforma och styra den europeiska monetära politiken: Konver-
genskriterierna för Europeiska monetära unionen har definierats i
termer av nationalräkenskapsvärden (offentliga sektorns finansiella
sparande, offentliga sektorns bruttoskuld och BNP).
b) Att beräkna ekonomiskt stöd till regioner inom Europeiska unionen:
Utgifterna för Europeiska unionens strukturfonder grundas delvis på
regionalt beräknade nationalräkenskaper.
c) Att bestämma de egna resurserna inom Europeiska unionen. De senare
beror av nationalräkenskaperna på tre sätt:
1) De totala resurserna för Europeiska unionen bestäms som en
procentandel av medlemsländernas samlade bruttonationalinkomst
(BNI).
2) Den tredje resursen för Europeiska unionen är omsättningsskatter.
Bidragen från medlemsländerna till den påverkas i stor utsträckning
av nationalräkenskaperna, eftersom dessa används för att beräkna
den genomsnittliga mervärdesskattenivån.
3) De relativa storlekarna på bidragen från medlemsländerna till den
fjärde egna resursen inom Europeiska unionen grundas på deras
bruttonationalinkomst.
Åtta karakteristika drag i ENS
1.05 För att kunna få en bra balans mellan databehoven och möjligheterna att
erhålla data har begreppen i ENS åtta betydelsefulla karakteristika drag.
De är
a) internationellt jämförbara,
b) harmoniserade med dem i annan social och ekonomisk statistik,
c) konsistenta,
d) operationella,
e) annorlunda än de flesta administrativa begrepp,
f) väletablerade och under lång tid oförändrade,
g) inriktade på att beskriva den ekonomiska processen i monetära och
enkelt observerbara termer,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 21
▼B
h) flexibla och mångsidiga.
1.06 Begreppen är internationellt jämförbara eftersom
a) ENS är standard i Europeiska unionens medlemsländer när det gäller
levereranser av nationalräkenskapsdata till alla internationella organi-
sationer; det är bara i nationella publikationer som en strikt anslutning
till ENS inte är obligatorisk,
b) begreppen i ENS i alla avseenden är konsistenta med desamma i de
globala riktlinjerna för nationalräkenskaper, dvs. SNA.
Att begreppen är internationellt jämförbara är avgörande när man vill
jämföra statistikfrån olik a länder.
1.07 De begrepp som används är harmoniserade med motsvarande begrepp i
annan social och ekonomisk statistik eftersom
a) ENS använder många begrepp och klassifikationer (t.ex. NACE Rev.
1) vilka också används i annan social och ekonomisk statistik i
Europeiska unionens medlemsländer, exempelvis i statistik över
tillverkning, utrikeshandel och sysselsättning. Begreppsmässiga avvi-
kelser har minimerats. Dessutom är Europeiska unionens begrepp och
klassifikationer även harmoniserade med Förenta nationernas motsva-
righeter,
b) begreppen i ENS, i likhet med SNA, också är harmoniserade med vad
som förekommer i de större internationella riktlinjerna fören del annan
ekonomisk statistik, särskilt IMF:s betalningsbalansmanual (BPM),
IMF:s finansstatistik för offentlig sektor (GFS), OECD:s inkomststa-
tistikoch ILO:s resolutioner om begreppen sysselsättning, arbetade
timmar och arbetskraftskostnad.
Harmoniseringen med annan social och ekonomisk statistik förbättrar
kraftigt anknytningarna till och jämförelser med uppgifterna i denna. Som
en följd härav kan bättre nationalräkenskapsstatistik göras. Dessutom kan
information som finns i specialiserad statistiknu bättre relateras till den
övergripande statistiken om landets ekonomi, t.ex. nationalräkenskapsre-
sultat som BNP eller förädlingsvärde för branscher och sektorer.
1.08 Identiteterna i det bokföringsmässiga ramverket förstärker konsistensen
hos de begrepp som används för att beskriva de olika delarna i den
ekonomiska processen (produktion, inkomstfördelning, inkomstanvänd-
ning, kapitalbildning). Som ett resultat av den inre konsistensen kan
statistik från olika delar av bokföringsramen på ett användbart sätt
relateras till varandra.
Som exempel kan nämnas att följande resultat kan beräknas:
a) Produktivitetstal, såsom förädlingsvärde per arbetad timme (dessa tal
kräver konsistens mellan begreppen förädlingsvärde och arbetade
timmar).
b) Den totala nationella disponibla inkomsten per capita (denna kvot
kräver konsistens mellan begreppen disponibel inkomst och befolk-
ning).
c) Fast bruttoinvestering som en procentandel av realkapitalstocken
(denna kvot kräver konsistens mellan definitionerna av dessa flöden
respektive stockar).
d) Offentliga sektorns finansiella sparande och offentliga sektorns skuld
som procent av BNP (dessa värden kräver konsistens mellan
begreppen offentliga sektorns finansiella sparande, offentliga sektorns
skuld och BNP).
Inre konsistens i begreppen ger också möjlighet till att vissa variabler kan
beräknas residualt. Bland annat kan sparande beräknas som differensen
mellan disponibel inkomst och konsumtionsutgift(1).
1.09 Begreppen i ENS är operationella begrepp eftersom de har utformats med
tanke på hur de kan mätas. Denna operationella karaktär hos begreppen
visar sig på flera sätt:
a) Vissa aktiviteter eller kategorier behöver bara beskrivas då de är
tillräckligt omfattande. Det gäller till exempel egenproduktion av varor
i hushållen: Hemvävt tyg eller keramikproduktion tas inte upp som
produktion,eftersom denna typ av produktion kan antas vara av
obetydlig omfattning i Europeiska unionens länder. Ett annat typfall är
att små och prisbilliga verktyg enbart tas upp som fast bruttoinves-
tering om köparens utgifter för sådana varaktiga varor överstiger 5001996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 22
(1) Se kapitel 8, ”Kontosystem och saldoposter”.
▼B
ecu (i 1995 års priser) per styck(eller då de har ink öpts i större
kvantiteter, för hela inköpssumman); om utgifterna däremot inte
överstiger den kostnadsgränsen tas föremålen upp som insatsförbruk-
ning.
b) Vissa begrepp åtföljs av tydliga beskrivningar av hur de mäts. Till
exempel gör man vid definitionen av kapitalförslitning en hänvisning
till linjär nedskrivning och när man beräknar realkapitalstocken
föreslår man den s.k. Pl-metoden. Ett annat typfall är värderingen av
egenproduktionen: I princip skall den göras till baspris, men om det är
nödvändigt kan baspriset approximeras med det totala beloppet av de
olika ingående kostnaderna.
c) Vissa förenklande konventioner har införts. Till exempel uppfattas av
konvention den offentliga sektorns kollektiva tjänster helt och hållet
som konsumtionsutgifter.
d) De begrepp som används vid sammanställandet av nationalräkenskaper
har harmoniserats med motsvarigheterna i social och ekonomisk
statistik.
1.10 Begreppen är inte alltid så enkla att utnyttja, eftersom de vanligtvis
avviker på något sätt från vad som används i de administrativa
datakällorna. Sådana fall är affärsredovisningen, data av olika slag om
beskattningen (moms, personlig inkomstskatt, importtullar etc.), social-
försäkringsuppgifter eller data som kommer från övervakande
myndigheter för banker eller försäkringsbolag. Sådana administrativa
uppgifter används ofta vid sammanställandet av nationalräkenskaper. I
allmänhet måste de omformas för att fungera väl i ENS.
Begreppen i ENS avviker vanligen i vissa avseenden från sina
administrativa motsvarigheter, därför att
a) administrativa begrepp är olika i olika länder. Som en följd av detta
kan inte en internationell jämförbarhet erhållas genom de administra-
tiva begreppen,
b) administrativa begrepp ändras över tiden. Som en följd av detta kan
jämförbarhet över tiden inte erhållas på grundval av de administrativa
begreppen,
c) begreppen som är utgångspunkter för de administrativa datakällorna är
ofta inte konsistenta med varandra. Det är bara möjligt att
sammanlänka och jämföra olika uppgifter, något som är av helt
avgörande betydelse för nationalräkenskapsuppgifter, om man har en
konsistent uppsättning begrepp,
d) de administrativa begreppen är vanligtvis inte optimala för ekonomisk
analys eller utvärdering av den ekonomiska politiken.
Icke desto mindre är det ibland så att administrativa data mycket väl
uppfyller de databehov som nationalräkenskaperna — och andra
statistikgrenar — har, eftersom
a) begrepp och klassifikationer som ursprungligen har utformats för
statistiska ändamål också kan komma att användas för administrativa
syften, t.ex. som klassifikationen av offentliga utgifter efter utgiftsslag,
b) administrativa datakällor explicit kan ta hänsyn till de separata
databehoven för statistiken; detta är exempelvis fallet i Intrastat-
systemet för uppgifter om varulevereranser mellan Europeiska
unionens medlemsstater.
1.11 Grundbegreppen i ENS är väletablerade och under lång tid oförändrade,
eftersom
a) de har godkänts som internationell standard de närmaste årtiondena,
b) de flesta grundbegreppen i själva verket är oförändrade i de successivt
utgivna riktlinjerna för nationalräkenskaper.
Den begreppsmässiga kontinuiteten minskar behovet att räkna om
tidsserier och att lära nya begrepp. Dessutom begränsas begreppens
sårbarhet gentemot nationella och internationella politiska önskemål. Av
dessa skäl har nationalräkenskaperna i årtionden varit i stånd att fungera
som en objektiv databas för ekonomisk politik och analys.
1.12 ENS-begreppen inriktas på att beskriva den ekonomiska processen i
monetära och enkelt observerbara termer. I de flesta fall blir balansräk-
ningsposter eller flöden som inte är direkt observerbara som monetära
storheter eller sominte har någon tydlig monetär motsvarighet inte införda
i kontona.
Denna princip har inte tillämpats strikt, eftersom man måste beakta
behovet av konsistens och de olika databehoven. Exempelvis kräver1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 23
▼B
konsistensen att värdet av offentliga tjänster som produceras tas upp
somproduktion, därför att utbetalningarna av ersättningar till anställda och
inköpen av alla slag av varor och tjänster är tydligt observerbara i
monetära termer. Dessutom ökar användbarheten hos nationalräkenska-
perna i stort för ekonomisk-politiska och analyserande syften genom att
man beskriver den offentliga sektorn i relation till den nationella
ekonomin i övrigt.
1.13 Omfattningen av begreppen i ENS kan illustreras genom att man betraktar
vissa viktiga gränsdragningsfrågor.
Följande inryms inom produktionsavgränsningen i ENS (se 3.07—3.09):
a) Den offentliga sektorns produktion av individuella och kollektiva
tjänster.
b) Egnahemsägares egenproduktion av hushållstjänster.
c) Produktion av varor för egen slutlig användning, t.ex. jordbruks-
produkter.
d) Byggande i egen regi, inklusive det som görs av hushåll.
e) Tjänsteproduktion av avlönat tjänstefolk.
f) Fiskuppfödning i fiskodlingar.
g) Produktion som är förbjuden i lag, såsom prostitution eller drogtill-
verkning.
h) Produktion vars inkomster inte fullt ut redovisas till skattemyndighe-
terna, t.ex. hemmaproduktion av textilier.
Följande ligger utanför produktionsavgränsningen:
a) Personliga tjänster i hemmet vilka produceras och konsumeras av
samma hushåll, t.ex. städning, matlagning eller omhändertagande av
sjuka eller äldre.
b) Frivilligt arbete som inte leder till varuproduktion, t.ex. vård eller
städning utan betalning.
c) Naturlig tillväxt av fiski öppet hav.
I allmänhet tar ENS upp all produktion inom produktionsavgränsningen.
Det finns dockvissa specifik a undantag från den regeln:
a) Produktion från hjälpaktiviteter tas inte upp; all insatsförbrukning i en
hjälpaktivitet — råmaterial, arbetskraft, realkapitalförslitning etc. —
behandlas som insatsförbrukning i den primära eller sekundära
aktivitet som den understöder.
b) Produktion som görs till insatsförbrukning i samma lokala verksam-
hetsenhet (LVE, se även 1.29) tas inte upp; dock skall all produktion
som produceras för andra lokala verksamhetsenheter som hör till
samma institutionella enhet räknas som produktion.
Den bokföringsmässiga logiken i ENS leder till att om aktiviteter
betraktas som produktion och deras produktion noteras, skall även den
därmed förbundna inkomsten, sysselsättningen, konsumtionsutgiften etc.
noteras. Exempelvis är inte bara egenproducerade hushållstjänster av
egnahemsägare medräkande som produktion, utan också den inkomst och
den konsumtionsutgift som uppkommer för egnahemsägarna själva.
Omvändningen visar sig då aktiviteter inte räknas som produktion:
Hushållstjänster som produceras och konsumeras inom samma hushåll ger
inte upphov till inkomst eller konsumtionsutgift och i enlighet med ENS-
begreppen räknas inte heller någon sysselsättning.
ENS inehåller också många specifika konventioner, t.ex.
a) värderingen av den offentliga sektorns produktion,
b) värderingen av produktionen av försäkringstjänster och indirekt mätta
finansiella tjänster,
c) att alla kollektiva tjänster som tillhandahålls från den offentliga
sektorn räknas som konsumtion och inte till någon del som
insatsförbrukning,
d) att indirekt mätta finansiella tjänster registreras som insatsförbrukning
i en konstruerad sektor eller bransch.
1.14 Begreppen i ENS har flera syften: I många tillämpningar är ENS-
begreppen tillräckliga, men för vissa användningar kan de behöva
kompletteras (se även 1.18).
1.15 ENS detaljerade begreppsram ger möjlighet till flexibel tillämpning: En
del begrepp ingår inte explicit i ENS men kan ändå lätt härledas ur
systemet. Exempelvis kan förädlingsvärde till faktorkostnad härledas1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 24
▼B
genom att man drar bort nettot av produktionsskatter från förädlingsvärdet
till baspris. Ett annat tillämpningsområde är tillskapandet av nya sektorer
genom att omgruppera de undersektorer som definieras i ENS.
1.16 En flexibel användning kan också ske genom att ytterligare kriterier som
inte strider mot grundtankarna i systemet läggs till. Exempelvis kan
sådana kriterier vara storleksgrupper avseende antal sysselsatta i
producerande enheter eller inkomststorlek för hushåll. För sysselsätt-
ningen kan underindelningar göras efter utbildningsnivå, ålder eller kön.
1.17 Detta flexibla användningssätt kan tas med i sociala räkenskapsmatriser
(SRM). SRM är en matrispresentation som beskriver sambanden mellan
tillgångs- och användningstabellerna och sektorräkenskaperna (se även
8.133—8.155). En SRM brukar tillföra information om nivån på och
sammansättningen av sysselsättning och arbetslöshet, genom en under-
indelning av ersättningen till anställda efter grupp av sysselsatta. Denna
underindelning stämmer både för hur arbetskraften används i olika
branscher, vilket visas i tillgångs- och användningstabellerna, och var
arbetskraften återfinns i olika socioekonomiska undergrupper, vilket
redovisas i kontot för allokeringen av primära inkomster för hushållsek-
torns delsektorer. På det sättet visas systematiskt tillgången på och
användningen av arbetskraft.
1.18 För vissa specifika databehov är den bästa lösningen att göra separata
satelliträkenskaper. Sådana punkter av interesse är t.ex.
a) analys av turismens betydelse i den nationella ekonomin,
b) analys av kostnaderna för och finansieringen av hälsovård,
c) analys av betydelsen av forskning och utveckling samt humankapitalet
för den nationella ekonomin,
d) analys av inkomster och utgifter hos hushåll baserad på mikroinriktade
begrepp för inkomster och utgifter,
e) analys av interaktionen mellan miljö och ekonomi,
f) analys av produktionen inom hushållen,
g) analys av välfärdsförändringar,h) analys av skillnader mellan nationalräkenskaperna och företagsredo-
visningens uppgifter och dessa skillnaders inflytande på aktie- och
valutamarknaderna,
i) beräkning av skatteinkomster.
1.19 Satelliträkenskaper kan stödja sådana databehov genom att
a) redovisa mer detaljerat där så behövs eller utelämna onödiga detaljer,
b) utvidga omfattningen av kontosystemet genom att tillföra icke-monetär
information, t.ex. om miljöförstöring och ta med miljövärden som
tillgångar,
c) ändra vissa grundbegrepp, t.ex. utvidga begreppet kaptialbildning till
att även omfatta utgifter för forskning och utveckling eller utgifter för
utbildning.
1.20 En viktig egenskap i satelliträkenskaperna är att man i princip bibehåller
alla grundbegrepp och klassifikationer från huvudsystemet. Det är bara
när en modifiering krävs på grund av det specifika syftet med
satelliträkenskapen som man gör ändringar i grundbegreppen. I sådana
fall skall satellitkontot också innehålla en tabell som visar sambandet
mellan aggregaten i satellitkontot och deras motsvarigheter i huvud-
systemet. På det sättet behåller huvudsystemet sin roll som en referensram
lika väl som man gör rättvisa åt de mer specifika behoven.
1.21 I huvudsystemet ägnas inte mycket uppmärksamhet åt stockar och flöden
som inte direkt kan observeras i monetära termer (eller inte har en tydlig
monetär motsvarighet). Sådana är vanligen lättare att mäta om man
utformar statistiken i icke-monetära termer, t.ex.
a) produktionen inom hushållen kan enklast beskrivas i termer av timmar
allokerade till olika ändamål,
b) utbildning kan beskrivas i termer av utbildningstyp, antal elever,
genomsnittligt antal skolår fram till någon viss examen etc.,
c) effekterna av miljöförstöring beskrivs bäst i termer av förändring av
antal levande arter, hälsotillståndet för träd i skogarna, avfallsvolymen,
mängden koloxid etc.
Satelliträkenskaperna erbjuder en möjlig anknytning mellan sådan statistik
i icke-monetära termer och nationalräkenskapssystemet. Anknytningen
underlättas om man i den icke-monetära statistiken så mycket som möjligt1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 25
▼B
använder de klassificeringar som utnyttjas i huvudsystemetet, t.ex.
klassificeringen efter hushållstyp eller klassificeringen efter bransch. På
det sättet byggs en konsistent utvidgad ram upp. Denna ram kan användas
som en databas för analys och utvärdering av alla slags interaktioner
mellan variabler i huvudsystemet och samma variabler i de utvidgade
räkenskaperna.
1.22 Huvudsystemet och dess större aggregat beskriver inte förändringar i
välfärd. Utvidgade konton kan göras som också innefattar imputerade
monetära värden för t.ex.
a) hushållstjänster och personliga tjänster som produceras och konsu-
meras inom samma hushåll,
b) förändringar i fritid,
c) fördelar och nackdelar med att leva i storstäder,
d) ojämlikheter i inkomstfördelning mellan olika individer.
Utvidgade konton kan användas för att omklassificera slutliga utgifter för
sådant som dessvärre är nödvändigt (t.ex. försvar) till insatsförbrukning,
dvs. så att dessa inte antas bidra till välfärden. På liknande sätt kan skador
förorsakade av översvämningar eller andra naturkatastrofer klassificeras
som insatsförbrukning, dvs. som en minskning av den (absoluta)
välfärden.
På ett sådant sätt kan man försöka göra sig en mycket grov och mycket
inexakt uppfattning om välfärdsförändringar. Men välfärd har många
dimensioner av vilka de flesta uttrycks i annat än monetära termer. Det är
därför en bättre lösning att mäta välfärden genom att använda separata
indikatorer och mätenheter för varje dimension. Sådana indikatorer kan
exempelvis vara spädbarnsdödlighet, förväntad medellivslängd, läs- och
skrivkunnighet och nationalinkomst per capita. Dessa indikatorer
införlivas i ett satellitkonto.
1.23 För att erhålla ett konsistent och internationellt jämförbart system används
inte några administrativa begrepp i ENS. Det kan för åtskilliga nationella
syften vara användbart att utnyttja uppgifter som utgår från administrativa
begrepp. Som exempel kan nämnas att mäta skatteintäkter genom att
använda statistik över beskattningsbar inkomst. Sådana mått kan erhållas
genom vissa modifieringar i nationalräkenskaperna. Ett liknande till-
vägagångssätt kan utnyttjas för andra begrepp som används i
nationalräkenskaperna, såsom
a) det inflationsbegrepp som används för att räkna upp pensioner,
arbetslöshetsunderstöd eller löner till offentliganställda,
b) begrepp som skatter, socialförsäkringar, staten och den offentliga
sektorn, vilka används i diskussioner om den optimala storleken på den
offentliga sektorn,
c) begreppet strategiska sektorer/branscher i fråga om landets ekono-
miska politik eller Europeiska unionens ekonomiska politik,
d) begreppet företagsinvesteringar , vilket används i den ekonomiska
politiken i landet.
Satelliträkenskaper eller enkla tilläggstabeller kan möta sådana specifikt
nationella databehov.
ENS 95 och SNA 93
1.24 ENS (ENS 95) är helt konsistent med det reviderade nationalräkenskaps-
systemet (SNA 93) vilket ger riktlinjerna för nationalräkenskaper i alla
länder i världen. Emellertid finns det flera skillnader mellan ENS 95 och
SNA 93:
a) Skillnader i presentationen, t.ex.:
1) I ENS finns separata kapitel om produkttransaktioner, fördelnings-
transaktioner och finansiella transaktioner. I motsats till detta har
SNA sådana transaktioner förklarade i sju kapitel vilka ställts upp
efter konton, t.ex. kapitel om produktionskontot, det primära
inkomstfördelningskontot, kapitalkontot och utlandskontot.
2) ENS beskriver ett begrepp genom att ge en definition och en
uppräkning av vad som räknas med respektive vad som inte räknas
med. SNA beskriver oftast begrepp i mer allmänna termer och
strävar också efter att förklara anledningen till att konventionerna
har kommit till.
3) ENS innehåller även kapitel om regionalräkenskaper och kvartals-
räkenskaper.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 26
▼B
4) SNA innehåller även kapitel om satelliträkenskaper.
b) ENS-begreppen är i flera fall mer specifika och precisa än SNA:s
begrepp, t.ex.:
1) SNA innehåller inte preciserade definitioner beträffande skillnaden
mellan begreppen marknad, egen slutlig användning och övrig icke
marknad för institutionella enheter, lokala verksamhetsenheter och
deras produktion. Detta medför att värderingen av produktion och
sektorklassifikationen inte är tillräckligt precist definierad. ENS har
därför introducerat flera extra klassifikationer och i vissa fall även
lagt till villkoret att en marknadsproducents försäljning till minst
50 % skall täcka produktionskostnaderna (se tabell 3.1).
2) ENS specificerar konkreta beräkningsmetoder, t.ex. att man räknar
små verktyg och redskap som insatsförbrukning.
3) ENS förutsätter att flera typer av produktion inom hushållen, som
vävning av tyger eller tillverkning av möbler, inte har betydelse i
Europeiska unionens medlemsländer och därför inte behöver
beräknas.
4) ENS gör explicita hänvisningar till specifika institutionella
förhållanden inom Europeiska unionen, sådana som Intrastats-
ystemmet för att registrera intra-EU-flöden av varor eller de
avgifter medlemsländerna betalar in till Europeiska unionen.
5) ENS innehåller EU-specifika klassifikationer, t.ex. CPA för
produkter och NACE Rev. 1 för branscher (som är specifik men
harmoniserad med motsvarande FN-klassifikationer).
6) ENS innehåller en ytterligare klassifikationen av alla externa
transaktioner: De skall delas in i sådana som görs med invånare i
Europeiska unionen och sådana som görs med personer utanför
Europeiska unionen.
ENS kan vara mer specifik än SNA, eftersom ENS bara är tillämplig i
Europeiska unionens medlemsländer. För Europeiska unionens databehov
skall ENS vara mer specifik.
ENS 95 och ENS 70
1.25 ENS 95 är annorlunda än ENS 70 såväl i omfång som begrepp. De flesta
av dessa skillnader motsvarar de skillnader som finns mellan SNA 68 och
SNA 93. Några av de större skillnaderna i omfattning är
a) att balansräkningsuppgifter tas med,
b) att konton för andra förändringar i tillgång tas med, bl.a. introduceras
begreppen andra volymförändringar, nominella kapitalvinster och reala
kapitalvinster,
c) att underindelning av hushållen införs,
d) introducerandet av ett nytt konsumtionsbegrepp: faktisk konsumtion,
e) introducerandet av ett nytt prisomräknat inkomstbegrepp: real nationell
disponibel inkomst,
f) infogandet av begreppet köpkraftsparitet.
Några av de större begreppsskillnaderna är
a) att litterära och konstnärliga verk (författarskap, musikkompositioner)
nu betraktas som produktion; betalning för litterärt och konstnärligt
arbete är därför betalning för tjänst och inte inkomst av egendom,
b) att värderingen av försäkringstjänster har ändrats på vissa sätt, t.ex. tas
tekniska reserver nu med i beräkningen vid värderingen av pro-
duktionen av sakförsäkringar,
c) mera detaljerad behandling av handels- och transportmarginaler,
d) introducerandet av kedjelänkar vid beräkningen av fasta priser,
e) att begreppet finansiell leasing har introducerats (SNA 68 och ENS 70
innehöll bara begreppet operationell leasing),
f) att utgifter för mineralutvinning och för programvara nu beräknas som
bruttoinvestering (i stället för som insatsförbrukning),
g) att kapitalförslitning också skall tas med för offentliga sektorn (vägar,
diken etc.),
h) identifiering av nya finansiella instrument som återköpsavtal liksom
finansiella derivat som optioner.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 27
▼B
Det finns också skillnader som inte härrör från förändringar i SNA, t.ex.
a) introduktion av tillgångs- och användningstabeller (sådana som var
med redan i SNA 68),
b) introduktion av vissa gränsvärden vid registrering och referenser till
specifika institutionella arrangemang inom Europeiska unionen (se
1.24),
a) analys av turismens betydelse i den nationella ekonomin,
b) analys av kostnaderna för och finansieringen av hälsovård,
c) ett klart ställningstagande för att värdera produktionen till baspris
(ENS 70, SNA 68 och SNA 93 accepterar även värdering till
producentpriser),
d) introduktion av begreppen ekonomiskt aktiv befolkning och
arbetslöshet (dessa begrepp är inte med i SNA 68 eller SNA 93).
ENS SOM SYSTEM
1.26 Huvuddragen i systemet är
a) statistiska enheter och deras grupperingar,
b) flöden och stockar,
c) kontosystem och aggregat,
d) input-outputräkenskaper.
STATISTISKA ENHETER OCH DERAS INDELNINGAR(1)
1.27 Ett karakteristiskt drag hos ENS är användningen av två typer av enheter
och två sätt att underindela ekonomin vilka är helt olikartade och tjänar
separata analytiska ändamål.
För att beskriva inkomster, utgifter och finansiella flöden liksom
balansräkningsuppgifter grupperar systemet institutionella enheter i
sektorer utifrån deras principiella funktioner, beteenden och mål.
För att beskriva produktionsprocesser och för input-outputanalys grup-
perar systemet lokala verksamhetsenheter (LVE) i branscher på grundval
av deras aktivitet. En aktivitet karakteriseras av insats av produkter,produktionsprocess och produktion av produkter.
Institutionella enheter och sektorer
1.28 Institutionella enheter är ekonomiska enheter som kan äga varor eller
tillgångar, skuldsätta sig eller helt självständigt ge sig in i ekonomiska
aktiviteter och transaktioner med andra enheter. För systemets syften
grupperas de institutionella enheterna i fem ömsesidigt uteslutande
institutionella sektorer vilka består av följande typer av enheter:
a) Icke-finansiella företag.
b) Finansiella företag.
c) Offentlig sektor.
d) Hushåll.
e) Hushållens ideella organisationer.
Dessa fem sektorer sammantaget bildar den totala ekonomin. Varje sektor
är också indelad i undersektorer. ENS ger underlag till en fullständig
uppsättning av flödeskonton och balansräkningar som kan beräknas för
varje sektor — och undersektor om så önskas — lika väl som för den
totala ekonomin.
Lokala verksamhetsenheter och branscher
1.29 De flesta institutionella enheter har i sin egenskap av producenter mer än
en aktivitet. För att betona förhållanden av teknisk-ekonomisk natur måste
de då indelas efter typ av aktivitet.
Lokala verksamhetsenheter är tänkta att kunna uppfylla detta behov
genom en operationell ansats. En lokal verksamhetsenhet (LVE) grupperar
alla delar av en institutionell enhet, i dess egenskap av producent, vilka är
belägna på en enda plats eller på flera närbelägna platser och vilka bidrar
till utförandet av en aktivitet enligt den fyrsiffriga nivån i NACE Rev. 1.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 28
(1) Se kapitel 2, ”Enheter och gruppering av enheter”.
▼B
I princip skall lika många lokala verksamhetsenheter registreras som det
finns sekundära aktiviteter, men om det bokföringsmaterial som behövs
för att beskriva sådana aktiviteter inte är tillgängligt kan en lokal
verksamhetsenhet innehålla en eller flera aktiviteter.
Alla LVE som ingår i samma, eller någon liknande, aktivitet bildar en
bransch.
Det finns ett hierarkiskt förhållande mellan institutionella enheter och
LVE. En institutionell enhet innehåller en eller flera LVE, samtidigt som
en LVE hör ihop med en och endast en institutionell enhet.
För att göra en mer ingående analys av produktionsprocessen använder
man en analytisk enhet för produktionen. Denna enhet som inte är direkt
observerbar (utom i de fall då en LVE bara producerar en typ av produkt),
är en enhet för homogen produktion vilken per definition inte har några
sekundära aktiviteter. Grupper av sådana enheter utgör homogena
branscher.
Inhemska och utländska enheter; den totala ekonomin och utlandet
1.30 Den totala ekonomin definieras i termer av inhemska enheter. En enhet
sägs vara en inhemskenhet i ett land när den har ett centrum av
ekonomisk betydelse på det ekonomiska territoriet i det landet — vilket
innebär att den under en utsträckt tid (ett år eller mer) inriktar sig på
ekonomiska aktiviteter inom det ekonomiska territoriet. De institutionella
sektorerna nämnda ovan är grupper av inhemska institutionella enheter.
Inhemska enheter har transaktioner med utländska enheter (alltså enheter
som är inhemska i andra ekonomier). Sådana transaktioner är externa
transaktioner för ekonomin och inordnas i utlandskontot. Därmed kommer
utlandet att i ENS kontostruktur spela en roll som liknar en institutionell
sektor, även om utländska enheter bara tas upp i den mån de deltar i
transaktioner med inhemska institutionella enheter. Följaktligen kommer
en särskild kod för utlandet att ingå i slutet av sektorklassifikationen.
Konstruerade inhemska statistiska enheter, som i systemet behandlas som
institutionella enheter, definieras som
a) de delar av utländska enheter som har sin ekonomiska hemvist inom
landets ekonomiska territorium (det betyder i de flesta fall att de utför
ekonomiska transaktioner under ett år eller mera eller att de bedriver
byggverksamhet som led i fast bruttoinvestering under kortare tid än
ett år),
b) utländska enheter i sin egenskap av ägare till mark eller byggnader på
landets ekonomiska territorium, men då bara avseende transaktioner
som berör sådan markeller sådana byggnader.
FLÖDEN OCH STOCKAR
1.31 ENS tar med två grundläggande typer av information: flöden och stockar.
Flöden hänför sig till händelser och effekter av händelser som äger rum
under en given tidsperiod, medan stockar hänför sig till lägesbeskriv-
ningar vid en viss tidpunkt.
Flöden
1.32 Flöden återspeglar skapande, transformation, utbyte, transferering och
förstörande av ekonomiska värden. De inkluderar förändringar i värdet av
en institutionell enhets tillgångar och skulder. Ekonomiska flöden är av
två slag: i) transaktioner och ii) andra förändringar av tillgångar.
Transaktioner förekommer i alla konton och tabeller där flöden
förekommer, utom i kontot för andra volymförändringar i tillgångar
liksom i omvärderingskontot. Andra förändringar i tillgångar uppträder
bara i dessa två konton.
Antalet trasaktioner och andra flöden är mycket omfattande. ENS
grupperar dem i ett relativt litet antal typer efter vilken karaktär de har:1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 29
▼B
Transaktioner
1.33 En transaktion är ett ekonomiskt flöde som utgör en interaktion mellan
institutionella enheter enligt ömsesidig överenskommelse. Det kan även
förekomma att en händelse inom en institutionell enhet är lämplig att
betrakta som en transaktion, ofta beroende på att enheten uppträder i två
olika roller. Det är brukligt att indela transaktionerna i fyra huvudgrupper:
a) Produkttransaktioner, vilka beskriver ursprung (inhemsk produktion
eller import) och användning (insatsförbrukning, slutlig konsumtion,
bruttoinvestering eller export) av produkter(1).
b) Fördelningstransaktioner, vilka beskriver hur det förädlingsvärde som
genereras i produktionen fördelas mellan arbetskraft, kapital och
offentlig sektor liksom omfördelning av inkomster och förmögenhet
(skatt på inkomster och förmögenhet och andra transfereringar)(2).
c) Finansiella transaktioner, vilka beskriver nettoförvärv av finansiella
tillgangar eller nettoökning av skulder för varje typ av finansiellt
instrument. Sådana transaktioner förekommer ofta som motpart till
icke-finansiella transaktioner, men de kan också vara transaktioner
som bara har att göra med finansiella instrument(3).
d) Transaktioner som inte är med i de tre grupperna ovan: kapitalförslit-
ning liksom köp minus försäljning av icke-producerade icke-finansiella
tillgångar(4).
Egenskaper hos transaktioner
Samverkan mellan, kontra transaktioner inom enheter
1.34 De flesta transaktioner innebär samverkan mellan två eller flera
institutionella enheter. Likväl bokförs i systemet vissa händelser inom
institutionella enheter som transaktioner. Meningen med att räkna med
transaktioner inom enheterna är att uppnå en mer analytiskt användbar
bild av produktion, slutlig användning och kostnader.
Kapitalförslitning, som räknas som en kostnad i systemet, är en viktig
transaktion inom enheterna. De flesta andra transaktioner inom enheterna
är transaktioner med produkter, som bokförs när de institutionella enheter
som fungerar både som producenter och slutliga konsumenter väljer att
förbruka något av den produktion som de själva har producerat. Detta är
vanligt förekommande hos hushåll och inom den offentliga sektorn.
1.35 All egenproducerad produktion för slutlig användning inom samma
institutionella enhet bokförs. Egenproducerad produktion som används
som insats inom samma institutionella enhet bokförs bara när pro-
duktionen och insatsförbrukningen sker vid olika lokala
verksamhetsenheter inom samma institutionella enhet. Produktion som
produceras och förbrukas som insats inom samma lokala verksamhets-
enhet bokförs inte.
Monetära respektive icke-monetära transaktioner
1.36 De flesta transaktioner som räknas med i systemet är monetära
transaktioner, där de berörda enheterna betalar eller mottar betalning,
skuldsätter sig eller erhåller tillgångar som noteras i valutaenheter.
Transaktioner som inte inkluderar kontant betalning, eller tillgångar och
skulder värderade i valutaenheter, är icke-monetära transaktioner. Trans-
aktioner inom enheter är normalt icke-monetära transaktioner. Icke-
monetära transaktioner som involverar mer än en institutionell enhet
förekommer bland transaktioner med produkter (byten av produkter),
fördelningstransaktioner (ersättning in natura, transferering in natura etc.)
och andra transaktioner (byteshandel med icke-producerade icke-finansi-
ella tillgångar).
Systemet räknar alla transaktioner i monetära termer. Värdena som
bokförs för de icke-monetära transaktionerna måste därför ha mätts
indirekt eller ha beräknats på annat sätt.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 30
(1) Se kapitel 3, ”Produkttransaktioner”.
(2) Se kapitel 4, ”Omfördelningstransaktioner”.
(3) Se kapitel 5, ”Finansiella transaktioner”.
(4) Se kapitel 6, ”Andra flöden”.
▼B
Transaktioner med eller utan motprestation
1.37 Transaktioner som berör mer än en enhet är transaktioner som antingen är
”någonting för någonting” eller ”någonting för ingenting”. De förra är
utbyten mellan institutionella enheter, dvs. tillhandahållande av varor,
tjänster eller tillgångar som har en motsvarighet, t.ex. pengar. De senare är
vanligtvis betalningar kontant eller in natura från en institutionell enhet
till en annan utan sådan motsvarighet. ”Någonting för någonting” som
transaktion uppträder i alla fyra transaktionsgrupper, medan ”någonting
för ingenting” som transaktion uppträder främst bland fördelnings-
transaktioner i form av exempelvis skatter, sociala understöd eller gåvor.
Ändrad transaktionsordning
1.38 Systemets behandling av de flesta transaktioner är direkt, vilket betyder
att transaktionerna redovisas på samma sätt som de uppträder i respektive
institutionella enhet. Emellertid ändras ordningen för vissa transaktioner
för att påvisa de underliggande ekonomiska relationerna mera tydligt.
Transaktioner kan arrangeras om på tre sätt: omföring, uppdelning eller
urskiljande av transaktionens huvudsakliga aktör.
Omföring
1.39 En transaktion som för de inblandade enheterna förefaller äga rum direkt
mellan enheterna A och C kan bokföras som om den ägde rum indirekt
genom en tredje enhet B. På sådant sätt blir den enkla transaktionen
mellan A och C redovisad som två transaktioner: en mellan A och B samt
en mellan B och C. I detta fall är transaktionen omförd.
Ett välkänt exempel på omföring är arbetsgivares kollektiva avgifter som
betalas direkt av arbetsgivaren till socialförsäkringsfonder. Systemet tar
upp dessa betalnignar som två transaktioner: i) arbetsgivarna betalarar-
betsgivares kollektiva avgifter till sina anställda och ii) de anställda
betalar samma utgifter till socialförsäkringsfonderna. Som med alla
omföringar är syftet med att räkna om arbetsgivares kollektiva avgifter att
få fram det ekonomiska innehållet bakom transaktionen. I detta fall
betyder det att man visar hur arbetsgivares kollektiva avgifter utgör
avgifter som betalas till nytta för de anställda.
En annan typ av omföring är den som görs av transaktioner som bokförs
som om de ägde rum mellan två eller flera institutionella enheter, fastän
det enligt de deltagande aktörerna inte sker några transaktioner alls. Ett
exempel är behandlingen av kapitalinkomst för vissa försäkringsbolag,
vilken behålls av försäkringsbolagen. Systemet visar denna kapitalinkomst
som om den betalades av försäkringsbolagen till försäkringstagarna, vilka
sedan betalar samma belopp tillbaka till försäkringsbolagen som premie-
tillägg.
Uppdelning
1.40 När en transaktion som uppfattas av de berörda aktörerna som en enda
transaktion, ändå bokförs som två eller flera olika klassificerade
transaktioner har transaktionen delats upp. Uppdelning brukar inte
innebära att flera enheter tas med i transaktionen.
Betalningen av skadeförsäkringspremier är en typisk uppdelad trans-
aktion. Fastän försäkringstagarna och försäkringsbolagen betraktar dessa
betalningar som en enda transaktion, delar systemet upp dem i två helt
olika transaktioner: i) återbetalning för skadeförsäkringstjänster och ii)
skadeförsäkringspremier netto. Redovisningen av handelsmarginaler är ett
annat viktigt exempel på uppdelning.
Urskiljande av transaktionens huvudsakliga aktör
1.41 När en enhet utför en transaktion på en annan enhets vägnar redovisas
transaktionen endast i huvudmannens bokföring. Som regel bör man inte
utsträcka denna princip för att till exempel försöka allokera skatter eller
bidrag till slutliga betalare eller slutliga mottagare med utgångspunkt från
olika antaganden.
Gränsfall
1.42 Definitionen av en transaktion stipulerar att ett byte mellan institutionella
enheter sker genom ömsesidig överenskommelse. När en transaktion görs
genom ömsesidig överenskommelse förutsätts att de agerande institutio-
nella enheterna har insikt i och samtycker till transaktionen. Dock betyder
detta inte att alla enheter går in i transaktion frivilligt eftersom somliga
transaktioner blir påtvingade genom lag. Det rör huvudsakligen fördel-
ningstransaktoner, sådana som skattebetalningar, böter och viten.
Samtidigt är konfiskation utan ersättning inte att anse som en transaktion,
inte ens när den genomförs med stöd i lagen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 31
▼B
Illegala ekonomiska handlingar är transaktioner bara när alla enheter som
är inblandade ger sig in på gärningarna frivilligt. Således är försäljning
eller byte av illegala droger liksom av stulen egendom transaktioner,
medan stöld inte är det.
Andra förändringar i tillgångar
1.43 Andra förändringar i tillgångar visar förändringar som inte är resultatet av
transaktioner(1).
De är antingen
a) andra volymförändringar av tillgångar och skulder, eller
b) kapitalvinster/-förluster.
Andra volymförändringar i tillgångar och skulder
1.44 Sådana förändringar kan grovt indelas i tre huvudsakliga kategorier:
a) Normal tillblivelse och normalt försvinnande av tillgångar på annat
sätt än genom transaktioner
b) Förändring i tillgångar och skulder orsakade av exceptionella,
oväntade händelser
c) Förändring i klassificering och struktur.
1.45 Exempel på förändringar inom kategori a är upptäckt eller uttömning av
underjordiska tillgångar. Kategori b innehåller förändringar (normalt då
förluster) av tillgångar som förorsakas av naturkatastrofer, krig eller svåra
kriminella handlingar(2). Ensidigt upphävande av skulder såväl som
konfiskering utan ersättning hör till kategori b. Kategori c består av
förändringar som följer av omklassificering eller omstrukturering av
institutionella enheter eller av tillgångar och skulder.
Kapitalvinster/-förluster
1.46 Kapitalvinster/-förluster uppkommer av förändring av priset på tillgångar.
De inträffar för alla typer av finansiella eller icke-finansiella tillgångar
och skulder. Kapitalvinster/-förluster tillförs innehavarna av tillgångarna
eller skulderna uteslutande som ett resultat av att de innehar tillgångarna
eller skulderna över tiden, utan att de förändrar dem på något sätt.
Kapitalvinster/-förluster mätta på basis av löpande marknadspriser kallas
för nominella kapitalvinster/-förluster. Dessa kan indelas i neutrala
kapitalvinster/-förluster, som återspeglar förändringar i den allmänna
prisnivån, och reala kapitalvinster/-förluster, som återspeglar förändringar
i relativpriserna på tillgångarna.
Stockar
1.47 Stockar är innehav av tillgångar och skulder vid en viss tidpunkt. Stockar
redovisas vid början och vid slutet av varje bokföringsperiod. De konton
som visar stockar kallas för balansräkningar(3).
Stockar beräknas också för befolkningen och för antal sysselsatta. Dessa
stockar är i stället beräknade som medelvärden för hela bokföri-
ngsperioden.
Stockar redovisas för alla tillgångar inom systemets gränser; dvs.
finansiella tillgångar och skulder och för såväl producerade som icke
producerade icke-finansiella tillgångar. Men täckningen är avgränsad till
sådana tillgångar som används i ekonomiska aktiviteter och som omfattas
av äganderättigheter. Därför är stockar inte redovisade för tillgångar som
humankapital eller naturresurser som inte har ägare.
Inom sina avgränsningar är systemet uttömmande i fråga om både flöden
och stockar. Detta innebär att alla förändringar i stockar kan helt och fullt
förklaras av de redovisade flödena.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 32
(1) Se kapitel 4, ”Andra flöden”.
(2) Konsekvenserna av smärre brott, som snatterier, kan redovisas som en del av
lagerinvestering och således som en transaktion.
(3) Se kapitel 7, ”Balansräkningar”.
▼B
SYSTEMET AV KONTON OCH AGGREGATEN(1)
Bokföringsregler
1.48 Ett konto är ett hjälpmedel att, för någon given del av det ekonomiska
livet, redovisa användningar och tillgångar eller förändringar i tillgångar
och skulder under en bokföringsperiod eller stockar av tillgångar och
skulder vid början av eller i slutet av denna bokföringsperiod.
Terminologin för kontots två sidor
1.49 ENS använder beteckningen ”tillgång” för högra sidan av de löpande
kontona där transaktioner visas vilka ökar beloppet av de ekonomiska
värdena hos en enhet eller en sektor. Den vänstra sidan av kontona, som
tar upp transaktioner som minskar beloppet av de ekonomiska värdena hos
en enhet eller en sektor, betecknas ”användning”.
Den högra sidan av kapitalbildningskontona kallas för ”förändringar i
skulder och nettoförmögenhet” och deras vänstra sida kallas för
”förändringar i tillgångar”.
Balansräkningar presenteras med ”skulder och nettoförmögenhet” (skill-
naden mellan tillgångar och skulder) på den högra sidan och med
”tillgångar på den vänstra sidan. Jämförelser mellan två påföljande
balansräkningar visar förändringar i skulder och nettoförmögenhet liksom
förändringar i tillgångar.
Dubbel bokföring/fyrdubbel bokföring
1.50 För en enhet eller en sektor baseras nationalräkenskaperna på principen
om dubbel bokföring. Varje transaktion måste tas upp två gånger, ena
gången som en tillgång (eller en förändring i skulderna) och andra gången
som en användning (eller en förändring i tillgångarna). Totalsumman av
de transaktioner som bokförs som tillgångar eller förändringar i skulder
och totalsumman av de transaktioner som bokförs som användningar eller
förändringar i tillgångar måste vara lika. Därigenom får man kontroll på
konsistensen i bokföringskontona.
I praktiken är emellertid nationalräkenskaperna — med alla enheter och
alla sektorer — baserade på en princip om fyrdubbel bokföring, eftersom
de flesta transaktioner innefattar två institutionella enheter. Varje
transaktion av denna typ måste bokföras två gånger av de två ingående
aktörerna. Så till exempel blir en socialförmån i kontanter som betalas av
en myndighet till ett hushåll bokförd i den offentliga sektorn som en
användning under transfereringar och som ett negativt förvärv av
tillgångar i kassakontot (sedlar och mynt); i hushållssektorns konton blir
den bokförd som en tillgång under transfereringar och som ett förvärv av
tillgångar i kassakontot.
Å andra sidan behöver transaktioner inom en enhet (som konsumtionen av
produktion av samma enhet som producerade denna) bara två bokföri-
ngsposter, vilkas värden måste uppskattas.
Värdering
1.51 Med undantag för några variabler som rör befolkning och arbetskraft visar
systemet alla flöden och stockar i monetära termer. Systemet försöker inte
bestämma nyttan av flödena och stockarna. Istället mäts flöden och
stockar efter sitt bytesvärde, dvs. det värde till vilket flödena och
stockarna i verkligheten byts eller skulle kunna bytas mot pengar.
Marknadspriser är därför ENS grundläggande referens för värderingen.
1.52 Vid monetära transaktioner och kontanta tillgångar och skulder är de
värden som behövs direkt tillgängliga. I de flesta andra fall föredras som
metod för värdering att hänvisa till marknadspriser för likartade varor,
tjänster eller tillgångar. Denna metod används t.ex. för byten och för
tjänsterna från ägarbebodda bostäder. När det inte finns något marknads-
pris för likartade produkter att tillgå, exempelvis vid icke
marknadstjänster från offentliga sektorn, skall värderingen göras efter
med produktionskostnad. Om inte någon av dessa metoder är möjlig, kan
flöden och stockar värderas till det diskonterade nuvärdet eller enligt
förväntade framtida vinster. Den sistnämnda metoden kan dock på grund
av den stora osäkerhet som den är förknippad med bara föreslås som en
sista utväg.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 33
(1) Se kapitel 7, ”Balansräkningar”, och kapitel 8, ”Kontosystem och saldoposter”.
▼B
1.53 Stockar skall värderas till löpande priser vid tidpunkten till vilken
balansräkningen hänför sig, inte till produktionstidpunkten eller anskaff-
ningstidpunkten för de varor eller tillgångar som utgör stockarna. Det är
ibland nödvändigt att värdera stockarna till beräknat nedskrivet återans-
kaffningsvärde eller till produktionskostnad.
Specialla värderingar avseende varor (1)
1.54 På grund av transportkostnader, handelsmarginaler och produktskatter
minus produktsubventioner kan producenten och användaren av en given
produkt vanligtvis uppfatta dess värde olika. För att så mycket som
möjligt hålla sig till aktörernas synsätt bokförs i ENS all användning till
mottagarpriser, vilket inkluderar transportkostnader, handelsmarginaler
och produktskatter minus produktsubventioner medan produktionen
bokförs till baspris vilket exkluderar dessa komponenter.
1.55 Import och export av varor noteras till värdet vid gränserna. Total import
och total export värderas vid exportlandets tullgräns eller fritt ombord
(fob). Utlandets transport- och försäkringstjänster mellan importörens och
exportörens gränser inräknas inte i varans värde utan bokförs som tjänst.
Då det kan vara omöjligt att erhålla fob-värden för detaljerade
varuindelningar, visar tabeller som innehåller detaljer om utrikeshandel
importen värderad vid importlandets tullgräns (cif-värde). Samtliga
transport och försäkringstjänster fram till importlandets gräns inräknas i
värdet av de importerade varorna. I de fall dessa tjänster produceras av
inhemska producenter görs i denna presentation en total justering fob/cif.
Värdering till fasta priser (2)
1.56 Värdering till fasta priser betyder värdering av flöden och stockar under
en bokföringsperiod till priser från en tidigare period. Syftet med
värdering till fasta priser är att dela upp förändringar över tiden i värdena
av flöden och stockar i förändringar i priser och förändringar i volym.
Flöden och stockar i fasta priser sägs vara uttryck för volym.
Manga flöden och stockar, t.ex. inkomst, har inte egna pris- och
kvantitetsdimensioner. Dock kan köpkraften hos dessa variabler erhållas
genom att man deflaterar de löpande värdena med ett lämpligt prisindex,
t.ex. prisindex för slutlig nationell användning exklusive lagerinvester-
ingar. Deflaterade flöden och stockar sägs vara uttryckta i reala termer. Ett
exempel är real disponibel inkomst.
Bokföringstidpunkt
1.57 Systemet redovisar flöden efter bokföringsmässiga grunder (periodiser-
ingsprincip); det betyder när de ekonomiska värdena tillskapas,
transformeras eller förstörs liksom när fordringar eller åtaganden
uppkommer, förändras eller upphör.
Sålunda bokförs produktion när den produceras, inte när den betalas av
köparen, och försäljningen av en tillgång redovisas när tillgången byter
ägare, inte när de åtföljande betalningarna genomförs. Ränta redovisas
under den bokföringsperiod som den upplups, oavsett som den verkligen
betalas under den perioden eller inte. Redovisning på detta sätt sker för
alla flöden, monetära såväl som icke-monetära och inom enheter såväl
som mellan enheter.
De är emellertid i vissa fall nödvändigt att ha flexibilitet vad beträffar
bokföringstidpunkt. Detta gäller särskilt skatter och andra flöden som har
med den offentliga sektorn att skaffa, vilka ofta noteras enligt
kontantprincipen i den offentliga sektorns bokföring. Det är ibland svårt
att genomföra en exakt omräkning av dessa flöden från kontant- till
kostnads-/intäktsprincip. I dessa fall kan det därför vara nödvändigt att
använda approximationer. ►M4Förutom denna flexibilitet när det gäller
bokföringstidpunkt blir det av praktiska skäl, som är förknippade med
förfarandet vid alltför stora underskott, erforderligt att definiera en
särskild bokföring av de skatter och sociala avgifter, som skall erläggas
till den offentliga sektorn, så att offentlig (eller motsvarande) nettoutlå-
ning/upplåning ej kommer att omfatta belopp som ej förväntas bli erlagda.
Genom undantag från den allmänna principen om bokföring av trans-
aktioner kan de skatter och sociala avgifter, som skall erläggas till den
offentliga sektorn, antingen bokföras netto i den del som ej förväntas bli
erlagd, eller också skall de, om denna del ingår, utjämnas för samma1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 34
(1) Se kapitel 3, ”Produkttransaktioner”.
(2) Se kapitel 10, ”Pris- och volymmått”.
▼B
bokföringsperiod genom en kapitaltransferering från den offentliga
sektorn till berörda enheter. ◄
Varje flöde skall bokföras vid samma tidpunkt för alla institutionella
enheter i fråga och i alla konton. Denna princip kan verka enkel, men att
genomföra den är det inte. Institutionella enheter använder inte alltid
samma bokföringsregler. Även när de gör det, kan skillnader i faktisk
bokföring uppkomma av praktiska skäl som dröjsmål i informationen.
Som en följd kan transaktioner bli redovisade vid olika tidpunkter av de
berörda aktörerna. Dessa skillnader måste elimineras med approxima-
tioner.
Konsolidering och nettobokföringKonsolidering
1.58 Konsolidering innebär att man, på såväl användnings- som tillgångsidan,
utelämnar transaktioner som sker mellan grupper av enheter, liksom att
man utelämnar ömsesidiga finansiella tillgångar och skulder.
För undersektorer eller sektorer konsolideras i princip inte flöden och
stockar mellan enskilda enheter.
Samtidigt kan konsoliderade konton byggas upp för kompletterande
presentationer och analyser. För vissa former av analys är information om
transaktionerna mellan dessa (under-)sektorer och andra sektorer och
motsvarande ”externa” finansiella ställningar mer meningsfulla än
generella bruttovärden.
Dessutom erbjuder de konton och tabeller som visar långivar-låntagarre-
lationer en detaljerad bild av finansieringen av ekonomin och de betraktas
sommycket användbara för att förstå kanalerna genom vilka de finansiella
överskotten överförs från slutliga långivare till slutliga låntagare.
Nettobokföring
1.59 Individuella enheter eller sektorer kan ha samma slag av transaktion både
som användning och som tillgång (t.ex. både betalar och mottar de ränta)
och ha samma slag av finansiella instrument både som tillgång och skuld.
Systemet rekommenderar bruttoredovisning, förutom den grad av netto-
bokföring som ingår i själva klassifikationerna.
Nettobokföring är i själva verket implicit i många transaktionskategorier,
där det tydligaste exemplet är ”lagerinvesteringar”, vilken understryker
den analytiskt intressanta aspekten av total kapitalbildning snarare än att
man där går in på dagliga tillägg eller uttag.
Likaså redovisas, med få undantag, i det finansiella kontot och i kontot för
andra förändringar i tillgångar ökningar i tillgångar och i skulder på
nettobasis, så att man får fram de slutliga konsekvenserna av dessa
flödestyper vid slutet av bokföringsperioden.
Konton, saldoposter och aggregat
1.60 För enheter (institutionella enheter; lokala verksamhetsenheter) eller för
grupper av enheter (institutionella sektorer och, i vidare mening, utlandet;
branscher) bokförs i olika underkonton transaktioner eller andra flöden
som är förknippade med någon specifik aspekt av det ekonomiska livet
(till exempel produktion). En sådan uppsättning transaktioner balanserar
vanligtvis inte; de totala belopp som redovisas som intäkter och utgifter är
olika. Därför måste en saldopost sättas in. Vanligtvis måste också en
sådan saldopost tillkomma mellan totalen för tillgångar och totalen för
skulder för en institutionell enhet eller sektor. Saldoposter är meningsfulla
mått på den ekonomiska verkligheten i sig själva. När de summeras för
den totala ekonomin, bildar de viktiga aggregat.
Kontosystem
1.61 ENS är uppbyggt kring ett system av sammanhängande konton. Det
fullständiga systemet av konton för institutionella enheter och sektorer är
sammansatt av löpande konton, kapitalbildningskonton och balansräk-
ningar.
Löpande konton omfattar produktion, bildande, fördelning och omfördel-
ning av inkomster liksom användningen av dessa inkomster i form av
slutlig konsumtion. Kapitalbildningskontona täcker förändringar i till-
gångar och skulder och förändringar i nettoförmögenhet (skillnaden för en
institutionell enhet eller grupp av enheter mellan dess tillgångar och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 35
▼B
skulder). Balansräkningar visar stockar av tillgångar och skulder samt
nettoförmögenhet.
1.62 Det är inte möjligt att tänka sig att det går att ställa samman en fullständig
uppsättning konton, inklusive balansräkningar, för en lokal verksamhets-
enhet, eftersom det vanligtvis är så att en sådan enhet inte kan äga varor
eller tillgångar för egen del eller ha kapacitet att göra in- eller
utbetalningar. Kontosystemet för lokala verksamhetsenheter och branscher
kortas därför ned till de första löpande kontona; produktionskonto och
inkomstbildningskonto, vars saldopost är driftsöverskott.
Varu- och tjänstekontot
1.63 Varu- och tjänstekonto visar för ekonomin som helhet eller för produkt-
grupper den totala tillgången (produktion och import) och användningen
av varor och tjänster (insatsförbrukning, slutlig konsumtion, lagerinves-
tering, fast bruttoinvestering, anskaffning minus avyttringar av
värdeföremål och export).
Utlandskontot
1.64 Utlandskontot täcker transaktioner mellan inhemska och utländska
institutionella enheter och motsvarande tillgångar och skulder då detta
är relevant.
På grund av att utlandet har en roll i kontosystemet vilken liknar den för
en institutionell sektor ställs utlandets konto upp från utlandets synpunkt.
En tillgång för utlandet utgör en användning för den totala ekonomin, och
vice versa. Om en saldopost är positiv betyder detta ett överskott för
utlandet och ett underskott för den totala ekonomin, och vice versa om en
saldopost är negativ.
Saldoposter
1.65 En saldopost är en kontomässig konstruktion som erhålls genom att
subtrahera sammanlagda värdet av poster på ena sidan av kontot från det
sammanlagda värdet av poster på den andra sidan. Den kan inte mätas
oberoende av de andra posterna, och som en härledd uppgift återspeglar
därmed saldot tillämpningen av de allmänna bokföringsreglerna på de
olika posterna på kontots båda sidor.
Saldon är inte bara något man infört för att försäkra sig om att konton
balanserar. De innehåller en hel del information och de omfattar några av
de mest betydelsefulla posterna i systemet, vilket man kan se av följande
exempel på sådana saldon: förädlingsvärde, driftsöverskott, disponibel
inkomst, sparande, finansiellt sparande/nettoupplåning, nettoförmögenhet.
Aggregat
1.66 Aggregat är sammansatta värdeuppgifter som mäter resultatet av
aktiviteten i den totala ekonomin betraktad från en särskild utgångspunkt,
exempelvis produktion, förädlingsvärde, disponibel inkomst, slutlig
konsumtion, sparande, kapitalbildning etc. Fastän framräknandet av dessa
aggregat varken är kontosystemets enda eller huvudsakliga uppgift,
framträder de i systemet som viktiga sammanfattande indikatorer och som
nyckeltal vid olika makroekonomiska analyser och jämförelser i tid och
rum.
Två typer av aggregat kan urskiljas:
a) Aggregat som direkt hänför sig till transaktioner i systemet, som
produktion av varor och tjänster, faktisk slutlig konsumtion, fasta
bruttoinvesteringar, löner och kollektiva avgifter.
b) Aggregat som representerar saldoposter i kontona, som bruttonational-
produkt till marknadspris (BNP), driftöverskott för den totala
ekonomin, nationalinkomst, disponibel nationalinkomst, sparande,
bytesbalans, den totala ekonomins nettoförmögenhet (national-
förmögenhet).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 36
▼B
1.67 Användbarheten för vissa uppgifter i nationalräkenskaperna ökar genom
beräkning av dessa värden per capita. För breda aggregat som BNP eller
nationalinkomst eller hushållens slutliga konsumtion är den nämnare som
man använder vanligen hela (den inhemska) befolkningen. Om man delar
upp kontona på undersektorer eller för delar av kontona för hushållsek-
torn, behövs också uppgifter om antalet hushåll liksom antalet personer
som hör till varje undersektor(1).
INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPER)(2)
1.68 Input-outputräkenskaperna består av tillgångs- och användningstabeller
för branscher, tabeller som anknyter tillgångs- och användningstabellerna
till sektorräkenskaperna och symmetriska input-outputtabeller för homo-
gena branscher (produkter).
1.69 Tillgångs- och användningstabeller är matriser (rader för produkter,
kolumner för branscher) som visar den branschvisa produktionen fördelad
på produkter och hur den inhemska tillförseln och importen fördelas
mellan insatsförbrukning och slutlig användning inklusive export.
Användningstabellen visar också produktionskostnadernas struktur och
den inkomst som genereras branschvis.
Tillgångs- och användningstabellerna är den sammanhållande ramen för
alla tabeller efter bransch och/eller för produkter, vilka inkluderar
uppgifter över arbetskraftsinsats, fasta bruttoinvesteringar, realkapital-
stockar, detaljerade prisindex — och som sålunda beskriver i detalj
kostnadsstruktur, inkomstbildning, sysselsättning, arbetsproduktivitet,
kapitalintensitet.
1.70 Det är möjligt att länka tillgångs- och användningstabellerna till
sektorräkenskaperna genom att korsklassificera produktionen, insatsför-
brukning och komponenterna i förädlingsvärdet efter sektor och bransch.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 37
(1) Se kapitel 11, ”Befolkning och arbetskraftsinsats”.
(2) Se kapitel 9, ”Input-outputräkenskaper”.
▼B
KAPITEL 2
ENHETER OCH GRUPPERING AV ENHETER
2.01 Ett lands samhällsekonomi är ett resultat av verksamheten hos ett mycket
stort antal subjekt, vilka genomför stora mängder av transaktioner inom
produktion, finansiering, försäkring, omfördelning och konsumtion.
2.02 De subjekt och grupper av subjekt som används i nationalräkenskaperna
måste definieras i enlighet med den ekonomiska analys till vilken man
tänkt att ha dem, och inte nödvändigtvis med användande av de enheter
som nyttjas i statistiska undersökningar. Sådana enheter, som kan vara
företag, holdingbolag, lokala enheter, myndigheter, ideella organisationer
och intresseorganisationer, hushåll etc., är inte alltid direkt användbara för
nationalräkenskaperna eftersom de vanligen utgår från olika traditionella
kriterier som kan vara juridiska, administrativa eller bokföringsmässiga.
Statistikerna bör beakta definitionerna av analysenheter som de är
utformade i ENS, så att man kan tillförsäkra sig om att de undersökningar
där faktiska data samlas in också kommer att innehålla all information
som behövs för analysenheterna i ENS.
2.03 Utmärkande för systemet är att det använder tre typer av enheter, som
anknyter till två mycket olika sätt att underindela samhällsekonomin. För
att analysera produktionsprocessen är det väsentligt att man väljer enheter
som påvisar förhållanden av teknisk-ekonomisk karaktär. För att analysera
inkomstflöden, som kapitaltransaktioner eller finansiella transaktioner
eller balansräkningar, är det väsentligt att man väljer enheter som gör det
möjligt att studera beteendesamband hos de ekonomiska aktörerna.
Givet de två olika målsättningarna är institutionella enheter avpassade för
att analysera ekonomiskt beteende och lokala verksamhetsenheter och
homogena produktionsenheter är avpassade för att analysera teknisk-
ekonomiska förhållanden. Enheterna definieras senare i detta kapitel. I
praktiken skapas dessa tre typer av enheter genom kombination eller
underindelning av de basenheter som använts i de statistiska undersök-
ningarna, ibland kan de erhållas direkt från undersökningarna. Men innan
de exakta definitionerna ges för de tre typerna av enheter som används i
ENS, är det nödvändigt att här först definiera avgränsningen av landets
ekonomi
GRÄNSERNA FÖR LANDETS EKONOMI
2.04 De enheter — vare sig de är institutionella, lokala verksamhetsenheter
eller homogena produktionsenheter — som tillsammans utgör ett lands
ekonomi och vilkas transaktioner därför blir redovisade i ENS, är sådana
som har en ekonomisk hemvist inom det landets ekonomiska territorium.
Sådana enheter kallas inhemska enheter och de antingen har eller har inte
samma nationalitet som landet självt. De antingen är eller är inte juridiska
enheter. De antingen är eller är inte närvarande på det landets ekonomiska
territorium vid det tillfälle då de genomför en transaktion. Efter att ha
definierat avgränsningen av den nationella ekonomin i termer avinhemska enheter, är det nödvändigt att även definiera innebörden av
begreppen ekonomiskt territorium och ekonomisk hemvist.
Begreppet ekonomiskt territorium betyder
a) det geografiska territorium som administreras av en regering och inom
vilket personer, varor, tjänster och kapital rör sig fritt,
b) alla frizoner inkluderande frihamnslager och fabriker under tull-
kontroll,
c) det nationella luftrummet, territorialvattnen och kontinentalsockeln på
internationellt vatten över vilka landet åtnjuter exklusiva rättigheter(
1),
d) territoriella enklaver, dvs. geografiska territorier belägna i utlandet
som används, genom internationella avtal eller genom överenskom-
melser mellan stater, av landets regeringsorgan (ambassader, konsulat,
militärbaser, vetenskapliga baser etc.),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 38
(1) Fiskebåtar, andra fartyg, flytande plattformar och luftfarkoster behandlas i ENS på
samma sätt som annan mobil utrustning, vare sig den ägs och/eller drivs av inhemska
enheter i landet eller ägs av utländska enheter men drivs av inhemska enheter.Transaktioner som berör ägarskap (fast bruttoinvestering) och användning (hyra,försäkring etc.) av denna typ av utrustning förs till det landets ekonomi där respektiveägare och/eller brukare är bosatt. I fall av finansiell leasing imputeras en ändring i
ägarskapet.
▼B
e) fyndigheter av olja, naturgas etc. på internationellt vatten utanför
landets kontinentalsockel, vilka drivs av enheter som är belägna i
territorier som har definierats enligt ovanstående punkter.
2.06 Det ekonomiska territoriet inkluderar inte exterritoriella enklaver, (dvs.
delar av landets egna geografiska territorium som används av andra
länders offentliga organ, av Europeiska unionens institutioner eller av
internationella organisationer genom internationella avtal eller överens-
kommelser mellan stater(1).
2.07 Begreppet ekonomisk hemvist visar på det faktum att det finns någon
lokalitet inom det ekonomiska territoriet på eller från vilket en enhet ägnar
sig åt, och ämnar fortsätta att ägna sig åt, ekonomiska aktiviteter och
transaktioner i betydande omfattning, antingen under obegränsad tid eller
under en avgränsad men lång tidsperiod (ett år eller mera). Härav följer att
en enhet som utför sådana transaktioner inom det ekonomiska territoriet i
flera länder kommer att ha en ekonomisk hemvist i vart och ett av dem.
Ägande av mark och byggnader inom det ekonomiska territoriet anses i
sig vara tillräckligt för att ägaren skall ha en ekonomisk hemvist där.
2.08 På grundval av dessa definitioner kan enheter som anses vara inhemska i
ett land underindelas enligt
a) enheter som främst ägnar sig åt produktion, finansiering, försäkring
eller omfördelning med avseende på alla sina transaktioner utom de
som har att göra med ägande av markeller byggnader,
b) enheter som främst ägnar sig åt konsumtion med avseende på alla sina
transaktioner utom de som har att göra med ägande av mark eller
byggnader(2),
c) alla enheter i sin egenskap av ägare till mark eller byggnader med
undantag för ägare till de exterritoriella enklaver som utgör del av det
ekonomiska territoriet i andra länder eller som är stater i sig själva (se
2.06).
2.09 Vad gäller enheter som främst ägnar sig åt produktion, finansiering,
försäkring eller omfördelning kan man med avseende på alla deras
transaktioner, utom de som har att göra med ägande av land eller
byggnader, urskilja följande två fall:
a) Aktiviteter som genomförs uteslutande inom det ekonomiska territoriet
i landet: Enheter som utför sådana aktiviteter är inhemska enheter i
landet.
b) Aktiviteter som genomförs under ett år eller mer inom de ekonomiska
territorierna i flera länder: Bara den del av enheten som har ekonomisk
hemvist inom det ekonomiska territoriet i respektive land anses vara en
inhemskenhet där. Det k an vara
1) antingen en institutionell inhemskenhet (se 2.12) vars ak tiviteter
under, ett år eller mera i utlandet exkluderas och behandlas
separat(3),
2) eller en konstruerad inhemsk statistisk enhet (se 2.15) avseende
aktiviteter som utförs i landet under ett år eller mera av en enhet
som är inhemskenhet i ett annat land(4).
2.10 Vad gäller enheter som främst ägnar sig åt konsumtion, utom i sin
egenskap av ägare till mark eller byggnader, är de hushåll som har en
ekonomisk hemvist i landet att betrakta som inhemska enheter även om de
reser utomlands för kortare perioder (mindre än ett år). Däri inkluderas
särskilt följande:
a) Gränsarbetare, dvs. personer som reser över gränsen dagligen för att
arbeta i ett grannland.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 39
(1) De territorier som används av Europeiska unionens institutioner eller av internationella
organisationer utgör således på det viset i sig själva territorier för stater. Utmärkande försådana stater är att de enda inhemska enheterna är institutionerna själva (se 2.10 e).
(
2) Konsumtion är inte den enda möjliga aktiviteten för hushåll. Hushåll kan som företagare
ägna sig åt varje form av ekonomisk aktivitet.
(3) Det är bara när en sådan aktivitet pågår under mindre än ett år som den inte skall
separeras från aktiviteterna i den producerande institutionella enheten. Så kan man ocksågöra om aktiviteten, fastän den äger rum under ett år eller mer, är obetydlig liksom i
samtliga fall om den avser att installera utrustning utomlands. Men en enhet som är
belägen i ett annat land och som bedriver byggnadsverksamhet i landet under kortare tidän ett år måste dock anses ha en ekonomisk hemvist på det landets ekonomiskaterritorium om produktionen resulterar i fasta bruttoinvesteringar. En sådan enhet skalldärför behandlas som en konstruerad inhemsk statistisk enhet.
(
4) Jfr föregånde fotnot.
▼B
b) Säsongarbetare, dvs. personer som lämnar landet i flera månader, men
mindre än ett år, för att arbeta i ett annat land i sektorer där extra
arbetskraft behövs periodvis.
c) Turister, patienter, studenter, besökande tjänstemän, affärsmän,
försäljare, artister och besättningsmedlemmar som reser utomlands(1).
d) Lokalt rekryterad personal som arbetar i exterritoriella enklaver för
utländska regeringar.
e) Personal vid Europeiska unionens institutioner och vid civila eller
militära internationella organisationer som har sina huvudkontor i
exterritoriella enklaver.
f) Officiella, civila eller militära representanter (såväl som deras hushåll)
för regeringen i det land som har etablerat sig i territoriella enklaver.
2.11 Alla enheter i deras egenskap av ägare till mark och/eller byggnader som
utgör del av det ekonomiska territoriet anses vara inhemska enheter eller
konstruerade inhemska statistiska enheter (se 2.15) i det land inom vilket
marken eller byggnaderna är belägna.
INSTITUTIONELLA ENHETER
2.12Definition: Den institutionella enheten är ett grundläggande ekonomiskt
beslutsfattande centrum som karakteriseras av enhetlighet i
beteendet och självständighet i beslutsfattandet under
utövande av sin huvudsakliga funktion. En inhemsk enhet
betraktas som en institutionell enhet om den har
självständighet i beslutsfattandet i fråga om sin grund-
läggande funktion och antingen har en fullständig bokföring
eller så skulle det vara möjligt och meningsfullt, både från
ekonomisk och juridisk synpunkt, att sammanställa en
fullständig bokföring om så erfordrades.
För att kunna sägas ha självständighet i beslutsfattandet i fråga om sina
grundläggande funktioner, måste en enhet
a) ha rätt att äga varor eller tillgångar självständigt; den kan därför byta
ägandet till varor eller tillgångar genom transaktioner med andra
institutionella enheter,
b) ha förmåga att ta ekonomiska beslut och gå in i ekonomiska aktiviteter
för vilka den själv blir direkt ansvarig och har att lagenligt svara för,
c) ha möjlighet att ådra sig skulder för egen del, att åta sig andra
förpliktelser eller vidare åtaganden liksom att ingå avtal.
För att kunna anses ha en fullständig bokföring måste en enhet ha
bokföringsmaterial som täcker alla dess ekonomiska och finansiella
transaktioner företagna under bokföringsperioden, likväl som en
balansräkning över tillgångar och skulder.
2.13 Följande principer tillämpas då enheter inte klart har de båda
karakteristiska drag som utmärker en institutionell enhet:
a) Hushåll har alltid självständigt beslutsfattande i sin grundläggande
funktion och måste därför vara institutionella enheter, även om de inte
har en fullständig bokföring.
b) Enheter som inte har en fullständig bokföring, och för vilka det heller
inte skulle vara meningsfullt att ställa samman en fullständig bokföring
om så erfordrades, behandlas tillsammans med de institutionella
enheter i vars bokföring deras ofullständiga konton är integrerade.
c) Enheter som, även om de har en fullständig bokföring, inte har
självständighet i beslutsfattandet avseende sin grundläggande funktion
behandlas tillsammans med de enheter som kontrollerar dem.
d) Enheter som uppfyller definitionen för en institutionell enhet betraktas
som sådana även om de inte publicerar sin bokföring.
e) Enheter som är en del av en grupp enheter som ägnar sig åt produktion
och som har fullständig bokföring uppfattas som institutionella enheter
även om de delvis har överlämnat sin självständighet till den centrala
enhet (holdingbolaget) som är ansvarig för den allmänna ledningen i
gruppen; holdingbolaget självt betraktas som en institutionell enhet
särskild från enheterna som det kontrollerar, såvida inte b ovan är
tillämplig.
f) Kvasibolag har en fullständig bokföring men de har dock inte någon
oberoende juridisk ställning. Likväl har de ett ekonomiskt och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 40
(1) Studenter anses alltid vara bofasta, oavsett hur länge de studerar utomlands.
▼B
finansiellt beteende som är annorlunda än deras ägares och som liknar
bolagens. Därför anses de ha självständighet i besluten och de
betraktas som egna institutionella enheter.
2.14 Holdingbolag är institutionella enheter vars huvudsakliga funktion är att
kontrollera och styra en grupp dotterbolag.
2.15 Konstruerade inhemska statistiska enheter definieras som
a) de delar av utländska enheter som har en ekonomisk hemvist (det
betyder i de flesta fall att de utför ekonomiska aktiviteter under ett år
eller mer eller att de bedriver byggnadsverksamhet under en tidsperiod
som är kortare än ett år om produktionen resulterar i fasta
bruttoinvesteringar) inom landets ekonomiska territorium
b) utländska enheter i sin egenskap av ägare till mark eller byggnader på
landets ekonomiska territorium men då bara i fråga om transaktioner
som avser sådan markeller sådana byggnader.
Konstruerade inhemska statistiska enheter behandlas som institutionella
enheter, även om de bara har ofullständig bokföring och kanske inte alltid
har självständighet i beslutsfattandet.
2.16 Sammanfattningsvis anses följande enheter vara institutionella enheter:
a) Enheter som har fullständig bokföring och som har självständighet i
beslutsfattandet:
1) privata och offentligt ägda företag,
2) kooperativ eller handelsbolag som erkänns som självständiga
juridiska enheter,
3) offentliga producenter vilka på grundval av särskild lagstiftning
uppfattas som självständiga juridiska enheter,
4) ideella och intresseorganisationer som betraktas som självständiga
juridiska enheter,
5) enheter inom offentlig sektor.
b) Enheter som har fullständig bokföring och som anses ha
självständighet i beslutsfattandet: kvasibolag (se 2.13 f).
c) Enheter som inte nödvändigtvis har en fullständig bokföring, men som
konventionellt anses ha självständighet i beslutsfattandet:
1) hushåll,
2) konstruerade inhemska statistiska enheter (se 2.15).
INSTITUTIONELLA SEKTORER
2.17 Behovet av aggregering gör att det är omöjligt att betrakta individuella
institutionella enheter separat; de måste kombineras i grupper som kallas
institutionella sektorer eller bara sektorer, av vilka några indelas i
undersektorer.
Tabell 2.1 — Sektorer och undersektorer
Sektorer och undersektorer OffentligaNationella
privataUtlands-
kontrolle-
rade
Icke-finansiella företag S.11 S.11001 S.11002 S.11003
Finansiella företag S.12
Centralbanker S.121
Andra monetära finansinstitut S.122 S.12201 S.12202 S.12203
Övriga finansinstitut utom
förskringsföretag och pensionsin-
stitut S.123 S.12301 S.12302 S.12303
Finansiella serviceföretag S.124 S.12401 S.12402 S.12403
Försäkringsföretag och pensions-
institut S.125 S.12501 S.12502 S.12503
Offentlig sektor S.13
Staten S.1311Delstater S.1312
Kommuner S.13131996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 41
▼B
Sektorer och undersektorer OffentligaNationella
privataUtlands-
kontrolle-
rade
Socialförsäkring S.1314
Hushåll S.14
Arbetsgivare (inklusive egenföre-
tagare utan anställda) S.141 + S.142
Anställda S.143
Mottagare av kapitalinkomster S.1441
Mottagare av pensioner S.1442
Mottagare av andra transfereringar S.1443
Övriga hushåll S.145
Hushållens ideella organisationer S.15
Utlandet S.2
Europeiska unionen S.21
Europeiska unionens medlems-
stater S.211
Europeiska unionens institutioner S.212
Tredje länder och internationella
organisationer S.22
2.18 Varje sektor och undersektor grupperar de institutionella enheter som har
ett likartat ekonomiskt beteende.
De institutionella enheterna grupperas i sektorer på grundval av den typ av
producent de är och beroende på deras huvudsakliga aktivitet och
funktion, vilka anses ge vägledning om deras ekonomiska beteende. En
sektor delas in i undersektorer efter de kriterier som är relevanta för den
sektorn; detta tillåter en mera exakt beskrivning av det ekonomiska
beteendet hos enheterna.
Kontona för sektorer och undersektorer redovisar alla aktiviteter, vare sig
de är primära eller sekundära, för de institutionella enheter som ingår.
En institutionell enhet hör endast till en sektor eller undersektor.
2.19 När den huvudsakliga funktionen hos den institutionella enheten är att
producera varor och tjänster är det nödvändigt - när man skall besluta till
vilken sektor den skall allokeras - att först av allt urskilja vilken typ av
producent den är.
I ENS urskiljs tre typer av producenter:
a) Privata och offentliga marknadsproducenter (se 3.24 och tabell 3.1 i
kapitel 3).
b) Privata producenter för egen slutlig användning (se 3.25 och tabell 3.1
i kapitel 3).
c) Privata och offentliga övriga icke marknadsproducenter (se 3.26 och
tabell 3.1 i kapitel 3).
Institutionella enheter som är marknadsproducenter klassificeras i
sektorerna icke-finansiella företag (S.11), finansiella företag (S.12) eller
hushåll (S.14).
Institutionella enheter som är privata producenter för egen slutlig
användning klassificeras i hushållssektorn (S.14) tillsammans med
hushållens personliga företag (se 3.30).
Institutionella enheter som är övriga icke marknadsproducenter klassifi-
ceras i sektorerna offentliga sektorn (S.13) eller hushållens ideella
organisationer (S.15).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 42
▼B
2.20 Följande tabell visar typ av producent och de huvudsakliga aktiviteter och
funktioner som är karakteristiska för varje sektor:
Tabell 2.2 — Typ av producent, huvudsakliga aktiviteter och funktioner klassificerade till
sektor
Sektor Typ av producent Huvudsaklig aktivitet och funktion
Icke-finansiella företag(S.11)
(Se 2.21)Marknadsproducent Produktion av marknadsförda varor
och icke-finansiella tjänster
Finansiella företag (S.12)
(se 2.32)Marknadsproducent Finansförmedling inklusive försäkring
Finansiell serviceverksamhet
Offentlig sektor (S.13)
(se 2.68)Offentlig övrig icke
marknadsproducentProduktion och utbud av övriga icke
marknadsförda produkter för kollektiv
och individuell konsumtion och
utförande av transaktioner inriktade
på omfördelning av nationalinkomst
och förmögenhet
Hushåll (S.14)
— som konsumenter Konsumtion
— som företagare
(se 2.75)Marknadsproducent
eller privat producent
för egen slutlig
användningProduktion av marknadsprodukter och
produktion för egen slutlig användning
Hushållens ideella orga-
nisationer (S.15)
(se 2.87)Privat övrig icke
marknadsproducentProduktion och utbud av övriga icke
marknadsprodukter för individuell
konsumtion
Utlandet (S.2) är en gruppering av institutionella enheter (se 2.89) med
syftet att sammanföra utländska institutionella enheter i den mån som de
genomför transaktioner med inhemska institutionella enheter.
ICKE-FINANSIELLA FÖRETAG (S.11)
2.21Definition: Sektorn icke-finansiella företag (S.11) består av institutio-
nella enheter vars omfördelande och finansiella transaktioner
är skilda från deras ägares och som är marknadsproducenter
(se 3.31, 3.32 och 3.37), vars huvudsakliga aktivitet är
produktion av varor och icke-finansiella tjänster(
1).
2.22 Sektorn icke-finansiella företag inkluderar också icke-finansiella kvasi-
bolag.
2.23 Benämningen ”icke-finansiella företag” betecknar alla enheter erkända
som självständiga juridiska enheter som är marknadsproducenter och vars
huvudsakliga aktivitet är produktion av varor och icke-finansiella tjänster.
De institutionella enheter som omfattas är följande:
a) Privata och offentliga företag som är marknadsproducenter och som
främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella tjänster.
b) Kooperativ och handelsbolag erkända som självständiga juridiska
enheter som är marknadsproducenter och främst ägnar sig åt
produktion av varor och icke-finansiella tjänster.
c) Offentliga producenter som på grund av speciell lagstiftning betraktas
som självständiga juridiska enheter och som är marknadsproducenter
och främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster.
d) Intresseorganisationer och sammanslutningar som betjänar icke-
finansiella företag, vilka betraktas som självständiga juridiska enheter
och som är marknadsproducenter och främst ägnar sig åt produktion av
varor och icke-finansiella tjänster(2).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 43
(1) Av konvention klassificeras marknadsregleringsorgan vars principiella aktivitet är att
köpa, lagra eller sälja jordbruksprodukter eller andra livsmedel under S.11 (se 2.69 a).
(2) Detta inkluderar institutioner som finansierasgenom frivilliga bidrag som har karaktär av
skatter, vilka påläggs företag av enheter vars främsta aktivitet är att erbjuda tjänster
tillbaka. Dessa bidrag betraktas som köp av marknadstjänster.
▼B
e) Holdingbolag som (se 2.26) kontrollerar en grupp av marknads-
producerande företag, om den dominerande aktiviteten hos
företagsgruppen i stort — mätt som förädlingsvärde — är produktion
av varor och icke-finansiella tjänster.
f) Privata och offentliga kvasibolag som är marknadsproducenter och
främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella tjänster.
2.24 Benämningen ”icke-finansiella kvasibolag” betecknar alla enheter utan
självständig juridiskstatus som är mark nadsproducenter som främst ägnar
sig åt produktion av varor och icke-finansiella tjänster och som uppfyller
de villkor som kvalificerar dem som kvasibolag (se 2.13 f).
Kvasibolag måste ha en fullständig bokföring och ledas som om de vore
bolag. Deras anknytning de facto till sin ägare är motsvarande den som ett
bolag har till sina aktieägare.
Således grupperas de kvasibolag som ägs av hushåll, offentliga enheter
eller ideella organistioner och intresseorganisationer i sektorn för icke-
finansiella företag.
Förekomsten av en fullständig bokföring, inklusive balansräkningar, är
inte ett tillräckligt villkor för att marknadsproducenter skall betraktas som
kvasibolag. Därför är företag med delägare och offentliga producenter
utom de som räknas med under 2.23 a, b, c och f och enmansföretag —
även om de har en fullständig bokföring — vanligtvis inte distinkta
institutionella enheter eftersom de inte har självständighet i besluten då
deras ledning är under kontroll av de hushåll, de ideella organisationer och
intresseorganisationer eller av den offentliga sektorn som äger dem.
2.25 Sektorn icke-finansiella företag inkluderar också alla konstruerade
inhemska statistiska enheter (se 2.15) vilka av konvention betraktas som
om de vore kvasibolag.
2.26 Kontroll över ett företag definieras som möjligheten att bestämma den
allmänna inriktningen för företaget genom att utse behörig ledning, om så
erfordras.
En enskild institutionell enhet — ett annat företag, ett hushåll eller en
offentlig myndighet — försäkrar sig om kontroll över ett företag genom
att äga mer än hälften av rösterna eller på annat sätt kontrollera mer än
hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde. Dessutom skaffar sig
staten kontroll över ett företag som ett resultat av speciella lagstiftningar
eller regleringar som tillåter staten att bestämma företagets inriktning och
att utse dess ledning.
För att kontrollera mer än hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde
behöver en institutionell enhet inte äga någon av rösträttsaktierna själv.
Ett bolag C kan vara ett dotterbolag till ett annat bolag B i vilket ett tredje
bolag A äger en majoritet av rösträttsaktierna.
Bolag C sägs vara ett dotterbolag till bolag B om antingen företaget B
kontrollerar mer än hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde i
bolaget C eller bolaget B är en sådan aktieägare i C att det har rätt att utse
eller avskeda en majoritet inom ledningen av C.
2.27 Sektorn icke-finansiella företag indelas i tre undersektorer:
a) Offentliga icke-finansiella företag (S.11001).
b) Nationella privata icke-finansiella företag (S.11002).
c) Utlandskontrollerade icke-finansiella företag (S.11003).
Undersektor: Offentliga icke-finansiella företag (S.11001)
2.28Definition: Undersektorn offentliga icke-finansiella företag består av
alla icke-finansiella företag och kvasibolag som står under
kontroll (se 2.26) av offentliga enheter.
2.29 Offentliga kvasibolag är kvasibolag som ägs direkt av offentliga enheter.
Undersektor: Nationella privata icke-finansiella företag (S.11002)
2.30Definition: Undersektorn nationella privata icke-finansiella företag
består av alla icke-finansiella företag och kvasibolag som
inte är kontrollerade av offentliga sektorn eller av utländska
institutionella enheter. Denna undersektor inkluderar alla
intresseorganisationer som ingår i den icke-finansiella
företagssektorn (se 2.23 d).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 44
▼B
Denna undersektor inkluderar direktinvesterande utländska företag eller
kvasibolag (se 4.65) som inte klassificeras i undersektorn utlandskontrol-
lerade icke-finansiella företag (S.11003).
Undersektor: Utlandskontrollerade icke-finansiella företag (S.11003)
2.31Definition: Undersektorn utlandskontrollerade icke-finansiella företag
består av alla icke-finansiella företag och kvasibolag som
kontrolleras (se 2.26) av icke inhemska institutionella
enheter.
Denna undersektor omfattar
a) alla dotterbolag till utlandsägda företag
b) alla företag som kontrolleras av en utländsk institutionell enhet som
inte själv är ett företag: till exempel ett företag som kontrolleras av en
främmande regering; den inkluderar företag som kontrolleras av en
grupp utländska enheter som agerar samfällt
c) alla grenar eller andra ej bolagsetablerade delar av utländska bolag
eller ej bolagsetablerade producenter, vilka är konstruerade inhemska
statistiska enheter skall behandlas som icke-finansiella kvasibolag (se
2.25).
FINANSIELLA FÖRETAG (S.12)
2.32Definition: Sektorn finansiella företag (S.12) består av alla företag och
kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling
(finansförmedlare) och/eller åt serviceaktiviteter (finansiell
serviceverksamhet)(1).
Finansiell förmedling är den aktivitet i vilken en institutio-
nell enhet förvärvar finansiella tillgångar och på samma
gång tar på sig skulder (se 2.34) för egen räkning (se 2.33)
genom att genomföra finansiella transaktioner på marknaden
(se 2.37—2.38). Tillgångarna och skulderna i de finansiella
mellanleden har olika karakteristika, vilket har att göra med
att kapital omvandlas eller omstruktureras avseende förfal-
lotidpunkter, omfattning, risk och liknande i den finansiella
förmedlingsprocessen.
Finansiell serviceverksamhet är aktiviteter nära relaterade till
den finansiella förmedlingen men inte en finansiell förmed-
ling i sig själva (se 2.39).
2.33 Genom den finansiella förmedlingsprocessen kanaliseras kapital mellan
parter med ett överskott och dem som har brist på kapital. En finansiell
förmedlare agerar inte genom att själv vara en agent för dessa
institutionella enheter utan placerar sig i risksituation genom att för
egen räkning förvärva finansiella tillgångar och ta på sig skulder.
2.34 I den finansiella förmedlingsprocessen kan alla kategorier av skulder tas
med, med undantag av kategorin obetalda/förutbetalda inkomster och
utgifter (AF.7).
De finansiella tillgångar som ingår i den finansiella förmedlingsprocessen
kan klassificeras till vilken kategori som helst med undantag av kategorin
försäkringstekniska reserver (AF.6) men inklusive kategorin obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter (factoring). Dessutom kan finansför-
medlare investera i icke-finansiella tillgångar inklusive fastigheter. Dock
måste ett företag, för att kunna betraktas som finansförmedlare, också ta
på sig skulder på marknaden och kanalisera kapital. Därför är fastighets-
företag (NACE huvudgrupp 70) uteslutna.
2.35 Den främsta funktionen hos försäkringsföretag och pensionsfonder är att
sprida risker. De huvudsakliga skulderna hos dessa institutioner är
försäkringstekniska reserver (AF.6). Reserverna motsvaras av invester-
ingar gjorda av försäkringsföretag och pensionsfonder vilka i det
avseendet agerar som finansförmedlare.
2.36 Värdepappersfonder åtar sig främst förpliktelser genom att emittera
andelar (AF.52). De investerar detta kapital i finansiella tillgångar och/
eller fast egendom. Därför blir värdepappersfonder klassificerade som
finansförmedlare. Som hos andra företag blir varje förändring i värdet av
deras tillgångar eller skulder, utom deras egna andelar, återspeglade i1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 45
(1) Av konvention inkluderar sektor S.12 holdingbolag som bara kontrollerar och leder en
grupp dotterbolag vilka främst ägnar sig åt finansiell förmedling och/eller finansiellaserviceaktiviteter (se 2.43) och intresseorganisationer som betraktas som oberoende
juridiska enheter som betjänar finansiella företag (se 2.44).
▼B
deraseget kapital (se7.05). Eftersom värdet av eget kapital normalt är lika
med värdet av fondernas andelar, kommer varje värdeförändring i fondens
tillgångar eller skulder att återspeglas i marknadsvärdet av dessa andelar.
Värdepappersfonder som uteslutande investerar i fast egendom betraktas
också som finansförmedlare.
2.37 Finansförmedling är i allmänhet avgränsad till finansiella transaktioner på
marknaden. Med andra ord skall förvärvandet av tillgångar eller skulder
ske gentemot allmänheten eller gentemot specificerade och relativt stora
undergrupper av den. Där aktiviteten avgränsas till små grupper av
personer eller till familjer äger i allmänhet ingen finansförmedling rum.
Särskilt anses finansförmedling inte inkludera institutionella enheter som
erbjuder finansförvaltning åt en grupp av företag. Dessa institutitonella
enheter allokeras till sektorer utgående från den dominerande funktionen i
företagsgruppen inom det ekonomiska territoriet. Men i sådana fall där
den institutionella enhet som erbjuder finansförvaltning är föremål för
finansiell inspektion skall den klassificeras i sektorn finansiella företag.
2.38 Undantag kan finnas från den allmänna avgränsningen av finansförmed-
ling, dvs. finansiella transaktioner som sker på marknaden. Exempel är
kommunala kredit- och sparbanker som är starkt knutna till sin lokala
omgivning eller finansiella leasingbolag som är beroende av en
moderbolagsgrupp av företag när de anskaffar eller investerar kapital.
Dock skall deras utlåning vara oberoende av respektive kommun i fråga
eller av moderbolagsgruppen för att man skall klassificera dem somfinansförmedlare.
2.39 Finansiell serviceverksamhet innefattar serviceverksamhet för genom-
förande av transaktioner med finansiella tillgångar eller skulder eller för
omvandling eller omstrukturering av fonder. Finansiella serviceföretag
utsätter sig inte själva för riskgenom att förvärva finansiella tillgångar
eller åta sig skulder. De endast underlättar finansförmedling.
2.40 De institutionella enheter som ingår i sektorn finansiella företag (S.12) är
följande:
a) Privata eller offentliga företag som främst ägnar sig åt finansförmed-
ling och/eller åt finansiell serviceverksamhet.
b) Kooperativ, ekonomiska föreningar eller handelsbolag vilka erkänns
som separata legala enheter och som främst ägnar sig åt finansförmed-
ling och/eller åt anslutande finansiell serviceverksamhet.
c) Offentliga producenter, vilka på grund av särskild lagstiftning erkänns
som självständiga juridiska enheter, och som främst ägnar sig åt
finansförmedling och/eller finansiell serviceverksamhet.
d) Intresseorganisationer som erkänns som oberoende legala enheter och
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller anslutande
finansiell serviceverksamhet, eller som annars utför tjänster åt
finansiella företag.
e) Holdingbolag (se 2.14) om dess dotterbolag inom det ekonomiska
territoriet som helhet främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller
finansiell serviceverksamhet.
f) Icke bolagsetablerade värdepappersfonder som håller investerings-
portföljer vilka ägs av delägarna, men vilkas ledning i allmänhetutövas av andra finansiella företag. Sådana fonder är institutionella
enheter och skall betraktas som skilda från det styrande finansiella
företaget.
g) Finansiella kvasibolag:
1) Icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt finansför-
medling och som är föremål för reglering och kontroll (vanligtvis
klassificerade bland undersektorn andra monetära finansinstitut
eller i undersektorn försäkringsföretag och pensionsinstitut)
förutsätts åtnjuta självständighet i besluten och ha självständig
ledning oberoende av sina ägare. Deras ekonomiska och finansiella
beteende liknar de finansiella företagens.De behandlas därför som
separata institutionella enheter. Exempel kan vara filialer till
utländska finansiella företag.
2) Andra icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt
finansiell verksamhet men inte är underkastade reglering och
kontroll blir endast betraktade som finansiella kvasibolag om de
uppfyller de villkor som visar att de utgör kvasibolag (se 2.13 f).
3) Icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt finansiell
stödverksamhet betraktas som finansiella kvasibolag endast om de
uppfyller de villkor som visar att de är kvasibolag (se 2.13 f).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 46
▼B
2.41 Sektorn finansiella företag indelas i fem undersektorer:
a) Centralbanker (S.121).
b) Andra monetära finansinstitut (S.122).
c) Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och pensionsinstitut
(S.123).
d) Finansiella serviceföretag (S.124).
e) Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125).
Undersektorn andra monetära finansinstitut betraktas som en motsvarighet
till undersektorn andra banker som den definieras i SNA 93 4.88—4.94.
Medan definitionen av undersektorn andra monetära finansinstitut (se
2.48) är avsedd att täcka de finansiella mellanled genom vilka effekten av
centralbankens penningpolitik överförs till de andra aktörerna i ekonomin,
definieras undersektorn andra banker i SNA 93 med hänvisning till mått
på penningmängden. De sammanslagna undersektorerna S.121 och S.122
sammanfaller med de monetära finansinstitut för statistiska ändamål som
de definieras av EMI (se 2.49).
2.42 Med undantag av undersektor S.121 kan varje undersektor vidare
underindelas i
a) offentligt ägda,
b) nationella privata,
c) utlandskontrollerade.
Kriterierna för denna underindelning är desamma som för icke-finansiella
företag (se 2.26—2.31).
2.43 Holdingbolag som endast kontrollerar och leder en grupp dotterföretag
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller finansiell stödverk-
samhet klassificeras i undersektorn övriga finansinstitut utom
försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.123)(1). Dockblir holdingbolag
som själva är finansiella företag allokerade till undersektorer i enlighet
med den huvudsakliga typen av finansiell aktivitet.
2.44 Intresseorganisationer som uppfattas som oberoende legala enheter vilka
betjänar finansiella företag, men som inte ägnar sig åt finansförmedling
eller åt finansiell stödverksamhet, klassificeras i undersektorn finansiella
serviceföretag (S.124).
Undersektor: Centralbanker (S.121)
2.45Definition: Undersektorn centralbanker (S.121) består av alla finansiella
företag och kvasibolag vars främsta funktion är att utge
sedlar och mynt, att vidmakthålla det interna och externa
värdet hos valutan och att hålla alla eller delar av de
internationella reserverna i ett land.
2.46 Följande finansförmedlare klassificeras i undersektor S.121:
a) Den nationella centralbanken, också i de fall den är del av Europeiska
centralbankssystemet.
b) Centrala monetära ”organ” av huvudsakligen offentligt ursprung (t.ex.
sådana som handhar utländskvaluta eller emitterar sedlar och mynt),
vilka har en fullständig bokföring och åtnjuter självständighet i
besluten i relation till regeringen. Oftast genomförs dessa aktiviteter
antingen inom staten eller inom centralbanken. I dessa fall finns inga
separata institutionella enheter.
2.47 Undersektor S.121 inkluderar inte myndigheter eller organ, andra än
centralbanken, som reglerar eller övervakar finansiella företag eller
finansiella marknader. Dessa klassificeras i undersektor S.124 (se 2.58
g)(2).
Undersektor: Andra monetära finansinstitut (S.122)
2.48Definition: Undersektorn andra monetära finansinstitut (S.122) består av
alla finansiella företag och kvasibolag utom de som
klassificeras i undersektorn centralbanker, vilka främst1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 47
(1) Klassificeringen av holdingbolag inom sektorn finansiella företag avviker från SNA 93
4.100 för att bibehålla konsistensen med de monetära finansinstitut för statitstiskaändamål som de definieras av EMI och med officiell statistikom försäk ringsföretag.
(
2) Detta är en avvikelse från SNA 93 4.86 och 4.101 för att bibehålla konsistensen med de
monetära finansiella institutionerna för statistiska ändamål, såsom de är definierade av
EMI.
▼B
ägnar sig åt finansförmedling och vars verksamhet är att ta
emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från
institutionella enheter andra än monetära finansiella institu-
tioner och att i egen räkning ställa ut lån och/eller investera i
värdepapper.
2.49 Monetära finansinstitut (MFI) omfattar undersektorn centralbanker
(S.121) och undersektorn andra monetära finansinstitut (S.122), och detta
sammanfaller med de monetära finansiella institutionerna för statistiska
ändamål som de definieras av EMI (se 2.41).
2.50 MFI kan inte enkelt beskrivas som banker, eftersom de kan tänkas
inkludera vissa finansiella företag som inte kallar sig själva för banker och
också några som inte tillåts göra så i vissa länder, medan en del andra
finansiella företag som beskriver sig själva som banker kanske i själva
verket inte är MFI. I allmänhet blir följande finansförmedlare klassifice-
rade i undersektor S.122:
a) Affärsbanker, s.k. heltäckande banker, s.k. full-service -banker.
b) Sparbanker (inklusive lokala sparbanker samt spar- och lånekassor).
c) Postverkens giroinstitutioner, postbanker, girobanker.
d) Lantbrukskreditbanker, jordbrukskreditbanker.
e) Kooperativa kreditbanker, kreditföretag.
f) Specialiserade banker (t.ex. s.k. merchant -banker, emissionshus,
privata banker).
2.51 Följande finansförmedlare kan också klassificeras i undersektor S.122 om
deras verksamhet är att låna upp kapital från allmänheten antingen i form
av inlåning eller i liknande former såsom en löpande utgivning av
obligationer och andra jämförliga värdepapper. Annars skall de klassifi-
ceras i undersektor S.123:
a) Företag som ägnar sig åt att ge krediter mot inteckning (inklusive olika
typer av hypoteksinrättningar).
b) Värdepappersfonder (inklusive investmentbolag och andra kollektiva
investeringsinstitut, t.ex. institut för kollektiv investering i överförbara
värdepapper-UCITS).
c) Kommunala kreditinstitutioner.
2.52 Undersektor S.122 inkluderar inte
a) holdingbolag som endast kontrollerar och leder en grupp som
huvudsakligen består av andra monetära finansinstitut, men som inte
själva är andra monetära finansinstitut — de klassificeras i undersektor
S.123 (se 2.43),
b) intresseorganisationer som erkänns som oberoende legala enheter och
som betjänar andra monetära finansinstitut, men inte ägnar sig åt
finansförmedling — de klassificeras i undersektor S.124 (se 2.44).
Undersektor: Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och pensions-
institut (S.123)
2.53Definition: Undersektorn övriga finansinstitut utom försäkringsföretag
och pensionsinstitut (S.123) består av alla finansiella företag
och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansförmedling
genom att ta upp lån i andra former än insättningar och/eller
nära substitut till inlåning från institutionella enheter andra
än monetära finansinstitut eller tekniska försäkringsreserver.
2.54 Undersektor S.123 inkluderar olika typer av finansförmedlare och särskilt
dem som främst ägnar sig åt långsiktig finansiering. I de flesta fall betyder
denna långsiktiga tidshorisont också en grund för att dra gränsen mot
undersektorn andra monetära finansinstitut. Och grundad på frånvaron av
åtaganden i form av försäkringstekniska reserver kan gränsen dras mot
undersektorn försäkringsföretag och pensionsinstitut.
2.55 Särskilt klassificeras följande finansiella företag och kvasibolag i
undersektorn S.123 såvitt de inte är MFI:
a) Företag som ägnar sig åt finansiell leasing.
b) Företag som ägnar sig åt avbetalningsköp och åt förmedling av
personliga eller kommersiella krediter.
c) Företag som ägnar sig åt factoring.
d) Mäklare som köper och säljer värdepapper (i egen räkning).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 48
▼B
e) Specialiserade finansiella bolag som risk- och utvecklingskapitalbolag
eller export/importfinansierande företag.
f) Finansiella företag, som bildats för att inneha värdepapperiserade
tillgångar.
g) Finansförmedlare vilka mottar inlåning och/eller nära substitut till
inlåning från enbart MFI.
h) Holdingbolag som bara kontrollerar och leder en grupp dotterbolag
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller finansiell
stödverksamhet, men som inte är finansiella företag själva (se 2.43).
2.56 Undersektorn S.123 inkluderar inte sådana intresseorganisationer som
erkänns som oberoende legala enheter och som betjänar andra
finansförmedlare utom försäkringsföretag och pensionsinstitut, men inte
ägnar sig åt finansförmedling. De klassificeras i undersektor S.124 (se
2.44).
Undersektor: Finansiell serviceverksamhet (S.124)
2.57Definition: Undersektorn finansiella serviceföretag (S.124)består av alla
finansiella företag och kvasibolag som främst ägnar sig åt
finansiell serviceverksamhet, vilket vill säga aktiviteter nära
relaterade till finansförmedling men som inte är finansför-
medling i sig själva (se 2.39).
2.58 Särskilt blir följande finansiella företag och kvasibolag klassificerade i
undersektor S.124:
a) Försäkringsmäklare, bärgnings- och haverireglerare, försäkrings- och
pensionskonsulter etc.
b) Lånemäklare, värdepappersmäklare, investeringsrådgivare etc.
c) Företag som administrerar emission av värdepapper.
d) Företag vars främsta uppgift är att, genom påteckning om överlåtelse,
garantera växlar och liknande instrument.
e) Företag som handhar derivat och kurs- och valutasäkringsinstrument,
sådana som swappar, optioner och terminskontrakt (utan att själva ge
ut dem).
f) Företag som erbjuder infrastruktur åt finansiella marknader.
g) Centrala övervakande myndigheter över finansförmedlare och finansi-
ella marknader när dessa är separata institutionella enheter.
h) Förvaltare av pensionsfonder, värdepappersfonder etc.
i) Företag som driver aktie- och försäkringsbörs.j) Intresseorganisationer som erkänns som oberoende legala enheter och
betjänar finansiella företag, men som inte ägnar sig åt finansförmed-
ling eller finansiell serviceverksamhet (se 2.44).
2.59 Undersektor S.124 inkluderar holdingbolag som bara kontrollerar och
leder en grupp dotterbolag vilka främst ägnar sig åt finansiell service-
verksamhet, men vilka inte är finansiella servicebolag själva. Dessa
klassificeras i undersektor S.123 (se 2.43).
Undersektor: Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)
2.60Definition: Undersektorn försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)
består av alla finansiella företag och kvasibolag som främst
ägnar sig åt finansförmedling som en följd av spridning av
risker (se 2.35).
2.61 Försäkringskontrakt som administreras kan avse individer och/eller
grupper, vare sig deltagandet är obligatoriskt enligt lag eller inte. För
övrigt är sociala försäkringskontrakt (se 4.83—4.91) ibland en ansenlig
del av de kontrakt som administreras.
2.62 Undersektor S.125 inkluderar både vanliga och koncernägda försäkrings-
företag och återförsäkringsföretag.
2.63 Undersektor S.125 inkluderar inte
a) institutionella enheter som uppfyller vart och ett av de två kriterierna
som räknas upp i paragraf 2.74 — dessa klassificeras i undersektor
S.1314,
b) holdingbolag som bara kontrollerar och leder en grupp som huvud-
sakligen består av försäkringsföretag och pensionsinstitut, men som
inte är försäkringsföretag eller pensionsinstitut själva — dessa
klassificeras i undersektor S.123 (se 2.43),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 49
▼B
c) intresseorganisationer som erkänns som oberoende legala enheter och
betjänar försäkringsföretag eller pensionsinstitut, men som inte ägnar
sig åt finansförmedling — dessa klassificeras i undersektor S.124 (se
2.44).
2.64 Undersektorn försäkringsföretag och pensionsinstitut kan underindelas i
a) försäkringsföretag,
b) (självständiga) pensionsinstitut.
Självständiga pensionsinstitut är pensionsinstitut som åtnjuter oberoende i
sina beslut och som har en fullständig bokföring. De är därför
institutionella enheter. Icke-självständiga pensionsinstitut är inte institu-
tionella enheter och förblir delar av den institutionella enhet som bildar
dem.
2.65 Risker som avser individer eller grupper kan både tas med i aktiviteterna
hos liv- och skadeförsäkringsföretag. Viss försäkringsföretag kaninskränka sin verksamhet till enbart gruppkontrakt. Sådana företag tillåts
försäkra varje typ av grupp.
2.66 Pensionsinstitut kan beskrivas som institutioner som färsäkrar kollektiva
risker som avser sociala risker och behov (se 4.84) hos de försäkrade
personerna. Den typiska gruppen deltagare i sådana verksamheter
inkluderar anställda i ett enskilt företag eller i en grupp av företag,
anställda i en del av eller en hel bransch och personer som har samma
yrke. Förmånerna som ingår i försäkringskontraktet kan innefatta
förmåner som utbetalas vid den försäkrades död till änkan/änklingen
och barnen (vanligtvis dödsfall i arbetet), förmåner som utbetalas efter
pensionering och förmåner som utbetalas vid invalidisering av den
försäkrade.
2.67 I vissa länder kan alla dessa typer av risker försäkras lika väl av
livförsäkringsföretag som av pensionsinstitut. I andra länder måste vissa
av dessa riskklasser försäkras genom livförsäkringsföretag. I motsats till
livförsäkringsföretag, är pensionsinstitut bundna (enligt lag) till specifi-
cerade grupper av anställda eller egenföretagare.
OFFENTLIG SEKTOR (S.13)
2.68Definition: Offentliga sektorn (S.13) inkluderar alla institutionella
enheter som är övriga icke marknadsproducenter (se 3.26)
vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv
konsumtion huvudsakligen finansierad med obligatoriska
betalningar av enheter som hör till andra sektorer, och/eller
alla institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördel-
ning av inkomster och förmögenhet.
2.69 De institutionella enheter som inkluderas i sektor S.13 är följande:
a) Offentliga enheter (utom offentligt ägda producenter som är organi-
serade som offentliga bolag eller som, genom särskild lagstiftning,
erkänns som oberoende legala enheter eller kvasibolag, när någondera
av dessa klassificeras i de icke-finansiella eller finansiella sektorerna)
vilka leder och finansierar en grupp aktiviteter — som främst
tillhandahåller icke marknadsförda varor och tjänster — avsedda för
det allmännas välfärd(
1).
b) Intresseorganisationer som erkänns som oberoende legala enheter vilka
är övriga icke marknadsproducenter och kontrolleras och huvud-
sakligen finansieras av den offentliga sektorn.
c) Självständiga pensionsinstitut om de två kraven i stycke 2.74 är
uppfyllda.
2.70 Den offentliga sektorn indelas i fyra undersektorer:
— Staten (S.1311).
— Delstater (S.1312).
— Kommuner (S.1313).
— Socialförsäkring (S.1314).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 50
(1) Av konvention blir marknadsreglerande organisationer som antingen är exklusiva eller
dominerande fördelare av understöd/bidrag klassificerade i S.13, undersektorn statenS.1311. Dock klassificeras de organisationer som uteslutande eller huvudsakligen ägnar
sig åt att köpa, lagra eller sälja jordbruksprodukter eller livsmedel i S.11 (se 2.21, not 1).
▼B
Undersektor: Staten (S.1311)
2.71Definition: Undersektorn staten inkluderar alla administrativa statliga
departement och andra centrala myndigheter vars behörighet
normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet,
utom vad avser administration av socialförsäkring.
Inkluderad i undersektor S.1311 är de intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av staten och vars behörighet
sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet.
Undersektor: Delstater (S.1312)
2.72Definition: Undersektorn delstater består av delstater som är separata
institutionella enheter vilka utövar några av en regerings
funktioner på en nivå under statens men över de styrande
institutionella enheter som finns på lokal nivå, utom vad
beträffar socialförsäkring.
Inkluderad i undersektor S.1312 är sådana intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av delstater och vars
behörighet är avgränsad till delstaternas ekonomiska territorier.
Undersektor: Kommuner (S.1313)
2.73Definition: Undersektorn inkluderar de typer av allmän administration
vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det
ekonomiska territoriet, förutom lokala avdelningar av
socialförsäkring.
Inkluderade i undersektor S.1313 är de intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av kommunerna och vars
behörighet begränsas till kommunernas ekonomiska territorium.
Undersektor: Socialförsäkring (S.1314)
2.74Definition: Undersektorn socialförsäkring inkluderar alla statliga, dels-
tatliga och kommunala institutionella enheter vars
huvudsakliga aktivitet är att tillhandahålla sociala förmåner
och som uppfyller båda av följande två kriterier:
a) Genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa
grupper i befolkningen att delta eller att betala avgifter.
b) Den offentliga sektorn är ansvarig för ledningen av
institutionen vad beträffar att bestämma eller attgodkänna bidrag och förmåner oberoende av dess roll
som övervakande organ eller arbetsgivare (4.89).
Det föreligger vanligtvis ingen direkt koppling mellan de belopp en
individ betalar i avgift och den risksom individen utsätts för.
HUSHÅLL (S.14)
2.75Definition: Hushållssektorn (S. 14) täcker individer eller grupper av
individer som konsumenter och eventuellt också företagare
vilka producerar marknadsförda varor och icke-finansiella
och finansiella tjänster (marknadsproducenter) ifall, i det
senare fallet, de motsvarande aktiviteterna inte är sådana
som utförs av separata enheter som betraktas som kvasi-
bolag. Här ingår också individer eller grupper av individer
som är producenter av varor eller icke-finansiella tjänster
uteslutande för egen slutlig användning (se 3.20, 3.25 och
3.30).
Hushåll som konsumenter kan definieras som små grupper
av personer vilka delar boende, vilka — delvis eller helt —
delar sina inkomster och vilka konsumerar vissa typer av
varor och tjänster samfällt, vanligtvis boende och livsmedel.
Kriteriet att det existerar familje- eller känslomässiga band
kan läggas till.
De huvudsakliga tillgångarna för dessa enheter kommer från
löner, inkomster av kapital, transfereringar från andra
sektorer eller intäkter från försäljning av marknadsprodukter
eller imputerade intäkter från produktion av produkter för
egen slutlig konsumtion.
2.76 Hushållssektorn inkluderar
a) individer eller grupper av individer vars huvudsakliga funktion är
konsumtion,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 51
▼B
b) personer som stadigvarande lever på institutioner och som har liten
eller ingen självständighet eller beslutsförmåga i ekonomiska frågor
(t.ex. medlemmar i religiösa ordnar som lever i kloster, långvårdspa-
tienter på sjukhus, fångar med långa fängelsestraff, gamla som
stadigvarande bor på ålderdomshem); sådana personer betraktas som
om de tillsammans utgör en enda institutionell enhet, alltså ett enskilt
hushåll,
c) individer eller grupper av individer vars huvudsakliga funktion är
konsumtion och som producerar varor eller icke-finansiella tjänster
uteslutande för slutlig användning; bara två kategorier tjänster som
produceras för egen slutlig konsumtion är inkluderade i systemet:
tjänster från ägarbebodda bostäder och hushållstjänster som produceras
av anställda,
d) enmansföretag och företag med delägare utan oberoende laglig status
— andra än de som betraktas som kvasibolag — som är marknads-
producenter,
e) hushållens ideella organisationer, som inte har oberoende laglig status
eller sådana som har det men bara är av ringa betydelse (se 2.88).
2.77 Hushållssktorn underindelas i sex undersektorer:
— Arbetsgivare (inklusive egenföretagare) (S.141 + S.142).
— Anställda (S.143).
— Mottagare av kapitalinkomster (S.1441).
— Mottagare av pension (S.1442).
— Mottagare av andra transferingsinkomster (S.1443).
— Övriga (S.145).
2.78 Hushåll allokeras till undersektorerna efter största inkomstslag (egen-
företagarinkomst, lön etc.) i hushållet totalt sett. När det finns mer än en
inkomst av ett visst slag som mottas inom samma hushåll, maste
klassificeringen göras utifrån den sammanlagda hushållsinkomsten av
varje inkomstslag.
Undersektor: Arbetsgivare (inklusive egenföretagare) (S.141 + S.142)
2.79Definition: Undersektorn arbetsgivare (inklusive egenföretagare) består
av den grupp bland hushållen för vilka de (sammansatta
förvärvs-) inkomster (B 3) som tillkommer ägarna av
hushållens personliga företag från deras aktivitet som
producenter av marknadsförda varor och tjänster med eller
utan avlönade anställda utgör den största källan till
inkomster för hushållet totalt sett, även om den inte alltid
utgör till mer än hälften av den totala hushållsinkomsten.
Undersektor: Anställda (S.143)
2.80Definition: Undersektorn anställda består av gruppen hushåll för vilka
den inkomst som kommer från löner och kollektiva avgifter
(D 1) är den största källan till inkomst för hushållet totalt
sett.
Undersektor: Mottagare av kapitalinkomster (S.1441)
2.81Definition: Undersektorn mottagare av kapitalinkomster består av
gruppen hushåll för vilka kapitalinkomster (D 4) är den
största källan till inkomst för hushållet totalt sett.
Undersektor: Mottagare av pensioner (S.1442)
2.82Definition: Undersektorn mottagare av pensioner består av gruppen
hushåll för vilka inkomsten som kommer från pensioner är
den största källan till inkomst för hushållet totalt sett.
Pensionärshushåll vars största inkomst består av ålders- eller andra
pensioner, inklusive pensioner från tidigare arbetsgivare.
Undersektor: Mottagare av andra transfereringsinkomster (S.1443)
2.83Definition: Undersektorn mottagare av andra transfereringsinkomster
består av gruppen hushåll för vilka inkomsterna som
kommer andra löpande transfereringar utgör den största
källan till inkomst för hushållet totalt sett.
Andra löpande transfereringar är alla löpande transfereringar andra än
kapitalinkomster, pensioner eller inkomster för personer som under långa
tider lever på institutioner.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 52
▼B
Undersektor: Övriga (S.145)
2.84Definition: Undersektorn består av personer som varaktigt bor på
institutioner.
Personer som varaktigt bor på institutioner klassificeras separat eftersom
kriteriet om den huvudsakliga källan till inkomst inte medger en
meningsfull klassificering av dessa personer i någon av de föregående
undersektorerna.
2.85 Om den huvudsakliga inkomstkällan i hushållet totalt sett inte finns
tillgänglig för sektorindelningen, bildar inkomsten hos referenspersonen
det näst bästa alternativet förklassificering. Referensperson i ett hushåll är
normaltpersonen med den största inkomsten. Om den senare informa-
tionen inte är tillgänglig, kan inkomsten hos den person som uppger att
han/hon är referensperson användas för att hänföra hushållet till under-
sektorer.
2.86 Emellertid kan andra kriterier vara tillämpliga och behövliga för olika
typer av analys eller som grundval för politiska åtgärder, t.ex. nedbrytning
av företagarhushåll efter bransch: jordbrukarhushåll, icke-jordbrukar-
hushåll (industri, tjänster).
HUSHÅLLENS IDEELLA ORGANISATIONER (S.15)
2.87Definition: Sektorn hushållens ideella organisationer (HIO) består av
ideella organisationer som utgör separata juridiska enheter,
vilka betjänar hushåll och vilka är privata övriga icke
marknadsproducenter (se 3.32). Deras huvudsakliga resurser,
utom vad som kommer från tillfälliga försäljningar, utgår
från frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll ideras egenskap av konsumenter, från betalningar från
offentliga sektorn och från kapitalinkomster(
1).
2.88 När dessa institutioner är av mindre betydelse inkluderas de inte i denna
sektor, utan deras transaktioner tas upp bland hushållens (S.14).
Sektorn HIO inkluderar följande huvudsakliga typer av HIO vilka
tillhandahåller icke marknadsförda varor och tjänster till hushåll:
a) Fackföreningar, yrkesförbund och lärda sällskap, konsumentorganisa-
tioner, politiska partier, kyrkor eller religiösa samfund (inklusive de
som finansieras men inte kontrolleras av offentliga sektorn) och
sociala, kulturella, fritids- och idrottsklubbar.
b) Välgörenhets-, stöd- och hjälporganisationer som finansieras av
frivilliga bidrag kontant eller in natura från andra institutionella
enheter.
I sektor S.15 ingår välgörenhets-, stöd- eller hjälporganisationer som
betjänar utländska enheter, medan sådana enheter i vilka medlemskap
innebär rätt till någon förutbestämd mängd varor och tjänster inte ingår.
UTLANDET (S.2)
2.89Definition: Med utlandet (S.2) avses en grupp enheter utan några
karakteristiska funktioner eller resurser. Denna består av
utländska enheter(2) som genomför transaktioner med
inhemska institutionella enheter eller har andra ekonomiska
förbindelser med inhemska enheter. Kontona ger en generell
översikt över de ekonomiska band som anknyter den
nationella ekonomin med utlandet.
2.90 Utlandet är inte en sektor för vilken man måste upprätta fullständiga
konton,även om det ofta är lämpligt att beskriva utlandet som om det vore
en sektor. Sektorer erhålls genom att man disaggregerar hela samhällse-
konomin så att man får mera homogena grupper av inhemska
institutionella enheter, vilka liknar varandra i fråga om ekonomiskt
beteende, om mål och sätt att verka. Motsvarande gäller inte för sektorn
utlandet: där registreras transaktioner och andra flöden i icke-finansiella
och finansiella företag, ideella och intresseorganisationer, hushåll och
offentliga sektorn med utländska institutionella enheter liksom andra
ekonomiska förbindelser mellan inhemska och utländska enheter såsom
fordringar av inhemska enheter på utländska enheter.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 53
(1) HIO som kontrolleras och huvudsakligen finansieras av offentliga sektorn klassificeras i
den offentliga sektorn (se 2.69 b).
(2) Institutionerna inom Europeiska unionen och de internationella organisationerna är
inkluderade (se också 2.06).
▼B
2.91 Det bör observeras att regeln att kontona för utlandet bara tar med
transaktioner som genomförs mellan inhemska institutionella enheter och
utländska enheter är underkastad följande undantag:
a) Transporttjänster (fram till gränsen i det exporterande landet) som
utförs av inhemska enheter avseende importerade varor räknas med i
kontona för utlandet som fob-import, trots att de fullgörs av inhemska
enheter (se 3.144).
b) Transaktioner av utländska tillgångar mellan inhemska enheter som
hör till olika sektorer visas i de detaljerade finansiella kontona för
utlandet, eftersom de trots att de inte påverkar landets finansiella
ställning gentemot utlandet ändå påverkar de finansiella relationer som
de olika individuella sektorerna har med utlandet.
c) Transaktioner i landets skuldförbindelser mellan utländska enheter som
räknas till olika geografiska zoner visas i den geografiska uppdel-
ningen av kontona för utlandet. Fast dessa transaktioner inte påverkar
landets totala skuldsättning gentemot utlandet, inverkar de på dess
skulder till olika delar av världen.
2.92 Sektorn utlandet (S.2) underindelas i
a) Europeiska unionen (S.21):
1) medlemsländerna i Europeiska unionen (S.211),
2) institutionerna inom Europeiska unionen (S.212),
b) tredje länder och internationella organisationer (S.22).
SEKTORKLASSIFICERING AV LEGALT AVGRÄNSADE TYPER AV
PRODUCERANDE ENHETER
2.93 Följande översikt samt paragraferna 2.94—2.101 sammanfattar de
principer som är vägledande för klassificeringen av producerande enheter
i sektorer, genom att använda den standardterminologi som beskriver
huvudtyperna av institutioner.
2.94 Privata och offentligt ägda företag som är marknadsproducenter
klassificeras enligt följande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella företag (se 2.23 a).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: i sektor S.12, finansiella företag (se 2.40 a och 2.40 f).
2.95 Kooperativ och handelsbolag som betraktas som oberoende lagliga
enheter och som är marknadsproducenter klassificeras enligt följande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella företag (se 2.23 b).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: i sektor S.12, finansiella företag (2.40 b).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 54
Tabell 2.3 — Sektorklassificering av producerande enheter efter juridiska standardformer
Typ av producent
JuridiskformMarknadsproducenter med huvud-
saklig produktion av varor och icke-
finansiella tjänsterMarknadsproducenter som huvud-
sakligen bedriver finansförmedlingÖvriga icke-marknadsproducenter
Offentliga producenter
(se 3.28)Privata producenter
(se 3.29)
Privata och offentliga företag S.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 a)S.12 finansiella företag (se
2.40 a och 2.40 f)
Kooperativ och handelsbolag som betraktas som självständiga
juridiska enheterS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 b)S.12 finansiella företag (se
2.40 b)
Offentliga producenter som på grundval av särskild lagstiftning
betraktas som självständiga juridiska enheterS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 c))S.12 finansiella företag (se
2.40 c)
Offentliga producenter som inte
betraktas som självständiga juri-
diska enheterSådana med utmärkande drag
av kvasibolagS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 f)S.12 finansiella företag (se
2.40 g)
Övriga S.13 offentlig sektor (se 2.69
a)
Ideella och intresseorganisationer som betraktas som självständiga
juridiska enheterS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 d)S.12 finansiella företag (se
2.40 d)S.13 offentlig sektor (se 2.69
b)S.15 hushållens ideella organi-
sationer (1)(se 2.87)
Partnerskap som inte betraktas
som självständiga juridiska
enheter EnmansföretagSådana med utmärkande drag
av kvasibolagS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 f)S.12 finansiella företag (se
2.40 g)
Övriga S.14 hushåll (se 2.75) S.14 hushåll (se 2.75)
Holdingbolag vars kontrollerade
bolag har en huvudsaklig akti-
vitet som producent avVaror och icke finansiella
tjänsterS.11 icke-finansiella företag
(se 2.23 e)
Finansiella tjänster S.12 finansiella företag (se
2.40 e)
(1) Med undantag för ideella organisationer av mindre betydelse (se 2.88).▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 55
▼B
2.96 Offentliga producenter som på grundval av särskild lagstiftning betraktas
som oberoende lagliga enheter och som är marknadsproducenter
klassificeras enligt följande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella företag (se 2.23 c).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: i sektor S.12, finansiella företag (se 2.40 c).
2.97 Offentliga producenter som inte betraktas som oberoende lagliga enheter
och som är marknadsproducenter klassificeras enligt följande:
a) Om de är kvasibolag (se 2.13 f):
1) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella företag (se 2.23 f).
2) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell
serviceverksamhet: i sektor S.12, finansiella företag (se 2.40 g).
b) Om de inte är kvasibolag: i sektor S.13, offentlig sektor, eftersom de
förblir en integrerad del av de enheter som kontrollerar dem (se 2.69
a).
2.98 Ideella och intresseorganisationer (organisationer, stiftelser) som betraktas
som oberoende lagliga enheter klassificeras enligt följande:
a) De som är marknadsproducenter och främst ägnar sig åt produktion av
varor och icke-finansiella tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella
företag (se 2.23 d).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiella service-
aktiviteter: i sektor S.12, finansiella företag (se 2.40 d).
c) De som är icke marknadsproducenter:
1) I sektor S.13, offentlig sektor, om de är offentliga producenter
kontrollerade och huvudsakligen finansierade av offentliga sektorn
(se 2.69 b).
2) I sektor S.15, hushållens ideella organisationer om de är privata
producenter (se 2.87).
2.99 Enskilda firmor och handelsbolag som inte betraktas som oberoende
lagliga enheter och som är marknadsproducenter klassificeras enligt
följande:
a) Om de är kvasibolag (se 2.13 f):
1) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella företag (se 2.23 f).
2) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell
serviceverksamhet: i sektor S.12, finansiella företag (se 2.40 g).
b) Om de inte är kvasibolag: i sektor S.14, hushåll (se 2.75).
2.100 Holdingbolag (dvs. bolag som leder en grupp av företag) klassificeras
enligt följande:
a) I sektor S.11, icke-finansiella företag, om den dominerande aktiviteten
i företagsgruppen, som är marknadsproducenter, totalt sett är
produktion av varor och icke-finansiella tjänster (se 2.23 e).
b) I sektor S.12, finansiella företag, om den dominerande aktiviteten i
företagsgruppen totalt sett är finansförmedling (se 2.40 e).
2.101 Tabell 2.3 illustrerar i schemaform de olika fall som är uppräknade i
texten ovan.
LOKALA VERKSAMHETSENHETER OCH BRANSCHER
2.102 I praktiken ägnar sig de flesta enheter som producerar varor och tjänster åt
en kombination av aktiviteter på samma gång. De kan ägna sig åt en
primär aktivitet, några sekundära aktiviteter och några hjälpaktiviteter (se
3.10-3.13).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 56
▼B
2.103 En aktivitet kan sägas äga rum när sådana resurser som utrustning,
arbetskraft, tillverkningsteknik, informationsnätverk och produkter kombi-
neras, vilket leder till skapandet av specifika varor och tjänster. En
aktivitet karakteriseras av en insats av produkter (varor och tjänster), en
produktionsprocess och produktion av produkter.
Aktiviteter kan bestämmas med hänvisning till en specifik nivå i NACE
Rev. 1(1).
2.104 Om en enhet utför mer än en aktivitet, kan alla aktiviteter som inte är
hjälpaktiviteter rangordnas efter förädlingsvärdet. Med utgångspunkt från
det dominerande förädlingsvärdet kan en uppdelning göras mellan primär
aktivitet och sekundära aktiviteter. Hjälpaktiviteter avskiljs inte som egna
enheter eller hålls isär från de primära eller sekundära aktiviteterna hos de
enheter som de betjänar.
2.105 För att analysera de flöden som uppkommer under produktionsprocessen
och i användningen av varor och tjänster är det nödvändigt att välja
enheter som understryker relationer av tekniskt-ekonomiskt slag. Detta
krav betyder som regel att institutionella enheter måste delas upp i mindre
och mer homogena enheter med avseende på typ av produktion. Lokala
verksamhetsenheter avser att uppfylla detta krav såsom en första och
verklighetsorienterad operationell ansats.
DEN LOKALA VERKSAMHETSENHETEN
2.106Definition: Den lokala verksamhetsenheten (LVE) är den del av en
verksamhetsenhet som motsvarar en lokal enhet(2). Verk-
samhetsenheten grupperar alla de delar av en institutionell
enhet, i dess egenskap av producent, som bidrar till
utförandet av en aktivitet på undergruppsnivå (fyra siffror)
i NACE Rev. 1 och som svarar mot en eller flera
operationella underindelningar av den institutionella
enheten. Den institutionella enhetens informationssystem
måste för varje LVE kunna uppge eller beräkna åtminstone
produktionsvärde, insatsförbrukning, löner och kollektiva
avgifter, driftsöverskott liksom sysselsättning och fast
bruttoinvestering.
Den lokala enheten är en institutionell enhet, eller en del av en
institutionell enhet, som producerar varor och tjänster och som är belägen
på en geografiskt identifierad plats.
En LVE kan motsvara en institutionell enhet som producent eller vara en
del av en institutionell enhet; däremot kan den aldrig tillhöra två olika
institutionella enheter.
2.107 Om en institutionell enhet som producerar varor och tjänster innefattar en
primär aktivitet och därtill en eller flera sekundära aktiviteter, skall den
underindelas i samma antal verksamhetsenheter och de sekundära
aktiviteterna skall klassificeras under andra rubriker än den huvudsakliga
aktiviteten. Däremot hålls inte hjälpaktiviteterna isär från den primära
eller de sekundära aktiviteterna. Men verksamhetsenheter som faller under
en viss rubrik i klassificeringssystemet kan tillverka produkter utanför den
homogena gruppen, som en sekundär aktivitet, vilka inte kan identifieras
genom tillgängliga bokföringsdokument. På så vis kan en verksamhets-
enhet utföra en eller flera sekundära aktiviteter.
BRANSCHEN
2.108Definition: En bransch består av en grupp LVE som ägnar sig åt samma
eller liknande slag av aktivitet. På den mest detaljerade
klassifikationsnivån består en bransch av alla LVE som ingår
i en enskild undergrupp (fyra siffror) enligt NACE Rev. 1
och som därför ägnar sig åt samma aktivitet som den
definieras i NACE Rev. 1.
Branscher består av både LVE som producerar marknadsförda varor och
tjänster och LVE som producerar icke marknadsförda varor och tjänster.
En bransch består enligt definition av en grupp LVE som ägnar sig åt
samma typ av produktionsaktivitet, oavsett om de institutionella enheter
till vilka de hör producerar marknadsprodukter eller icke-marknads-
produkter.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 57
(1) NACE Rev. 1: Europeiska gemenskapernas statistiska näringsgrensindelning i enlighet
med rådets förordning nr 3037/90 av den 9 oktober 1990.
(2) LVE kallas för establishment i SNA och ISIC Rev. 3.
▼B
2.109 Branscher kan klassificeras i tre kategorier:
a) Branscher som producerar marknadsförda varor och tjänster (mark-
nadsbranscher) och varor och tjänster för egen slutlig användning(1).
b) Branscher i offentliga sektorn som producerar icke marknadsförda
varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher i den offentliga
sektorn.
c) Branscher i hushållens ideella organisationer som producerar icke
marknadsförda varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher
inom ideella organisationer.
KLASSIFIKATION AV BRANSCHER
2.110 Den klassifikation som används för att gruppera LVE i branscher är
NACE Rev. 1.
HOMOGENA PRODUKTIONSENHETER OCH HOMOGENA BRAN-
SCHER
2.111 LVE uppfyller endast approximativt kraven för analys av produktions-
processen (se 2.105 och 2.107). Den enhet som är den optimala för dennatyp av analys, dvs. input-outputanalys, är den homogena produktionsen-
heten.
DEN HOMOGENA PRODUKTIONSENHETEN
2.112Definition: Den karakteristiska egenskapen hos en homogen produk-
tionsenhet är en unikak tivitet som definieras genom sin
insats, en särskild produktionsprocess och sin produktion.
Produkterna som utgör insats respektive produktion karak-
teriseras för sin del inte bara utifrån sina fysiska egenskaper
och den omfattning i vilken de är med i produktionen utan
också utifrån den använda produktionstekniken; de kan
beskrivas med hjälp av en produktklassifikation (se 2.118).
2.113 Om en institutionell enhet som producerar varor och tjänster utför en
primär aktivitet och dessutom en eller flera sekundära aktiviteter, delas
den in i samma antal homogena produktionsenheter. Hjälpaktiviteter hålls
inte isär från den primära eller de sekundära aktiviteterna. Precis som en
LVE kan en homogen produktionsenhet motsvara en institutionell enhet
eller en del därav; däremot kan den aldrig tillhöra två olika institutionella
enheter.
DEN HOMOGENA BRANSCHEN
2.114.Definition: Den homogena branschen består av en grupp homogena
produktionsenheter. De aktiviteter som ingår i en homogen
bransch definieras med en varuklassificering. Den homogena
branschen producerar de varor och tjänster som är defini-
erade i klassifikationen och endast dessa produkter.
2.115 Homogena branscher är enheter avpassade för ekonomisk analys.
Homogena verksamhetsenheter kan vanligen inte observeras direkt; de
data som samlas in från enheter i statistiska undersökningar måste räknas
om för att bilda homogena branscher.
2.116 Homogena branscher kan klassificeras i tre kategorier:
a) Homogena branscher som producerar marknadsförda varor och tjänster
(marknadsbranscher) samt varor och tjänster för egen slutlig använd-
ning(
2).
b) Homogena branscher i offentliga sektorn som producerar icke
marknadsförda varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher i
offentliga sektorn.
c) Homogena branscher inom hushållens ideella organisationer som
producerar varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher inom
hushållens ideella organisationer.
2.117 De homogena branscher som producerar marknadsförda varor och tjänster
samt varor och tjänster för egen slutlig användning består av alla
homogena produktionsenheter, i vilken institutionell sektor som helst, som1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 58
(1) Tjänster för egen slutlig användning rör endast bostadstjänster i ägarbebodda bostäder
och hushållstjänster producerade av anställda i hushållen (se 3.21).
(2) Tjänster för egen slutlig användning rör endast bostadstjänster i ägarbebodda bostäder
och hushållstjänster producerade av anställda i hushållen (se 3.23).
▼B
uteslutande är inriktade på produktion av marknadsförda varor och tjänster
eller på varor och tjänster för egen slutlig användning. Produktionen av
marknadsförda varor och tjänster inom offentliga sektorn eller i sektorn
ideella organisationer (inklusive produktion för egen användning)
behandlas som homogena produktionsenheter och klassificeras i därför
avsedd marknadsbransch.
De icke marknadsinriktade homogena branscherna i offentliga sektorn
som producerar icke marknadsförda varor och tjänster består av alla
homogena produktionsenheter i den offentliga sektorn som producerar
icke marknadsförda varor och tjänster.
De icke marknadsinriktade homogena branscherna inom hushållens
ideella organisationer består av alla homogena produktionsenheter inom
hushållens ideella organisationer, vilka producerar icke marknadsförda
varor och tjänster.
KLASSIFIKATION AV HOMOGENA BRANSCHER
2.118 Klassifikationen av homogena branscher som används i input-outputta-
beller baseras på den statistiska indelningen av produkter efter näringsgren
(CPA)(1). CPA är en produktklassifikation vars element har strukturerats i
enlighet med kriteriet om ursprungsbransch, vilken i sin tur är definierad
enligt NACE Rev. 1.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 59
(1) CPA: Classification of Products by Activity i enlighet med rådets förordning nr 3696/93
av den 29 oktober 1993.
▼B
KAPITEL 3
PRODUKTTRANSAKTIONER
3.01Definition: Produkter är alla de varor och tjänster som skapats inom
produktionsavgränsningen. Den senare definieras i punkt
3.07.
3.02 Följande huvudkategorier av produkttransaktioner särskiljs i ENS:
Transaktionskategorier Kod
Produktion P 1
Insatsförbrukning P 2
Konsumtionsutgift P 3
Faktisk konsumtion P 4
Bruttoinvestering P 5
Export av varor och tjänster P 6Import av varor och tjänster P 7
3.03 Produkttransaktioner bokförs i följande konton:
a) I kontot för varor och tjänster bokförs produktion och import som
tillgång och andra produkttransaktioner som användning.
b) I produktionskontot bokförs som tillgång och insatsförbrukning som
användning.
c) I kontot för användning av disponibel inkomst bokförs konsumtions-
utgift som användning.
d) I kontot för användning av justerad disponibel inkomst bokförs faktisk
konsumtion som användning.
e) I kapitalkontot registreras bruttoinvestering som användning
(förändring i tillgångar).
f) I utrikeskontot för varor och tjänster bokförs import av varor och
tjänster som tillgång, medan export av varor och tjänster bokförs som
användning.
3.04 I tillgångstabellen bokförs produktion och import som tillgång. I
användningstabellen bokförs insatsförbrukning, bruttoinvestering,
konsumtionsutgift och export som användning. I den symmetriska input-
outputtabellen bokförs produktion och import som tillgång och andra
produkttransaktioner som användning.
3.05 Tillförsel av produkter värderas till baspriser (baspriser definieras i punkt
3.48). Användning av produkter värderas till mottagarpriser (mottagar-
priser definieras i punkt 3.06). För vissa typer av tillgång och användning
används mera speciella värderingsprinciper, t.ex. för import och export av
varor.
3.06Definition: Vid köptillfället är mottagarpriset de pris köparen faktiskt
betalar för produkterna; inklusive alla skatter på minus
subventioner av produkterna (men exklusive avdragsgilla
skatter, t.ex. moms på produkterna); inklusive alla trans-
portkostnader betalade separat av köparen för leverans på
begärd tid och plats; efter avdrag av rabatter från
standardpriser vid mängd- eller lågsäsongsköp; exklusive
ränte- eller serviceavgifter som tillkommer vid krediter;
exklusive alla extra avgifter köparen ådragit sig genom att
inte betala inom den tidsperiod som avtalades vid tiden för
köpet.
Om användningstillfället inte sammanfaller med köptillfället, skall en
justering göras för förändringar i priset till följd av tidsskillnaden (på ett
sätt som överensstämmer med förändringar i lagerpriserna). Sådana
justeringar är särskilt viktiga om priserna på de aktuella produkterna
förändras drastiskt under ett år.
PRODUKTION (AKTIVITET OCH RESULTAT)
3.07Definition: Produktion är en aktivitet som utförs under kontroll och
ansvar av en institutionell enhet, som använder insats av
arbetskraft, kapital samt varor och tjänster för att producera
varor och tjänster. Produktion omfattar inte helt naturliga1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 60
▼B
processer utan inslag av mänsklig inblandning eller styrning,
såsom opåverkad tillväxt av fiskebestånd i internationella
vatten (däremot är fiskodling produktion).
3.08 Produktion omfattar
a) produktion av alla individuella eller kollektiva varor eller tjänster som
tillhandahålls till andra enheter än dem som producerat dem (eller
avses att tillhandahållas på detta sätt),
b) produktion i egen regi av alla varor som behålls av producenten för
egen slutlig konsumtion eller bruttoinvestering. Produktion i egen regi
för bruttoinvestering innefattar produktion av fasta tillgångar som
byggnads- och anläggningsverksamhet, utveckling av datorprogram,
mineralprospektering för egen fast bruttoinvestering (för begreppet fast
bruttoinvestering, se 3.100—3.127),
Hushållens produktion i egen regi av varor gäller i första hand
1) bostadsbyggande i egen regi,
2) produktion och lagring av jordbruksprodukter,
3) vidarebearbetning av jordbruksprodukter t.ex. produktion av mjöl
genom malning, konservering av frukt genom torkning och
konservering; produktion av mejeriprodukter som smör och ost
och produktion av öl, vin och sprit,
4) produktion av andra primärprodukter, t.ex. saltbrytning, torvbryt-
ning och vattenförsörjning,
5) andra slag av framställning, t.ex. vävning av tyger, keramik-
framställning och möbeltillverkning.
Hushållens produktion i egen regi skall registreras om denna typ av
produktion är av betydelse, t.ex. om den antas vara av kvantitativ
betydelse i förhållande till den totala tillgången av den aktuella
produkten i ett land.
Av konvention inkluderas i ENS endast bostadsbyggande samt
produktion, lagring och bearbetning av jordbruksprodukter i egen
regi; all annan hushållsproduktion i egen regi betraktas som
negligerbar i Europeiska unionens länder.
c) produktion av bostadstjänster i ägarbebodda bostäder,
d) hushållstjänster och personliga tjänster producerade av betald arbets-
kraft i hushållen,
e) frivillig verksamhet som resulterar i varor, t.ex. byggande av en
bostad, en kyrka eller annan byggnad, skall räknas som produktion.
Frivillig verksamhet som inte resulterar i varor, t.ex. omvårdnad och
städning utan betalning, exkluderas.
All sådan verksamhet inkluderas även om den är olaglig eller inte
registrerad hos skattemyndigheten, sociala, statistiska eller andra myndig-
heter.
3.09 Produktion exkluderar hushållstjänster och personliga tjänster som
produceras och konsumeras inom samma hushåll (med undantag av
anställning av betald arbetskraft i hushållen och bostadstjänster i
ägarbebodda bostäder). Exempel är
a) rengöring, utsmyckning och underhåll av bostaden i den mån dessa
aktiviteter vanligen även utförs av hyresgäster,
b) rengöring, service och reparation av konsumtionskapitalvaror,
c) tillagning och servering av måltider,
d) skötsel, träning och fostran av barn,
e) omvårdnad av sjuka, svaga och gamla,
f) transport av hushållsmedlemmar eller deras tillhörigheter.
PRIMÄRA VERKSAMHETER, SEKUNDÄRA VERKSAMHETER OCH
HJÄLPVERKSAMHETER
3.10Definition: Den primära verksamheten vid en lokal verksamhetsenhet
(LVE) är den aktivitet vars förädlingsvärde överstiger det för
varje annan aktivitet som bedrivs inom samma enhet.
Klassificeringen av den primära verksamheten bestäms
med referens till NACE Rev. 1, först på den högsta nivån i
klassificeringen och därefter på mera detaljerade nivåer.
3.11Definition: En sekundär verksamhet är en aktivitet som bedrivs inom en
lokal verksamhetsenhet i tillägg till den huvudsakliga1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 61
▼B
verksamheten. Resultatet av den sekundära verksamheten är
en sekundärprodukt.
3.12Definition: Resultatet av en hjälpverksamhet är inte avsett för använd-
ning utanför företaget. En hjälpverksamhet är en
stödaktivitet som bedrivs inom företaget för att skapa de
förutsättningar inom vilka den primära eller de sekundära
verksamheterna inom en lokal verksamhetsenhet kan
bedrivas. Hjälpverksamheter karaktäriseras av att de skapar
produkter som vanligen återfinns som insats i nästan alla
slag av produktiv verksamhet, liten som stor.
Hjälpverksamheter kan vara t.ex. inköp, försäljning, marknadsföring,
bokföring, databearbetning, transport, lagring, underhåll, städning och
säkerhetstjänster. Företagen kan välja mellan att bedriva hjälpverksam-
heter i egen regi eller att köpa sådana tjänster på den öppna marknaden
från särskilda producenter av dessa tjänster.
Investering i egen regi anses inte vara hjälpverksamhet.
3.13 Hjälpverksamheter behandlas som en integrerad del av den primära eller
sekundära verksamhet den betjänar. Detta får till följd att
a) produktionen i en hjälpverksamhet inte är explicit avgränsad och
separat bokförd; därav följer att användningen av denna produktion
inte heller bokförs,
b) alla insatser som konsumeras i en hjälpverksamhet — material,
arbetskraft, kapitalförslitning etc. — behandlas som insatser i den
primära eller sekundära verksamhet som den stöder.
PRODUKTION (P.1)
3.14Definition: Produktion består av de produkter som skapats under
räkenskapsperioden.
Särskilda fall som omfattas är
a) varor och tjänster som en lokal verksamhetsenhet tillhandahåller en
annan lokal verksamhetsenhet som tillhör samma institutionella enhet,
b) varor som producerats vid en lokal verksamhetsenhet och är kvar i
lager vid slutet av den period under vilken de producerats, oavsett
vilken den framtida användningen än blir.
Varor och tjänster som produceras och konsumeras inom samma
räkenskapsperiod och inom samma lokala verksamhetsenhet identifieras
dock inte separat. De bokförs därför inte som en del av produktionen eller
insatsförbrukningen i ifrågavarande lokala verksamhetsenhet.
3.15 När en institutionell enhet omfattar mer än en lokal verksamhetsenhet är
den institutionella enhetens produktion summan av produktionen i dess
ingående lokala verksamhetsenheter, inklusive produkter levererade
mellan dessa verksamhetsenheter.
3.16 Tre typer av produktion specificeras i ENS:
a) Marknadsproduktion (P.11).
b) Produktion för egen slutlig användning (P.12).
c) Övrig icke marknadsproduktion (P.13).
Följande distinktion tillämpas också på lokala verksamhetsenheter och på
institutionella enheter:
a) Marknadsproducenter.
b) Producenter för egen slutlig användning.
c) Övriga icke marknadsproducenter.
Distinktionen mellan marknad för egen slutlig användning och övrig icke-
marknad är fundamental eftersom den bestämmer de värderingsprinciper
som skall användas för produktionen: marknadsproduktion och produktion
för egen slutlig användning liksom marknadsproducenters och producen-
ters för egen slutlig användning totala produktion värderas till baspriser,
medan övriga icke marknadsproducenters (lokala verksamhetsenheter)
totala produktion värderas från kostnadssidan. En institutionell enhets
totala produktion värderas som summan av de ingående lokala verksam-
hetsenheterna och påverkas därmed också av distinktionen mellan
marknad, för egen slutlig användning och övrig icke marknad (se
3.54—3.56). Vidare används denna distinktion för att klassificera
institutionella enheter till sektor (se 3.27—3.37).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 62
▼B
Distinktionerna görs uppifrån och ner, dvs. distinktionen görs först för
institutionella enheter, sedan för lokala verksamhetsenheter och sedan för
deras produktion. Som en konsekvens av detta kan den exakta betydelsen
av distinktionen på produktnivå (dvs. definitionen av begreppen mark-
nadsproduktion, produktion för egen slutlig användning och övrig icke
marknadsproduktion) endast förstås genom att också se på egenskaperna
hos den institutionella enheten och hos den lokala verksamhetsenhet som
producerar denna produktion.
Efter den allmänna definitionen av de tre typerna produktion och de tre
typerna producenter (3.17—3.26), presenteras distinktionen mellan
marknad för egen slutlig användning och övrig icke-marknad uppifrån
och ner.
3.17Definition: Marknadsproduktion består av produktion som avyttras på
en marknad (se 3.18) eller avses att avyttras på en marknad.
3.18 Marknadsproduktion omfattar
a) produkter som sålts till ekonomiskt signifikanta priser,
b) produkter som använts för byteshandel,
c) produkter som använts som naturabetalning (inklusive naturalön och
sammansatt förvärvsinkomst in natura),
d) produkter som tillhandahålls av en lokal verksamhetsenhet för att
användas som insatsvaror eller för slutlig användning inom en annan
lokal verksamhetsenhet tillhörig samma institutionella enhet,
e) produkter som lagts till lagren av färdigvaror och varor i arbete
avsedda för någon av de ovan nämnda användningarna (inklusive
naturlig tillväxt av djur och vegetariska produkter liksom ofullbordade
byggnader där köparen är okänd).
3.19Definition: I ENS definieras det ekonomiskt signifikanta priset på en
produkt delvis med hänsyn till den institutionella enhet och
lokala verksamhetsenhet där produktionen skett
(3.27—3.40). Så t.ex. säljs, enligt konvention, all produk-
tion, som sker hos personliga företag och som säljs till andra
institutionella enheter, till ekonomiskt signifikanta priser,
dvs. betraktas som marknadsproduktion. För vissa andra
institutionella enheter betraktas produktionen som såld till
ekonomiskt signifikant pris när mer än 50 % av produk-
tionskostnaden är täckt.
3.20Definition: Produktion för egen slutlig användning avser varor och
tjänster som används endera som slutlig konsumtion inom
samma institutionella enhet eller som fast bruttoinvestering
inom samma institutionella enhet.
3.21 Produkter för egen slutlig konsumtion kan endast produceras i
hushållssektorn. Typiska exempel är
a) jordbruksprodukter som behålls av jordbrukare,
b) bostadstjänster som produceras av boende i ägarbebodda bostäder,
c) hushållstjänster som produceras av anställd avlönad personal.
3.22 Produkter som används för egen fast bruttoinvestering kan produceras i
vilken sektor som helst. Exempel är
a) särskilda verktygsmaskiner, producerade av verkstadsindustriföretag,
b) bostäder, eller utbyggnader av bostäder, producerade av hushåll,
c) byggnadsverksamhet i egen regi, inkluderande gemensam byggnads-
verksamhet utförd av grupper av hushåll.
3.23Definition: Övrig icke-marknadsproduktion omfattar produktion som
tillhandahålls gratis till andra enheter, eller till priser sominte är ekonomiskt signifikanta.
Övrig icke marknadsproduktion (P.13) kan delas in i två grupper:
betalningar avseende övrig icke marknadsproduktion (P.131), bestående
av diverse avgifter och försäljningsinkomster, och annan övrig icke
marknadsproduktion (P.132), omfattande produktion som tillhandahålls
gratis.
3.24Definition: Marknadsproducenter är lokala verksamhetsenheter eller
institutionella enheter vars huvudsakliga produktion är
marknadsproduktion.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 63
▼M2
▼B
▼B
Märk, att om en lokal verksamhetsenhet eller en institutionell enhet är
marknadsproducent så är dess huvudsakliga produktion definitionsmässigt
marknadsproduktion, så som begreppet marknadsproduktion är definierat
efter tillämpande av distinktionen marknad för egen slutlig användning
och övrig icke marknad på den lokala verksamhetsenhet och institutio-
nella enhet som har producerat produkterna ifråga.
3.25Definition: Producenter för egen slutlig användning är lokala verksam-
hetsenheter eller institutionella enheter, vars huvudsakliga
produktion går till egen slutlig användning.
3.26Definition: Övriga icke-marknadsproducenter är lokala verksamhetsen-
heter eller institutionella enheter, vars huvudsakliga
produktion tillhandahålls gratis eller till ekonomiskt icke
signifikanta priser.
Institutionella enheter: distinktion mellan marknad för egen slutlig använd-
ning och övrig icke-marknad
3.27 Distinktionen mellan marknad för egen slutlig användning och övrig icke
marknad för institutionella enheter som producenter sammanfattas i tabell
3.1. Implikationerna för sektorklassificeringen visas också.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 64
Tabell 3.1 — Distinktionen mellan marknadsproducenter, producenter för egen slutlig användning och övriga icke-marknadsproducenter
Typ av institutionell enhet Klassificering
Privat eller offentlig Vinstsyftande eller ej?Försäljning-
sintäkter täcker
mer än 50 % av
produktionskost-
nadenTyp av producent Sektor
1. Privata producenter 1.1 Personliga företag (exklusive
kvasibolag som ägs av hushållen)1.1 = Marknad eller för egen
slutlig användningHushåll
1.2 Övriga privata producenter
(inklusive kvasibolag som ägs
av hushållen)1.2.1 Privata icke vinstsyftande
(ideella/intresseorganisationer)1.2.1.1 Ja 1.2.1.1 = Marknad Företag
1.2.1.2 Nej 1.2.1.2 = Övrig icke-marknad HIO
1.2.2 Övriga privata producenter
(vinstsyftande)1.2.2 = Marknad Företag
2. Offentliga producenter 2.1 Ja 2.1 = Marknad Företag
2.2 Nej 2.2 = Övrig icke-marknad Offentlig sektor▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 65
▼B
Tabellen visar att för att besluta huruvida en institutionell enhet skall
klassificeras som marknadsproducent, producent för egen slutlig använd-
ning eller övrig icke-marknadsproducent måste ett flertal kriterier i tur och
ordning tillämpas.
3.28 Det första kriteriet är distinktionen mellan privata och offentliga
producenter. En offentlig producent är en producent som kontrolleras av
offentliga sektorn. Vad gäller ideella/intresseorganisationer, är en
offentlig producent en organisation som kontrolleras och huvudsakligen
finansieras av den offentliga sektorn. Alla andra producenter är privata
producenter. Kontroll definieras som möjlighet att bestämma policy eller
program för en institutionell enhet, om nödvändigt genom att utse
verkställande ledning. Att äga mer än hälften av aktierna i ett bolag är en
tillräcklig, men inte nödvändig, förutsättning för kontroll (se också 2.26).
3.29 Som visas i tabell 3.1 återfinns privata producenter i alla sektorer utom i
offentliga sektorn. Offentliga producenter däremot återfinns endast i
företagssektorn (icke-finansiella företag och finansiella företag) och i
offentliga sektorn.
3.30 En speciell kategori av privata producenter är de personliga företagen.
Dessa är alltid marknadsproducenter eller producenter för egen slutlig
användning. De senare återfinns i samband med produktion av
bostadstjänster i ägarbebodda bostäder och vid egenregiproduktion av
varor. Alla personliga företag klassificeras till hushållssektorn. Undantag
förs bara för kvasibolag som ägs av hushållen. Dessa är marknads-
producenter och klassificeras till sektorerna icke-finansiella och
finansiella företag.
3.31 För övriga privata producenter, skall skillnad göras mellan privata icke
vinstsyftande institutioner (ideella/intresseorganisationer) och övriga
privata producenter.
Definition: En ideell/intresseorganisation definieras som en legal eller
social enhet skapad med ändamålet att producera varor och
tjänster med egenskaper som inte tillåter dem att bli en källa
för inkomster, vinster eller andra finansiella förtjänster för de
enheter som skapar, kontrollerar eller finansierar dem. I
praktiken kan ideella/intresseorganisationer generera såväl
över- som underskott, men ingen annan institutionell enhet
kan tillgodogöra sig de vinster som skapas.
Alla övriga privata producenter som inte är ideella/intresseorganisationer
är marknadsproducenter. De klassificeras till icke-finansiella och
finansiella företagssektorn.
3.32 För att fastställa typ av producent och sektor för privata ideella/
intresseorganisationer, skall ett 50 %-kriterium användas:
a) Om mer än 50 % av produktionskostnaden täcks av försäljning-
sintäkter, är den institutionella enheten en marknadsproducent och
klassificeras till sektorerna icke-finansiella och finansiella företag.
b) Om mindre än 50 % av produktionskostnaden täcks av försäljning-
sintäkter, är den institutionella enheten en övrig icke
marknadsproducent och klassificeras till sektorn för hushållens ideella
organisationer (HIO). Intresseorganisationer som kontrolleras och
huvudsakligen finansieras av offentliga sektorn klassificeras till
offentliga sektorn.
3.33 Vid åtskillnaden mellan marknadsproducenter och icke-marknadsprodu-
center med hjälp av 50 %-kriteriet, definieras försäljningsintäkt och
produktionskostnad som följer:
a) Försäljningsintäkt avser intäkt exklusive produktskatter men inklusive
alla ersättningar från offentliga sektorn eller av institutioner tillhörande
Europeiska unionen som ges till alla producenter med denna typ av
aktivitet, dvs. alla betalningar som hör samman med volym eller värde
på produktionen ingår medan ersättningar för att täcka ett allmänt
underskott är exkluderade.
Denna definition av försäljningsintäkt överensstämmer med defini-
tionen av produktion till baspris utom att
1) produktion till baspris definieras först efter att det fastställts
huruvida produktionen är marknad eller övrig icke-marknad:
försäljningsintäkter används endast vid värderingen av marknads-
produktion, övrig icke-marknadsproduktion värderas till sina
kostnader,
2) ersättningar från offentliga sektorn för att täcka ett allmänt
underskott i ett offentligt bolag eller kvasibolag behandlas som
övriga produktsubventioner och definieras i 4.35 ff. Följaktligen1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 66
▼B
inkluderar marknadsproduktion till baspris också sådana ersätt-
ningar från offentliga sektorn för att täcka ett allmänt underskott.
b) Produktionskostnad är summan av insatsförbrukning, löner och
kollektiva avgifter, kapitalförslitning och övriga produktionsskatter. I
detta sammanhang subtraheras inte övriga produktionssubventioner.
För att säkerställa jämförbarhet mellan begreppen försäljning och
produktionskostnad vid tillämpning av 50 %-kriteriet, skall produk-
tionskostnad exkludera alla kostnader för investeringar i egen regi.
Vid användning av 50 %-kriteriet måste man se på en följd av år:
Endast om det resultat kriteriet ger gäller för flera år, eller om det
gäller för innevarande år och förväntas gälla den närmaste framtiden,
skall det strikt tillämpas. Smärre fluktuationer i storleken på
försäljningen från ett år till ett annat nödvändiggör inte omklassifi-
cering av en institutionell enhet (och dess lokala verksamhetsenheter
och deras produktion).
3.34 Försäljning kan innefatta flera element. För sjukvårdstjänster som
tillhandahålls av ett sjukhus kan det t.ex. innefatta
a) arbetsgivares köp som går till de anställda som naturainkomst och
därmed blir konsumtionsutgift för de anställda,
b) köp (ersättningar) från privata försäkringsbolag,
c) köp (ersättningar) från socialförsäkringsinstitutioner som skall klassi-
ficeras som sociala naturaförmåner,
d) hushållsköp som inte ersätts (konsumtionsutgift).
Endast mottagna övriga produktionssubventioner och gåvor (t.ex. från
välgörenhetsorganisationer) behandlas inte som försäljning.
3.35 Privata intresseorganisationer som betjänar företag är ett specialfall. De
finansieras vanligen genom bidrag eller medlemsavgifter från en grupp av
företag. Medlemsavgifterna behandlas inte som transferering utan som
betalning för tjänst, dvs.försäljning. Dessa intresseorganisationer är därför
marknadsproducenter och klassificeras till icke-finansiella eller finansiella
företagssektorn.
3.36 Vid tillämpande av 50 %-kriteriet för försäljning och produktions-
kostnader i privata och offentliga intresseorganisationer, kan det i vissa
speciella fall bli missledande att i försäljningen inkludera alla ersättningar
som beror på produktionsvolymen. Detta kan gälla t.ex. finansieringen av
privata och offentliga skolor: Ersättningen från offentliga sektorn kan vara
kopplad till antalet elever men vara föremål för förhandlingar. I ett sådant
fall behöver inte betalningarna behandlas som försäljning trots att de har
en direkt koppling till produktionsvolymen (antal elever). Detta medför att
en skola som huvudsakligen finansieras med sådana ersättningar är en
övrig icke-marknadsproducent. Om skolan är en offentlig producent, dvs.
huvudsakligen finansierad och kontrollerad av det offentliga, skall den
klassificeras som tillhörig offentliga sektorn. Om det är en privat icke-
marknadsproducent som driver skolan, skall den klassificeras som
tillhörande hushållens ideella organisationer (HIO).
3.37 Offentliga producenter kan vara marknadsproducenter eller icke mark-
nadsproducenter. Om 50 %-kriteriet visar att den institutionella enheten
skall betraktas som marknadsproducent, skall den klassificeras till
företagssektorn. 50 %-kriteriet bestämmer också när en offentlig enhet
skall behandlas som ett offentligt ägt kvasibolag: Ett kvasibolag skall bara
skapas om 50 %-kriteriet är uppfyllt. Om den institutionella enheten är en
övrig icke marknadsproducent, klassificeras den till offentliga sektorn.
Distinktionen mellan ideella/intresseorganisationer och övriga produ-
center är därmed inte relevant för klassificeringen av offentliga
producenter.
Lokala verksamhetsenheter och deras produktion: Distinktion mellan
marknad för egen slutlig användning och övrig icke-marknad
3.38 Efter att ha gjort distinktionen marknad för egen slutlig användning och
övrig icke-marknad för institutionella enheter som producenter, kan
distinktionen göras för lokala verksamhetsenheter och deras produktion.
Relationen visas i tabell 3.2.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 67
Tabell 3.2 — Institutionella enheter, lokala verksamhetsenheter och produktion samt distinktionen mellan marknad för egen slutlig användning och övrig icke- marknad
Institutionell enhetPrimär lokal verksamhets-
enhetSekundär lokal verksamhets-
enhetPrimär produktion hos primär
lokal verksamhetsenhetSekundär produktion hos
primär lokal verksamhets-
enhetPrimär produktion hos
sekundär lokal verksamhets-
enhetSekundär produktion hos
sekundär lokal verksamhets-
enhet
Marknadsproducent Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen
slutlig användning
Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Producent för egen
slutlig användningProduktion för egen
slutlig användningMarknadsproduktion
Producent för egen slutlig
användningProducent för egen slutlig
användningProduktion för egen slutlig
användningMarknadsproduktion
Övrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
duktionMarknadsproduktion
Produktion för egen
slutlig användning
Övrig icke-marknadspro-
duktion
Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Övrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
duktionMarknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Övrig icke-marknadspro-
duktion▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 68
▼B
3.39 Hos institutionella enheter som är marknadsproducenter är givetvis den
primära lokala verksamhetsenheten också marknadsproducent. Den
sekundära lokala verksamhetsenheten kan vara marknadsproducent, men
kan också var producent för egen slutlig användning. Däremot kan, enligt
konvention, den sekundära lokala verksamhetsenheten inte vara icke
marknadsproducent. Detta medför att alla (sekundära) lokala verksam-
hetsenheten i företagssektorerna är marknadsproducenter eller producenter
för egen slutlig användning.
3.40 Hos institutionella enheter som är övriga icke-marknadsproducenter är
den primära lokala verksamhetsenheten också övrig icke-marknads-
producent. De sekundära lokala verksamhetsenheterna kan vara
marknadsproducenter eller icke-marknadsproducenter. Detta betyder att
offentliga sektorn och HIO kan innefatta några (sekundära) lokala
verksamhetsenheter som är marknadsproducenter (trots att alla institutio-
nella enheter i dessa sektorer är övriga icke marknadsproducenter). För att
avgöra huruvida de sekundära lokala verksamhetsenheterna är marknads-
eller icke-marknadsproducenter skall 50 %-kriteriet användas.
3.41 Efter att ha gjort distinktionen marknad för egen slutlig användning och
övrig icke-marknad för institutionella enheter och deras lokala verksam-
hetsenheter, kan också distinktionen göras för de lokala
verksamhetsenheternas produktion. Relationerna visas i tabell 3.3.
Tabell 3.3 — Distinktionen marknad för egen slutlig användning och övrig icke-marknad
för lokala verksamhetsenheter och deras produktion
Marknadsprodu-
centerProducenter för
egen slutlig
användningÖvriga icke-mark-
nadsproducenterTotalt
Marknadspro-
duktionXxxTotal mark-
nadsförd produk-
tion
Produktion för
egen slutlig
användningxXxTotal produktion
för egen slutlig
användning
Övrige icke-
marknadspro-
duktion00XTotal övrig icke-
marknadsproduk-
tion
TotaltTotal produk-
tion hos
marknadspro-
ducenterTotal produk-
tion hos
producenter för
egen slutlig
användningTotal produk-
tion hos övriga
icke-marknads-
producenterTotal produktion
X = stor produktion, x = liten produktion, 0 = ingen produktion (av konvention).
3.42 Lokala verksamhetsenheter som är marknadsproducenter och producenter
för egen slutlig användning producerar, enligt konvention, ingen övrig
icke marknadsproduktion. Deras produktion kan endast behandlas som
marknadsproduktion eller produktion för egen slutlig användning och
värderas därefter (3.46—3.52).
3.43 Lokala verksamhetsenheter som är övriga icke-marknadsproducenter kan
som sekundärproduktion producera marknadsproduktion och produktion
för egen slutlig användning. Produkton för egen slutlig användning är
investering i egen regi. Förekomst av marknadsproduktion skall i princip
avgöras genom tillämpande av 50 %-kriteriet för enskilda produkter:marknadsproduktion är produktion som säljs till minst 50 % av sin
produktionskostnad. Detta kan t.ex. gälla offentliga sjukhus som säljer
vissa tjänster till ekonomiskt signifikanta priser. Andra exempel är
offentliga museers försäljning av reproduktioner eller meteorologiska
institut som säljer väderprognoser.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 69
▼B
3.44 I praktiken kan det vara svårt att göra en tydlig avgränsning mellan olika
produkter som produceras i lokala verksamhetsenheter tillhörande
offentliga sektorn eller HIO. Än mer gäller detta de produktionskostnader
som är hänförliga till de olika produkterna. I sådana fall är en enkel
lösning att alla de intäkter som övriga icke marknadsproducenter har i sin
sekundära aktivitet (aktiviteter) behandlas som intäkt från en sorts
marknadsproduktion. Det kan t.ex. gälla ett museums intäkter från
försäljning av affischer och vykort(1).
3.45 Övriga icke marknadsproducenter kan också ha intäkter från försäljning
av sin icke-marknadsproduktion till icke ekonomiskt signifikanta priser,
t.ex. museets inkomster från entrébiljetter. Dessa inkomster avser icke
marknadsprodukter. Om de båda typerna av inkomster (biljettintäkter och
försäljning av affischer och kort) är svåra att separera, kan alltsammans
behandlas endera som intäkt från marknadsproduktion eller intäkt från
övrig icke-marknadsproduktion. Valet mellan de två alternativa behand-
lingarna beror på den antagna relativa vikten av de båda inkomsttyperna
(från biljetter kontra försäljning av affischer och kort).
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV PRODUKTIONEN
3.46 Produktionen skall bokföras och värderas när den är skapad i produk-
tionsprocessen.
3.47 All produktion skall värderas till baspriser, men särskilda konventioner
tillämpas vid
a) värdering av övrig icke-marknadsproduktion,
b) värdering av en övrig icke-marknadsproducents (lokal verksamhets-
enhet) totala produktion,
c) värdering av den totala produktionen för en institutionell enhet där
någon tillhörande lokal verksamhetsenhet är icke-marknadsproducent
(se 3.53—3.56).
3.48Definition: ►M4Baspriset är det pris som producenten erhåller från
köparen, för en producerad enhet av en vara eller tjänst,
minus alla skatter (se 4.27), som erläggs för enheten ifråga
som en konsekvens av dess produktion eller försäljning (t.ex.
produktskatter), plus alla subventioner, som erhålls för
enheten ifråga som en konsekvens av dess produktion eller
försäljning (t.ex. produktsubventioner). ◄Det exkluderar
alla transportkostnader, som faktureras separat av produ-
centen. Det inkluderar alla transportmarginaler som påförs
av producenten på samma faktura, även om de redovisas somen separat post på fakturan.
3.49 Produktion för egen slutlig användning (P.12) skall värderas till baspris
för liknande produkter sålda på marknaden, av detta följer att ett
driftsöverskott eller en sammansatt förvärvsinkomst kan uppstå för sådan
produktion. Detta gäller också för bostadstjänster i ägarbebodda bostäder
(se 3.64). Det är emellertid i allmänhet nödvändigt att värdera produkter
av byggnadsverksamhet i egen regi till produktionskostnad.
3.50 Ökning av lager av varor i arbete värderas i förhållande till uppskattat
rådande baspris för den färdiga produkten.
3.51 Om värdet av produktion behandlad som lager av varor i arbete skall
beräknas i förväg, skall detta baseras på de faktiska kostnaderna med
tillägg för beräknat driftöverskott eller beräknad sammansatt förvärvsin-
komst. De preliminära beräkningarna skall senare ersättas med det
faktiska värdet (när det blir känt) på den färdiga produkten. Det senare är
summan av värdet av
a) färdiga produkter som sålts eller använts för byteshandel,
b) färdiga produkter som överförts till lager, minus uttag,
c) färdiga produkter för egen slutlig användning.
3.52 För byggnader och anläggningar som anskaffats i ofullständigt skick
beräknas ett värde baserat på kostnader fram till den aktuella tidpunkten,
med tillägg för driftsöverskott eller sammansatt förvärvsinkomst (tillägget
kan beräknas på basis av priserna på liknande byggnader och anlägg-
ningar). Gjorda delbetalningar kan användas för att approximera värdet av
den fasta bruttoinvestering köparen gjort vid olika skeden (förutsatt att
inga förskottsbetalningar eller efterskottsbetalningar görs).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 70
(1) Även om intäkterna inte är tillräckliga för att täcka 50 % av museibutikens totala
kostnader, t.ex. för att där också ingår lön till butikens personal.
▼B
Om en byggnadsverksamhet i egen regi inte avslutas inom en och samma
bokföringsperiod, skall värdet av produktionen och motsvarande brut-
toinvestering beräknas med användande av den andel av den totala
produktionskostnaden som upparbetats under perioden, i förhållande till
rådande baspris. Om det inte är möjligt att beräkna baspriset för den
färdiga anläggningen, får den värderas till total produktionskostnad. Om
delar av eller hela arbetskraften är gratis, vilket kan hända om ett antal
hushåll gemensamt engagerar sig i en byggnadsverksamhet, inkluderas i
den beräknade totala produktionskostnaden en skattad kostnad för betald
arbetskraft med användning av de lönenivåer som gäller för liknande slag
av arbete i området eller regionen.
3.53 Total produktion hos en övrig icke-marknadsproducent (lokal verksam-
hetsenhet) skall värderas till total produktionskostnad, dvs. summan av
a) insatsförbrukning (P.2),
b) löner och kollektiva avgifter (D.1),
c) kapitalförslitning (K.1),
d) övriga produktionsskatter (D.29) minus övriga produktionssubven-
tioner (D.39)
Övriga produktionssubventioner skall subtraheras. Det skall emellertid
noteras att övriga produktionssubventioner till övriga icke marknads-
producenter sällan förekommer i praktiken eller uppgår till mycket små
belopp (se 4.36).
Av konvention ingår inte räntebetalningar bland kostnaderna i icke
marknadsproduktion (trots att de kan anses utgöra stora produktions-
kostnader i vissa fall, t.ex. för bostadssammanslutningar). Kostnaderna i
övrig icke marknadsproduktion innehåller inte heller något imputerat
hyresvärde för övriga byggnader som ägs och används i övrig icke
marknadsproduktion.
3.54 En institutionell enhets totala produktion är summan av de ingående
lokala verksamhetsenheternas totala produktion. Detta gäller också de
institutionella enheter som är övriga icke marknadsproducenter.
3.55 Vid frånvaro av sekundär marknadsproduktion hos övriga icke-marknads-
producenter (lokala verksamhetsenheter), skall övrig icke-
marknadsproduktion värderas till produktionskostnad. Vid förekomst av
sekundär marknadsproduktion hos övriga icke marknadsproducenter,
beräknas övrig icke marknadsproduktion residualt, dvs. som skillnaden
mellan den totala produktionskostnaden för övriga icke-marknadsprodu-
center och deras intäkter från marknadsproduktion.
3.56 I princip skall marknadsproduktion hos övriga icke-marknadsproducenter
värderas till baspris. Men trots att en lokal verksamhetsenhet som är icke-
marknadsproducent kan ha försäljningsintäkter, så är dess totala
produktion, såväl marknadsproduktion som icke-marknadsproduktion
(liksom eventuell produktion för egen slutlig användning), värderad till
produktionskostnad. Värdet av marknadsproduktionen ges av intäkterna
från försäljning av marknadsprodukter. Värdet av den övriga icke-
marknadsproduktionen beräknas residualt som skillnaden mellan värdet av
den totala produktionen och värdet av marknadsproduktion och produk-
tion för egen användning. Värdet av intäkter från försäljning av övrig
icke-marknadsproduktion av varor och tjänster till ekonomiskt icke
signifikanta priser förblir en del av värdet av den övriga icke-marknads-
produktionen.
3.57 För några speciella typer av produktion är tidpunkt för bokföring och
värdering av produktionen föremål för följande klargöranden och
undantag, uppställda enligt CPA-nomenklaturens huvudavdelningar.
3.58 A. Produkter från jordbruk, jakt och skogsbruk
B.Fisk
Produktionen av jordbruksprodukter skall bokföras som kontinuerlig
produktion över hela produktionsperioden (och inte endast när grödan
skördas eller djuren slaktas)
Växande gröda, skog på rot och bestånd av fisk eller djur, somuppföds för
att bli livsmedel, skall behandlas som lager av varor i arbete under
processen och omvandlas till lager av färdigvaror när processen är klar.
3.59 D. Tillverkade produkter
F.Byggnads- och anläggningsarbete
När ett försäljningskontrakt är träffat i förväg avseende uppförande av en
byggnad eller annan anläggning, som sträcker sig över flera bokföri-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 71
▼B
ngsperioder, skall den produktion som sker under varje period behandlas
som om den sålts till köparen vid slutet av perioden: dvs. som köparens
bruttoinvestering snarare än som varor i arbete i byggnadsverksamheten. I
realiteten behandlas den utförda produktionen som såld till köparen i
etapper allt eftersom denne tar laglig besittning av produktionen. I de fall
kontraktet påkallar delbetalningar kan värdet av produktionen ofta
approximeras med summan av de delbetalnigar, som gjorts under varje
period. Vid avsaknad av ett försäljningskontrakt bokförs emellertid den ej
avslutande produktionen för varje period som varor i arbete.
3.60 G. Parti- och detaljhandelstjänster; reparationer av motorfordon,
motorcyklar, personliga varor och hushållsvaror
Produktionen av parti- och detaljhandelstjänster mäts genom de handels-
marginaler som tas ut på de varor som köps för vidareförsäljning.
Definition: En handelsmarginal är skillnaden mellan det faktiska eller
åsatta priset på en vara inköpt för vidareförsäljning och det
pris, som skulle få betalas av säljaren för att återanskaffa
varan vid den tid den försäljs eller på annat sätt avyttras.
Av konvention ingår inte kapitalvinster och kapitalförluster i handels-
marginalen. I praktiken tillåter emellertid dataunderlaget inte alltid att alla
kapitalvinster och kapitalförluster kan skiljas ut.
3.61 H. Hotell- och restaurangtjänster
Produktionsvärdet för hotell-, restaurang- och kafétjänster inkluderar
värdet av den mat och drycketc. som k onsumeras.
3.62 I.Transport-, lagrings- och kommunikationstjänster
Produktionen av transporttjänster mäts som värdet av de belopp som
erhålls för att transportera varor eller personer. Transporter för egen
användning inom den lokala verksamhetsenheten betraktas som hjälpverk-
samhet och identifieras och bokförs inte separat.
Produktionen av lagringstjänster mäts som värdet av en ökning av varor i
arbete, antingen som tilläggsproduktion i form av transport över en
tidsperiod (t.ex. lagring för andra lokala verksamhetsenheter) eller en
fysiskförändring (t.ex. i fallet med vin som mognar).
Produktonen av resebyråtjänster mäts som värdet av byråernas avgifter på
tjänster (avgifter eller uppdragsarvode) och inte av den totala utgiften som
resande betalar till resebyrån. Denna kan ju t.ex. också inkludera avgifter
för transport som utförs av tredje part.
Produktionen av chartertjänster mäts genom den totala utgiften som
resande betalar till charterföretaget.
Skillnaden mellan resebyråtjänster och chartertjänster är att rese-
byråtjänster omfattar endast förmedling av tjänster för den resande
medan chartertjänster skapar en ny produkt, t.ex. en rundtur arrangeras där
priset för de olika komponenterna (t.ex. resor, förläggning och underhåll-
ning) inte är urskiljbara för den resande.
3.63 J. Tjänster från finansförmedling (här ingår försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster)
Produktion av sådan finansförmedling, för vilken inga särskilda avgifter
tas ut, mäts enligt konvention som den totala kapitalinkomst, som den
enhet som tillhandahåller tjänsten erhåller, minus dess totala räntebetal-
ningar, exklusive värdet av alla inkomster som erhålls från investering av
dess egna fonder (eftersom sådana inkoster inte uppstår från finansför-
medling) och, i fallet sekundär försäkringsverksamhet hos en
finansförmedlare, exklusive inkomster från investeringar i tekniska
försäkringsreserver. Kapitalvinster och kapitalförluster skall inte tas med
när produktionen mäts, eftersom, vilket gäller genom hela systemet,
kaptialvinster inte skall registreras i produktionskontot utan i ett separat
konto (konto för andra förändringar i tillgångar). Detta gäller också förkapitalvinster på utländsk valuta och säkerheter hos professionella
valutahandlare (även om deras kapitalvinster i allmänhet är positiva och
av valutahandlarna själva betraktas som en del av deras normal vinster).
Handelsmarginalerna vid handel med valuta och säkerheter (t.ex. den
vanliga skillnaden mellan valutahandlarens inköpspris och köparens
inköpspris) skall dock inkluderas i produktionen liksom för parti- och
detaljhandlare. På samma sätt kan det också vara problem med att
särskilja dessa handelsmarginaler från kapitalvinster; detta får hanteras på
bästa möjliga sätt.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 72
▼B
Produktion av finansförmedlingstjänster tillhandahållna av centralbanker
skall mätas på samma sätt som för andra finansförmedlare.
Aktiviteter hos långivare som endast lånar ut av egna fonder betraktas inte
som produktion av tjänst.
Finansförmedlare kan också tillhandahålla olika finansiella tjänster och
affärstjänster för vilka avgifter eller provision explicit tas ut. Det kan t.ex.
vara valutaväxling och rådgivning om investeringar, köp av fast egendom
eller rådgivning i skattefrågor. Produktionen av sådana tjänster värderas
på basis av de avgifter och provisioner som tas ut.
Produktion av försäkringstjänster (serviceavgift) mäts som
totalt faktiskt intjänade permier,
plus totala premietillägg (lika med inkomsten från investeringen
i de tekniska försäkringsreserverna),
minus totala försäkringsersättningar,
minus förändring i livförsäkringsreserver.
Kapitalvinster och kapitalförluster skall inte tas med vid mätning av pro-
duktionen av försäkringstjänster: De skall inte betraktas som förändring i
försäkringsreserver.
Det kan noteras att tekniska försäkringsreserver kan placeras i
försäkringsbolagets sekundära aktiviteter, t.ex. uthyrning av bostäder
eller kontor. I så fall är driftsöverskottet från dessa sekundära aktiviteter
inkomst från placeringen i tekniska försäkringsreserver.
På samma sätt mäts produktionen av pensionsfondstjänster som
totala faktiska pensionsavgifter,
plus totala tillägg (lika med inkomsten av placering i pensions-
fondernas tekniska reserver),
minus pensionsersättningar,
minus förändring i försäkringsreserver.
3.64 K. Fastighets-, uthyrnings- och uppdragstjänster
Produktionen av tjänster i ägarbebodda bostäder skall värderas till den
beräknade hyreskostnad en hyresgäst skulle ha för motsvarande
inkvartering, varvid man tar i beräkning sådana faktorer som läge,
områdets service och behag etc. liksom storlek och kvalitet på bostaden i
sig själv. För garage, som ligger fristående från bostaden, och vilket
används av ägaren för slutlig konsumtion i samband med användandet av
bostaden, skall en motsvarande uppräkning göras. Ingen uppräkning skall
göras för garage, som används av sin privata ägare endast med syfte att
kunna parkera nära arbetsplatsen. Hyresvärdet av ägda bostäder utom-
lands, t.ex. fritidshus, skall inte bokföras som en del av inhemsk
produktion, utan som import av tjänst, och motsvarande driftsöverskott
som primärinkomst från utlandet. För ägarbostäder, som ägs av utlän-
ningar, skall analoga redovisningar göras. I fallet med time-share -
lägenheter skall en motsvarande andel av serviceavgiften bokföras.
Produktion av fastighetstjänster i övriga byggnader mäts genom
hyresvärdet.
Produktionen av operationella leasingtjänster (uthyrning av maskiner och
inventarier etc.) mäts som värdet av den hyra, som leasingtagaren betalar
till leasinggivaren. Den är klart åtskild från finansiell leasing, som är en
metod att finansiera förvärv av fasta tillgångar, t.ex. genom att ett lån ges
av leasinggivaren till leasingtagaren. I fallet med finansiell leasing består
betalningarna (i huvudsak) av amorteringar och räntebetalningar, och
värdet av tjänsterna är mycket små i jämförelse med de totalt erlagda
beloppen (se bilaga om leasing).
Om möjligt bör en särskild lokal verksamhetsenhet skapas för forskning
och utveckling (FoU). Om detta inte är möjligt, skall all FoU av
signifikant storlek (jämfört med den primära aktiviteten) bokföras som
sekundär aktivitet vid den lokala verksamhetsenheten.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 73
▼B
Produktionen av FoU-tjänster mäts sålunda:
a) FoU som utförs av specialiserade kommersiella forskningslaboratorier
eller -institut värderas med intäkterna från försäljning, kontrakt,
uppdrag, avgifter etc. på vanligt sätt.
b) Produktionen av FoU för användning inom samma företag skall, i
princip, värderas på basis av de beräknade baspriser, som skulle ha
betalats om forskningen hade subkontrakterats kommersiellt. I
praktiken är det emellertid sannolikt att den måste värderas på basis
av de totala produktionskostnaderna.
c) FoU som utförs av offentliga enheter, universitet, icke vinstdrivande
forskningsinstitut etc. är vanligen övrig icke-marknadsproduktion och
värderas därför enligt produktionskostnad. Intäkter från försäljning av
FoU av övriga icke-marknadsproducenter av FoU skall som intäkt från
sekundär marknadsproduktion.
Utgifter för FoU skall särskiljas från utgifter för utbildning och träning.
Utgifter för FoUinkluderar inte kostnader för utveckling av mjukvara som
en primär eller sekundär verksamhet. Behandlingen i bokföringen är
emellertid nästan densamma; den enda skillnaden är att mjukvara
betraktas som producerad immateriell tillgång.
3.65. L.Offentlig förvaltning ochförsvar,lagstadgadesocialförsäkringstjänster
Offentlig förvaltning, försvar och lagstadgade socialförsäkringstjänster är
alltid övriga icke-marknadstjänster och värderas därefter.
3.66 M. Utbildning
N.Hälsovård och sociala tjänster
För utbildning och hälsovård är det ofta nödvändigt att dra precisa gränser
mellan marknadsproducenter och övriga icke-marknadsproducenter och
mellan deras marknadsproduktion respektive övrig icke-marknadsproduk-
tion. Till exempel, för vissa typer av utbildning och medicinskbehandling
kan nominella taxor sättas av offentliga institutioner (eller av andra
institutioner, med särskilda subventioner) medan dessa för andra typer av
utbildning och medicinsk specialbehandling kan kräva affärsmässiga
taxor. Ett annat vanligt fall är att samma typ av tjänst (t.ex. högre
utbildning) tillhandahålls av, å ena sidan, det offentliga (eller dess
mellanhand) och, å andra sidan, kommersiella institut. I sådana fall är det
ofta stora skillnader i priser och kvalitet på tjänsterna.
Utbildning och hälsovård exkluderar FoU-aktivitet; hälsovård exkluderar
utbildning i hälsovård, t.ex. av universitetssjukhus.
3.67 O. Andra samhälleliga och personliga tjänster
Produktion av böcker, inspelningar, filmer, mjukvara, band, skivor etc. är
en process i två steg och mäts därmed:
1) Produktionen av original — en immateriell fast tillgång — mäts till det
pris som betalas om det är sålt eller, om det inte är sålt, till baspris som
betalats för liknande original, till produktionskostnad eller till diskon-
terat värde av förväntade framtida intäkter vid användning i
produktionen.
2) Ägaren av denna tillgång kan använda den direkt eller föratt producera
kopior under kommande perioder. Om ägaren har gett andra
producenter licens att använda originalet i sin produktion är de
avgifter, provisioner, royalties etc. han erhåller från licenserna hans
produktion av tjänst. Emellertid är försäljningen av den immateriella
tillgången en negativ investering.
3.68 P.Förvärvsarbete i hushåll
Produktion av hushållstjänster som produceras av anställd betald personal
värderas — enligt konvention — till den anställda personalens lön; detta
inkluderar alla naturförmåner såsom kost och logi.
INSATSFÖRBRUKNING (P.2)
3.69Definition: Insatsförbrukning består av värdet av de varor och tjänster
som används som insats i produktionsprocessen, exklusive
fasta tillgångar, vars användning förs som kapitalförslitning.
Dessa varor och tjänster kan antingen vidareförädlas eller
förbrukas i produktionsprocessen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 74
▼B
3.70 Insatsförbrukning innefattar följande gränsfall:
a) Värdet av alla varor och tjänster som används som insatser i
hjälpverksamheter. Vanliga exempel är inköp, försäljning, mark-
nadsföring, bokföring, databearbetning, transport, lagring, underhåll,
säkerhet etc. Det görs ingen skillnad mellan dessa varor och tjänster
och de som används i den primära (eller sekundära) aktiviteten i en
lokal verksamhetsenhet (LVE).
b) Värdet av varor och tjänster som erhålls från en annan lokal
verksamhetsenhet inom samma institutionella enhet (endast om de
uppfyller den allmänna definitionen i 3.69).
c) Kostnader för användning av hyrda fasta tillgångar, t.ex. operationell
leasing av maskiner eller bilar.
d) Medlemsavgifter, bidrag eller liknande som betalas till intresseorga-
nisationer tillhörande företagssektorn.
e) Förmål m.m. som inte behandlas som fast bruttoinvestering, som
1) små verktyg, som är billiga och används för relativt enkla
operationer, som sågar, hammare, skruvmejslar och andra hand-
verktyg; små hjälpmedel som fickräknare. Enligt praxis skall alla
utgifter för sådana varaktiga varor, vars pris inte överstiger 500 ecu
(i 1995 års priser) per styck (eller, när de köps i stora kvantiteter,
den totalt erlagda summan) räknas som insatsförbrukning enligt
ENS,
2) vanligt, regelbundet underhåll och reparation av fasta tillgångar
som används i produktionen,
3) militära förstörelsevapen och den utrustning som behövs för att
använda dem (men inte lätta vapen eller bepansrade fordon
förvärvade av polis och säkerhetsstyrkor, vilka förs som bruttoin-
vestering),
4) forsknings- och utvecklingstjänster, personalutbildning, marknads-
undersökning och liknande aktiviteter, köpta från en annan enhet
eller tillhandahållna av en separat lokal verksamhetsenhet (LVE)
inom samma institutionella enhet.
f) Betalning för användning av immateriella icke producerade tillgångar
som patent, handelsnamn etc. (exklusive betalning för köp av sådana
tillgångar: dessa behandlas som förvärv av immateriell icke produ-
cerad tillgång).
g) Anställdas utgifter som ersätts av arbetsgivaren för anskaffningar som
är nödvändiga för produktionen som verktyg och säkerhetsutrusting,
vilka det enligt kontrakt åligger den anställde att inköpa.
h) Arbetsgivares utgifter som är både till deras och deras anställdas bästa
då de är nödvändiga för arbetsgivarens produktion. Exempel på detta
är
1) ersättning till anställda för resekostnader, dubbel bosättning,
flyttning och representation i samband med arbete,
2) anskaffning av utrustning för trivsel och komfort på arbetsplatsen.
En fullständigare lista presenteras i punkterna om löner och kollektiva
avgifter (D.1).
i) Serviceavgifter för skadeförsäkringar, som betalas av lokala verksam-
hetsenhter (se också bilaga 3 om försäkringar): För att endast
serviceavgiften skall bokföras som insatsförbrukning skall avdrag
från de inbetalda premierna göras, för t.ex. utbetalda skadeersättningar
och nettoförändringar i försäkringsreserver. De senare kan fördelas på
lokala verksamhetsenheter (LVE) i förhållande till inbetalda
försäkringspremier.
j) Endast för den totala ekonomin: alla indirekt mätta finansiella tjänster
(FISIM) tillhandahållna av inhemska producenter.
3.71 Insatsförbrukning exkluderar
a) objekt som behandlas som fast bruttoinvestering, som
1) värdeföremål,
2) mineralprospektering,3) väsentliga förbättringar, som går långt utöver vad som behövs bara
för att hålla fasta tillgångar i fungerande skick, t.ex. renoveringar,
rekonstruktioner eller utbyggnader,
4) mjukvara, inköpt eller producerad i egen regi.
b) arbetsgivares utgifter som behandles som lön in natura (se 4.05),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 75
▼B
c) offentliga enheters kollektiva tjänster som används av marknads-
producenter eller producenter för egen slutlig användning (behandlas
som kollektiv konsumtion i offentliga sektorn),
d) varor och tjänster producerade och konsumerade inom samma
bokföringsperiod och inom samma lokala verksamhetsenhet (LVE)
(de registreras inte heller som produktion),
e) betalningar för offentliga licenser och avgifter som förs som produk-
tionsskatter (se 4.22 och 4.23).
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV INSATSFÖRBRUK-
NING
3.72 Produkter som används för insatsförbrukning skall bokföras och värderas
vid den tidpunkt de går in i produktionsprocessen. De skall värderas till
mottagarpris för liknande varor och tjänster vid samma tidpunkt.
3.73 I praktiken bokför inte produktionsenheter den faktiska användningen av
varorna direkt. De bokför inköp av varor tänkta att användas som insats
och lagerförändringar av sådana varor. Insatsförbrukningen måste därför
beräknas som inköp minus lagerförändringar (se 3.120—3.124 för korrekt
värdering av de senare).
SLUTLIG KONSUMTION (P.3, P.4)
3.74 För slutlig konsumtion används två begrepp:
a) Konsumtionsutgift (P.3).
b) Faktisk konsumtion (P.4).
Konsumtionsutgift är ett begrepp, som är hänförligt till en sektors utgifter
för konsumtionsvaror och tjänster. Till skillnad från detta är faktisk
konsumtion hänförligt till sektorns anskaffning av konsumtionsvaror och -
tjänster. Skillnaden mellan dessa två begrepp ligger i behandlingen av
vissa varor och tjänster, som finansieras av det offentliga eller av ideella
organisationer, men som tillhandahålls hushållen som sociala transferer-
ingar in natura.
KONSUMTIONSUTGIFT (P.3)
3.75Definition: Konsumtionsutgifter består av inhemska institutionella
enheters utgifter för varor och tjänster, som används för
direkt tillfredsställelse av individuella behov eller önskemål
eller kollektiva behov hos medlemmar i en gemenskap.
Konsumtionsutgifter kan förekomma på inhemskt territorium
eller utomlands.
3.76 Hushållens konsumtionsutgifter inkluderar följande gränsfall:
a) Bostadstjänster i ägarbebodda bostäder.
b) Inkomster in natura, som
1) varor och tjänster som anställda får som naturainkomst,
2) varor och tjänster producerade i personliga företag som ägs av
hushållen, och som medlemmarna i hushållet behåller för egen
konsumtion. Som exempel kan nämnas livsmedel och andra
jordbruksprodukter, bostadstjänster i ägarbebodda bostäder och
hushållstjänster producerade av anställd avlönad personal (tjänare,
kockar, trädgårdsmästare, chaufförer etc.),
c) material som inte betraktas som insatsförbrukning, som
1) material för små reparationer och utsmyckning av bostäder av det
slag som vanligen utförs av hyresgäster såväl som ägare,
2) material för reparation och underhåll av konsumentkapitalvaror,
inklusive fordon,
d) artiklar som inte behandlas som investering; särskilt varaktiga
konsumtionsvaror som bibehåller sin funktion i flera bokföringspe-
rioder; detta inkluderar överföring av äganderätten till vissa varaktiga
konsumtionsvaror från ett företag till ett hushåll (se transaktioner med
befintliga varor 3.148),
e) finansiella tjänster där betalning sker direkt,
f) försäkringstjänster genom den implicita serviceavgiften (se 3.63),
g) pensionsfondstjänster genom den implicita serviceavgiften (se 3.63),
h) hushållens betalningar för licenser, tillstånd, etc. vilka betraktas som
inköp av tjänst (se 4.79 och 4.80),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 76
▼B
i) inköp av produkter till ekonomiskt icke signifikanta priser, t.ex.
inträdesavgifter till museum (se 3.45).
3.77 Hushållens konsumtionsutgifter exkluderar
a) sociala transfereringar in natura, som utgifter som till en början betalas
av hushållen men som senare ersätts genom sociala försäkringar, t.ex.
vissa medicinska utgifter,
b) poster som förs som insatsförbrukning eller bruttoinvestering, som
1) utgifter som läggs ut i affärsverksamhet av hushåll som äger
personliga företag, t.ex. på varaktiga varor som fordon, möbler eller
elektrisk utrustning (fast bruttoinvestering) och även på icke
varaktiga varor som bränsle (insatsförbruktning),
2) utgifter som en bostadsägare lägger ner på dekoration, underhåll
och reparation av bostaden och som inte normalt utförs av en
hyresgäst (förs som insatsförbrukning i produktion av
bostadstjänster),
3) inköp av bostäder (förs som fast bruttoinvestering),4) utgifter för värdeföremål (förs som bruttoinvestering),
c) poster som betraktas som förvärv av icke producerade tillgångar,
särskilt köp av mark,
d) alla sådana betalningar som hushåll gör och som skall behandlas som
skatter, som licenser på egna fordon, båtar eller flygplan liksom
licenser för att jaga, skjuta eller fiska (se 4.79 och 4.80),
e) medlemsavgifter, bidrag och andra avgifter som betalas av hushållen
till deras ideella organisationer (HIO), som arbetstagarorganisationer,
yrkesförbund, konsumentorganisationer, kyrkor, sociala och kulturella
samfund, fritids- och idrottsklubbar,
f) hushållens frivilliga överföringar, kontant eller in natura, till välgören-
hets- och hjälporganisationer.
3.78 Konsumtionsutgifter för HIO inkluderar två separata kategorier:
a) Värdet av varor och tjänster producerade av HIO och som inte är
investering i egen regi och som inte heller är utgifter hos hushåll och
andra enheter.
b) Utgifter av HIO för varor och tjänster som producerats av marknads-
producenter och som levereras — utan någon vidarebearbetning — till
hushåll för konsumtion som sociala transfereringar in natura.
3.79 Konsumtionsutgifter (P.3) i offentliga sektorn inkluderar två typer av
utgifter liknande dem för HIO:
a) Värdet av varor och tjänster producerade av offentliga sektorn (P.1)
och som inte är investering i egen regi (motsvarande P.12) eller
försäljning – marknadsproduktion (P.11) och betalningar avseende
övrig icke marknadsproduktion (P.131).
b) Offentliga sektorns köp av varor och tjänster som producerats av
marknadsproducenter och som levereras till hushållen – utan någon
vidarebearbetning – som sociala transfereringar in natura
(D.6311 + D.63121 + D.63131), dvs. där offentliga sektorn endast
betalar för varor och tjänster som av säljaren levereras till hushållen.
3.80 Företag har inga konsumtionsutgifter. Deras köp av samma sorts varor
eller tjänster, som de som används av hushållen för slutlig konsumtion,
går endera till insatsförbrukning eller lämnas till de anställda som lön in
natura, dvs. imputerade konsumtionsutgifter hos hushållen. Även när de,
t.ex. i reklamsyfte, finansierar individuell konsumtion behandlas utgiften
som insatsförbrukning.
FAKTISK KONSUMTION (P.4)
3.81Definition: Faktisk konsumtion består av varor eller tjänster som
förvärvas av inhemska institutionella enheter för den direkta
tillfredsställelsen av mänskliga behov, såväl individuella
som kollektiva.
3.82Definition: Varor och tjänster för individuell konsumtion (”individuella
varor och tjänster”) förvärvas av ett hushåll och används för
att tillfredsställa behov och önskningar hos medlemmarna i1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 77
▼M2
▼B
▼B
detta hushåll. Individuella varor och tjänster har följande
egenskaper:
a) Det måste vara möjligt att observera och bokföra ett
individuellt hushålls eller en hushållsmedlems förvärv av
varan eller tjänsten liksom tidpunkten vid vilken
förvärvet ägde rum.
b) Hushållet måste ha samtyckt till mottagandet av varan
eller tjänsten och vidtagit nödvändiga åtgärder för att
möjliggöra mottagandet — t.ex. genom att infinna sig vid
en skola eller klinik.
c) Varan eller tjänsten måste vara sådan att dess förvärv av
ett hushåll eller en person, eller möjligen en liten,
begränsad grupp av personer, utesluter att den förvärvas
av andra hushåll eller personer.
3.83Definition: Tjänster för kollektiv konsumtion (”kollektiva tjänster”)
levereras samtidigt till alla medborgare i samhället eller till
alla medborgare i en viss del av samhället, t.ex. alla hushåll
som bor i en viss region. Kollektiva tjänster har följande
egenskaper:
a) De kan levereras samtidigt till varje medborgare i
samhället eller till vissa delar av samhället, som till
dem som bor i ett bestämt geografiskt område eller på en
bestämd geografiskplats.
b) Användningen av sådana tjänster är i allmänhet passiv
och kräver inte ett uttryckligt godkännande eller en aktiv
medverkan av alla berörda individer.
c) Leveransen av en kollektiv tjänst till en individ reducerar
inte den tillgängliga mängden för andra individer i
samhället eller i en särskild del av samhället. Det är ingen
konkurrens om tjänsterna.
3.84 Hushållens samtliga konsumtionsutgifter är individuella. Av konvention
behandlas alla varor och tjänster som tillhandahålls av hushållens ideella
organisationer som individuell konsumtion.
3.85. För de varor och tjänster som tillhandahålls av offentliga enheter dras
gränsen mellan individuella och kollektiva varor och tjänster med
utgångspunkt i Ändamålsindelning av den offentliga sektorns utgifter
(COFOG).
Enligt konvention skall alla offentliga konsumtionsutgifter under var och
en av följande rubriker föras som individuella konsumtionsutgifter:
a) 7.1 Medicinska produkter, apparater och anordningar
7.2 Öppen sjukvård
7.3 Sluten sjukvård
7.4 Folkhälsovård
b) 8.1 Fritids- och idrottsverksamhet
8.2 Kulturell verksamhet
c) 9.1 Förskoleutbildning samt grundskoleutbildning årskurs 1–6
9.2 Grundskoleutbildning årskurs 7–9 och gymnasieutbildning
9.3 Eftergymnasial utbildning utom högskoleutbildning9.4 Högskoleutbildning
9.5 Ej nivåbestämd utbildning
9.6 Stödtjänster till utbildning
d) 10.1 Sjukdom och funktionshinder
10.2 Ålderdom
10.3 Efterlevande10.4 Familj och barn
10.5 Arbetslöshet
10.6 Boende
10.7 Övrig social utsatthet1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 78
▼M6
▼M6
Alternativt motsvarar den offentliga sektorns utgifter för individuell
konsumtion huvudgrupp 14 i COICOP, vilken inbegriper följande
grupper:
14.1 Boende (motsvarar grupp 10.6 i COFOG)
14.2 Hälso- och sjukvård (motsvarar grupperna 07.1–07.4 i COFOG)
14.3 Fritid och kultur (motsvarar grupperna 08.1 och 08.2 i COFOG)14.4 Utbildning (motsvarar grupperna 09.1–09.6 i COFOG)14.5 Socialt skydd (motsvarar grupperna 10.1–10.5 och grupp 10.7 i
COFOG)
Utgifterna för kollektiv konsumtion är återstoden av den offentliga
sektorns utgifter för slutlig konsumtion.
Enligt COFOG består den särskilt av:
a) Allmän offentlig förvaltning (huvudgrupp 01)
b) Försvar (huvudgrupp 02)
c) Samhällsskydd och rättskipning (huvudgrupp 03)
d) Näringslivsfrågor (huvudgrupp 04)
e) Miljöskydd (huvudgrupp 05)
f) Bostadsförsörjning och samhällsutveckling (huvudgrupp 06)
g) Allmän administration, tillsyn, spridning av allmän information och
statistik(alla huvudgrupper)
h) Forskning och utveckling (alla huvudgrupper).
3.86 Sambanden mellan de olika begreppen kan visas i en tabell:
Sektor som har utgifter
Offentlig sektorHushållens ideella
organisationerHushåll Total anskaffning
Individuell
konsumtionX
(= Sociala
transfereringar
in natura)X
(= Sociala
transfereringar
in natura)X Hushållens
faktiska indivi-
duella konsum-
tion
Kollektiv
konsumtionX 0 0 Offentliga
sektors faktiska
kollektiva
konsumtion
Totala utgifter Offentliga
konsumtionsut-
gifterHushållens
ideella organi-
sationers
konsumtionsut-
gifterHushållens
konsumtionsut-
gifterFaktisk
konsumtion=To-
tala konsum-
tionsutgifter
3.87 Hushållens ideella organisationers konsumtionsutgifter är, enligt konven-
tion, individuella. Som följd därav är total faktisk konsumtion lika med
summan av hushållens faktiska konsumtion och offentliga sektorns
faktiska konsumtion.
3.88 Enligt konvention förekommer inga sociala transfereringar in natura till
och från utlandet (även om sådana transfereringar förekommer i monetära
termer). Följaktligen är total faktisk konsumtion lika med totala konsum-
tionsutgifter.
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV KONSUMTIONS-
UTGIFTER
3.89 Som förklaras i kapitel I skall varor och tjänster i allmänhet registreras när
köpet sker, dvs. när köparen ingår en förpliktelse mot säljaren. Detta
förutsätter att utgiften för en vara bokförs vid den tidpunkt då
äganderätten förändras; utgiften för en tjänst bokförs när leveransen av
tjänsten är avslutad.
3.90 Utgift för en vara som anskaffas genom avbetalningsköp eller liknande
kreditavtal (liksom vid finansiell leasing) skall bokföras vid den tidpunkt1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 79
▼B
▼B
varan levereras, även om det inte sker någon laglig förändring i äganderätt
vid denna tidpunkt.
3.91 Konsumtion för egen räkning skall bokföras när de produkter, som behålls
för egen konsumtion, produceras.
3.92 Hushållens konsumtionsutgifter bokförs till mottagarpriser. Detta är det
pris köparen faktiskt betalar för produkterna vid tiden för köpet. En mera
detaljerad definition återfinns i punkt 3.06.
3.93 Varor och tjänster, som tillhandahålls som lön in natura till anställda, skall
värderas till baspriser i de fall de produceras av arbetsgivaren och till
arbetsgivarens mottagarpriser i de fall arbetsgivaren köper in dem.
3.94 Varor och tjänster som behålls för egen konsumtion värderas till baspriser.
3.95 Konsumtionsutgifter i offentliga sektorn eller i HIO för produkter, som de
själva producerat, bokförs vid den tidpunkt då de produceras, vilket också
är tidpunkten för leverans av sådana tjänster från offentliga sektorn eller
från HIO. För konsumtionsutgifter för varor och tjänster, som levereras av
marknadsproducenter, är leveranstidpunkten lika med bokföringstid-
punkten.
3.96 Konsumtionsutgifter (P.3) i offentliga sektorn eller i HIO är lika med
summan av deras produktion (P.1) plus utgifter för produkter som
levereras till hushållen via marknadsproducenter – som utgör en del av de
sociala transfereringarna in natura (D.6311 + D.63121 + D.63131) –
minus betalningar från andra enheter – marknadsproduktion (P.11) och
betalningar avseende övrig icke marknadsproduktion (P.131) – minus
bruttoinvestering i egen regi (motsvarande P.12).
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV FAKTISK KONSUM-
TION
3.97 Varor och tjänster förvärvas av institutionella enheter när de blir de nya
ägarna av varorna, eller när leveransen av varor och tjänster till dem är
avslutad.
3.98. Anskaffningar — faktisk konsumtion —värderas till mottagarpriser för de
enheter som ådrar sig utgifterna.
Andra transfereringar in natura än sociala transfereringar in natura från
offentliga sektorn och från HIO behandlas som om de var kontanta
transfereringar. Följaktligen bokförs värdet av varorna och tjänsterna
faktiskt som utgifter för de institutionella enheter eller sektorer som
mottar dem.
3.99 Värdet av de två aggregaten konsumtionsutgift respektive faktisk
konsumtion är detsamma. Varor och tjänster, som förvärvats av inhemska
hushåll genom sociala transfereringar in natura, värderas således till
samma priser som de värderas i utgiftsaggregaten.
BRUTTOINVESTERING (P.5)
3.100 Bruttoinvestering omfattar
a) fast bruttoinvestering (P.51),
b) lagerinvestering (P.52),
c) anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53).
3.101 Bruttoinvestering innebär att kapitalförslitning inkluderas. Nettoinves-
tering erhålls genom avdrag av kapitalförslitning från bruttoinvestering.
FAST BRUTTOINVESTERING (P.51)
3.102Definition: Fast bruttoinvestering (P.51) består av inhemska producen-
ters förvärv, minus avyttringar, av fasta tillgångar under en
given period, plus vissa tillägg till värdet av icke
producerade tillgångar som uppstått genom den produktivaverksamheten hos en producent eller institutionell enhet.
Fasta tillgångar är materiella eller immateriella tillgånger
tillkomna som resultat av produktionsprocesser, som själva
används mer än ett år upprepat eller kontinuerlig i produk-
tionsprocesser.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 80
▼M2
▼B
▼B
3.103 Fast bruttoinvestering innefattar både positiva och negativa värden:
a) Positiva värden:
1) nya eller befintliga fasta tillgångar som har inköpts,
2) fasta tillgångar som producerats och behållits för producentens
egen användning (inklusive produktion i egen regi av fasta
tillgångar, som ännu inte är avslutade eller helt fullgångna),
3) nya eller befintliga fasta realkapitaltillgångar som förvärvats genom
byteshandel,
4) nya eller befintliga fasta tillgångar som erhållits genom kapitalt-
ransferering in natura,
5) nya eller befintliga fasta tillgångar som anskaffats av användaren
via finansiell leasing,
6) väsentliga förbättringar av fasta tillgångar eller existerande
historiska monument,
7) naturlig tillväxt hos sådana naturtillgångar som tillförsäkrar en
löpande produktion.
b) Negativa värden (dvs. avyttring av fasta tillgångar som bokförs som
negativa anskaffningar):
1) befintliga fasta tillgångar som försålts,
2) befintliga fasta tillgångar som lämnats vid byteshandel,
3) befintliga fasta tillgångar som lämnats genom kapitaltransferering
in natura.
3.104 Avyttring av fasta tillgångar omfattar inte
a) kapitalförslitning (vilken inkluderar förväntade normala skador),
b) extraordinära förluster, t.ex. sådana som beror på torka eller andra
naturkatastrofer (bokförs som andra volymförändringar av tillgångar).
3.105 Följande typer av bruttoinvesteringar kan särskiljas:
a) Anskaffning, minus avyttring, av materiella fasta tillgångar:
1) bostäder,
2) övriga byggnader och anläggningar,
3) maskiner och inventarier,4) odlade tillgångar (skog och boskap).
b) Anskaffning, minus avyttring, av immateriella fasta tillgångar:
1) mineralprospektering,
2) datorprogramvara,
3) litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk,
4) övriga immateriella fasta tillgångar.
c) Väsentliga förbättringar av materiella icke producerade tillgångar,
särskilt sådana som hör till mark (trots att förvärv av icke producerade
tillgångar inte ingår).
d) Kostnader förenade med överföring av äganderätt av icke producerade
tillgångar, som markoch patent (trots att förvärv av sådana tillgångar
inte ingår).
3.106 Väsentliga förbättringar av markomfattar
a) återvinning av markfrån havet genom byggande av fördämningar,
strandvallar eller dammar för detta ändamål,
b) rensning av skog, röjning av sten etc. för att möjliggöra markens
användning i produktion för första gången,
c) torrläggning av våtmarker eller bevattning av öknar genom byggande
av vallar, diken och bevattningskanaler,
d) åtgärder för att förhindra översvämning eller erosion av hav eller
floder genom byggande av pirar, strandvallar eller flodvallar.
Sådana aktiviteter kan leda till skapandet av väsentliga nya anläggningar
som strandvallar, flodvallar och dammar, men dessa används inte direkt
för att producera andra varor och tjänster på samma sätt som är fallet med
de flesta anläggningar. De byggs för att skapa mer och bättre mark, och
det är marken, en icke producerad tillgång, som behövs för produktionen.
T.ex. tjänar en damm som har byggts för att producera elektricitet ett helt
annat ändamål än en damm somhar byggts för att stänga ute havet. Endast1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 81
▼B
byggande av den senare typen av damm skall klassificeras som
markförbättring.
3.107 Fasta bruttoinvesteringar inkluderar gränsfall som
a) anskaffning av husbåtar, pråmar, flyttbara hem och husvagnar som
används som bostäder av hushåll samt alla tillhörande anläggningar,
som garage,
b) anläggningar och utrustning som används av det militära, liknande
sådana som används av civila producenter, som flygfält, fartygsdockor,
vägar och sjukhus,
c) lätta vapen och bepansrade fordon, som används av icke-militära
enheter,
d) förändringar i djurbesättningar som används i produktionen år efter år,
som avelsdjur, mjölkboskap, får för ullproduktion och dragdjur,
e) förändringar i bestånd av träd som brukas år efter år, som fruktträd,
vinrankor, gummiträd, palmträd etc.,
f) förbättringar av existerande fasta tillgångar som väl överstiger kraven
för ordinarie underhåll och reparation,
g) anskaffning av fasta tillgångar genom finansiell leasing.
3.108 Fast bruttoinvestering exkluderar
a) transaktioner som ingår i insatsförbrukning, som
1) inköp av mindre verktyg för produktionsändamål (se 3.70 e),
2) ordinarie underhåll och reparation,3) inköp av militära vapen och deras underhållssystem,
4) avgifter för fasta tillgångar som används inom kontrakt för
operationell leasing (se även bilaga om leasing och hyrköp av
varaktiga varor),
b) transaktioner som bokförs som lagerinvestering:
1) djur som uppförs för slakt, inklusive fjäderfä,
2) träd som växer för produktion av timmer (varor i arbete),
c) maskiner och inventarier som förvärvas av hushåll för konsumtionsä-
ndamål (konsumtionsutgift),
d) kapitalvinster och kapitalförluster på fasta tillgångar (andra
förändringar i tillgångar),
e) extraordinära förluster av fasta tillgångar (andra förändringar i
tillgångar), t.ex. förstöring av odlade tillgångar och boskap genom
farsoter/epidemier (normalt inte täckta av försäkringar) eller skador till
följd av onormala översvämningar, stormar eller skogsbränder (se
kapitel 4).
3.109 Fasta bruttoinvesteringar i form av förbättringar av befintliga fasta
tillgångar skall klassificeras tillsammans med anskaffning av nya fasta
tillgångar av samma slag.
3.110 Immateriella fasta tillgångar kan vara av typ ny information, expertkun-
skap etc. och omfattar
a) mineralprospektering, inklusive kostnader för provborrning, flygkar-
tering eller andra undersökningar, transportkostnader etc.,
b) datorprogramvara och stora databaser som skall användas i pro-
duktionen i mer än ett år,
c) litterära och kostnärliga originalmanuskript, översättningar, modeller,
filmer, ljudupptagningar etc.
3.111 För både fasta tillgångar och icke producerade, icke finansiella tillgångar
består kostnaderna för ägarbytet för den nye ägaren av
a) kostnader i samband med leverans av tillgången (ny eller befintlig
tillgång) på önskad plats och tid, som transportkostnader, installa-
tionsavgifter, monteringskostander etc.,
b) förrättningsavgifter eller provisioner, som avgifter till lantmätare,
ingenjörer, advokater, värderare etc. samt provisioner till fastig-
hetsmäklare, auktionister etc.,
c) skatter som skall betalas av den nye ägaren, när tillgången byter ägare.
Alla dessa kostnader skall bokföras som bruttoinvestering hos den nye
ägaren. Observera att skatterna skall behandlas som skatt på förmed-
lingstjänster och inte som skatt på den köpta tillgången.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 82
▼B
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV FAST BRUTTOIN-
VESTERING
3.112 Fast bruttoinvestering bokförs när äganderätten till den fasta tillgången
överförs till den institutionella enhet som avser att använda den i
produktion.
Modifiering av denna generella regel är nödvändigt vid
a) finansiell leasing (ägarbyte imputeras),
b) investering i egen regi.
Tillgångar som förvärvas via finansiell leasing bokförs som om
användaren blir ägare när han tar varan i besittning. Investeringar i
egen regi bokförs när de är producerade.
3.113 Fast bruttoinvestering värderas till mottagarpriser inklusive installations-
avgifter och andra kostnader för ägarbyte. När investeringen sker i egen
regi, värderas den till baspris för liknande fasta tillgångar (vilket
förutsätter tillägg för driftöverskott netto eller sammansatt förvärvsin-
komst) eller till produktionskostnad om baspriser inte är tillgängliga.
3.114 Förvärv av immateriella fasta tillgångar värderas på olika sätt:
a) Mineralprospektering: till kostnader för genomförda provborrningar
och kostnader som lagts ned för att möjliggöra proven (som
flygkarteringar och andra undersökningar).
b) Datorprogramvara: till mottagarpris när den inköps på marknaden och
till beräknat baspris (eller till produktionskostnad om baspris inte är
tillgängligt) när den utvecklas internt.
c) Litterära och kostnärliga original: till det pris köparen betalar när det
säljs eller, om det inte säljs, till det baspris som betalas för liknande
orginal, till produktionskostnad eller till det diskonterade värdet av
framtida intäkter, som förväntas från dess användning i produktionen.
3.115 Avyttring av befintliga fasta tillgångar genom försäljning värderas till
(bas)prisefter avdrag föralla slag av kostnader förägarbytet säljaren ådrar
sig.
3.116 Kostnader för ägarbyte kan gälla både producerade tillgångar, inklusive
fasta tillgångar, och icke producerade tillgångar som mark.
Dessa kostnader ingår i mottagarpriset när det gäller producerade
tillgångar. De måste skiljas ut från själva köpet och försäljningen när
det gäller mark och andra icke producerade tillgångar och bokföras under
en särskild rubrik vid klassificeringen av fasta bruttoinvesteringar.
LAGERINVESTERING (P.52)
3.117Definition: Lagerinvesteringar mäts som värdet av uppbyggnad av lager
minus värdet av uttag ur lager och värdet av alla
återkommande lagerförluster.
3.118 Genom fysisk förstöring eller skada genom olyckshändelse eller snatteri
kan återkommande förluster förekomma för alla typer av varor i lager,
som
a) förlust av insatsvaror,
b) förlust av varor i arbete,
c) förlust av färdiga varor,
d) förlust av handelsvaror (t.ex. butikstöld).
3.119 Lager omfattar följande kategorier:
a) Insatsvaror:
Insatsvaror omfattar alla varor som lagerhålls och där avsikten är att
använda dem som insatsvaror i produktionen; detta inkluderar varor
som lagerhålls av offentliga sektorn. Artiklar som guld, diamanter etc.
inkluderas när de avses för industriell användning eller produktion.
b) Varor i arbete:
Varor i arbete omfattar produkter som ännu inte är färdigställda. De
registreras i producentens lager. De kan ha många olika former, t.ex.
1) växande skörd,
2) växande skog och boskap,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 83
▼B
3) icke färdigställda anläggningar (utom sådana som produceras enligt
ett i förväg ingånget försäljningskontrakt eller för egen räkning, i
vilket fall de betraktas som bruttoinvestering),
4) andra icke färdigställda fasta tillgångar, t.ex. fartyg och oljeriggar,
5) delvis färdigställda undersökningar i ett juridiskt mål eller
konsultärende,
6) delvis färdigställda filmproduktioner,
7) delvis färdigställda datorprogram.Varor i arbete måste bokföras för alla produktionsprocesser, som inte
är färdigställda vid slutet av den givna tidsperioden. Detta är särskilt
viktigt vid kvartalsräkenskaper, t.ex. för jordbruksprodukter som inte
mognar under ett kvartal.
En minskning av varor i arbete sker när produktionsprocessen avslutas.
Vid den tidpunkten övergår alla varor i arbete till färdiga produkter.
c) Färdigvaror:
Färdigvaror som del av lager består av produkter, som producenten
inte avser att vidarebearbeta ytterligare innan leverans (även vid
leverans för insatsförbrukning i andra produktionsprocesser).
d) Handelsvaror:
Handelsvaror är varor som förvärvats med syfte att vidareförsälja dem
i befintligt skick.
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV LAGERINVES-
TERING
3.120 Tidpunkt för bokföring och värdering av lagerinvesteringar skall vara
konsistent med andra produkttransaktioner. Detta gäller särskilt vid
insatsförbrukning (t.ex. insatsvarulager), produktion (t.ex. varor i arbete
och produktion genom lagring av jordbruksprodukter) och bruttoinves-tering (t.ex. varor i arbete). Konsistens fordras också vid varuflöden för
legoarbete. T.ex., om varor bearbetas utomlands och detta innebär en
väsentlig fysiskförändring av varorna, måste varorna ink luderas i
exporten (och senare i importen) (se 3.135). Denna export speglas av en
motsvarande minskning i lagren och den relaterade importen bokförs
senare som en lagerökning (om den inte omedelbart används eller säljs).
3.121 Lagerinvestering skall värderas vid tidpunkten för införande i lager (för
varor som införs) eller tidpunkten för uttag (för varor som tas ut).
3.122 De priser som används skall vara konsistenta med dem som används för
andra strömmar, vilket mera specifikt innebär att
a) färdigvaror som överförs till producentens lager skall värderas som om
de såldes vid den tidpunkten till löpande baspriser,
b) ökning av varor i arbete värderas i proportion till det beräknade
löpande baspriset för den färdiga produkten,
c) minskning av varor i arbete (som tas ur lagren när arbete är slutfört)
värderas till baspriser,
d) varor som tas ur lager för försäljning värderas till baspriser,
e) handelsvaror som införs i lagren hos parti- och detaljhandlare etc.
värderas till faktiskt eller beräknat mottagarpris för handlaren,
f) handelsvaror som tas ur lager värderas till återanskaffningspris vid
tiden för uttaget (inte vid tiden för anskaffningen).
3.123 Förluster till följd av fysisk förstörelse, skada genom olyckshändelse eller
snatteri bokförs och värderas som följer:
a) För insatsvaror: på samma sätt som insatsvaror som faktiskt tas ur
lagret för att användas i produktionen (insatsförbrukning).
b) För varor i arbete: som en reduktion av den ökning som hänför sig till
den produktion som utförs under perioden.
c) För färdiga varor och handelsvaror: som uttag av oförstörda varor till
aktuellt pris.
3.124 Föregående paragrafer har beskrivit den teoretiskt korrekta värderingen av
varje individuell transaktion in i och ut ur lagren som är nödvändig för att
nå konsistens med värderingen av produktion, insatsförbrukning och
slutlig användning. I praktiken kommer detta ofta att visa sig vara för
svårt att tillämpa, och approximativa metoder måste användas:
a) När förändringar i lagervolymerna är ganska regelbundna, är en
praktisk metod, som ligger nära den teoretiska värderingsprincipen, att1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 84
▼B
multiplicera volymförändringen i lagren med genomsnittspriserna för
perioden (mottagarpriser för lager som hålls av användare eller parti-
och detaljhandlare och baspriser för lager som hålls av producenter).
b) I de fall priserna på de ifrågavarande varorna förblir ganska konstanta
behöver inte heller stora fluktuationer i lagervolymen innebära att en
enkel approximation blir värdelös, t.ex. en multiplikation av
lagerförändringen med genomsnittspriset.
c) Om både volymer och priser på lagren förändras avsevärt inom
räkenskapsperioden, behövs mera sofistikerade approximationsme-
toder, t.ex. kvartalsvis värdering av förändringarna i lagren eller
användning av a priori-information om fördelningen och fluktuatio-
nerna inom räkenkapsperioden (fluktuationerna kan vara störst mot
slutet av kalenderåret, under skördeperioden etc.).
d) Om endast information om värdena i början och slutet av perioden är
tillgängliga (t.ex. för parti- eller detaljhandel där det ofta finns lager av
många olika produkter) skall också förändringarna i volym mellan
början och slutet av perioden beräknas. Detta kan göras med hjälp av
antaganden om omsättningshastigheten för olika produkter.
Observera att säsongsförändringar i priserna delvis speglar en skillnad i
kvalitet, t.ex. utförsäljningspriser eller eftersäsongspriser för frukt och
grönsaker. Dessa kvalitetsförändringar skall behandlas som förändringar i
volym.
ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV VÄRDEFÖREMÅL (P.53)
3.125Definition: Värdeföremål är icke-finansiella varor, som inte används
huvudsakligen för produktion eller konsumtion, som inte
försämras (fysiskt) över tiden under normala förhållanden
och som förvärvas eller behålls i första hand som tillgångar
av värde.
3.126 Värdeföremål omfattar följande typer av varor:
a) Ädla stenar och metaller, som diamanter, icke-monetärt guld, platina,
silver etc.
b) Antikviteter och andra konstföremål, som målningar, skulpturer etc.
c) Andra värdesaker, som smycken av ädla stenar och metaller och
samlarobjekt.
Dessa typer av varor skall bokföras som anskaffning eller avyttring av
värdeföremål om
a) (central)banker eller andra finansförmedlare anskaffar eller avyttrar
icke-monetärt guld, silver etc.,
b) företag, vars primära eller sekundära verksamhet inte omfattar
produktion och handel med sådana varor, anskaffar eller avyttrar
sådana varor; en konsekvens av detta är att detta förvärv eller denna
avyttring inte inkluderas i dessa företags insatsförbrukning eller
bruttoinvestering,
c) hushåll anskaffar eller avyttrar sådana varor; en konsekvens av detta är
att sådana förvärv inte inkluderas i hushållens konsumtionsutgifter.
Enligt ENS-konvention bokförs även följande fall som anskaffning eller
avyttring av värdeföremål:
a) Juvelerares och konsthandlares anskaffning eller avyttring av sådana
varor (enligt den allmänna definitionen av värdeföremål skall
juvelerares och konsthandlares förvärv av sådana varor bokföras som
förändringar i lager).
b) Museers anskaffning eller avyttring av sådana varor (enligt den
allmänna definitionen av värdeföremål skall museers förvärv av dessa
varor bokföras som investering).
Genom denna konvention undviks täta omklassificeringar mellan de tre
huvudtyperna av investering, dvs. mellan anskaffning minus avyttring av
värdeföremål, fast bruttoinvestering och lagerinvestering (t.ex. i fallet med
transaktioner av sådana varor mellan hushåll och konsthandlare).
3.127 Produktion av värdeföremål värderas till baspriser (se också 3.67 om
produktion av original). Alla andra förvärv av värdeföremål värderas till
de mottagarpriser som betalas för dem, inklusive eventuella avgifter eller
provisioner till agenter. De inkluderar också handelsmarginaler när de
köps från handlare. Avyttringar av värdeföremål värderas till de priser
som erhålls av säljaren, med avdrag för eventuella avgifter eller
provisioner som betalats till agenter eller förmedlare. Om man bortser
från produktionen av värdeföremål, tar förvärv och avyttringar mellan de1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 85
▼B
inhemska sektorerna ut varandra — vad som återstår är agenternas eller
handlarnas marginaler.
IMPORT OCH EXPORT AV VAROR OCH TJÄNSTER (P.6 och P.7)
3.128Definition: Export av varor och tjänster består av transaktioner av varor
och tjänster (försäljning, byte, gåvor, donationer) mellan
inhemska och utländska subjekt.
3.129Definition: Import av varor och tjänster består av transaktioner av varor
och tjänster (köp, byte, gåvor, donationer) från utländska till
inhemska subjekt.
3.130 Import och export av varor och tjänster omfatter inte
a) viss internhandel, t.ex.
1) leveranser till utländska subjekt från utländska enheter närstående
inhemska företag t.ex. försäljningar i utlandet som görs av
utländska bolag som tillhör ett multinationellt företag som ägs/
kontrolleras av inhemska enheter,
2) leveranser till inhemska subjekt från inhemska enheter närstående
utländska företag, t.ex. försäljningar inom landet från inhemska
bolag som tillhör ett utlandsägt, utlandskontrollerat multinationellt
företag,
b) primärinkomstströmmar till och från utlandet, som löner, räntor och
avkastning från direktinvesteringar; avkastning från direktinvesteringar
kan inkludera en oseparerbar del utgörande ersättning för olika
tjänster, t.ex. utbildning av anställda, ledningstjänster och användning
av patent och varumärken,
c) försäljning eller inköp av finansiella tillgångar eller icke producerade
tillgångar, såsom markoch patent.
3.131 Import och export av varor och tjänster skall uppdelas i
a) leveranser inom Europeiska unionen,
b) import och export utanför Europeiska unionen.
För enkelhets skull benämns här både fallen som import och export.
IMPORT OCH EXPORT AV VAROR (P.61 och P.71)
3.132 Import och export av varor inträffar när förändring sker i äganderätten till
varor mellan inhemska och utländska subjekt (vare sig det sker några
motsvarande fysiska förflyttningar eller inte).
3.133 I fyra fall är emellertid principen med förändring i äganderätten
modifierad vid bokföring av import och export av varor:
a) Finansiell leasing: förändring av äganderätten från leasinggivare till
leasingtagare skall imputeras för varor som omfattas av finansiell
leasing; den skall bokföras när leasingtagaren tar varan i besittning (se
bilaga om leasing och hyrköp av varaktiga varor).
b) Leveranser mellan närstående företag (filial eller dotterbolag, eller
utländskt dotterbolag); förändring i äganderätten skall imputeras när
varor levereras mellan närstående företag.
c) Varor som genomgår väsentlig bearbetning genom legoarbete eller
reparation bokförs både i import och export, även om ingen förändring
i äganderätten sker.
d) Varuförmedling och trading: ingen import eller export bokförs när
köpmän eller varuhandlare köper från utländska enheter och sedan
säljer igen till utländska enheter under samma bokföringsperiod. Ett
motsvarande förfaringssätt skall tillämpas för sådan handel mellan
utlänningar.
3.134 I följande fall sker export av varor utan att varorna någonsin passerar
landets gränser:
a) Varor som produceras av inhemska enheter som opererar på
internationella vatten och som säljs direkt till utländska enheter i
utlandet (olja, naturgas, fisk, sjöräddning etc.).
b) Transportutrustning eller annan rörlig utrustning, som inte är bunden
till en viss geografiskplats, behöver inte passera det exporterande
landets gräns därför att den sålts av en inhemsktill en utländskenhet.
c) Varor som går förlorade eller blir förstörda efter det att äganderätten
har förändrats men innan de har passerat det exporterande landets
gräns.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 86
▼B
Analoga fall gäller för import av varor.
3.135 Import och exort av varor innefattar transaktioner mellan inhemska och
utländska subjekt avseende
a) icke-monetärt guld, dvs. guld som inte används för penningpolitiska
syften,
b) omyntat silver, diamanter och andra ädla metaller och stenar,
c) sedlar och mynt som inte är i omlopp och icke utgivna värdepapper
(värderas som vara, inte till påtryckt värde),
d) elektricitet, gas och vatten,
e) boskap som drivs över landsgräns,
f) postpaket,
g) export från offentliga sektorn inklusive export av varor som
finansieras med stöd och lån,
h) varor överförda till eller från en buffertlagerorganisations lager,
i) varor levererade av ett inhemskt företag till ett utländskt närstående
bolag,
j) varor som mottagits av ett inhemskt företag från ett utländskt
närstående bolag,
k) smugglade varor,
l) andra oregistrerade försändelser, som gåvor och varor under ett visst
bestämt minimumvärde,
m) varor som genomgår en väsentlig fysiskförändring vid legoarbete i
utlandet. Samma gäller varor som bearbetas på liknande sätt inom
landet på uppdrag av utländska enheter,
n) investeringsvaror som repareras i utlandet, när en väsentlig rekon-
struktion eller bearbetning äger rum. Samma gäller motsvarande
reparationer av investeringsvaror inom landet på uppdrag av utländska
enheter.
3.136 Import och export av varor exkluderar följande varor vilka dock kan
passera den nationella gränsen:
a) Varor som transiteras genom ett land.
b) Varor som skickas till eller från ett lands egna ambassader,
militärbaser eller andra enklaver innanför ett annat lands nationella
gränser.
c) Transportutrustning och annan rörlig utrustning som temporärt lämnar
ett land utan förändring av äganderätten (t.ex. utrusting som används
för installationer eller konstruktionsändamål utomlands).
d) Utrustning och andra varor som sänds utomlands för mindre bearbet-
ning, underhåll, service eller reparation.
e) Andra varor som temporärt lämnar ett land och som vanligen inom ett
år återförs i oförändrat skick och utan förändring av äganderätten (t.ex.
varor som sänds utomlands för utställnings- eller underhållningsän-
damål, varor i operationell leasing, inklusive leasing i flera år, samt
varor som återsänds därför att förväntade försäljningar uteblir).
f) Varor i konsignation som förloras eller förstörs efter det att de har
passerat en gräns men innan en förändring i äganderätten sker.
3.137 I princip skall import och export av varor bokföras när ägenderätten till
varorna överförs. I praktiken anses en överföring av äganderätten ske vid
den tidpunkt parterna i transaktionen bokför den i sina räkenskaper. Detta
överensstämmer inte alltid med de olika stadierna i kontraktsprocessen,
t.ex.
a) tidpunkten för överenskommelsen (kontraktsdatum),
b) tidpunkten för leveransen av varor och tjänster och mottagande av
betalningskrav (leveransdatum),
c) tidpunkten för reglering av detta betalningskrav (betalningsdatum).
3.138 Import och export av varor skall värderas fritt ombord (fob) vid det
exporterande landets gräns. Detta värde består av
a) värdet av varorna till baspris,
b) plus kostnader för transport- och distributionstjänster fram till gränsen,
inklusive kostnader för lastning av transportmedel för fortsatt transport
(om nödvändigt) (se tabell 3.4, andra kolumnen i andra delen av
tabellen),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 87
▼B
c) plus eventuella skatter minus subventioner på de exporterade varorna;
för leveranser inom Europeiska unionen inkluderar detta mervärdes-
skatter och andra produktskatter som erläggs i det exporterande landet.
I tillgångs- och användningstabellerna och de symmetriska input-
outputtabellerna måste import av varor med uppdelning på produkt-
grupper värderas annorlunda: till kostnad-försäkring-frakt (cif) priset vid
gränsen för det importerande landet.
Definition: Cif-priset är priset på en vara som levererats till gränsen för
det importerande landet eller priset på en tjänst, som
levererats till en inhemskenhet, före betalning av tull eller
andra importskatter eller handels- och transportmarginaler
inom landet(1).
3.139 Det kan under vissa förhållanden bli nödvändigt att använda uppskatt-
ningar eller provisoriska värden för fob-värdet, t.ex.:
a) Byteshandel med varor skall värderas till de baspriser som skulle ha
erhållits om varorna hade sålts mot pengar.
b) Transaktioner mellan närstående företag: Som huvudregel skall
faktiska kostnader för transaktionen användas. Om dessa emellertid
skiljer sig mycket från marknadspriserna skall de ersättas med ett
beräknat marknadspris, eller åtminstone separatredovisas av analytiska
skäl.
c) Varor som överförs i samband med en finansiell leasing: varorna skall
värderas på basis av det mottagarpris som leasinggivaren betalar (inte
till det kumulativa värdet av hyresbetalningarna).
d) Import av varor som skall beräknas på basis av tulldata (för handel
med länder utanför Europeiska unionen) eller Intrastat-information (för
handel inom Europeiska unionen): Ingen av dessa datakällor använder
fob-värdering, de använder cif-värdet vid gränsen till Europeiska
unionen respektive cif-värdena vid de nationella gränserna. Eftersom
fob-värdena endast används på den högsta aggregeringsnivån och cif-
värdena används på produktgruppsnivån, behöver sådana modifika-
tioner endast göras på den högsta aggregeringsnivån, dvs. cif/fob-
justeringen.
e) Import och export av varor som beräknas på basis av urvalsundersök-
ningar eller olika ad hoc-källor. I dessa fall kan vanligen endast det
totala värdet av försäljningen per produkt erhållas. Som konsekvens av
detta blir beräkningen baserad på mottagarpriser och inte på fob-
värden.
IMPORT OCH EXPORT AV TJÄNSTER (P.62 och P.72)
3.140Definition: Export av tjänster består av alla tjänster som inhemska
subjekt gör för utländska subjekt.
3.141Definition: Import av tjänster består av alla tjänster som utländska
subjekt gör för inhemska subjekt.
3.142 Export av tjänster inkluderar följande gränsfall:
a) Transport av exporterade varor efter det att de har lämnat det
exporterande landets gräns när den utförs med ett inhemskt trans-
portmedel (fall 2 och 3 i tabell 3.4).
b) Transport av importerade varor med ett inhemskt transportmedel
1) till gränsen för det exporterande landet när varorna är värderade
fob för att uppväga det transportvärde som är inkluderat i fob-
värdet (fall 3 i tabell 3.5),
2) till gränsen för det importerande landet när varorna är värderade
cif för att uppväga det transportvärde som är inkluderat i cif-värdet
(fall 3 och 2 cif i tabell 3.5).
Transport av varor av inhemska enheter för utländska enheters räkning
när detta inte innebär import eller export av varor (t.ex. transport av
varor som inte lämnar landet som export, eller transport av varor
utomlands).
d) Internationell eller nationell passagerartrafikmed inhemsk a transport-
medel för utländska enheters räkning.
e) Mindre bearbetning- och reparationstjänster för utländska enheters
räkning.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 88
(1) Vad gäller handels- och transportmarginaler, se även tabell 3.5, tredje kolumnen i den
andra delen av tabellen.
▼B
f) Byggnadstjänster när platskontoret utomlands inte behandlas som ett
fristående företag. Detta gäller byggnadsprojekt som varar mindre än
ett år och vars resultat inte är fast bruttoinvestering (se 2.09 och
särskilt tillhörande fotnot 4).
g) Installation av utrustning utomlands när projektet till sin natur är av
begränsad utsträckning i tiden.
h) Finansiella tjänster, vad avser explicita provisioner och avgifter.
i) Försäkringstjänster, vad avser serviceavgifter.
j) Utländska turisters och affärsresenärers utgifter (dessa klassificeras av
konvention som tjänster; emellertid kan en grov uppdelning på
produkt vara nödvändig för att tillgodose syftet med tillgångs- och
användningstabellerna och den symmetriska input-output-tabellen).
k) Utländska enheters utgifter för hälsovård och utbildning som lämnas
av inhemska enheter, när dessa tjänster utförs inom landet såväl som
utomlands.
l) Bostadstjänster i fritidshus som ägs och utnyttjas av utländska enheter
(se 3.64).
m) Royalties och licensavgifter, vars mottagande är förbundet med en
godkänd användning av en immateriell icke producerad, icke
finansiell tillgång samt upphovsrätter, som patent, copyrights,
varumärken, industriella processer, franchising etc. och licensöverens-
kommelser, som möjliggör användning av original, prototyper,
manuskript, målningar etc.
3.143 För import av tjänster är de flesta gränsfall spegelbilder av dem som gäller
för export av tjänster; därför behövs endast ett begränsat antal specifika
klargöranden för import av tjänster.
3.144 Import av transporttjänster inkluderar följande gränsfall:
a) Transport av exporterade varor till det exporterande landets gräns, när
transporten företas med ett utländskt transportmedel för att uppväga
det transportvärde som är inkluderat i de exporterade varornas fob-
värde (fall 4 i tabell 3.4).
b) Transport av importerade varor med ett utländskt transportmedel
1) från det exporterande landets gräns som en separat transporttjänst
när de importerade varorna är värderade fob (fall 4 och 5 i tabell
3.5)
2) från det importerande landets gräns som en separat transporttjänst
när de importerade varorna är värderade cif (i detta fall är värdet av
transporttjänsten mellan det exporterande och det importerande
landets gränser redan inkluderat i varornas cif-värde; fall 4 i tabell
3.5).
c) Transport av varor som görs av utländska enheter för inhemska
enheters räkning, när transporten inte innebär import eller export av
varor (t.ex. transport av transitvaror eller transport utomlands).
d) Internationell eller nationell passagerartransport för inhemska enheters
räkning med utländska transportmedel.
Import av transporttjänster innefattar inte transport av exporterade varor
sedan de har lämnat det exporterande landets gräns, när de sker på ett
utländskt transportmedel (fall 5 och 6 i tabell 2.4). Export av varor
värderas fob, och alla sådana transporttjänster skall således betraktas som
transaktioner mellan utländska enheter, t.ex. mellan ett utländskt trans-
portföretag och en utländskimportör. Detta gäller även när sådana
transporttjänster betalas under export-cif-kontrakt av exportören.
3.145 Import i betydelsen inhemska subjekts direkta köp utomlands innefattar
varor och tjänster som görs på resor utomlands, både affärsresor och
privata resor. Två kategorier måste särskiljas därför att de kräver olika
behandling:
a) Affärsresenärers utgifter är insatsförbrukning.
b) Andra resenärers utgifter på privata resor är hushållens konsumtions-
utgifter.
3.146 Import och export av tjänster bokförs vid den tidpunkt vid vilken de
lämnas, vilket för det mesta överensstämmer med den tidpunkt vid vilken
tjänsten produceras. Import av tjänster skall värderas till mottagarpris och
export till baspris.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 89
▼B
Tabell 3.4 — Behandlingen av transport av exporterade varor
Förklaring till hur denna tabell skall läsas: Första delen av tabellen visar
att det finns sex olika möjligheter att transportera exporterade varor,
beroende på om det är ett inhemskt transportmedel eller inte och beroende
på var transporten äger rum: från en plats inom landet till den nationella
gränsen, från den nationella gränsen till det importerande landets gräns
eller från det importerande landets gräns till en plats inom det
importerande landet. I den andra delen av denna tabell visas det, för var
och en av de sex möjligheterna, huruvida den skall bokföras som export
av varor, export av tjänster, import av varor eller import av tjänster.
Inhemskt territorium Territorium mellan länder Importerande lands territorium
1. Inhemskt transportmedel
⇒2. Inhemskt transportmedel
⇒3. Inhemskt transportmedel
⇒
4. Utländskt transportmedel
⇒5. Utländskt transport-
medel⇒6. Utländskt transportmedel
⇒
Export av varor (fob) Export av tjänsterImport av varor (cif/
fob)Import av tjänster
1. X — — —
2. — X — —
3. — X — —
4. X — — X
5 . ————6 . ————
Tabell 3.5 — Behandlingen av transport av importerade varor
Förklaring till hur denna tabell skall läsas: Första delen av tabellen visar
att det finns sex olika möjligheter att transportera importerade varor,
beroende på om det är ett inhemskt transportmedel eller inte och beroende
på var transporten äger rum: från en plats i det exporterande landets till
det exporterande landets gräns, från det exporterande landets gräns till det
importerande landet gräns och från det importerande landets gräns till en
plats inom det importerande landet. I den andra delen av tabellen visas, för
var och en av dessa sex möjligheter, huruvida den skall bokföras som
import av varor, import av tjänster, export av varor eller export av tjänster.
I vissa fall (fall 2 och 5) beror denna bokföring på den värderingsprincip
som tillämpas för importerade varor.
Inhemskt territorium Territorium mellan länder Exporterande lands territorium
1. Inhemskt transportmedel
⇐2. Inhemskt transportmedel
⇐3. Inhemskt transportmedel
⇐
4. Utländskt transportmedel
⇐5. Utländskt transport-
medel⇐6. Utländskt transportmedel
⇐
Värdering av
importerade
varorImport av varorImport av
tjänsterExport av varor
(fob)Export av
tjänster
1. cif/fob — — — —
2. fob — — — —
cif X — — X
3. cif/fob X — — X
4. cif/fob — X — —
5. fob — X — —1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 90
▼B
Värdering av
importerade
varorImport av varorImport av
tjänsterExport av varor
(fob)Export av
tjänster
cif X — — —
6. cif/fob X — — —
Notera att övergången att värdera importerade varor från cif till fob består
av
— cif/fob justering, dvs. från 2 cif till 2 fob (reducerar total import och
export),
— cif/fob omklassificering, dvs. från 5 cif till 5 fob (lämnar total import
och export oförändrad).
TRANSAKTIONER MED BEFINTLIGA VAROR
3.147Definition: Befintliga varor är varor som redan har haft en användare
(utom lager).
3.148 Befintliga varor innefattar
a) befintliga byggnader och andra fasta kapitalvaror som säljs av
producerande enheter till andra enheter
1) för att återanvändas i oförändrat skick,
2) för att förstöras eller skrotas; de resulterande produkterna blir
vanligen råmaterial (t.ex. järnskrot) som används i produktionen av
nya varor (t.ex. stål),
b) värdeföremål som säljs från en enhet till en annan,
c) befintliga konsumentkapitalvaror som säljs till andra enheter från
hushåll eller militära myndigheter
1) för att återanvändas i oförändrat skick,
2) för att förstöras och omvandlas till skrot,
d) befintliga icke varaktiga varor (t.ex. papper, lump, kläder, flaskor etc.)
som säljs av någon enhet, antingen för att återanvändas eller för att bli
råmaterial i produktionen av nya varor (återvinningsvaror).
3.149 Transfereringen av befintliga varor bokförs som en negativ utgift
(anskaffning) för säljaren och en positiv utgift (anskaffning) för köparen.
3.150 Detta får följande konsekvenser:
a) När försäljningen av en befintlig fast tillgång eller ett värdeföremål
äger rum mellan två inhemska producenter, tar de positiva och
negativa värden som bokförs för fasta bruttoinvesteringar ut varandra
för hela ekonomin med undantag av kostnaden för ägarbytet.
b) När en befintlig icke flyttbar fast tillgång (t.ex. en byggnad) säljstill en
utländsk enhet anses den senare, enligt konvention, köpa en finansiell
tillgång, dvs. en fordran hos en konstruerad statistisk inhemsk enhet.
Denna konstruerade inhemska enhet anses därefter köpa den fasta
tillgången. Som en följd av detta äger köp och försäljning av fasta
tillgångar rum mellan inhemska subjekt.
c) När en befintlig flyttbar fast tillgång, som ett fartyg eller ett flygplan,
exporteras, bokförs inte någon positiv fast bruttoinvestering någon
annanstans i ekonomin för att uppväga säljarens negativa fasta
bruttoinvestering.
d) Vissa varaktiga varor, som fordon, klassificeras som fasta tillgångar
eller som konsumentkapitalvaror beroende på ägare och för vilket
ändamål de används. Om därför äganderätten till en sådan vara
överförs från ett företag till ett hushåll för att användas för slutlig
konsumtion, bokförs en negativ fast bruttoinvestering för företaget och
en positiv konsumtionsutgift för hushållet. I det mindre vanliga fallet,
när äganderätten till en sådan vara överförs från ett hushåll till ett
företag, skall en negativ konsumtionutgift bokföras för hushållet och
en positiv fast bruttoinvestering för företaget.
e) Transaktioner med befintliga värdeföremål skall bokföras som
anskaffning av värdeföremål (positiv bruttoinvestering) hos köparen
och som avyttring av värdeföremål (negativ bruttoinvestering) hos
säljaren. Vid transaktioner med utlandet skall import eller export av
vara bokföras (se 3.135). Ett hushålls försäljning av värdeföremål skall
inte bokföras som en negativ konsumtionsutgift.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 91
▼B
f) När befintliga militära varaktiga varor säljs utomlands av staten, skall
detta bokföras som export av vara och som en negativ insatsförbruk-
ning (och konsumtion) för staten.
3.151 För försäljningskostnader som inträffar för den förre ägaren (kostnad för
överföring av äganderätten) skall en kapitalförlust bokföras. En liknande
registrering skall göras för den del av hans ursprungliga förvärvskost-
nader, som inte har skrivits av som kapitalförslitning.
3.152 Transaktioner med befintliga varor skall bokföras vid den tidpunkt
äganderätten förändras. De värderingsprinciper som skall användas är de
som är tillämpliga för den typ (de typer) av produkttransaktioner det
gäller.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 92
▼B
KAPITEL 4
OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER
4.01Definition: Omfördelningstransaktioner består av transaktioner genom
vilka det förädlingsvärde, som genereras i produktionen,
fördelas till arbete, kapital och den offentliga sektorn och av
transaktioner som innebär omfördelning av inkomster och
förmögenhet.
Systemet gör åtskillnad mellan löpande transfereringar och kapitaltrans-
fereringar; de senare avsedda att omfördela sparande och förmögenhet
snarare än inkomster.
LÖNER OCH KOLLEKTIVA AVGIFTER (D.1)
4.02Definition: löner och kollektiva avgifter (D.1) definieras som den totala
ersättning, kontant eller in natura, som betalas av en
arbetsgivare till en anställd för av denne utfört arbete under
räkenskapsperioden.
Löner och kollektiva avgifter delas upp i
a) egentlig lön (D.11):
— kontanta löner,
— naturaförmåner,
b) arbetsgivares kollektiva avgifter (D.12):
— arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.121),
— arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122).
EGENTLIG LÖN (D.11)Kontant lön
4.03 Kontant lön innefattar värdet av sociala avgifter, inkomstskatter etc., som
betalas av den anställde, även om de i praktiken innehålls av arbetsgivaren
och betalas direkt till socialförsäkringssystemet, skattemyndigheter etc.
för den anställdes räkning:
Kontant lön omfattar följande slag av ersättningar:
a) Grundlön som utbetalas regelbundet,
b) lönetillägg för övertid, nattarbete, helgarbete, dåliga eller riskfyllda
arbetsförhållanden,
c) ersättning för levnadsomkostnader, inrikes och utrikes omkostnader,
d) bonus baserad på produktivitet eller vinst, jul- och nyårsbonus
exklusive den anställdes sociala förmåner (se 4.07 c), ”13:e—14:e-
månadslönen” (årlig tilläggsbetalning),
e) ersättning för transporter till och från arbetet, exklusive ersättning till
den anställde för utgifter för resor, omlokalisering, flyttning och
representation i anslutning till tjänsten (se 4.07 a),
f) helg- och semesterersättning,
g) provisioner, drickspengar, mötes- och styrelsearvoden, som utbetalas
till den anställde,
h) extraordinära bonus eller andra speciella utbetalningar, knutna till
företaget resultat,
i) utbetalningar av arbetsgivare till de anställda i anknytning till
sparprogram,
j) särskilda utbetalningar till anställda som lämnar företaget, om dessa
utbetalningar inte är knutna till ett kollektivavtal,
k) kontant ersättning från arbetsgivare till anställda för bostadskostnader.
Naturaförmåner
4.04Definition: Naturaförmåner består av varor och tjänster eller andra
förmåner, som tillhandahålls gratis eller till reducerade priser
av arbetsgivare, och som kan användas av de anställda när
det passar dem och efter eget gottfinnande för att tillgodose
egna eller hushållsmedlemmars behov och önskemål. Dessa
varoroch tjänster eller andra förmåner är inte nödvändiga för
arbetsgivarens produktionsprocess. För de anställda repre-
senterar dessa naturaförmåner ett inkomsttillskott: de skulle1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 93
▼B
ha betalt ett marknadspris om de själva hade köpt dessa
varor och tjänster.
4.05 De vanligaste är
a) måltider och drycker, inklusive sådana som konsumeras på resor i
tjänsten (eftersom de skulle ha konsumerats i alla fall), men exklusive
speciella måltider eller drycker som krävs på grund av exceptionella
arbetsförhållanden. Prisreduktion i fria eller subventionerade perso-
nalmatsalar eller i form av lunchkuponger skall inräknas i
naturaförmånerna,
b) boendetjänster, från egna eller hyrda bostäder, av sådant slag att de kan
användas av alla medlemmar i den anställdes hushåll,
c) uniformer eller andra slag av specialkläder, vilka de anställda väljer att
använda ofta såväl utanför arbetsplatsen som i arbetet,
d) tjänster från fordon eller andra varaktiga varor vilka tillhandahålls de
anställda för privat bruk,
e) varor och tjänster från arbetsgivarens egen produktion som fria resor
för anställda i järnvägs- eller flygbolag, fritt kol till gruvarbetare eller
fria livsmedel för jordbruksanställda,
f) tillhandahållande av sport-, rekreations- eller semesteranordningar till
anställda och deras familjer,
g) transporter till och från arbetet utom när de anordnas på arbetstid,
bilparkering,
h) daghem för anställdas barn,
i) arbetsgivares betalning till företagsnämnder eller liknande organ,
j) fondaktier som delas ut till anställda,
k) ersättning in natura kan också omfatta värdet av räntor som arbets-
givare avstår från när de tillhandahåller lån till anställda till reducerad
ränta eller räntefritt. Detta värde kan uppskattas som den summa den
anställde skulle få betala om genomsnittlig ränta på hypotekslån (vid
husköp) eller ränta på konsumtionslån (vid köp av andra varor och
tjänster) debiterades, minus de räntor som faktiskt betalats. En
tillräknad räntebetalning från den anställde till arbetsgivaren noteras
i kontot för primär inkomstfördelning.
4.06 Varor och tjänster eller andra förmåner skall värderas till baspriser när de
produceras av arbetsgivaren och till mottagarpriser när de köps av
arbetsgivaren (dvs. det pris som faktiskt betalas av arbetsgivaren).
När naturaförmåner tillhandahålls gratis beräknas hela värdet enligt de
baspriser (eller mottagarpriser när de köps av arbetsgivaren) som gäller
ifrågavarande varor och tjänster eller andra förmåner.
När de tillhandahålls till reducerade priser ges värdet av skillnaden mellan
den ovan beskrivna beräkningen och den summa som den anställde
betalar.
4.07 Lön omfattar inte
a) sådana utgifter för arbetsgivaren som är till dennes egen fördel likaväl
som till de anställdas, därför att de är nödvändiga för produktions-
processen,
1) ersättningar till anställda för utgifter för resor, omlokalisering,
flyttning och representation i anslutning till tjänsten,
2) utgifter för trivselåtgärder på arbetsplatsen, hälsoundersökningar
p.g.a. arbetets art, arbetskläder som används helt eller huvud-
sakligen i arbetet,
3) boendetjänstser på arbetsplatsen av sådant slag som inte kan
utnyttjas av den anställdes hushåll — bodar, sovsalar, baracker
osv.,
4) särskilda måltider eller drycker, som är nödvändiga p.g.a.
exceptionella arbetsförhållanden,
5) ersättningar till anställda för inköp av verktyg, utrustning eller
specialkläder, som behövs, uteslutande eller huvudsakligen, för
arbetet, eller den del av lönen som anställda enligt anställning-
skontrakt skall bidra med för sådana inköp.
Utgifter för sådana varor och tjänster som arbetsgivaren måste
tillhandahålla de anställda för att de skall kunna utföra sitt arbete
behandlas som arbetsgivarens insatsförbrukning.
b) De lönebelopp som arbetsgivaren tillfälligt fortsätter att betala till de
anställda i fall av sjukdom, moderskap, arbetsskada, invaliditet,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 94
▼B
uppsägning etc. Dessa utbetalningar behandlas som icke fonderade
sociala lönefömåner (D.623), med samma belopp upptagna under
arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122).
c) Andra icke fonderade sociala löneförmåner i form av barn-, make-
eller familjebidrag, utbildnings- eller andra bidrag till försörjningsbe-
roende och i form av gratis hälsovård (annan än sådan som är
nödvändig p.g.a. arbetets natur) till de anställda eller deras familjer.
d) Alla skatter på lönesumman som betalas av arbetsgivaren — t.ex.
löneskatt. Sådana skatter behandlas som övriga produktionsskatter.
ARBETSGIVARES KOLLEKTIVA AVGIFTER (D.12)
4.08 Ett belopp, lika med värdet av de kollektiva avgifter som, för att
säkerställa de anställdas rätt till sociala förmåner, åvilar arbetsgivare, skall
bokföras under löner och kollektiva avgifter. Arbetsgivares kollektiva
avgifter kan vara antingen faktiska eller tillräknade.
Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.121)
4.09Definition: arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.121) består av
betalningar som arbetsgivare gjort till försäkringsgivare
(socialförsäkringssystem och privat fonderade system) för
förmåner till de anställda. Dessa betalningar täcker lagstad-
gade, avtalsenliga, kontraktsenliga och frivilliga avgifter
avseende försäkring mot sociala risker och behov (se
paragraf 4.92 a).
Även om de betalas direkt till försäkringsgivaren av arbetsgivaren skall
dessa kollektiva avgifter behandlas som en del av lönen till de anställda,
som sedan anses betala avgifterna till försäkringsgivaren.
Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122)
4.10Definition: arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122)
motsvarar icke fonderade sociala förmåner (minus anställdas
eventuella egenavgifter) som betalas av arbetsgivaren direkt
till de anställda eller tidigare anställda och andra berättigade
personer(1)utan medverkan av något försäkringsbolag eller
någon självständig pensionsfond och utan att skapa en
särskild fond eller reserv för ändamålet.
Det faktum att vissa sociala förmåner betalas ut direkt av arbetsgivaren
och inte från socialförsäkringssystem eller andra försäkringsgivare ändrar
inte på något sätt deras egenskap av social förmån. Kostnaderna för dessa
förmåner skall emellertid också inräknas i löner och kollektiva avgifter
eftersom de utgör en del av arbetsgivarens arbetskraftskostnader.
4.11 I sektorkontona uppträder kostnaderna för direkta sociala förmåner först
som användning i kontot för inkomstbildning, som en komponent i löner
och kollektiva avgifter, och en andra gång bland användningar i kontot för
fördelning av sekundära inkomster, då som sociala förmåner. För att
balansera det senare kontot antasatt de anställdas hushåll till arbets-
givarnas sektorer betalar tillbaka arbetsgivarens tillräknade kollektiva
avgifter, som tillsammans med anställdas eventuella egenavgifter
finansierar de direkta sociala förmåner som tillhandahålls dem av samma
arbetsgivare. Denna omföring kan likställas med det som görs för
arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter, vilka passerar hushållskontona
och sedan betalas av hushållen till försäkringsgivarna.
För värdering av arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter, där beloppet
inte nödvändigtvis sammanfaller med beloppet för direkta sociala
förmåner, refereras till rubrikD.612.
4.12 Bokföringstidpunkt för löner och kollektiva avgifter:
a) Egentlig lön (D.11) bokförs i den period under vilken arbetet utförs.
Docksk all extraordinära bonus eller andra speciella utbetalningar,
”13:e-månadslön” etc. bokföras när de förfaller till betalning.
b) Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.121) bokförs i den period
under vilken arbetet utförs.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 95
(1) Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter inkluderar ett belopp som i värde är lika
med de löner som arbetsgivare tillfälligt fortsätter att betala i fall av sjukdom,moderskap, arbetsskada, invaliditet, uppsägning etc., förutsatt att detta belopp kan
särskiljas.
▼B
c) Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122):
1) När de motsvarar obligatoriska direkta sociala förmåner bokförs de
i den period under vilken arbetet utförs.
2) När de motsvarar frivilliga direkta sociala förmåner bokförs de vid
den tidpunkt då dessa förmåner tillhandahålls.
4.13 Löner och kollektiva avgifter kan bestå av
a) löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från inhemska
arbetsgivare,
b) löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från utländska
arbetsgivare,
c) löner och kollektiva avgifter till utländska anställda från inhemska
arbetsgivare.
Dessa olika poster bokförs i ENS enligt följande:1) Löner och kollektiva avgifter till inhemska och utländska anställda
från inhemska arbetsgivare omfattar posterna a och c och noteras som
användning i kontona för inkomstbildning i de sektorer och branscher
som arbetsgivarna tillhör.
2) Löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från inhemska
och utländska arbetsgivare omfattar posterna a och b och noteras som
tillgång i hushållens konto för allokering av primärinkomster.
3) Post b, löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från
utländska arbetsgivare, noteras som användning i utrikeskontot för
primärinkomster och löpande transfereringar.
4) Post c, löner och kollektiva avgifter till utländska anställda från
inhemska arbetsgivare, noteras som tillgång i utrikeskontot för
primärinkomster och löpande transferingar.
SKATTER PÅ PRODUKTION OCH IMPORT (D.2)
4.14Definition: Skatter på produktion och import (D.2) består av obligato-
riska, ensidiga betalningar, kontant eller in natura, som
uttaxeras av den offentliga sektorn eller av Europeiskaunionens institutioner, och som avser produktion och import
av varor och tjänster, anställd arbetskraft, ägande eller
användande av mark, byggnader eller andra tillgångar som
används i produktionen. Dessa skatter skall betalas oavsett
om vinst uppkommer eller ej.
4.15 Skatter på produktion och import uppdelas i
a) produktskatter (D.21),
1) mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211),
2) skatter och tullar på import exklusive moms (D.212),
— importtullar (D.2121),
— skatter på import exklusive moms och importtullar (D.2122),
3) produktskatter exklusive moms och importskatter (D.214),
b) andra skatter på produktion (D.29).
PRODUKTSKATTER (D.21)
4.16Definition: Produktskatter (D.21) är skatter som man är skyldig att
betala per enhet av en vara eller tjänst som produceras eller
ingår i en transaktion. Skatten kan vara ett bestämt belopp
per enhet av en vara eller tjänst eller den kan beräknas som
en bestämd procentandel av varornas och tjänsternas pris per
enhet eller värde. Som huvudprincip gäller, oavsett vilken
institutionell enhet som betalar skatten, att skatter som
faktiskt läggs på en produkt skall hänföras till produktskatter
såvida de inte uttryckligen hänföres till annan rubrik.
Mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211)
4.17Definition: En mervärdesskatt är en skatt på varor eller tjänster, som
inkasseras successivt av företagen och som till sist till fullo
debiteras den slutlige köparen.
Rubricerade mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) omfattar
såväl den mervärdesskatt som inkasseras av den offentliga sektorn och
som läggs på nationella och importerade produkter som, när så är
lämpligt, andra avdragsgilla skatter som debiteras enligt regler likartade1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 96
▼B
med reglerna för mervärdesskatt, i fortsättningen för enkelhets skull kallad
”moms”.
Producenter är endast skyldiga att betala skillnaden mellan moms på sin
försäljning och moms på sina inköp för egen förbrukning av varor och
tjänster eller för bruttoinvestering.
Moms registreras netto i den meningen att
a) produktion av varor och tjänster samt import värderas exklusive
fakturerad utgående moms,
b) inköp av varor och tjänster registreras inklusive icke avdragsgill
moms. Moms registreras som belastande köparen, icke säljaren, och dåendast de köpare som inte kan dra av den. Huvuddelen av momsen
registreras därför i systemet som betald på slutanvändning, framför allt
på hushållens konsumtion. En del av momsen kan dock betalas av
företag, framför allt av dem som är undantagna från moms.
För den totala ekonomin är mervärdesskatt lika med skillnaden mellan
total fakturerad mervärdesskatt och total avdragsgill mervärdesskatt (se
4.27).
Importskatter och tullar exklusive moms (D.212)
4.18Definition: Skatter och tullar på import exklusive moms (D.212)
omfattar obligatoriska betalningar som uttaxeras av den
offentliga sektorn eller av Europeiska unionens institutioner
på importerade varor, exklusive moms, innan dessa fritt kan
omsättas inom det ekonomiska territoriet, och på tjänster
som tillhandahålls inhemska enheter av utländska enheter.
Dessa betalningar omfattar
a) importtullar (D.2121): dessa består av tullar och andra importavgifter
som skall betalas enligt tulltariffer på olika sorters varor, när dessa
varor införs för användning inom användarlandets ekonomiska
territorium,
b) skatter på import, exklusive moms och importtullar (D.2122).
Denna rubrikomfattar— avgifter på importerade jordbruksprodukter,
— monetära utjämningsbelopp som påförs import,— accis-(förbruknings)avgifter och specialskatter på vissa importe-
rade produkter, förutsatt att sådana skatter och avgifter på liknande
produkter av inhemskt ursprung betalas av producentbranschen
själv,
— allmän omsättningsskatt som betalas på import av varor och
tjänster,
— skatter på specifika tjänster som utländska företag tillhandahåller
inhemska enheter inom det ekonomiska territoriet,
— vinster som uppkommer i offentligt ägda företag vid monopol på
import av en viss vara eller tjänst och som överföres till staten.
Nettoskatter och nettotullar på import exklusive moms beräknas genom att
dra av importsubventioner (D.311) från skatter och tullar på import
exklusive moms (D.212).
Produktskatter exklusive moms och importskatter (D.214)
4.19Definition: Produktskatter exklusive moms och importskatter (D.214)
består av skatter som skall betalas i samband med
produktion, export, försäljning, överlåtelse, leasing eller
leverans av varor och tjänster, eller i samband med dessas
användning för egen konsumtion eller egen kapitalbildning.
4.20 Denna rubrikomfattar särsk ilt
a) accis-(förbruknings)avgifter och konsumtionsskatter (andra än de som
omfattas av skatter och tullar på import),
b) punktskatter på försäljning av specifika produkter som alkoholhaltiga
drycker eller tobak samt stämpelskatter på juridiska dokument eller
checkar,
c) skatter på finansiella transaktioner och kapitaltransaktioner, som man
är skyldig att betala vid köp eller försäljning av icke-finansiella och
finansiella tillgångar inklusive utländsk valuta. Betalningsskyldigheten
uppstår när äganderätten till markeller andra tillgångar ändras, utom1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 97
▼M4
▼B
▼B
när detta är ett resultat av kapitaltransfereringar (huvudsakligen arv
och gåvor). De behandlas som skatter på förmedlartjänster,
d) bilregistreringsavgifter,
e) nöjesskatter,
f) skatter på lotterier, spel och vadhållning, andra än skatter på vinster,
g) skatter på försäkringspremier,h) andra skatter på specifika tjänster: hotell eller andra logitjänster,
bostadstjänster, restauranger, transporter, kommunikationer, reklam,
i) allmänna omsättningsskatter (exklusive moms): här omfattas skatter på
tillverkarnas parti- och detaljförsäljning, inköpsskatter, omsättnings-
skatter,
j) fiskala monopols vinster, som överföres till staten, dock med undantag
för när dessa vinster uppkommer vid monopol på import av en viss
vara eller tjänst (ingår i D.2122). Fiskala monopol är offentligt ägda
företag som har getts ett lagligt monopol på produktionen eller
distributionen av en särskild vara eller tjänst i avsikt att ge avkastning
och inte i avsikt att främja den offentliga ekonomiska politiken eller
socialpolitiken. När ett offentligt företag ges monopolrättigheter som
en följd av en övervägd ekonomisk eller social politik och på grund avvarans eller tjänstens eller produktionsteknikens speciella natur — t.ex.
allmännyttiga företag, postväsen, telekommunikationer, järnvägar osv.
— skall det inte behandlas som ett fiskalt monopol. Huvudregeln är att
fiskala monopol i första hand är sysselsatta med produktion av varor
eller tjänster som kan vara hårt beskattade i andra länder; de har en
benägenhet att begränsas till produktion av vissa konsumtionsvaror
(alkoholhaltiga drycker, tobak, tändstickor etc.) eller bränslen,
k) exportavgifter och monetära utjämningsbelopp som inkasseras på
export.
4.21 Nettoproduktskatter beräknas genom att dra produktsubventioner (D.31)
från produktskatter (D.21).
ÖVRIGA PRODUKTIONSSKATTER (D.29)
4.22Definition: Övriga produktionsskatter (D.29) består av alla skatter som
företag åläggs som en följd av deras produktionsaktiviteter,
oberoende av kvantiteten eller värdet av de producerade eller
sålda varorna och tjänsterna.
De kan betalas på mark, fasta tillgångar eller arbetskraft i produktion-
processen eller på vissa aktiviteter eller transaktioner.
4.23 Övriga produktionsskatter (D.29) omfattar särskilt
a) skatter på ägande eller användning av mark, byggnader eller andra
anläggningar, som utnyttjas av företagen (inklusive boende i ägarbe-
bodda bostäder) i produktionen,
b) skatter på användning av fasta tillgångar (fordon, maskiner, utrustning)
för produktionsändamål, oavsett om dessa ägs eller hyrs,
c) skatter på den totala lönesumman och andra löneskatter,
d) skatter på internationella transaktioner (utlandsresor, utländska
remisser eller liknande transaktioner med utlänningar) för produk-
tionsändamål,
e) skatter som företag betalar för att erhålla affärs- och yrkeslicenser om
dessa licenser ges automatiskt mot betalning av fastställt belopp. Om
emellertid myndigheterna, som villkor för att utfärda en licens, gör
kontroll av företagsfastighetens lämplighet eller säkerhet, av den
använda utrustningens tillförlitlighet eller säkerhet, av den anställda
personalens yrkeskompetens eller av producerade varors eller tjänsters
kvalitet eller standard, skall betalningen behandlas som köp av tjänst,
såvida inte det belopp som debiteras för licensen är helt utan
proportioner till kostnaderna för myndigheternas kontroll,
f) skatter på föroreningar som följd av produktionsaktiviteter. Dessa
består av skatter, som läggs på utsläpp eller utflöde till miljön av
skadliga gaser, vätskor eller andra farliga ämnen. De omfattar inte
betalningar för offentliga myndigheters insamling och omhänderta-
gande av avfall eller skadliga ämnen; sådana betalningar ingår i
företags insatsförbrukning,
g) underkompensation av moms som följd av de enhetstaxesystem som
ofta används för jordbruket.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 98
▼B
4.24 Denna rubrikomfattar inte sk atter på hushållens egen användning av
fordon etc., vilka registreras under löpande skatter på inkomst,
förmögenhet osv.
SKATTER PÅ PRODUKTION OCH IMPORT SOM BETALAS TILL EURO-
PEISKA UNIONENS INSTITUTIONER
4.25 Skatter på produktion och import som betalas till Europeiska unionens
institutioner omfattar särskilt
a) skatter som inhemska producentenheter betalar direkt till Europeiska
unionens institutioner (EKSG-avgiften på gruv-, järn- och stålföretag),
b) skatter som nationella myndigheter inkasserar för Europeiska unionens
institutioners räkning, nämligen
1) inbetalningar från den gemensamma jordbrukspolitiken
avgifter på importerade jordbruksprodukter, monetära utjämnings-
belopp som påförs export och import, produktionsavgifter på socker
och avgift på isoglukos med ansvarsavgifter på mjölk och
spannmål,
2) inbetalningar från handel med tredje land: tullar påförda på basis av
Europeiska unionens integrerade tullaxa (TARIC),
3) inbetalningar från momsen i de enskilda medlemsstaterna.
4.26 Bokföringstidpunkt för skatter på produktion och import: skatter på
produktion och import registreras när de skattepliktiga aktiviteterna,
transaktionerna eller andra händelserna äger rum.
4.27 Vissa ekonomiska aktiviteter, transaktioner eller händelser, som enligt
skattelagsstiftningen skulle medföra skyldighet att betala skatt för den
berörda enheten, undgår emellertid ständigt skattemyndigheternas
uppmärksamhet. Det skulle vara orealistiskt att tro att sådana aktiviteter,
transaktioner eller händelser ger upphov till finansiella tillgångar eller
skulder i form av obetalda skulder eller överskjutande skatter. Därför
bokförs i ENS belopp som förfallna till betalning endast när de är styrkta
av taxering, deklaration eller annat instrument som utvisar en tydlig
skyldighet för skattebetalaren att betala. Systemet tillräknar inte uteblivna
skatter som inte är styrkta av skattetaxering.
Skatter, som bokförts i redovisningen kan härröra ur två källor: belopp
som styrkts av taxering och deklarationer eller inbetalningskvitton.
a) Om taxering och deklarationer används, skall beloppen jämkas med
hjälp av en koefficient som beaktar de taxerade och deklarerade belopp
som aldrig erlagts. Som ett alternativ skall en kapitaltransferering till
berörda enheter bokföras med hjälp av samma jämkningskoefficient.
Koefficienterna skall beräknas på tidigare erfarenheter och nuvarande
förväntningar, när det gäller taxerade och deklarerade belopp som
aldrig erlagts. De skall specificeras för olika slags skatter.
b) Om inbetalningskvitton används skall de anpassas så att de gäller den
tidpunkt då den aktivitet, som ger upphov till skattskyldigheten,
inträffade. Denna anpassning kan grundas på den genomsnittliga
skillnaden mellan tidpunkten för aktiviteten och tidpunkten för
skatteinbetalningen.
4.28 Det sammanlagda värdet av skatter, som skall bokföras, innefattar
eventuella räntor som debiteras på resterande skatter och eventuella
böter påförda av skattemyndigheter, om det är omöjligt att bokföra sådana
räntor och böter separat från skatterna. Värdet innefattar även eventuella
kostnader som kan åläggas i samband med inkassering eller indrivning av
utestående skatter. På motsvarande sätt reduceras värdet med eventuella
skatterabatter från den offentliga sektorn som ett led i den ekonomiska
politiken och eventuella skatteåterbetalningar som en följd av för stora
inbetalningar.
4.29 I ENS uppträder skatter på produktion och import (D.2)
— som användning i den totala ekonomins konto för inkomstbildning,
— som tillgång i den offentliga sektorns konto för allokering av
primärinkomster och i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar.
Produktskatter bokförs som tillgång på totala ekonomins konto för varor
och tjänster. Detta gör det möjligt att balansera tillgången på varor och
tjänster — värderad exklusive produktskatter — mot användningen, som
är värderad inklusive dessa skatter. Övriga produktionsskatter (D.29)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 99
▼M4
▼B
▼B
uppträder som användning på kontot för inkomstbildning i den bransch
eller sektor som betalar dem.
SUBVENTIONER (D.3)
4.30Definition: Subventioner (D.3) är löpande, ensidiga betalningar som den
offentliga sektorn eller Europeiska unionens institutioner gör
till inhemska(1) producenter med syftet att påverka produk-
tionsnivåerna, priserna eller ersättningen till
produktionsfaktorerna. Övriga icke-marknadsproducenter
kan erhålla övriga produktionssubventioner endast i de fall
dessa betalningar grundas på allmänna bestämmelser som
gäller både marknads- och icke-marknadsproducenter. Av
konvention förekommer inte produktsubventioner för övrig
icke-marknadsproduktion (P.13).
4.31 Subventioner från Europeiska unionens institutioner omfattar endast
löpande transfereringar, som görs direkt till inhemska producentenheter.
4.32 Subventioner klassificeras i
a) produktsubventioner (D.31),
1) importsubventioner (D.311),
2) övriga produktsubventioner (D.319),
b) övriga produktionssubventioner (D.39).
PRODUKTSUBVENTIONER (D.31)
4.33Definition: Produktsubventioner av produkter (D.31) är subventioner
som betalas per enhet av en producerad eller importerad vara
eller tjänst. Subventionen kan vara ett bestämt belopp per
kvantitetsenhet av en vara eller tjänst eller den kan beräknas
i värde som en bestämd procentandel av priset per enhet. En
subvention kan också beräknas som skillnaden mellan ett
bestämt målsatt pris och det marknadspris som köparen
faktiskt betalar. En subvention av en produkt förfaller
vanligen till betalning när varan produceras, säljs eller
importeras. Av konvention förekommer produktsubventioner
endast i samband med marknadsproduktion (P.11) eller
produktion för egen slutlig användning (P.12).
Importsubventioner (D.311)
4.34Definition: Importsubventioner (D.311) består av subventioner av varor
och tjänstser som förfaller till betalning när varan passerar
gränsen för användning inom det ekonomiska territoriet eller
när tjänsten levereras till inhemska institutionella enheter.
De kan omfatta förluster, som uppstår när offentliga
handelsorganisationer, enligt fastställd offentlig politik,
köper produkter från utlänningar och säljer dem till lägre
pris till landets egna invånare.
Övriga produktsubventioner (D.319)
4.35 Övriga produktsubventioner (D.319) omfattar
a) subventioner av produkter, som används inom landet: dessa består av
subventioner till inhemska producenter för deras produktion när den
används eller konsumeras inom det ekonomiska territoret,
b) förluster som uppstår när offentliga handelsorganisationer, enligt
fastställd offentlig ekonomisk eller social politik, köper produkter
från inhemska producenter och sedan säljer dessa till lägre priser till
in- eller utlänningar,
c) subventioner till offentligt ägda bolag och kvasibolag för att täcka
permanenta förluster som uppkommer i deras produktiva verksamheter
och som beror på att, enligt fastställd offentlig eller europeisk
ekonomisk eller social politik, deras debiterade priser är lägre än de
genomsnittliga produktionskostnaderna,
d) direkta exportsubventioner som betalas direkt till inhemska produ-
center, när varorna lämnar det ekonomiska territoriet eller tjänsterna
tillhandahålls utlänningar — bortsett från återbetalningar vid1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 100
(1) Subventioner från Europeiska unionens institutioner betalas till inhemska enheter
överallt i gemenskapen.
▼B
tullgränsen av produktskatter som erlagts tidigare och friskrivning av
de skatter som skulle ha betalats om varorna hade sålts eller använts
inom det ekonomiska territoriet.
ÖVRIGA PRODUKTIONSSUBVENTIONER (D.39)
4.36Definition: Övriga produktionssubventioner (D.39) består av subven-
tioner utom produktsubventioner som inhemska
producerande enheter kan erhålla som en följd av enga-
gemang i produktion. För övrig icke-marknadsproduktion
kan övriga icke-marknadsproducenter erhålla övriga produk-
tionssubventioner endast i de fall dessa betalningar från den
offentliga sektorn grundas på allmänna bestämmelser som
gäller både marknadsproducenter och icke-marknadsprodu-
center.
4.37 Denna rubrikomfattar särsk ilt
a) subventioner av löner eller arbetskraft: dessa består av subventioner
som betalas i relation till den sammanlagda lönesumman eller
arbetskraften eller till sysselsättning av särskilda kategorier av
personer som fysiskt handikappade eller långtidsarbetslösa eller till
kostnader för utbildningsprogram som anordnas eller finansieras av
företag,
b) subventioner för att minska föroreningar: dessa består av löpande
subventioner avsedda att täcka delar av eller alla kostnader för extra
åtgärder för att minska eller eliminera utsläppen av föroreningar till
miljön,
c) räntesubventioner till inhemska producentenheter, även om de avser att
främja kapitalbildning(1). Dessa är väsentligen löpande transfereringar
avsedda att reducera producenters driftskostnader. De behandlas i
räkenskaperna som subventioner till de producenter som drar nytta av
dem, även om räntedifferensen i praktiken betalas direkt av den
offentliga sektorn till det kreditinstitut som ger lånet,
d) överkompensation av moms som följd av de enhetstaxesystem som
ofta används för jordbruket.
4.38 Följande behandlas inte som subventioner:
a) Löpande transfereringar från den offentliga sektorn till hushållen i
deras egenskap av konsumenter. De behandlas antingen som sociala
förmåner eller som diverse löpande transfereringar (D.75).
b) Löpande transfereringar mellan olika delar av den offentliga sektorn i
deras egenskap av producenter av icke marknadsmässiga varor och
tjänster med undantag av övriga produktionssubventioner (D.39). De
löpande transfereringarna registreras under rubriken löpande transfe-reringar inom den offentliga sektorn (D.73).
c) Investeringsbidrag (D.92).
d) Extraordinära betalningar till socialförsäkringsfonder, om dessa betal-
ningar är avsedda att öka fondernas aktuariereserver. Dessa betalningar
registreras under rubriken andra kapitaltransfereringar (D.99).
e) Transfereringar från den offentliga sektorn till icke-finansiella företag
och kvasibolag för att täcka förluster ackumulerade under flera
räkenskapsår eller exceptionella förluster som beror på faktorer utanför
företagets kontroll. De klassificeras under rubriken andra kapitaltrans-
fereringar (D.99).
f) Upphävande av producentenheters skulder till den offentliga sektorn
(t.ex. lån från ett offentligt organ till ett icke-finansiellt företag somhar
ackumulerat rörelseförluster under flera räkenskapsår). I allmänhet
behandlas sådana transaktioner i räkenskaperna som andra kapitalt-
ransfereringar (D.99) (se punkt 4.165.ff).
g) Ersättningar från den offentliga sektorn eller utlandet för skador på
eller förluster av kapitalvaror som en följd av krigshandlingar, andra
politiska händelser eller nationella katastrofer. Dessa betalningar
redovisas under rubriken andra kapitaltransfereringar (D.99).
h) Den offentliga sektorns köp av aktier och annat eget kapital i bolag.
Dessa belopp redovisas under rubriken aktier och andra ägarandelar
(AF.5).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 101
(1) Om ett bidrag har det dubbla ändamålet att finansiera både amortering av skulden och
betalning av räntan och om det inte är möjligt att fördela det mellan dessa två
komponenter, skall dock hela bidraget behandlas som ett investeringsbidrag.
▼B
i) Betalningar från ett offentligt organ som övertagit ansvaret för
onormala pensionskostnader som drabbat ett offentligt företag. Dessa
betalningar bokförs som diverse löpande transfereringar (D.75).
j) Betalningar från den offentliga sektorn till marknadsproducenter som
hel eller delvis ersättning för varor och tjänster som dessa marknads-
producenter levererar direkt och individuellt till hushåll i samband med
sociala risker eller behov (se punkt 4.84.), och till vilka hushållen har
rätt till enligt lag. Dessa betalningar ingår i den offentliga sektorns
individuella konsumtionsutgifter (P.31) och följaktligen i sociala
naturaförmåner (D.631) och faktiskt individuell konsumtion (P.41).
4.39 Bokföringstidpunkt: subventioner bokförs när transaktionen eller
händelsen (produktion, försäljning, import etc.) som ger upphov till
subventionen äger rum.
Specialfall:
a) Subventioner i form av skillnaden mellan inköpspriset och det
försäljningspris som ett offentligt försäljningsorgan debiterar, bokförs
vid den tidpunkt då försäljningsorganet köper varorna, om försäljning-
spriset är känt då.
b) Subventioner, avsedda att täcka en förlust som uppstått i en
producentenhet i en marknadsbransch, bokförs vid den tidpunkt då
det offentliga organet beslutar att täcka förlusten.
4.40 I ENS uppträder subventioner
a) som negativ användning i den totala ekonomins konto för inkomstbild-
ning,
b) som negativ tillgång i den offentliga sektorns konto för allokering av
primärinkomster och i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar.
Subventioner av produkter bokförs som negativ tillgång på den totala
ekonomins konto för produkter. Detta gör det möjligt att balansera
tillgången av varor och tjänster mot användningen.
Andra subventioner av produktionen (D.39) uppträder som negativ
användning på kontot för inkomstbildning i den bransch eller sektor
som mottar dem.
Ett system av multipla växelkurser har följande påverkan på skatter på
produktion och import och på subventioner (multipla växelkursertillämpas för närvarande inte bland Europeiska unionens medlemsstater):
a) Implicita skatter på import behandlas som skatter på import, exklusive
moms och tullar (D.2122).
b) Implicita skatter på export behandlas som produktskatter, exklusive
moms och importskatter (D.214).
c) Implicita importsubventioner behandlas som importsubventioner
(D.311).
d) Implicita exportsubventioner behandlas som övriga produktsubven-
tioner av produkter (D.319).
KAPITALINKOMST (D.4)
4.41Definition: Kapitalinkomst (D.4) är den inkomst som ägaren av en
finansiell tillgång eller en materiell icke producerad tillgång
får i ersättning för att ställa en finansiell tillgång eller en
materiell icke producerad tillgång till en annan institutionell
enhets förfogande.
Kapitalinkomster klassificeras i ENS på följande sätt:
a) Ränta (D.41).
b) Inkomst från bolag (D.42).
1) Utdelning från bolag (D.421).
2) Ägaruttag ur kvasibolag (D.422).
c) Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet (D.43).
d) Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna (D.44).
e) Arrenden (D.45).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 102
▼B
RÄNTA (D.41)
4.42Definition: Under de villkor som gäller för ett finansobjekt är ränta
(D.41) det belopp som låntagaren är skyldig att betala
långivaren för en bestämd tidsperiod utan att kapitalskuldenreduceras.
4.43 När långivare lånar medel till låntagare upprättas något av nedanstående
finansobjekt. Denna form av kapitalinkomst tillkommer ägare av vissa
slag av finansiella tillgångar:
a) Inlåning (AF.2).
b) Värdepapper andra än aktier (AF.3).
c) Lån (AF.4).
d) Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7).
Ränta på inlåning, lån samt obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
4.44 Den ränta som förfaller eller betalas på dessa finansiella tillgångar och
skulder bestäms genom att tillämpa den relevanta räntesatsen på
utestående kapital vid varje tidpunkt under räkenskapsperioden.
Ränta på värdepapper
Ränta på växlar och liknande kortfristiga objekt:
4.45 Skillnaden mellan det nominella värdet och det pris som betalas vid
tidpunkten för utgivandet (dvs. diskonteringen) anger den ränta som
betalas över växelns livstid. Värdeökningen på ackumuleringen av
upplupna räntor utgör inte en kapitalvinst därför att den beror på en
ökning av utestående kapital och inte på en ändring av priset på
tillgången. Andra ändringar i växelns värde behandlas som kapitalvinster/
förluster.
Ränta på obligationer och förlagsbevis
4.46 Obligationer och förlagsbevis är långsiktiga värdepapper, som ger ägaren
en ovillkorlig rätt till en fast eller kontraktsbestämd rörlig inkomst i form
av kupongutbetalningar, eller en bestämd fast summa vid en eller flera
förutbestämda tidpunkter då värdepapperet inlöses, eller en kombination
av båda dessa betalningsvillkor.
a) Noll-kupongare:
Här görs inga kupongutbetalningar. Räntan, baserad på skillnaden
mellan inlösenpriset och utgivningspriset, fördelas över obligationens
hela löptid. Den årliga upplupna räntan reinvesteras i obligationen av
ägaren; således måste motposter lika med värdet av den tillkommande
räntan bokföras, i kontot för finansiella transaktioner, som ägarens
anskaffande av flera obligationer och som ett ytterligare obligations-
utgivande av utgivaren eller låntagaren (dvs. som en tillväxt av den
ursprungliga obligationens ”volym”).
b) Andra obligationer, inklusive diskonteringsobligationer:
Räntan har två komponenter:
1) Summan av kupongutbetalningar varje period.
2) Summan av tillkommande räntor varje period, baserad på
skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset och beräknad
på samma sätt som för noll-kupongare.
c) Indexerade värdepapper:
Summan av kupongutbetalningar och/eller utestående kapital är knutna
till en prisindex. En förändring mellan början och slutet av en bestämd
bokföringsperiod i det utestående kapitalets värde, som beror på
förändringar i den relevanta indexen, behandlas som upplupen ränta
under perioden, i tillägg till alla räntor som förfaller till betalning
under perioden. Den upplupna ränta som beror på indexeringen
återinvesteras helt i värdepapperet och skall bokföras i ägarens och
utgivarens konton för finansiella transaktioner.
Ränteswappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA)
4.47 Betalningar som grundar sig på någon form av swapkontrakt skall inte
betraktas som ränta och skall inte bokföras som kapitalinkomst. (Se artikel
5.67 d och artikel 5.139 c om finansiella derivat).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 103
▼M5
▼M5
På samma sätt skall transaktioner på grundval av framtida räntesäkrings-
avtal inte bokföras som kapitalinkomst (se artikel 5.67 e).
Ränta på finansiell leasing
4.48 Finansiell leasing är ett alternativ till vanliga lån som metod för att
finansiera köp av maskiner och utrustning. Det är ett avtal som kanaliserar
medel från en långivare till en låntagare: leasinggivaren köper utrust-
ningen och leasingtagaren förbinder sig att betala ett hyresbelopp, som gör
det möjligt för leasinggivaren att över kontraktstiden få täckning för alla,
eller nästan alla, sina kostnader inklusive ränta.
Leasinggivaren betraktas som långivare till leasingtagaren för ett belopp
motsvarande tillgångens inköpspris; lånet återbetalas gradvis över
leasingperioden. Hyresbeloppet som leasingtagaren betalar varje period
behandlas därför som bestående av två komponenter: en återbetalning av
kapital och en räntebetalning. Räntesatsen på det tillräknade lånet bestäms
implicit av förhållandet mellan det totala hyresbeloppet under hela
leasingperioden och tillgångens inköpspris. Den del av hyresbeloppet som
utgör ränta minskar gradvis under leasingperioden efter hand som
kapitalet återbetalas. Det ursprungliga lånet till leasingtagaren, tillsam-
mans med de efterföljande återbetalningarna av kapitalet, bokförs i
leasinggivarens och leasingtagarens konton för finansiella transaktioner.
Räntebetalningarna bokförs under räntor i deras respektive konton för
primär inkomstfördelning.
Andra räntor
4.49 Följande behandlas också som ränta:
a) Ränta på övertrasseringar, extra ränta på bankinsättningar som står
inne längre än avtalat samt vinster på premieobligationer.
b) Ränta, som värdepappersfonder (se 2.51 b) får som avkastning på sina
investeringar och som tillkommer aktieägarna, även om den kapita-
liseras. Exkluderade är dock kapitalvinster och kapitalförluster på
finansobjekt, som tillhör investmentbolag; dessa belopp bokförs inte
som kapitalinkomst.
Bokföringstidpunkt
4.50 Ränta bokförspå basis av när den upplups,dvs.ränta på utestående kapital
bokförs som tillkommande långivaren kontinuerligt över tiden. Räntan,
som tillkommer i varje räkenskapsperiod, skall bokföras oavsett om den
faktiskt är betalad eller lagd till det utestående kapitalet. Om den inte
faktiskt utbetalas skall ökningen i kapitalet också bokföras i kontona för
finansiella transaktioner, hos långivaren som en ytterligare kapitalanskaff-
ning av denna form av finansobjekt och hos låntagaren som en lika stor
skuldsättning.
4.51 Ränta bokförs före avdrag av de skatter som kan påföras den. Mottagen
och betald ränta bokförs alltid inklusive räntebidrag, även om dessa bidrag
betalas direkt till finansinstitutionen och inte till bidragstagaren (se
subventioner).
Om värdet av finansförmedlares tjänster inte fördelas mellan olika kunder,
skall inte den faktiska räntebetalningen till eller från finansförmedlare
justeras för att eliminera de marginaler som svarar mot den implicita
avgiften hos finansförmedlare. En justeringspost behövs i kontona för
allokering av primärinkomster hos finansförmedlarna och hos en nominell
bransch, till vilken, enligt konvention, finansförmedlarnas hela produktion
allokeras som insatsförbrukning.
4.52 I ENS uppträder ränta
a) som tillgång och som användning i sektorernas konton för allokering
av primärinkomster(1)
b) som tillgång och som användning i utrikeskontot för primärinkomster
och löpande transfereringar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 104
(1) Denna praxis skiljer sig från den vanliga praxisen i företagsbokföring, enligt vilken
ränteutgifter normalt uppträder som fasta kostnader motsvarande andra produktions-
kostnader på driftskonton.▼B
▼B
INKOMST FRÅN BOLAG (D.42)
Utdelning från bolag (D.421)
4.53Definition: Utdelning från bolag (D.421) är en form av kapitalinkomst,
som ägare av aktier och andra ägarandelar (AF.5) blir
berättigade till genom att ställa tillgångar till förfogande för
bolag. Att skaffa eget kapital genom att ge ut aktier och
andra ägarandelar är ett alternativ till att skaffa medel genom
upplåning. I motsats till lånat kapital ger dock inte eget
kapital upphov till en skuld som är bestämd i monetära
termer och den berättigar inte heller ägarna till aktier och
andra ägarandelar i ett bolag till en fast eller förutbestämd
inkomst.
4.54 Denna rubrikomfattar ock så
a) aktier och andra ägarandelar utställda till ägare som betalning av
utdelningen för räkenskapsåret. Fondaktier, som svarar mot kapitali-
seringen av egna medel i form av reserver och icke utdelade vinster
och som ger ägarna nya aktier och andra ägarandelar i förhållande till
deras innehav, skall dock inte omfattas,
b) utdelning från bolag som värdepappersfonder (se 2.52 b) får som
avkastning på sina investeringar och som tillkommer aktieägarna, även
om den kapitaliseras. Exkluderade är dock kapitalvinster och
kapitalförluster på finansobjekt, som tillhör investmentbolag; dessa
belopp bokförs inte som kapitalinkomst,
c) den inkomst den offentliga sektorn får från offentligt ägda företag, som
betraktas som självständiga juridiska enheter även om de inte formellt
är konstituerade som bolag.
4.55 Bokföringstidpunkt: Bokförs vid den tidpunkt då de, enligt vad bolaget
bestämmer, förfaller till betalning.
I ENS uppträder utdelning från bolag
a) som användning i kontot för allokering av primärinkomster i de
sektorer till vilka bolagen är klassificerade,
b) som tillgång i kontot för allokering av primärinkomster i de sektorer
till vilka ägarna är klassificerade,
c) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster i de
sektorer till vilka ägarna är klassificerade,
d) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
Ägaruttag från kvasibolag (D.422)
4.56Definition: Ägaruttag från kvasibolag (D.422) består av de belopp som
företagarna faktiskt tar ut för eget bruk ur vinsterna i de
kvasibolag de äger.
4.57 Dessa belopp bokförs före avdrag av löpande skatter på inkomst,
förmögenhet etc., vilka företagsägarna alltid anses skall betala.
4.58 När ett kvasibolag ger vinst, kan dess ägare välja att lämna del av eller
hela vinsten kvar i företaget, i synnerhet för investeringsändamål. Den
inkomst som lämnas kvar i företaget uppträder som sparande i
kvasibolaget och endst den vinst som faktiskt tas ut av ägarenheten
bokförs i räkenskaperna under rubriken ägaruttag ur kvasibolag.
4.59 När inhemska företags filialer, agenturer etc. i utlandet gör vinster,
uppträder kvarhållna vinstmedel, förutsatt att dessa filialer etc. betraktas
som utländska enheter, som återinvesterade vinstmedel från direkta
investeringar i utlandet (D.43). Endast den inkomst som faktiskt överförs
till moderföretaget behandlas i räkenskaperna som ägaruttag i kvasibolag,
mottagen från utlandet. Samma princip används för att hantera
relationerna mellan filialer, agenturer etc., som verkar inom det
ekonomiska territoriet, och det utländska moderföretag till vilket dessa
hör.
4.60 Denna rubrik omfattar också de driftsöverskott netto som går till inhemska
ägare av markoch byggnader i utlandet eller till utlänningar som äger
mark eller byggnader inom det ekonomiska territoriet. I själva verket
behandlas dessa utländska enheter, vad gäller alla transaktioner i mark och
byggnader inom ett lands ekonomiska territorium, i enlighet med ENS
konventioner, som konstruerade inhemska statistiska enheter i vilka de
utländska ägarna utövar sitt kapitalägande.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 105
▼B
Bostadstjänster i ägarbebodda bostäder utomlands bokförs som import av
tjänst och det motsvarande driftsöverskottet netto som primärinkomst från
utlandet; bostadstjänster i ägarbebodda bostäder som tillhör utlänningar
bokförs som export av tjänst och motsvarande driftsöverskott, netto, som
primärinkomst till utlandet.
4.61 Ägaruttag ur kvasibolag omfattar inte belopp som deras ägare får
a) från försäljning av befintliga fasta realkapitalvaror,
b) från försäljning av markoch immateriella tillgångar,
c) från uttag av kapital (t.ex. hel eller delvis likvidation av det egna
kapitalet i kvasibolaget).
Dessa belopp behandlas som uttag av eget kapital i kontot för finansiella
transaktioner. Omvänt behandlas alla medel, som ägaren eller ägarna till
ett kvasibolag tillför bolaget i syfte att förvärva tillgångar eller att minska
skulder, som tillskott till eget kapital. Om kvasibolaget ägs av den
offentliga sektorn och om det har permanent driftsunderskott som en följd
av fastställd offentlig ekonomisk och social politik, skall dock alla
reguljära transfereringar av medel från den offentliga sektorn till företaget
för att täcka dess förluster behandlas som subventioner.
4.62 Bokföringstidpunkt: Ägaruttag ur kvasibolag bokförs när de görs av
ägarna.
4.63 I ENS förekommer ägaruttag ur kvasibolag
a) som användning i kontot för allokering av primärinkomster i de
sektorer till vilka kvasibolagen är klassificerade,
b) som tillgång i kontot för allokering av primärinkomster i ägarnas
sektorer,
c) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
ÅTERINVESTERADE VINSTMEDEL FRÅN DIREKTA INVESTERINGAR I
UTLANDET (D.43)
4.64Definition: Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i
utlandet (D.43) är lika med driftsöverskottet inom företag
för direktinvestering i utlandet
plusalla mottagna kapitalinkomster eller löpande transfe-
reringar,
minusalla utbetalda kapitalinkomster eller löpande transfe-
reringar, inklusive faktiska remissa till utländska
direktinvesterare, och alla löpande skatter på
inkomster, förmögenhet etc., som betalas av direkt-
investeringsföretag i utlandet.
4.65 Ett direktinvesteringsföretag i utlandet är ett bolag eller ett personligt
företag, i vilket en investerare hemmahörande i en annan ekonomi äger 10
procent eller mer av stamaktierna eller röstetalet (för ett bolag) eller
motsvarande (för ett personligt företag). Direktinvesteringsföretag i
utlandet omfattar sådana enheter som kännetecknas som dotterbolag
(investeraren äger mer än 50 procent), delägda bolag (investeraren äger
högst 50 procent) och filialer (helt eller delvis ägda företag som inte är
bolag), som ägs direkt eller indirekt av investeraren. Följaktligen är
”direktinvesteringsföretag i utlandet” ett bredare begrepp än ”utlandskon-
trollerade företag”.
4.66 Faktisk utdelning av företagarinkomster från företag för direktinvestering
i utlandet kan göras som utdelningar från bolag eller som ägaruttag ur
kvasibolag.
Dessutom behandlas kvarhållna vinstmedel som om de vore fördelade och
återförda till direktinvesteringsföretag i utlandet i förhållande till deras
ägande av företagets eget kapital och sedan återinvesterade av dem.
Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet kan vara
antingen positiva eller negativa.
4.67 Bokföringstidpunkt: Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar
i utlandet bokförs när de intjänas.
I ENS förekommer återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i
utlandet
a) som användning och tillgång i sektorernas konton för allokering av
primärinkomster,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 106
▼B
b) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
KAPITALINKOMST, TILLRÄKNAD FÖRSÄKRINGSTAGARNA (D.44)
4.68Definition: Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna, motsvarar de
totala primärinkomsterna från investeringar i tekniska
försäkringsreserver. Tekniska försäkringsreserver investeras
av försäkringsbolag och pensionsfonder i finansiella till-
gångar eller mark (från vilka erhålls kapitalinkomster netto,
dvs. efter avdrag för betalda räntor) eller i byggnader (som
genererar driftsöverskott netto). Alla nettoinkomster som
härrör från investeringar av försäkringsbolagens eget kapital
skall undantas i en omfattning som motsvarar förhållandet
mellan eget kapital och summan av eget kapital och tekniska
försäkringsreserver.
4.69 Eftersom tekniska reserver är försäkringstagarnas tillgångar uppträder
investeringsavkastningarna från dem i räkenskaperna som utbetalade av
försäkringsbolag och pensionsfonder till försäkringstagarna i form av
kapitalinkomst, som tillskrivs försäkringstagarna.
Eftersom denna inkomst i praktiken behålls av försäkringsbolag och
pensionsfonder, behandlas den som om den betalades tillbaka till
försäkringsbolag och pensionsfonder i form av extra premier och avgifter,
som läggs till faktiskt betalda premier och avgifter.
De premie- och avgiftstillägg till skade- och livförsäkringspremier som tas
ut inom det sociala trygghetsförsäkringssystemet bokförstillsammans med
de faktiska premierna och fondavgifterna i kontot för fördelning av
sekundära inkomster för berörda enheter.
De premietillägg till individuella livförsäkringspremier som inte tas ut
inom socialförsäkringssystemet är, liksom de faktiska premierna, inte
löpande transfereringar och bokförs därför inte i kontot för fördelning av
sekundära inkomster. De ingår direkt som ett av de element som bidrar till
förändringen i ”hushållens nettofordringar i form av livförsäkringsreserver
och pensionsfonder”, som bokförs i kontot för finansiella transaktioner för
berörda enheter.
4.70 Bokföringstidpunkt: Kapitalinkomst, som tillskrivs försäkringstagarna,
bokförs när den upplups.
4.71 I ENS förekommer kapitalinkomst, som tillskrivs försäkringstagarna
a) som tillgång i försäkringstagarnas konton för allokering av primärin-
komster,
b) som användning i försäkringsgivarnas konton för allokering av
primärinkomster,
c) som tillgång och som användning i utrikeskontot för primärinkomster
och löpande transfereringar.
ARRENDEN (D.45)Markarrenden
4.72 Det arrende som en markägare får av en arrendator utgör en form av
kapitalinkomst.
Denna rubrikomfattar ock så arrenden, som betalas till ägare av insjöar
och floder för rätten att utnyttja dessa vatten för rekreationsändamål och
andra ändamål, inklusive fiske.
En markägare kan vara skyldig att betala skatter på marken eller att ta på
sig vissa underhållskostnader, uteslutande som en följd av markägandet.
Dessa skatter och utgifter behandlas, enligt konvention, som betalade av
den person som har rätt till användning av marken och som kan dra av
dem från arrendet, som han eljest skulle vara skyldig att betala till
markägaren.
4.73 Arrenden av markomfattar inte hyror av byggnader och bostäder belägna
på marken; dessa hyror behandlas som betalning för en marknadstjänst till
ägaren från den som hyr byggnaden eller bostaden och uppträder som
insatsförbrukning eller slutlig konsumtion i den hyrande enhetens
räkenskaper. Om det inte finns någon objektiv grundval för att fördela
betalningen mellan markarrenden och hyror av byggnaderna på marken,
skall hela beloppet behandlas som arrende, om värdet av marken bedöms
överstiga värdet av byggnaderna, och i annat fall som hyra.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 107
▼B
Arrenden av mineraltillgångar
4.74 Denna rubrikomfattar royalty, som tillk ommer ägare till fyndigheter av
mineraler och fossila bränslen (kol, olja eller naturgas), vilka ger andra
institutionella enheter tillstånd att utforska eller utvinna sådana fyndig-
heter under en bestämd tidsperiod.
4.75 Bokföringstidpunkt för arrenden: Arrenden bokförs i den period när de
förfaller till betalning.
4.76 I ENS bokförs arrenden
a) som tillgång och som användning i sektorernas konton för allokering
av primärinkomster,
b) som tillgång och som användning i utrikeskontot för primärinkomster
och löpande transfereringar.
LÖPANDE INKOMST- OCH FÖRMÖGENHETSSKATTER ETC. (D.5)
4.77Definition: löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5)
omfattar alla obligatoriska ensidiga betalningar, kontant
eller i natura, som uttaxeras periodvis av den offentliga
sektorn eller av utlandet avseende institutionella enheters
inkomst och förmögenhet, samt vissa periodiska skatter som
varken påläggs inkomsten eller förmögenheten.
Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. uppdelas i
a) inkomstskatter (D.51),
b) övriga löpande skatter (D.59).
INKOMSTSKATTER (D.51)
4.78Definition: inkomstskatter (D.51) består av skatter på inkomster, vinster
och realisationsvinster. De läggs på faktiska eller antagna
inkomster, som uppbärs av individer, hushåll, bolag eller
ideella och intresseorganisationer. De omfattar även skatter
som läggs på innehav av förmögenhet, markeller fastigheter,
när dessa innehav används som underlag för att beräkna
ägarnas inkomst.
Inkomstskatter omfattar
a) skatter på individuella inkomster och hushållsinkomster (inkomster
från anställning, förmögenhet, företagande, pensioner etc.), inklusive
skatter som arbetsgivaren drar av (källskatt). Skatter på ägarinkomster
i personliga (ej bolagsetablerade) företag ingår också,
b) skatter på inkomster eller vinster i bolag,
c) skatter på realisationsvinster,
d) skatter på lotteri- eller spelvinster, som betalas på den summa vinnaren
får och som är åtskild från omsättningsskatter för den som organiserar
spelet eller lotteriet; dessa skatter behandlas som produktskatter.
ÖVRIGA LÖPANDE SKATTER (D.59)
4.79 Övriga löpande skatter (D.59) omfattar
a) löpande skatter på kapital, som består av skatter som betalas periodiskt
för ägandet eller ägaranvändningen av den egna marken eller
byggnaden, samt löpande skatter på nettoförmögenhet och andra
tillgångar (smycken och andra yttre tecken på rikedom) — utom de
skatter som nämns i D.29 (som betalas av företag som en följd av deras
produktionsaktiviteter) och de som nämns i D.51 (inkomstskatter),
b) per capitaskatter, som tas ut per vuxen eller per hushåll, oberoende av
inkomst eller förmögenhet,
c) utgiftsskatter, som betalas på de totala utgifterna för personer eller
hushåll,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 108
▼B
d) hushållens betalningar för licenser på egna eller använda fordon, båtar
eller flygmaskiner (ej använda för förvärvsändamål) eller för licenser
för jakt, skytte eller fiske etc.(1),
e) skatter på internationella transaktioner (utrikes resor, utländska
remissa, utlandsinvesteringar etc.), utom sådana skatter som betalas
av producenter och importtullar som hushållen betalar.
4.80 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. omfattar inte
a) arvs- och gåvoskatter som påförs arvingens eller mottagarens kapital
och som därför bokförs under kapitalskatter (D.91),
b) tillfälliga eller exceptionella avgifter på kapital eller förmögenhet;
dessa bokförs under kapitalskatter (D.91),
c) skatter på mark, byggnader eller andra tillgångar som företag äger eller
hyr och som de använder i produktionen; sådana skatter behandlas som
övriga skatter på produktionen (D.29),
d) hushållens betalningar för licenser andra än licenser på användningen
av fordon, båtar eller flygmaskiner eller licenser för jakt, skytte eller
fiske: körkort, flygcertifikat, televisions- eller radiolicenser, vapen-
licenser, entréavgifter till museer och avgifter för bibliotekslån,
avgifter för sop- och avfallshantering etc.; dessa betalningar behandlas
i flertalet fall som köp av tjänster från den offentliga sektorn(2).
4.81 Det totala värdet av de skatter som skall bokföras inkluderar räntor, som
debiteras på resterande skatter, och böter pålagda av skattemyndigheter,
om det inte är möjligt att bokföra sådana räntor och böter separat. Det
totala värdet inkluderar också eventuella kostnader, som debiteras i
anslutning till indrivning och taxering av utestående skatter. På
motsvarande sätt minskas värdet med eventuella skatterabatter från den
offentliga sektorn som ett led i den ekonomiska politiken och med
återbetalningar som en följd av för stora skatteinbetalningar.
4.82 Bokföring av löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.: löpande
inkomst- och förmögenhesskatter etc. bokförs vid den tidpunkt då
aktiviteter, transaktioner eller andra händelser, som ger upphov till
skattskyldigheten, inträffar.
Vissa ekonomiska aktiviteter, transaktioner eller händelser, som enligt
skattelagsstiftningen skulle medföra skattskyldighet för berörda enheter,
undgår dock ständigt skattemyndigheternas uppmärksamhet. Det skulle
vara orealistiskt att tro att sådana aktiviteter, transaktioner eller händelser
ger upphov till finansiella tillgångar eller skulder i form av obetalda
skulder eller överskjutande skatter. Därför bokförs i ENS belopp som
förfallna till betalning endast när de är styrkta av taxering, deklaration
eller annat instrument som utvisar en tydlig skyldighet för skattebetalaren
att betala. Systemet tillräknar inte uteblivna skatter som inte är styrkta av
skattetaxering.
Skatter, som bokförts i redovisningen kan härröra ur två källor: belopp
som styrkts av taxering och deklarationer eller inbetalningskvitton.
a) Om taxering och deklarationer används, skall beloppen jämkas med
hjälp av en koefficient som beaktar de taxerade och deklarerade belopp
som aldrig erlagts. Som ett alternativ skall en kapitaltransferering till
berörda enheter bokföras med hjälp av samma jämkningskoefficient.
Koefficienterna skall beräknas på tidigare erfarenheter och nuvarande
förväntningar, när det gäller taxerade och deklarerade belopp som
aldrig erlagts. De skall specificeras för olika slags skatter.
b) Om inbetalningskvitton används skall de anpassas så att de gäller den
tidpunkt då den aktivitet, de transaktioner eller andra händelser, som1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 109
(1) Gränsen mellan skatter och köp av tjänster från den offentliga sektorn definieras enligt
samma kriterier som de som används när det gäller företagsbetalningar: om licensen gesautomatiskt mot betalning av fastställt belopp, behandlas betalningen som skatt. Men omden offentliga sektorn utnyttjar licensgivningen för någon faktisk kontrollfunktion (somatt kontrollera kompetensen eller kvalifikationerna hos den berörda personen) skall
betalningen för licensen behandlas som köp av en tjänst från den offentliga sektorn hellre
än som en skatt, såvida inte betalningen är klart utan alla proportioner till kostnaden föratt tillhandahålla tjänsten.
(
2) Gränsen mellan skatter och köp av tjänster från den offentliga sektorn definieras enligt
samma kriterier som de som används när det gäller företagsbetalningar: om licensen ges
automatiskt mot betalning av fastställt belopp, behandlas betalningen som skatt. Men om
den offentliga sektorn utnyttjar licensgivningen för någon faktisk kontrollfunktion (somatt kontrollera kompetensen eller kvalifikationerna hos den berörda personen) skallbetalningen för licensen behandlas som köp av en tjänst från den offentliga sektorn hellreän som en skatt, såvida inte betalningen är klart utan alla proportioner till kostnaden för
att tillhandahålla tjänsten.▼M4
▼M4
ger upphov till skattskyldigheten, inträffade (eller för vissa inkomsts-
katter när skattebeloppet bestämdes). Denna anpassning kan grundas
på den genomsnittliga skillnaden mellan tidpunkten för aktiviteten,
transaktionerna eller de andra händelserna (eller när skattebeloppet
bestämdes) och tidpunkten för skatteinbetalningen.
Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter osv., som av arbetsgivaren
dras av vid källan, skall inräknas i löner och arvoden, även om
arbetsgivaren i realiteten ej vidarebefordrat dem till den offentliga
sektorn. Hushållssektorn framstår därefter som om den erlagt hela
beloppet till den offentliga sektorn. De belopp som ej faktiskt erlagts
måste utjämnas under D 995 som en kapitaltransferering från den
offentliga sektorn till arbetsgivarsektorerna.
I vissa fall kan skyldigheten att betala skatt fastställas först i en senare
räkenskapsperiod än den i vilken inkomsten uppstår. Viss flexibilitet
behövs därför när det gäller tidpunkten för bokföring av sådana skatter.
Källskatt och regelbundna förskottsbetalningar av inkomstskatt kan
bokföras i den period i vilken de betalas och slutlig skattskyldighet på
inkomst kan bokföras i den period i vilken skyldigheten fastställs.
I ENS bokförs löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.
a) som användning i kontona för fördelning av sekundära inkomster i de
sektorer till vilka skattebetalarna är klassificerade,
b) som tillgång i den offentliga sektorns konto för fördelning av
sekundära inkomster,
c) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
SOCIALA AVGIFTER OCH FÖRMÅNER (D.6)
4.83Definitioner: Sociala förmåner är transfereringar till hushåll, kontant
eller in natura, avsedda att hjälpa dem med den finansiella
börda som är förbunden med ett antal risker eller behov.
Transfereringarna kommer från kollektivt organiserade
system eller från, utanför dessa system, den offentliga
sektorn samt hushållens ideella organisationer; de inklu-
derar betalningar från den offentliga sektorn till
producenter som i sin tur betalar förmåner till hushåll i
samband med sociala risker och behov.
4.84 Listan över risker och behov som kan ge upphov till sociala förmåner är,
av konvention fastställd till följande:
a) Sjukdom.
b) Invaliditet, handikapp.
c) Arbetsskada och arbetssjukdom.
d) Ålderdom.
e) Efterlevande.
f) Moderskap.
g) Familj.h) Främjande av sysselsättning.
i) Arbetslöshet.j) Bostad(
1).
k) Utbildning.
l) Allmän nödställdhet.
4.85 Sociala förmåner omfattar
a) löpande transfereringar och engångstransfereringar från system, som
mottar avgifter, omfattar hela eller stora delar av samhället och ärinfört och kontrollerat av offentliga enheter (socialförsäkringssystem),
b) löpande transfereringar och engångstransfereringar från system, som
organiseras av företag på uppdrag av de anställda, tidigare anställda
och deras försörjningsberoende (privat fonderade och icke fonderade1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 110
(1) När det gäller bostad är utbetalningar, som offentliga sektorn gör till boende för att
minska deras hyror, sociala förmåner, med undantag för speciella förmåner som
offentliga sektorn bekostar i sin egenskap av arbetsgivare.▼B
▼B
företagssystem). Avgifter kan inbetalas av anställda eller arbetsgivare;
de kan också inbetalas av egenföretegare,
c) löpande transfereringar från offentliga enheter och hushållens ideella
organisationer, som inte är betingade av tidigare inbetalda avgifter
(socialbidrag).
4.86 Sociala förmåner omfattar inte
a) försäkringsfordringar grundade på försäkringar, som tecknats enbart på
den försäkrades eget initiativ, oberoende av arbetsgivaren eller den
offentliga sektorn,
b) försäkringsfordringar grundade på försäkringar, som tecknats med det
enda ändamålet att kunna göra ett avdrag, även om dessa försäkringar
är en följd av ett kollektivavtal.
4.87 För att en individuell försäkring skall betraktas som en del av ett socialt
trygghetsförsäkringssystem måste de möjligheter eller omständigheter
som deltagarna är försäkrade mot motsvara riskerna eller behoven (se
punkt 4.84.) och dessutom måste ett eller flera av följande villkor vara
uppfyllda:
a) Deltagandet i systemet är obligatoriskt antingen enligt lag för en
bestämd kategori av arbetstagare, vare sig det rör sig om anställda,
egenföretagere eller icke anställda, eller enligt anställningsvillkoren för
en anställd eller en grupp av anställda.
b) Systemet är kollektivt till fördel för en bestämd grupp arbetstagare,
vare sig det rör sig om anställda, egenföretagare eller icke anställda,
och deltagandet är begränsat till medlemmar i denna grupp.
c) En arbetsgivare betalar en avgift (faktisk eller tillräknad) till systemet
på uppdrag av en anställd, oavsett om den anställde betalar en avgift
eller ej.
4.88 Sociala trygghetsförsäkringssystem är system i vilka arbetstagare, av sina
arbetsgivare eller den offentliga sektorn, åläggs eller uppmuntras att
teckna försäkring mot vissa händelser eller omständigheter som kan
inverka menligt på deras eller deras försörjningsberoendes välfärd.
Sociala trygghetsförsäkringssystem kan klassificeras på följande sätt:
a) Socialförsäkringssystem, som täcker hela eller stora delar av samhället
och som införs, kontrolleras och finansieras av offentliga enheter,
b) Privat fonderade system, som består av
1) system i vilka de sociala avgifterna betalas till tredje part
(försäkringsbolag och självständiga pensionsfonder),
2) system i vilka arbetsgivarna avsätter särskilda reserver, som är
åtskilda från deras övriga reserver, även om sådana system inte
utgör från arbetsgivarna åtskilda institutionella enheter. Dessa
system kallas icke självständiga pensionsfonder. Reserverna
behandlas som tillgångar som tillhör förmånstagarna och inte
arbetsgivarna,
c) icke fonderade system i vilka arbetsgivare av egna tillgångar betalar
sociala förmåner till de anställda, tidigare anställda eller deras
försörjningsberoende, utan att avsätta speciella reserver för ändamålet.
4.89 Sociala trygghetsförsäkringssystem, som offentliga enheter ordnar för sina
egna anställda klassificeras som privat fonderade system eller icke
fonderade system och inte som socialförsäkringssystem.
4.90 Sociala avgifter kan delas upp i faktiska avgifter, som betalas inom de två
första kategorierna av system i 4.88 ovan, och tillräknade avgifter, som
betalas inom icke fonderade system.
4.91 Sociala avgifter kan delas upp i obligatoriska enligt lag och icke
obligatoriskenligt lag.
SOCIALA AVGIFTER (D.61)
Faktiska sociala avgifter (D.611)
4.92 Faktiska sociala avgifter omfattar
a) arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111). Dessa motsvarar
flöde D.121.
Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter betalas av arbetsgivare till
socialförsäkringssystem, försäkringsbolag eller självständiga såväl som
icke självständiga pensionsfonder, som administrerar sociala trygg-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 111
▼B
hetsförsäkringssystem för att säkerställa sociala förmåner till de
anställda.
Eftersom arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter betalas förförmåner
till de anställda bokförs värdet som en komponent i ersättningen till de
anställda tillsammans med kontanta löner och naturaförmåner.
Avgifterna bokförs sedan som betalade av de anställda som löpande
transfereringar till socialförsäkringssystem, försäkringsbolag eller
självständiga såväl som icke självständiga pensionsfonder,
b) anställdas egenavgifter (D.6112):
Dessa är sociala avgifter som anställda betalar till socialförsäkrings-
system samt privat fonderade system och icke fonderade system.
Anställdas egenavgifter består av faktiskt inbetalda avgifter samt, när
det gäller privat fonderade system, de avgiftstillskott som betalas av
kapitalinkomster, som tillskrivs försäkringstagarna och som uppbärs av
de anställda som deltar i systemet, minus adminstrationskostnader.
Alla administrationskostnader behandlas som kostnader för de
anställdas, och inte för arbetsgivarnas, avgifter.
c) egenföretageres eller icke anställdas sociala avgifter (D.6613):
Dessa är sociala avgifter som, för egna förmåner, betalas av personer
som inte är anställda — nämligen egenföretagare (med eller utan
anställda) eller icke anställda. De omfattar också värdet av deavgiftstillskott som betalas av kapitalinkomster, som tillskrivs
försäkringstagarna och uppbärs av de deltagande individerna, och
som dessa individer anses betala tillbaka till försäkringsbolagen som
tillägg till sina övriga avgifter.
4.93 Betalningen av faktiska sociala avgifter kan vara obligatorisk enligt lag
eller förordning eller så kan avgifterna betalas som en följd av
kollektivavtal i en viss bransch eller avtal mellan arbetsgivare och
anställda i ett visst företag eller därför att de är inskrivna i själva
anställningskontraktet. I vissa fall kan avgifterna vara frivilliga.
De nämnda frivilliga avgifterna omfattar
a) sociala avgifter sompersoner, vilka inte är, eller inte längre är, tvungna
enligt lag eller förordning att betala, eller fortsätta betala, avgifter till
en socialförsäkringsfond,
b) sociala avgifter som betalas till försäkringsbolag (eller understödsföre-
ningar och pensionsfonder som tilläggsförsäkring som företag ordnar
till förmån för de anställda och till vilket de anställda ansluter sig
frivilligt,
c) avgifter till understödsföreningar, öppna för medlemskap för anställda
och egenföretagare.
4.94 För att skilja mellan obligatoriska och frivilliga sociala avgifter införs en
tilläggsnivå i klassificeringen:
a) Arbetsgivares obligatoriska faktiska kollektiva avgifter (D.61111).
b) Arbetsgivares frivilliga faktiska kollektiva avgifter (D.61112).
c) Anställdas obligatoriska egenavgifter (D.61121).
d) Anställdas frivilliga egenavgifter (D.61122).
e) Egen företagares och icke anställdas obligatoriska sociala avgifter
(D.61131).
f) Egen företagares och icke anställdas frivilliga sociala avgifter
(D.61132).
4.95 Faktiska sociala avgifter till socialförsäkringssystem eller andra offentliga
institutioner bokförs brutto som omfördelningstransaktioner.
Sociala avgifter i privat fonderade system, som betalas till försäkrings-
bolag och till understödsföreningar och självständiga pensionsfonder i
samma sektor, bokförs däremot netto, dvs. efter avdrag av den del av
avgiften som motsvarar värdet av den försäkringstjänst som tillhandahålls
hushållen (inhemska och utländska). Denna del av avgiften motsvarar
nämligen, enligt fastställd konvention, betalningen för en marknadstjänst
som utgör en del av hushållens slutliga konsumtion eller, när det gäller
avgifter som betalas av utländska hushåll, en del av exporten av tjänster.
När det gäller icke självständiga, privat fonderade sociala trygghets-
försäkringssystem i vilka arbetsgivare avsätter egna åtskilda reserver, dras
inga administrationskostnader från de avgifter som arbetsgivarna betalar.
Eftersom sådana system inte utgör institutionella enheter åtskilda från
arbetsgivarna, likställs fondernas administrationskostnader med arbets-
givarnas allmänna produktionskostnader.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 112
▼B
4.96 Bokföringstidpunkt: Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111)
och anställdas egenavgifter (D.6112) bokförs vid den tidpunkt då det
arbete utförs som ger upphov till skyldigheten att betala avgifterna.
Sociala avgifter från egenföretagare och icke anställda (D.6113) bokförs
när skyldigheten att betala uppkommer.
Sociala avgifter, som skall erläggas till den offentliga sektorn och som
bokförts i redovisningen, kan härröra ur två källor: belopp som styrkts avtaxering och deklarationer eller inbetalningskvitton.
a) Om taxering och deklarationer används, skall beloppen jämkas med
hjälp av en koefficient som beaktar de taxerade och deklarerade belopp
som aldrig erlagts. Som ett alternativ skall en kapitaltransferering till
berörda enheter bokföras med samma jämkningskoefficient. Koeffi-
cienterna skall beräknas på tidigare erfarenheter och nuvarande
förväntningar, när det gäller taxerade och deklarerade belopp som
aldrig erlagts. De skall specificeras för olika slags sociala avgifter.
b) Om inbetalningskvitton används skall de anpassas så att de gäller den
tidpunkt då den aktivitet, som ger upphov till skyldigheten att erlägga
sociala avgifter, inträffade (eller när skyldigheten uppkom). Denna
anpassning kan grundas på den genomsnittliga skillnaden mellan
tidpunkten för aktiviteten, (eller när skyldigheten uppkom) och
inbetalningen.
Sociala avgifter, som skall erläggas till den offentliga sektorn, skall
inräknas i löner och arvoden, även om arbetsgivaren i realiteten ej
vidarebefordrat dem till den offentliga sektorn. Hushållssektorn framstår
därefter som om den erlagt hela beloppet till den offentliga sektorn. De
belopp som ej faktiskt erlagts måste utjämnas under D 995 som en
kapitaltransferering från den offentliga sektorn till arbetsgivarsektorerna.
4.97 I ENS bokförs sociala avgifter
a) som användning i hushållens konto för fördelning av sekundära
inkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska hushåll),
c) som tillgång i kontona för fördelning av sekundära inkomster för
inhemska försäkringsgivare och arbetsgivare,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska försäkringsgivare eller arbets-
givare).
Tillräknade sociala avgifter (D.612)
4.98 Tillräknade sociala avgifter (D.612) motsvarar sociala förmåner (minus
eventuella egenavgifter från anställda), som betalas direkt av arbetsgivare
(dvs. inte förbundna med arbetsgivarnas faktiska avgifter) till de anställdaeller tidigare anställda och andra berättigade personer. De motsvarar flöde
D.122. Värdet bör i princip baseras på försäkringsmatematiska övervä-
ganden.
4.99 Det är nödvändigt att införa tillräknade sociala avgifter, om de sociala
förmåner som betalas direkt av arbetsgivare i räkenskaperna skall omfattas
av rubriken sociala förmåner och om kostnaderna för dessa förmåner (i
den utsträckning de inte täcks av de anställdas faktiska avgifter) skall
innefattas i löner och kollektiva avgifter som betalas av arbetsgivaren.
När arbetsgivare själva av egna tillgångar tillhandahåller sociala förmåner
direkt till de anställda, tidigare anställda och deras försörjningsberoende
utan medverkan av socialförsäkringssystem, försäkringsbolag
ellersjälvständiga pensionsfonder och utan att upprätta en särskild fond
eller en åtskild reserv för ändamålet, kan förmånstagarna anses vara
skyddade vad gäller olika bestämda behov eller omständigheter, även om
inga inbetalningar görs för att täcka dem.
De anställda skall därför tillräknas en ersättning, lika med värdet av de
sociala avgifter som skulle behövas för att säkerställa de rättigheter till
sociala förmåner som de de facto intjänar. Detta belopp beror inte bara på
storleken av de förmåner som löpande betalas ut, utan även på hur
arbetsgivarnas skyldigheter i sådana system sannolikt utvecklas i fram-
tiden, som resultat av faktorer som förväntade förändringar i antal,
åldersfördelning och medellivslängd vad gäller nuvarande och tidigare
anställda. Därför borde de tillräknade avgifternas värde i princip baseras
på samma slag av försäkringsmatematiska överväganden som bestämmer
storleken av de premier som försäkringsbolagen debiterar. Om, som en1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 113
▼M4
▼B
▼B
följd av politiska händelser eller ekonomiska förändringar, förhållandet
mellan antalet nuvarande anställda och antalet som får pension ändras
påtagligt och blir onormalt, skall de tillräknade avgifternas värde för
nuvarande anställda beräknas skilt från värdet av faktiskt utbetalade
pensioner. En rimlig procentandel av lönerna till nuvarande anställda kan
användas för ändamålet.
I praktiken kan det dock vara svårt att avgöra hur stora sådana tillräknade
avgifter skall vara. Företaget kan själv göra uppskattningar, kanske på
basis av de avgifter som betalas till liknande fonderade system, för att
beräkna sina sannolika framtida skyldigheter. I annat fall kan det enda
praktiska alternativet vara att använda de icke fonderade sociala förmåner
som utbetalas av företaget under samma räkenskapsperiod (efter avdrag
för de faktiska avgifter som de anställda själva betalar) som en
uppskattning av den tillräknade ersättning som behövs för att täcka de
tillräknade avgifterna. Medan det uppenbart finns många skäl varför
värdet av de erforderliga tillräknade avgifterna kan avvika från de icke
fonderade sociala förmåner som faktiskt utbetalas under samma period,
t.ex. ändrad sammansättning och åldersstruktur i företagets arbetskraft,
kan de faktiska förmåner som utbetalas i den löpande perioden (minus
anställdas egenavgifter) likväl utgöra en acceptabel uppskattning av
avgifterna och den därmed förbundna tillräknade ersättningen.
4.100 I kontot för inkomstbildning anses arbetsgivarna betala sina nuvarande
anställda, som en del av deras löner, ett belopp som betecknas som
tillräknade sociala avgifter. Beloppet är lika med värdet av de uppskattade
sociala avgifter som behövs för att tillhandahålla de anställda de icke
fonderade sociala förmåner som de har rätt till. I kontot för fördelning av
sekundära inkomster anses de anställda betala tillbaka till sina arbets-
givare samma belopp av tillräknade sociala avgifter (dvs. löpande
transfereringar) som om de betalade dem till ett särskilt socialt
trygghetsförsäkringssystem.
4.101 Bokföringstidpunkt: Tillräknade sociala avgifter, som motsvarar obligato-
riska direkta sociala förmåner, bokförs vid den tidpunkt då skyldigheten
uppkommer.
Tillräknade sociala avgifter, som motsvarar frivilliga direkta sociala
förmåner, bokförs vid den tidpunkt då förmånen tillhandahålls.
4.102 I ENS bokförs tillräknade sociala avgifter
a) som användning i hushållens konto för fördelning av sekundära
inkomster och i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar,
b) som tillgång i kontona för fördelning av sekundära inkomster i de
sektorer till vilka arbetsgivarna hör och i utrikeskontot för primärin-
komster och löpande transfereringar.
SOCIALA FÖRMÅNER ANDRA ÄN IN NATURA (D.62)
4.103 Denna rubrikomfattar
Kontanta socialförsäkringsförmåner (D.621)
Sådana utbetalas till hushåll av socialförsäkringssystem (exklusive
återbetalningar, se D.6311). Dessa förmåner tillhandahålls inom social-
försäkringssystem.
Privat fonderade sociala förmåner (D.622)
Sådana utbetalas till hushåll (kontant eller in natura) av försäkringsbolag
eller andra institutionella enheter, som administrerar privat fonderade
sociala trygghetsförsäkringssystem.
Icke fonderade sociala löneförmåner (D.623)
Sådana utbetalas (kontant eller in natura) till de anställda, deras
försörjningsberoende eller efterlevande av arbetsgivare, som administrerar
icke fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem. De omfattar typiskt
a) den fortsatta utbetalningen av normal eller reducerad lön under
perioder av frånvaro från arbetet på grund av ohälsa, olycka,
moderskap etc.,
b) utbetalning av familje-, utbildnings- eller andra understöd till
försörjningsberättigade,
c) utbetalning av ålders- eller efterlevandepensioner till tidigare anställda
eller deras efterlevande samt utbetalning av avgångsvederlag till1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 114
▼B
arbetstagare eller deras efterlevande i händelse av uppsägning,
arbetsoförmåga, dödsolycka etc. (om knutet till kollektivavtal),
d) allmän hälsovård, ej knuten till arbetsgivarens arbete,
e) konvalescent- och pensionärshem.
Icke fonderade sociala löneförmåner som utbetalas av arbetsgivare till
tidigare anställda och andra berättigade personer, skall bokföras inklusive
arbetsgivarnas faktiska kollektiva avgifter, dvs. betalningar som arbets-
givarna gör till försäkringsgivare till förmån för berörda personer.
Kontanta socialbidrag (D.624)
Sådana utbetalas till hushåll av offentliga enheter eller hushållens ideella
organisationer för att täcka samma behov som sociala trygghets-
försäkringsförmåner, men inte inom ett socialt
trygghetsförsäkringssystem med sociala avgifter och sociala trygghets-
försäkringsförmåner. Sådana förmåner omfattar inte löpande
transfereringar som görs till följd av händelser eller omständigheter,
som normalt inte täcks av sociala trygghetsförsäkringssystem (dvs.
transfereringar som görs till följd av naturkatastrofer bokförda under
andra löpande transfereringar eller andra kapitaltransfereringar).
SOCIALA TRANSFERERINGAR IN NATURA (D.63)
4.104Definition: sociala transfereringar in natura (D.63) omfattar individuella
varor och tjänster som tillhandahålls individuella hushåll av
offentliga enheter och hushållens ideella organisationer, vare
sig varorna och tjänsterna är köpta på marknaden eller
producerade som icke marknadsproduktion från offentliga
enheter eller hushållens ideella organisationer. De kan vara
finansierade genom skatter, andra offentliga inkomster eller
socialförsäkringsavgifter eller, när det gäller hushållens
ideella organisationer, av donationer och kapitalinkomster.
Även om vissa av de icke marknadsmässiga tjänster, som produceras av
hushållens ideella organisationer, har viss karaktär av kollektiva tjänster,
behandlas alla icke marknadsmässiga tjänster, som produceras av
hushållens ideella organisationer, för enkelhets skull och av konvention
som individuella. Tjänster, som tillhandahålls hushållen gratis eller till
priser som inte är ekonomiskt signifikanta, betecknas som individuella
tjänster för att skilja dem från kollektiva tjänster som tillhandahålls hela
eller stora delar av samhället. Individuella tjänster består huvudsakligen
av utbildnings- och hälsovårdstjänster, även om andra slags tjänster,
såsom bostads-, kultur- och rekreationstjänster, också ofta tillhandahålls.
Rubriken sociala transfereringar in natura (D.63) omfattar sociala
naturaförmåner och transfereringar av individuella icke marknadsmässiga
varor och tjänster:
Sociala naturaförmåner (D.631)
4.105 Sociala naturaförmåner är sociala transfereringar in natura som är avsedda
att hjälpa hushållen med den finansiella börda som är förbunden med
sociala risker och behov (se punkt 4.84.). De kan delas upp i sådana där
mottagande hushåll själva faktiskt köper varorna och tjänsterna och sedan
återersätts, och sådana där de aktuella tjänsterna tillhandahålls förmånsta-
garna direkt. I det andra fallet köper eller producerar den offentliga
sektorneller hushållens ideella organisationer helt eller delvis varor och
tjänster, som levreras direkt från producenterna till förmånstagarna.
Socialförsäkringsförmåner, återbetalningar (D.6311)
Dessa förmåner består av återbetalningar från socialförsäkringssystem till
hushållen för godkända utgifter för specificerade varor och tjänster.
När ett hushåll köper en vara eller tjänst för vilken det senare ersätts, helt
eller delvis, av ett socialförsäkringssystem, kan hushållet anses agera på
uppdrag av socialförsäkringssystemet. I själva verket tillhandahåller
hushållet socialförsäkringssystemet en kortfristig kredit, som avvecklas
så snart som hushållet får sina återbetalningar.
Det återbetalade utgiftsbeloppet bokförs som om det belastade social-
försäkringssystemet direkt vid den tidpunkt då hushållet gör inköpet,
medan den enda utgift som bokförs på hushållet är den eventuella
skillnaden mellan mottagarpriset och det återbetalade beloppet. Det
återbetalade utgiftsbeloppet behandlas alltså inte som en löpande
transferering av kontanter från socialförsäkringssystem till hushållen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 115
▼B
Andra socialförsäkringsförmåner in natura (D.6312)
Dessa består av sociala transfereringar in natura, återbetalningar undan-
tagna, som socialförsäkringssystem gör till hushåll. Flertalet andra
socialförsäkringsförmåner in natura består t.ex. av läkar- och tandläkar-
behandlingar, kirurgiska ingrepp, sjukhusvård, glasögon eller
kontaktlinser, medicinska hjälpmedel, medicinsk utrustning och liknande
varor eller tjänster som hör till sociala risker och behov. Tjänsten
tillhandahålls direkt till förmånstagaren, utan ersättning, av marknads-
eller icke-marknadsproducenter och skall värderas i enlighet därmed. Alla
betalnigar som görs av hushållen skall dras ifrån. ►M2Andra social-
försäkringsförmåner in natura kan därför delas in i förmåner som
produceras av marknadsproducenter och betalas av offentliga enheter
eller hushållens ideella organisationer (D.63121) och förmåner som
produceras av icke marknadsproducenter (D.63122). ◄
Socialbidrag i form av naturaförmåner (D.6313)
Dessa består av transfereringar in natura, som tillhandahålls hushållen av
offentliga enheter eller hushållens ideella organisationer och som till sin
natur liknar socialförsäkringsförmåner in natura, men som inte till-
handahålls inom ramen för ett socialt trygghetsförsäkringssystem. Här
inkluderas, om inte täckt av ett socialt trygghetsförsäkringssystem, sociala
bostadsinrättningar, hyresrabatter, daghem, yrkesträning, nedsatta priser
på transportmedel (förutsatt att det föreligger ett socialt syfte), och
liknande varor och tjänster som hör till sociala risker och behov. Alla
betalningar som görs av hushållen skall dras ifrån. ►M2Socialbidrag i
form av naturaförmåner kan därför delas in i naturaförmåner som
produceras av marknadsproducenter och betalas av offentliga enheter eller
hushållens ideella organisationer (D.63131) och naturaförmåner som
produceras av icke marknadsproducenter (D.63132). ◄
Transfereringar av individuella icke marknadsmässiga varor och tjänster
(D.632)
4.106Definition: transferering av individuella icke-marknadsmässiga varor
eller tjänster (D.632) består av varor eller tjänster som, gratis
eller till priser som inte är ekonomiskt signifikanta till-
handahålls individuella hushåll av offentliga icke-
marknadsproducerande enheter eller hushållens ideella
organisationer. De motsvarar hushållens ideella organisa-
tioner och den offentliga sektorns individuella
konsumtionsutgifter (se 3.85.), minus sociala naturaförmåner
(D.631) som ges till hushåll inom socialförsäkrings- eller
socialbidragsystem.
4.107 Bokföringstidpunkt för sociala förmåner
a) i kontanter; bokförs när rätten till förmånen är fastställd,
b) in natura; bokförs vid den tidpunkt då tjänsten tillhandahålls eller vid
den tidpunkt då ändring sker av äganderätten till varor som
tillhandahålls hushållen direkt av icke-marknadsproducenter.
4.108 I ENS bokförs sociala förmåner andra än in natura (D.62)
a) som användning i kontona för fördelning av sekundära inkomster i de
sektorer som ger förmånerna,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller förmåner från utlandet),
c) som tillgång i hushållens konto för fördelning av sekundära inkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller förmåner till utländska hushåll).
Sociala transfereringar in natura (D.63) bokförs
a) som användning i inkomstomfördelningskontona för naturaförmåner i
de sektorer som ger förmånerna,
b) som tillgång i hushållens inkomstomfördelningskonto för natu-
raförmåner.
Konsumtionen av de överförda varorna och tjänsterna bokförs i kontot för
användning av justerad disponibel inkomst.
Av konvention förekommer inga sociala transfereringar in natura med
utlandet (de bokförs i D.62 sociala förmåner andra än in natura).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 116
▼B
ANDRA LÖPANDE TRANSFERERINGAR (D.7)
SKADEFÖRSÄKRINGSPREMIER, NETTO (D.71)
4.109Definition: skadeförsäkringspremier, netto, (D.71) är premier som
betalas för försäkringar som tecknats av institutionella
enheter. Försäkringar, som individuella hushåll tecknat, är
försäkringar som dessa tecknat på eget initiativ och för egen
fördel, oberoende av arbetsgivare och den offentliga sektorn
och utanför alla sociala trygghetsförsäkringssystem(1).
Skadeförsäkringspremier, netto, består av både de faktiska
premier som betalas av försäkringstagarna för att få
försäkringsskydd under räkenskapsperioden (intjänade
premier) och de premietillskott som betalas av kapital-
inkomster, som tillskrivs försäkringstagarna, efter avdrag för
försäkringsbolagens administrationskostnader för försäkring-
arna.
Skadeförsäkringspremier, netto, är de belopp som utnyttjas för att ge
skydd vid olika händelser eller olyckor som medför skada, på varor eller
egendom eller på personer, av naturbetingade eller mänskliga orsaker —
brand, översvämning, kollision, förlisning, stöld, våld, olycka, sjukdom
etc. — eller vid ekonomiska förluster av orsaker som sjukdom,
arbetslöshet, olycka etc.
4.110 Bokföringstidpunkt: Skadeförsäkringspremier, netto, bokförs när de
intjänas.
Försäkringspremier, med avdrag för administrationskostnader, är de delar
av de totala premierna som betalas under den löpande perioden, eller
tidigare perioder, och som täcker riskerna i den löpande perioden.
Premier som intjänas under den löpande perioden måste åtskiljas från de
premier som förfaller till betalning under perioden, vilka sannolikt skall
täcka risker såväl under kommande perioder som under den löpande
perioden.
4.111 I ENS bokförs skadeförsäkringspremier, netto
a) som användning i inhemska försäkringstagares konto för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska försäkringstagare),
c) som tillgång i inhemska försäkringsbolags konto för fördelning av
sekundära inkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska försäkringsbolag).
SKADEFÖRSÄKRINGSFORDRINGAR (D.72)
4.112Definition: Skadeförsäkringsfordringar (D.72) är de fordringar som skall
betalas enligt skadeförsäkringskontrakt(2); dvs. de belopp
som försäkringsbolag är skyldiga att betala som ersättning
för skador på personer och varor (inklusive realkapitalvaror).
4.113 Skadeförsäkringsfordringar omfattar inte betalningar som utgör någon
form av sociala förmåner.
4.114 Eftersom administrationskostnader för skadeförsäkringar beräknas genom
att dra förfallna fordringar från summan av intjänade premier och
premietillskott, måste de förfallna fordringarna totalt vara lika med de
skadeförsäkringspremier, netto, som ett försäkringsbolag mottar under
samma räkenskapsperiod. Detta understryker det faktum att skade-
försäkringars väsentliga funktion är att omfördela tillgångar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 117
(1) Livförsäkringspremier uppträder inte som sådana i räkenskapssystemet. De uppdelas i a)
premier som utgör en form av sociala avgifter (de betalas till sociala trygghets-försäkringssystem), b) individuella livförsäkringspremier. De förstnämnda ingår under
rubriken faktiska sociala avgifter och de senare behandlas inte som omfördelnings-
transaktioner. Båda kategorierna livförsäkringspremier ökar de tekniskaförsäkringsreserverna, som uppträder i kontot för finansiella transaktioner och ibalansräkningen.
(
2) Livförsäkringspremier uppträder inte som sådana i räkenskapssystemet. De uppdelas i a)
premier som utgör en form av sociala avgifter (de betalas till sociala trygghets-
försäkringssystem), b) individuella livförsäkringspremier. De förstnämnda ingår underrubriken faktiska sociala avgifter och de senare behandlas inte som omfördelnings-transaktioner. Båda kategorierna livförsäkringspremier ökar de tekniskaförsäkringsreserverna, som uppträder i kontot för finansiella transaktioner och i
balansräkningen.
▼B
Utbetalningen av en skadeförsäkringsfordring behandlas som en transfe-
rering till fordringsägaren. Sådana betalningar behandlas alltid som
löpande transferering, även om stora summor skulle omfattas vid
olycksskador på fasta realkapitaltillgångar eller allvarliga personskador.
De belopp som fordringsägaren mottar är vanligen inte bundna till något
bestämt ändamål, och varor eller tillgångar som skadats eller förstörts
behöver inte nödvändigtvis repareras eller ersättas.
Vissa fordringar uppstår på grund av skador som försäkringstagaren
orsakar tredje man eller hans egendom. I dessa fall bokförs giltiga
fordringar som betalade direkt till den skadade parten av försäkringsbo-
laget och inte indirekt via försäkringstagaren.
4.115 Bokföringstidpunkt: Skadeförsäkringsfordringar bokförs vid den tidpunkt
då olyckan eller annan försäkringshändelse inträffar.
4.116 I ENS bokförs skadeförsäkringsfordringar
a) som användning i inhemska försäkringsbolags konto för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska försäkringsbolag),
c) som tillgång i mottagande sektorers konto för fördelning av sekundära
inkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska mottagare.
LÖPANDE TRANSFERERINGAR INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN
(D.73)
4.117Definition: Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn (D.73)
omfattar transfereringar mellan olika delsektorer inom den
offentliga sektorn (staten, delstater, kommuner, socialförsä-
kring) med undantag för skatter, subventioner,
investeringsbidrag och andra kapitaltransfereringar.
4.118 Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn omfattar inte
transaktioner å andra enheters vägnar; de bokförs endast en gång i
räkenskaperna och då som tillgång hos den mottagande enheten å vars
vägnar transaktionen gjorts. Denna situation uppstår särskilt när en
offentlig enhet (t.ex. en statlig myndighet) inkasserer skatter som, helt
eller delvis, automatiskt överförs till en annan offentlig enhet (t.ex. en
lokal myndighet). I detta fall bokförs skatteinbetalningarna, som är
avsedda för den andra offentliga enheten, som om de vore insamlade
direkt av den enheten och inte som en löpande transferering inom den
offentliga förvaltningen. Denna lösning är särskilt nödvändig när de
skatter, som är avsedda för den andra offentliga enheten, har formen av ett
tillägg ovanpå de skatter som uttaxeras av staten. Förseningar i
överförandet av skatterna från den första till den andra offentliga enheten
ger upphov till poster under ”obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter”
i kontot för finansiella transaktioner.
Transfereringar av skatteinbetalningar, som utgör del av en klumptrans-
ferering från staten till en annan offentlig enhet, innefattas däremot i
löpande transfereringar inom den offentliga förvaltningen. Dessa transfe-
reringar motsvarar inte någon bestämd skattekategori och de görs inte
automatiskt utan huvudsakligen genom särskilda fonder (regionala och
kommunala myndigheters fonder) i enlighet med av staten fastställda
fördelningsnycklar.
4.119 Bokföringstidpunkt: Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn
bokförs vid den tidpunkt som gällande förordningar stipulerar.
4.120 I ENS bokförs löpande transfereringar inom den offentliga sektorn som
användning och tillgång i kontona för fördelning av sekundära inkomster
för den offentliga sektorns delsektorer(1).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 118
(1) Löpande transfereringar inom den offentliga sektornen är interna flöden inom den
offentliga sektorn, och uppträder inte i ett konsoliderat konto för sektorn som helhet.
▼B
LÖPANDE INTERNATIONELL SAMVERKAN (D.74)
4.121Definition: Löpande internationell samverkan (D.74) omfattar alla
transfereringar, kontant eller in natura, mellan den offentliga
sektorn och offentliga sektorer eller internationella organi-
sationer(1) i utlandet, utom investeringsbidrag och andra
kapitaltransfereringar.
4.122 RubrikD.74 omfattar
a) icke skattebidrag från den offentliga sektorn till Europeiska unionens
institutioner, utom den ”BNI-relaterade fjärde avgiften”(2),
b) den offentliga sektorns bidrag till internationella organisationer
(exklusive skatter som medlemsstater betalar till övernationella
organisationer),
c) alla löpande transfereringar som den offentliga sektorn kan motta från
de institutioner eller organisationer som nämns under a och b(3),
d) löpande transfereringar mellan stater, antingen kontant (t.ex. betal-
ningar avsedda att finansiera budgetunderskott i andra länder eller i
territorier på andra sidan havet eller in natura (t.ex. gåvor av livsmedel
eller militär utrustning, nödhjälp efter naturkatastrofer i form av
livsmedel, kläder, medicin etc.),
e) löner som en stats, en av Europeiska unionens institutioner eller en
internationell organisation betalar till rådgivare eller tekniska experter
som ställs till förfogande för utvecklingsländer.
Löpande internationell samverkan omfattar transfereringar mellan den
offentliga sektorn och internationella organisationer, som är förlagda till
landet, eftersom internationella organisationer inte behandlas som
inhemska institutionella enheter i det land där de är förlagda.
4.123 Bokföringstidpunkt: Den tidpunkt som gällande förordningar stipulerar för
transfereringarna (obligatoriska transfereringar) eller den tidpunkt då
transfereringarna görs (frivilliga transfereringar).
4.124 I ENS bokförs löpande internationell samverkan
— som användning och tillgång i den offentliga sektorns konto för
fördelning av sekundära inkomster,
— som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
DIVERSE LÖPANDE TRANSFERERINGAR (D.75)
Löpande transfereringar till hushållens ideella organisationer
4.125 Löpande transfereringar till hushållens ideella organisationer omfattar alla
frivilliga bidrag (andra än arv), medlemsavgifter och finansiell hjälp, som
hushållens ideella organisationer mottar från hushåll (inklusive utländska
hushåll) och, i mindre omfattning, från andra enheter.
4.126 Följande omfattas:
a) Reguljära avgifter som hushåll betalar till fackföreningar, idrottsföre-
ningar och politiska, kulturella, religiösa och liknande organisationer,
som klassificeras till sektorn för hushållens ideella organisationer.
b) Frivilliga bidrag (andra än arv) från hushåll, bolag och utlandet till
hushållens ideella organisationer, inklusive transfereringar in natura i
form av gåvor av livsmedel, kläder, filtar, medicin etc. som
välgörenhet för utdelning till inhemska och utländska hushåll.
c) Stöd och bidrag från den offentliga sektorn, annat än transfereringar
för det bestämda ändamålet att finansiera kapitalutgifter, vilka bokförs
som investeringsbidrag.
Här omfattas inte betalningar av medlemsbidrag och medlemsavgifter till
marknadsmässiga intresseorganisationer som betjänar företag såsom1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 119
(1) Internationella organisationer, i ENS mening, auktoriseras antingen direkt av de
nationalstater som är medlemmar eller indirekt av dem genom andra internationellaorganisationer, vars medlemmar är nationalstater.
(
2) De avgifter som betalas av inhemska producentenheter till Europeiska unionens
institutioner bokförs i räkenskaperna som produktion, skatter betalade till utlandet;som infördes genom rådets beslut av den 24 juni 1988 om systemet för gemenskapernasegna medel, klassificeras under D.75 Diverse löpande transfereringar.
(
3) De löpande transfereringar som Europeiska unionens institutioner gör direkt till
inhemska marknadsproducentenheter bokförs som subventioner från utlandet.
▼B
handelskammare eller branschföreningar, vilka behandlas som betalning
för erhållna tjänster.
4.127 Bokföringstidpunkt: Löpande transfereringar till hushållens ideella
organisationer bokförs vid den tidpunkt när de görs.
4.128 I ENS bokförs löpande transfereringar till hushållens ideella organisa-
tioner
a) som användning i de bidragande sektorernas konton för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar,
c) som tillgång i hushållens ideella organisationers konto för fördelning
av sekundära inkomster.
Löpande transfereringar mellan hushåll
4.129Definition: Löpande transfereringar mellan hushåll omfattar alla löpande
transfereringar, kontant eller in natura, som utbetalas eller
mottas av inhemska hushåll till eller från andra inhemska
eller utländska hushåll. Särskilt omfattas remissa från
emigranter eller arbetstagare permanent bosatta utomlands
(eller arbetande utomlands minste ett år) till familjemed-
lemmar som bor i hemlandet eller utbetalningar från
föräldrar till barn som bor på annat håll.
4.130 Bokföringstidpunkt: Den tidpunkt då transfereringen görs.4.131 I ENS bokförs löpande transfereringar mellan hushåll
a) som användning och tillgång i hushållens konto för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
Böter och straffavgifter
4.132Definition: Böter och straffavgifter åläggs institutionella enheter av
domstolar eller kvasijuridiska organ och behandlas som
obligatoriska löpande transfereringar.
4.133 Denna rubrikomfattar inte
a) böter och straffavgifter som åläggs av skattemyndigheter för
undanhållande eller sen inbetalning av skatter, vilka normalt inte kan
åtskiljas från skatterna i sig,
b) betalningar av licensavgifter; sådana betalningar är antingen skatter
eller betalningar för tjänster från offentliga enheter (se D.29 odh D.59).
4.134 Bokföringstidpunkt: Böter och straffavgifter bokförs vid den tidpunkt då
skyldigheten uppkommer.
Lotterier och spel
4.135 De belopp som betalas till lotterier och spel består av två delar: betalning
för en tjänst till den enhet som anordnar lotteriet eller spelet och en
resterande löpande transferering som betalas ut till vinnarna. Betalningen
för tjänsten kan vara betydande och kan innefatta skatter på produktionen
av speltjänster. Transfereringarna betraktas i ENS som om de äger rum
direkt mellan deltagarna i lotteriet eller spelet, dvs. mellan hushållen. När
utländska hushåll deltar kan det bli betydande nettotransfereringarna
mellan hushållssektorn och utlandet. De löpande transfereringarna bokförs
när de görs.
Ersättningar
4.136Definition: Ersättningar består av löpande transfereringar, som betalas
av institutionella enheter till andra institutionella enhetersom ersättning för skador på person eller egendom,
förvållade av de förstnämnda enheterna, exklusive utbetal-
ningar av skadeförsäkringsfordringar. Ersättningarna kan
vara antingen obligatoriska betalningar, tilldömda av
domstol, eller betalningar ex gratia överenskomna utanför
domstolarna. Rubriken omfattar ex gratia betalningar från
offentliga enheter eller hushållens ideella organisationer som
görs som ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer
och som inte klassificeras som kapitaltransfereringar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 120
▼B
4.137 Bokföringstidpunkt: Ersättningar bokförs när de görs (ex gratia betal-
ningar) eller när de skall göras (obligatoriska betalningar).
BNI-relaterade fjärde avgiften
4.138 ”BNI-relaterade fjärde avgiften” som infördes genom rådets beslut av den
24 juni 1988 om systemet för gemenskapernas egna medel, är en löpande
transferering som betalas av den offentliga sektorn i varje medlemsstat till
Europeiska unionens institutioner.
Det är ett restbidrag till dessa institutioners budget, som beräknas på basis
av BNI i varje land.
Bokföringstidpunkt: BNI-relaterade fjärde avgiften bokförs när den skall
betalas.
I ENS bokförs BNI-relaterade fjärde avgiften
a) som användning i den offentliga sektorns konto för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar.
Övriga löpande transfereringar
4.139 a) Löpande transfereringar från hushållens ideella organisationer till den
offentliga sektorn, som inte är skatter,
b) betalningar från den offentliga sektorn till offentligt ägda företag, som
klassificeras till sektorn för icke-finansiella företag och kvasibolag,
och avsedda att täcka onormala pensionsutbetalningar,
c) resestipendier och belöningar som betalas till inhemska och utländska
hushåll av den offentliga sektorn eller hushållens ideella organisa-
tioner,
d) regelbundna sparpremier från den offentliga sektorn till hushåll som
belöning för deras sparande under perioden,
e) hushållens återbetalning av utgifter som sociala välfärdsorganisationer
haft för deras räkning,
f) löpande transfereringar från hushållens ideella organisationer till
utlandet,
g) sponsorbelopp från aktiebolag om dessa betalningar inte kan betraktas
som köp av reklamtjänster eller andra tjänster (t.ex. transfereringar för
den goda sakens skull eller till stipendier),
h) löpande transfereringar från offentliga sektorn till hushåll i deras
egenskap av konsumenter, om dessa inte bokförts som sociala
förmåner.
4.140 Bokföringstidpunkt: Dessa transfereringar bokförs när de görs, utom de
från och till den offentliga sektorn som bokförs när de skall göras.
I ENS bokförs diverse löpande transfereringar
a) som tillgång och användning i alla sektorers konton för fördelning av
sekundära inkomster,
b) som tillgång och användning i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
JUSTERING FÖR VÄRDEFÖRÄNDRING I HUSHÅLLENS NETTO-
FORDRAN PÅ PENSIONSFONDSRESERVER (D.8)
4.141Definition: Justering för värdeförändring i hushållens nettofordran på
pensionsfondreserver (D.8) är den justering som behöver
göras för att det i hushållens sparande skall framkomma
förändringen i de aktuariereserver, på vilka hushållen har en
fordran (en fordran som återkommer på den finansiella sidan
som en tillgång under F.61) och vilka byggs upp av premier
och avgifter som bokförs som sociala avgifter i kontot för
fördelning av sekundära inkomster.
4.142 Eftersom hushållen i systemets konton för finansiella transaktioner och
balansräkningar behandlas som ägare till reserverna i privat fonderade
system, både självständiga och icke självständiga, är en justeringspost
nödvändig för att säkerställa att varje överskott av pensionsavgifter över
pensionsutbetalningar (dvs. utbetalda ”transfereringar” över mottagna
”transfereringar”) inte påverkar hushållens sparande.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 121
▼B
För att neutralisera denna effekt görs följande justering som ett tillägg till
hushållens disponibla inkomst, eller justerade disponibla inkomst, i
inkomstanvändningskontot innan sparandet beräknas:
Totala värdet av faktiska sociala avgifter till privat fonderade pensions-
system
+ totala värdet av avgiftstillägg från kapitalinkomster som
tillskrivs försäkringstagarna,
− värdet av tillhörande betalning av tjänst,− totala värdet av pensioner, som privat fonderade pensions-
system betalar ut som sociala trygghets-
försäkringsförmåner.
På detta sätt är hushållens sparande samma som det skulle ha varit om
pensionsavgifter och pensionsutbetalningar inte hade bokförts som
löpande transfereringar i kontot för fördelning av sekundära inkomster.
Denna justeringspost är nödvändig för att hushållens sparande skall svara
mot förändringen i deras nettofordran på pensionsfondernas reserver, vilka
bokförs i kontot för finansiella transaktioner. Den motsatta justeringen är
naturligtvis nödvändig i inkomstanvändningskontot hos försäkringsbo-
lagen eller de självständiga pensionsfonderna, eller de arbetsgivare som
avsätter icke självständiga pensionsfonder.
4.143 Bokföringstidpunkt: Justeringen bokförs enligt de flöden som den består
av.
4.144 I ENS bokförs justering för värdeförändring i hushållens nettofordran på
pensionsfondsreserverer
a) som användning i inkomstanvändningskontona i försäkringsbolagens
sektor och andra sektorer som administrerar icke självständiga
pensionsfonder,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska institutioner),
c) som tillgång i hushållssektorns inkomstanvändningskonto,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (när det gäller utländska hushåll).
KAPITALTRANSFERERINGAR (D.9)
4.145 Kapitaltransfereringar skiljer sig från löpande transfereringar på det sättet
att de innebär anskaffning eller avyttring av en eller flera tillgångar för
minst en part i transaktionen. Oavsett om de görs kontant eller in natura,
resulterar de i en motsvarande ändring i de finansiella eller icke-
finansiella tillgångarna i balansräkningen för en eller båda parter i
transaktionen.
4.146 En kapitaltransferering in natura består av transfereringen av äganderätten
till en tillgång (annan än lager eller kontanter) eller en långivares
upphävande av en skuld utan någon motprestation.
En kapitaltransferering i kontanter består av transfereringen av kontanter
som den första parten har anskaffat genom att avyttra en eller flera
tillgångar (andra än lager) eller som den andra parten förväntas använda
eller avkrävs använda för anskaffandet av en eller flera tillgångar (andra
än lager). Den andra parten, mottagaren, är ofta tvungen att använda
kontanterna för att anskaffa en eller flera tillgångar som villkor för att
transfereringen skall göras.
4.147 Kapitaltransfereringar omfattar kapitalskatter (D.91), investeringsbidrag
(D.92) och andra kapitaltransfereringar (D.99).
KAPITALSKATTER (D.91)
4.148Definition: Kapitalskatter (D.91) består av skatter som uttaxeras med
oregelbundna intervall på tillgångar eller nettoförmögenhet,
som ägs av institutionella enheter, eller på tillgångar som
överförs mellan institutionella enheter som resultat av arv,
gåvor eller andra transfereringar.
4.149 Kapitalskatter omfattar
a) skatter på kapitaltransfereringar: arv- och gåvoskatter, vilka uttaxeras
på mottagarens kapital — utom skatter på försäljning av tillgångar
eftersom dessa inte är transfereringar,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 122
▼B
b) kapitalavgifter: tillfälliga och exceptionella avgifter på tillgångar eller
nettoförmögenhet, som ägs av institutionella enheter(1). Dessa
omfattar förbättringsavgifter, dvs. skatter på värdeökningen på jord-
bruksmark, beroende på tillstånd att planera för markens användning
för kommersiella eller bostadsändamål.
4.150►M4Skatter, som bokförts i redovisningen kan härröra ur två källor:
belopp som styrkts av taxering och deklarationer eller inbetalningskvitton.
a) Om taxering och deklarationer används, skall beloppen jämkas med
hjälp av en koefficient som beaktar de taxerade och deklarerade belopp
som aldrig erlagts. Som ett alternativ skall en kapitaltransferering till
berörda enheter bokföras med samma jämkningskoefficient. Koeffi-
cienterna skall beräknas på tidigare erfarenheter och nuvarande
förväntningar, när det gäller taxerade och deklarerade belopp som
aldrig erlagts. De skall specificeras för olika slags skatter.
b) Om inbetalningskvitton används skall de anpassas så att de gäller den
tidpunkt då den aktivitet som ger upphov till skattskyldigheten,
inträffade (eller när skattebeloppet bestämdes). Denna anpassning kan
grundas på den genomsnittliga skillnaden mellan tidpunkten för
aktiviteten (eller när skattebeloppet bestämdes) och tidpunkten för
skatteinbetalningen. ◄
4.151 I ENS bokförs kapitalskatter
a) som förändringar i skulder och nettoförmögenhet (−) i kapitalkontona i
de sektorer till vilka skattebetalarna är klassificerade,
b) som förändringar i skulder och nettoförmögenhet (+) i den offentliga
sektorns kapitalkonto,
c) som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i utlandets kapital-
konto.
INVESTERINGSBIDRAG (D.92)
4.152Definition: Investeringsbidrag (D.92) består av kapitaltransfereringar,
kontant eller in natura, som görs av den offentliga sektorn
eller av utlandet(2) till andra inhemska eller utländska
institutionella enheter för att finansiera hela eller delar av
anskaffandet av fasta tillgångar.
4.153 Investeringsbidrag kan ges kontant eller in natura. Investeringsbidrag in
natura består av transfereringar av transportutrustning, maskiner och
annan utrustning från den offentliga sektorn till andra inhemska eller
utländska enheter liksom av direkt tillhandahållande av byggnader och
anläggningar till inhemska eller utländska enheter.
4.154 Investeringsbidrag omfattar inte transfereringar av militär utrustning i
form av vapen, eller utrustning vars enda funkton är att avfyra sådana
vapen, eftersom sådan utrustning inte klassificeras som fast tillgång.
4.155 Värdet av den investering som genomförs av den offentliga sektorn till
förmån för andra sektorer i ekonomin bokförs likaså som investerings-
bidrag, när mottagaren kan identifieras och blir ägare av kapitalet. I dessa
fall bokförs investeringen som förändring av tillgång i mottagarens
kapitalkonto och finansieras genom ett investeringsbidrag som noteras
som förändring i skulder och nettoförmögenhet i samma konto.
4.156 Rubrik D.92 omfattar inte bara icke periodiska betalningar avsedda att
finansiera investering under samma period utan även terminsbetalningar
avseende investering som genomförts under en tidigare period. Således
skall den del av den offentliga sektorns årliga betalningar som motsvarar
amorteringen av skulder, som företag har ådragit sig för investerings-
projekt, och för vilka amorteringar den offentliga sektorn har påtagit sig
helt eller delvis ansvar, likaså behandlas som investeringsbidrag.
Bidrag från den offentliga sektorn som räntestöd omfattas emellertid inte,
även om ändamålet för stödet är att uppmuntra investering. I praktiken
konstituerar offentliga sektorns övertagande av delar av räntekostnaderna,
liksom räntan i sig, en löpande omfördelningstransaktion. Om emellertidett bidrag tjänar det dubbla ändamålet att finansiera både skuldamorter-
ingen och räntebetalningen på det lånade kapitalet och om det inte är1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 123
(1) Kapitalvinstskatter upptas dock i räkenskaperna under rubriken löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.
(2) Investeringsbidrag från utlandet omfattar sådana som betalas direkt av Europeiska
unionens institutioner (t.ex. vissa transfereringar från Europeiska utvecklings- och
garantifonden för jordbruket, EUGFJ-Utvecklingssektionen).
▼B
möjligt att åtskilja dessa två element, skall hela bidraget behandlas som ett
investeringsbidrag i räkenskaperna.
4.157 Investeringsbidrag till sektorn för icke-finansiella företag och kvasibolag
omfattar, utöver bidrag till privata företag, kapitalbidrag till offentligt
ägda företag som betraktas som självständiga juridiska enheter, förutsatt
att det offentliga organ som ger bidraget inte behåller en fordran på det
offentligt ägda företaget.
4.158 Investeringsbidrag till hushållssektorn omfattar utrustnings- och moderni-
seringsbidrag till andra företag än bolag och kvasibolag samt bidrag till
hushållen för byggande, köp och förbättring av bostäder.
4.159 Investeringsbidrag till den offentliga sektorn omfattar alla betalningar
(utom räntestöd) som görs till delsektorer av den offentliga sektorn(1) för
att finansiera kapitalbildning. Det viktigaste exemplet är transfereringar
från staten till kommunerna i syfte att finansiera dessas bruttoinvester-
ingar. Det bör understrykas att transfereringar av generell natur, avsedda
för olika eller obestämda ändamål, bokförs under löpande transfereringar
inom den offentliga sektorn, även om de delvis används för investering.
4.160 Investeringsbidrag till intresseorganisationer och ideella organisationer
från den offentliga sektorn och från utlandet särskiljs enligt samma
kriterium från löpande transfereringar till intresseorganisationer och
ideella organisationer.
4.161 Investeringsbidrag till utlandet skall likaså begränsas till transfereringar
med det bestämda ändamålet att finansiera utländska enheters investering.
Dessa omfattar t.ex. ensidiga transfereringar för byggande av broar, vägar,
fabriker, sjukhus eller skolor i utvecklingsländer eller för uppförande av
byggnader för internationella organisationer. De kan omfatta termins-
betalningar under en tidsperiod likaväl som engångsbetalningar. Rubriken
täcker också gratisleveranser av fasta realkapitalvaror.
4.162 Bokföringstidpunkt: Kontanta investeringsbidrag bokförs när betalningen
skall göras. Investeringsbidrag in natura bokförs när äganderätten till
tillgången överförs.
4.163 I ENS bokförs investeringsbidrag
a) som förändringar i skulder och nettofömögenhet (−) i den offentliga
sektorns kapitalkonto,
b) som förändringar i skulder och nettofömögenhet (+) i mottagarsekto-
rernas kapitalkonton,
c) som förändringar i skulder och nettofömögenhet i utlandets kapital-
konto.
ANDRA KAPITALTRANSFERERINGAR (D.99)
4.164Definition: Andra kapitaltransfereringar (D.99) omfattar andra transfe-
reringar än investeringsbidrag och kapitalskatter, som inte i
sig omfördelar inkomster men omfördelar sparande och
fömögenhet mellan ekonomins olika sektorer eller delse-
ktorer samt utlandet.
4.165 Andra kapitaltransfereringar omfattar följande transaktioner:
a) Betalningar från den offentliga sektorn eller från utlandet till ägare av
kapitalvaror, som blivit förstörda eller skadade genom krigshandlingar,
andra politiska händelser eller naturkatastrofer (översvämningar etc.).
b) Transfereringar från den offentliga sektorn till icke-finansiella företag
och kvasibolag för att täcka förluster som ackumulerats under flera
räkenskapsår eller exceptionella förluster av orsaker utanför företagets
kontroll.
c) Transfereringar mellan den offentliga sektorns delsektorer avsedda att
täcka oväntade utgifter eller ackumulerade underskott(2).
d) från den offentliga sektorn till hushåll som belöning för deras sparande
under en flerårsperiod.
e) Testamentariska gåvor, stora gåvor och donationer mellan enheter som
hör till olika sektorer, inklusive testamentariska gåvor eller stora gåvor
till intresseorganisationer och ideella organisationer (t.ex. gåvor till1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 124
(1) Investeringsbidrag inom den offentliga sektorn är interna flöden inom den offentliga
sektorn och uppträder inte i ett konsoliderat konto för sektorn i dess helhet.
(2) Dessa transfereringar mellan den offentliga sektorn delsektorer är floden inom den
offentliga sektorns och uppträder inte i ett konsoliderat konto för sektorn i dess helhet.
▼B
universitet för att täcka byggkostnaderna för nya studentbostäder,
bibliotek, laboratorier etc.).
f) Upphävande av skuld genom överenskommelse mellan instituinella
enheter som tillhör olika sektorer eller undersektorer (till exempel den
offentliga sektorns upphävande av ett annat lands skuld; garantibetal-
ningar som befriar försumliga låntagare från deras skyldigheter)
►M4— utom i det särskilda fallet med skatter och sociala avgifter
som skall erläggas till den offentliga sektorn [se 4.165 j)]. ◄Sådana
upphävanden genom ömsesidig överenskommelse behandlas som den
kapitaltransferering från långivaren till låntagaren med samma värde
som en utestående skulden vid tidpunkten för upphävandet. På samma
sätt behandlas övertagande av en skuld som kapitaltransferering.
Här innefattas dockinte
1) upphävande av finansiella fordringar mot och övertagande av
skulder från kvasibolag av ägaren till kvasibolaget. Detta fall
behandlas som en transaktion i aktier och andra ägarandelar (se
5.16),
2) den offentliga sektorns upphävande av skuld mot och skuldöverta-
gande från ett offentligt bolag som försvinner som institutionell
enhet i systemet. Denna händelse registreras i kontot för andra
volymförändringar i tillgångar (se 5.16, 6.29 och 6.30),
3) den offentliga sektorns upphävande av skuld mot och skuldöverta-
gande från ett offentligt bolag som del i en pågående
privatiseringsprocess som skall uppnås i ett kort perspektiv. Detta
fall behandlas som en transaktion i aktier och andra ägarandelar.
Avskrivning av skuld är inte en transaktion mellan institutionella
enheter och förekommer därför i ENS varken i kapital- eller
finansieringskontot. Om långivaren beslutar om en sådan avskrivning
bör den registrerasi långivarens och låntagarens kontor för andra
volymförändringar i tillgångar (se 6.27d). Avsättningar för osäkra
fordringar behandlas som bokföringsposter som är interna för den
institutionella producerande enheten och förekommer inte någonstans i
systemet. En låntagares ensidiga förnekande av en skuld är inte heller
en transaktion och ingår inte i systemet.
g) Den del av realisationsvinster (eller realisationsförluster) som
omfördelas till annan sektor, som till exempel, försäkringsbolagens
omfördelning av realisationsvinster till hushåll. Däremot skall
överföringar till den offentliga sektorn i samband med privatiseringar
som sker indirekt (till exempel genom ett holdingbolag) bokföras som
finansiella transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F5) och får
därför ingen direkt påverkan på nivån av den offentliga sektorns
finansiella sparande/nettoupplåning.
h) Större betalningar som ersättning för omfattande eller allvarliga skador
på sak eller person som inte täcks av försäkringar (utom sådana
betalnigar från den offentliga sektorn eller från utlandet som beskrivs i
a). Betalningarna kan vara ålagda av domstol eller fastställda utanför
domstol. De omfattar ersättningar för skador orsakade av stora
explosioner, oljeläckage, läkemedelsbiverkningar etc..
i) Extraordinära inbetalningar till sociala trygghetsförsäkringsfonden från
arbetsgivare (inklusive den offentliga sektorn) eller från den offentliga
sektorn (som ett led i dess sociala funktion) i den utsträckning som
dessa betalningar är avsedda att öka dessa fonders aktuariereserver.
Den åtföljande justeringen från sociala trygghetsförsäkringsfonder till
hushåll bokförs likaså som andra kapitaltransfereringar (D.99) (se
bilaga om försäkring, punkt 20).
j) När de skatter och sociala avgifter, som skall erläggas till den
offentliga sektorn, bokförs på grundval av taxering och deklarationer,
skall den del som ej förväntas bli erlagd utjämnas för samma
bokföringsperiod. Detta kan göras mellan den offentliga sektorn och
berörda sektorer under den särskilda raden D 995 genom ”Annan
kapitaltransferering” (D 99). Detta flöde D 995 skall uppdelas i
undergrupper i enlighet med koderna för olika berörda skatter och
sociala avgifter.
4.166 Bokföringstidpunkt:
a) Andra kapitaltransfereringar i kontanter bokförs när betalningen skall
göras.
b) Andra kapitaltransfereringar in natura bokförs när äganderätten till
tillgången överförs eller när skulden annulleras av långivaren.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 125
▼M4
▼B
▼B
4.167 I ENS bokförs andra kapitaltransfereringar som förändringar i skulder och
nettoförmögenhet i sektorernas och utlandets kapitalkonton.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 126
▼B
KAPITEL 5
FINANSIELLA TRANSAKTIONER
5.01Definition: Finansiella transaktioner är transaktioner i finansiella till-
gånger och skulder mellan institutionella enheter och mellan
dessa enheter och utlandet.
5.02 Mot bakgrund av definitionen av en transaktion (jfr 1.33) är en finansiell
transaktion ett mellanhavande mellan institutionella enheter eller mellan
en institutionell enhet och utlandet genom ömsesidigt avtal som innebär
att en finansiell tillgång och motsvarande skuld samtidigt skapas eller
likvideras eller att äganderätten till en finansiell tillgång förändras eller att
en skuld överlåtes.
5.03 Finansiella tillgångar är ekonomiska tillgångar såsom betalningsmedel,
finansiella fordringar och sådana ekonomiska tillgångar som till sin
karaktär liknar finansiella fordringar.
5.04 Betalningsmedel består av monetärt guld, särskilda dragningsrätter, sedlar
och mynt samt överförbar inlåning.
Finansiella fordringar berättigar ägarna (långivarna) att utan motprestation
erhålla en betalning eller en serie av betalningar från andra institutionella
enheter (låntagarna) som har motsvarande skuld.
Exempel på ekonomiska tillgångar som till sin karaktär liknar finansiella
fordringar är aktier och andra ägarandelar och delvis villkorade tillgångar.
Den institutionella enhet som emitterar en sådan finansiell tillgång anses
ha tagit på sig motsvarande skuld.
5.05 Villkorade tillgångar är kontraktsenliga avtal mellan institutionella
enheter och mellan dessa enheter och utlandet, vilka innehåller ett eller
flera villkor som måste uppfyllas innan en finansiell transaktion äger rum.
Exempel är en av tredje part lämnad betalningsgaranti, remburser,
kreditlimitar, NIFs (underwritten note issuance facilities) och flera av
derivatinstrumenten. I ENS är en villkorad tillgång en finansiell tillgång i
de fall då själva det kontraktsenliga avtalet har ett marknadsvärde om det
kan bli föremål för handel eller kan avräknas på marknaden. Om detta inte
är fallet skall inte en villkorad tillgång bokföras i ENS(1).
5.06 Sju kategorier av finansiella tillgångar kan utskiljas: monetärt guld och
särskilda dragningsrätter (AF.1), sedlar, mynt och inlåning (AF.2),
värdepapper andra än aktier (AF.3), lån (AF.4), aktier och andra
ägarandelar (AF.5), försäkringstekniska reserver (AF.6) och obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7).
5.07 I ENS motavaras alltid en finansiell tillgång av en lika stor skuld med
undantag av sådana finansiella tillgånger som klassificerats som monetärt
guld och särskilda dragningsrätter (AF.1). Sex kategorier av skulder som
svarar mot kategorier av finansiella tillgångar kan utskiljas.
5.08 Finansiella transaktioner klassificeras på samma sätt som finansiella
tillgånger och skulder. Sju kategorier av finansiella transaktioner kan
särskiljas: transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter
(F.1), transaktioner i sedlar och inlåning (F.2), transaktioner i värdepapper
andra än aktier (F.3), transaktioner i lån (F.4), transaktioner i aktier och
andra ägarandelar (F.5), transaktioner i försäkringstekniska reserver (F.6)
och transaktioner av obetalda/förutbetalda inkomter och utgifter (AF.).
5.09 Innehavet av finansiella tillgångar och skulder hos en sektor eller utlandet
vid en viss tidpunkt bokförs i balansräkningen (se kapitel 7). Finansiella
transaktioner resulterar i förändringar i balansräkningarna. Förändringarna
mellan ingående och utgående balans kan emellertid bero på andra flöden
(se kapitel 6). De beror inte på mellanhavanden genom ömsesidiga avtal
mellan institutionella enheter eller mellan dem och utlandet. Dessa andra
flöden kan delas upp i omvärderingar av finansiella tillgångar och skulder
samt andra volymförändringar som inte beror på finansiella transaktioner.
De förra bokförs i omvärderingskontot och de senare i kontot för andra
volymförändringar i tillgångar under kategorierna förluster genom
katastrofer, konfiskationer utan ersättning, andra volymförändringar i
finansiella tillgångar och skulder som inte klassificerats annorstädes samt
förändringar i klassificeringar och struktur.
5.10 Finansiella transaktioner mellan institutionella enheter bokförs i kontot för
finansiella transaktioner för berörda sektorer. Finansiella transaktioner1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 127
(1) Försäkringstekniska reserver är ovillkorliga skulder hos försäkringsföretag och pensions-
fonder. Dockär motsvarande finansiella tillgånger mestadels villk orade när det gäller
enskilda försäkrings- och förmånstagare.
▼B
mellan institutionella enheter och utlandet bokförs i kontot för finansiella
transaktioner för de berörda sektorerna och i utrikeskontot för finansiella
transaktioner (se kapitel 8).
Kontot för finansiella transaktioner (för en sektor eller utlandet) visar på
den vänstra sidan anskaffning minus avyttring av finansiella tillgångar,
medan den högra sidan visar upptagna minus återbetalade skulder.
Saldoposten i kontot för finansiella transaktioner, dvs. anskaffningen,
netto, av finansiella tillgångar minus upptagandet, netto, av skulder, är
nettoutlåning (+) eller nettoupplåning (−), (alltså positivt eller negativt
finansiellt sparande) (B.9).
5.11 Kontot för finansiella transaktioner för en sektor kan vara konsoliderat
eller icke konsoliderat. Det icke konsoliderade kontot för en sektor visar
förändringarna i finansiella tillgångar och skulder genom alla finansiella
transaktioner där institutionella enheter klassificerade som tillhörande den
aktuella sektorn är berörda. Det konsoliderade kontot för en sektor visar
förändringarna i finansiella tillgångar och skulder genom finansiella
transaktioner mellan institutionella enheter tillhörande sektorn och
institutionella enheter i andra sektorer eller utlandet. I motsats till det
icke konsoliderade kontot är finansiella transaktioner mellan enheter inom
sektorn eliminerade i det konsoliderade kontot. Utrikeskontot för
finansiella transaktioner är definitionsmässigt konsoldierat.
5.12 En finansiell transaktion mellan två institutionella enheter ökar nettoutlå-
ningen/nettoupplåningen för en enhet och minskar nettoutlåningen/
nettoupplåningen hos en annan enhet med samma belopp. Finansiella
transaktioner mellan institutionella enheter i samma sektor förändrar inte
sektorns nettoutlåning/nettoupplåning. En sektorns konsoliderade respek-
tive icke konsoliderade konto för finansiella transaktioner visar samma
nettoutlåning/nettoupplåning. Av samma anledning förändrar inte finansi-
ella transaktioner mellan institutionella enheter inom landet den totala
ekonomins nettoutlåning/nettoupplåning. Det uppgår till samma belopp
men med omvänt tecken som nettoutlåningen/nettoupplåningen enligt
utrikeskontot för finansiella transaktioner. Därför är summan av netto-
utlåningen/nettoupplåningen för alla institutionella enheter och utlandet
lika med noll.
5.13 Kontot för finansiella transaktioner mellan långivare/låntagare(1) (för en
sektor eller för utlandet) är en utbyggnad av det finansiella kontot som
visar nettoanskaffningen av olika finansiella tillgångar med fördelning på
låntagarsektor och upptagandet, netto, av skulder med fördelning på
långivarsektor. Denna utbyggnad tillhandahåller information om relatio-
nerna mellan långivare/låntagare och den är konsistent med den
finansiella balansräkning som visar fördelningen på långivare/låntagare
(se 7.69). Om de finansiella transaktionerna sker på sekundära marknader
föreligger inte information om till vilka institutionella enheter finansiellatillgångar har sålts eller från vilka de har köpts vilket innebär att kontot
för finansiella transaktioner mellan långivare/låntagare inte ger ett
fullständigt svar på frågan vem finansierar vem under en räkenskapspe-
riod.
5.14 Kontot för finansiella transaktioner är det sista kontot i ENS som
registrerar transaktioner (se kapitel 8). Därför har inte kontot någon
saldopost som förs vidare till ett annat konto. I ENS är saldoposten i
kontot för finansiella transaktioner identiskt med saldoposten i kapital-
kontot. I praktiken uppstår vanligtvis en diskrepans mellan dessa
saldoposter eftersom de beräknas med hjälp av olika statistiska uppgifter.
5.15 Finansiella transaktioner motsvaras alltid av andra lika stora transaktionen
i ENS, vilka antingen är andra finansiella transaktioner eller icke-
finansiella transaktioner.
Den samtidiga ökningen eller minskningen av både finansiella tillgångar
och skulder eller byte av en finansiell tillgång mot en annan registreras
alltigenom i kontot för finansiella transaktioner (för en sektor eller
utlandet). I de fall en transaktion och dess mottransaktion båda är
finansiella, förändrar de den finansiella portföljens sammansättning och de
kan förändra totalen för både finansiella tillgångar och skulder hos
berörda institutionella enheter eller utlandet, med de förändrar inte
nettoutlåningen/nettoupplåningen.
De finansiella transaktionerna kan också motsvaras av transaktioner i
produkter (se kapitel 3), omfördelningstransaktioner (se kapitel 4) eller
transaktioner i icke-finansiella, ej reproducerbara tillgångar (se 6.06). I de
fall den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen inte är1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 128
(1) 1993 SNA (11.103—11.111) använder begreppet detaljerade finansräkenskaper.
▼B
finansiell kommer nettoutlåningen/nettoupplåningen hos berörda institu-
tionella enheter eller utlandet att förändras.
5.16 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara en
(löpande eller kapital-) transferering (se kapitel 4). I detta fall medför den
finansiella transaktioner att ägandet av en finansiell tillgång förändras
eller att enlåntagare tar över en skuld (skuldövertagande) eller att en
finansiell tillgång och den motsvarande skulden samtidigt likvideras
(annullering eller efterskänkande av skuld). Den mot skuldövertagandetoch skuldannulleringen svarande transfereringen klassificeras som kapi-
taltransferering (D.9) och registreras i kontot för andra volymförändringar
i tillgångar.
Om ägaren till ett kvasibolag tar över skulder från eller annullerar
finansiella fordringar mot kvasibolaget är den mot skuldövertagande eller
skuldannullering svarande transaktionen en transaktion i aktier och andra
ägarandelar (F.5).
Om offentliga sektorn annullerar eller övertar skulder i ett offentligägt
bolag som upphör som institutionell enhet i ENS, registreras ingen
transaktion i kapitalkontot eller det finansiella kontot. I detta fall
registreras ett flöde i kontot för andra volymförändringar i tillgångar (se
kapitel 6, ”Övriga transkationer och andra flöden”).
Om offentliga sektorn annullerar eller övertar skulder i ett offentligägt
bolag som ett led i en pågående privatiseringsprocess som skall
genomföras i ett kortsiktigt perspektiv är den motsvarande transaktioner
en transaktion i aktier och andra ägarandelar. Privatisering innebär att
kontrollen över det offentligägda bolaget upphör (se 2.26) genom
avyttring av aktier och andra ägarandelar. En sådan annullering eller
skuldövertagande leder till en ökning av det egna kapitalet (se 7.05),
oavsett om denna ökning av det egna kapitalet beror på emission av aktier
och andra ägarandelar eller inte.
Avskrivning eller nedskrivning av osäkra fordringar hos långivare och den
ensidiga annulleringen av en skuld hos en låntagare (skuldförnekande)
klassificeras inte som finansiella transaktioner, därför att de inte innebär
ett mellanhavande mellan institutionella enheter eller mellan institutio-
nella enheter och utlandet genom ömsesidiga avtal. Av- och nedskrivning
av osäkra fordringar hos långivare registreras i kontot för andra
volymförändringar i tillgångar (se 6.27.d). Skuldförnekande registreras
inte i ENS.
5.17 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara ränta
(D.41). Långivarna erhåller ränta och låntagarna betalar ränta på sådana
finansiella fordringar som är klassificerade i kategorierna sedlar, mynt och
inlåning (AF.2), värdepapper andra än aktier (AF.3), lån (AF.4) och
obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7). I ENS registreras
räntan enligt bokföringsmässiga grunder, vilket innebär att räntan på det
utestående beloppet tillskrivs långivaren kontinuerligt över tiden (se 4.50).
Den mot en bokförd upplupen ränta (D.41) svarande transaktionen är
alltid finansiell och skapar en ny fordran på låntagaren från långivarens
sida. Resultatet av denna finansiella transaktion är att räntan återinves-
teras. Den faktiska räntebetalningen registreras inte i räntekontot (D.41)
men den medför en transaktion som avser den förändrade äganderätten till
betalningsmedlen. Den mot denna transaktion svarande transaktionen är
finansiell och reducerar långivarens fordran på låntagaren. När upplupen
och förfallen ränta inte betalas ger detta upphov till förfallna men icke
betalda räntor. Eftersom upplupna räntor alltid registreras i ENS förändrar
dessa förfallna men icke betalade räntor inte summan av finansiella
tillgångar eller skuldern men möjligen deras klassificering (se 5.131).
5.18 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara
kapitalinkomst som är allokerad men inte utdelad. Exempel härpå är
ränta (D.41) och utdelningar (D.421) som värdepappersfonder erhållit på
sina investeringar och som har allokerats på andelsägarna men inte delats
ut (se. 4.49.b och 4.54.b), återinvesterade vinstmedel från direkta
investeringar i utlandet (D.43) och kapitalinkomster tillräknade
försäkringstagre (D.44) i de fall det gäller individuella livförsäkringar
som inte omfattas av något socialförsäkringssystem. Resultatet av denna
mottransaktion är att (den positiva eller negativa) kapitalinkomsten
återinvesteras.
KLASSIFICERING AV FINANSIELLA TRANSAKTIONER
5.19 De finansiella transaktionerna klassificeras i kategorier som delas upp i
underkategorier, av vilka vissa därtill delas upp i underpositioner.
Klassificeringen av transaktionerna i finansiella tillgångar och skulder
svarar mot klassificeringen av finansiella tillgångar och skulder
(se.5.06—5.08). Definitionerna av kategorierna, underkategorierna och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 129
▼B
underpositionerna och tilläggsförklaringarna tillhandahålls därför bara en
gång i ENS — i denna del av kapitlet om de finansiella transaktionerna. I
huvudtexten till kapitlet om balansräkningarna upprepas inte definitio-
nerna och förklaringarna men en översikt av alla tillgångar och skulder
som definieras i ENS finns i bilaga I kapitel 7.
5.20 Klassificeringen av finansiella transaktioner och av finansiella tillgångar
och skulder grundar sig i första hand på de finansiella tillgångarnas
likviditet och juridiska egenskaper. Klassificeringen innehåller inte
funktionella kategorier med undantag för en memorandumpost som har
samband med direkta investeringar i utlandet. Definitionerna av
kategorier, underkategorier och underpositioner är i allmänhet oberoende
av klassificeringen av institutionella enheter. Vid behov kan emellertid
klassificeringen av finansiella tillgångar och skulder ytterligare detaljeras
genom korsklassificering med klassificeringen av institutionella enheter.
Inlåning mellan monetära finansinstitut kan tjäna som exempel. Vilken
detaljnivå som behövs för klassificeringen av finansiella tillgångar och
skulder beror på vilken sektor som skall analyseras.
Tabell 5.1 — Klassificering av finansiella transaktioner
Klassificering av finansiella transaktioner Kod
Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) F.1
Monetärt guld F.11
Särskilda dragningsrätter (SDR) F.12
Sedlar, mynt och inlåning F.2
Sedlar och mynt F.21
Överförbar inlåning F.22
Övrig inlåning F.29
Värdepapper andra än aktier F.3
Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat F.33
Kortfristiga F.331Långfristiga F.332
Finansiella derivat F.34
Lån F.4
Kortfristiga F.41
Långfristiga F.42
Aktier och andra ägarandelar F.5
Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar F.51
Noterade aktier F.511
Icke noterade aktier F.512
Andra ägarandelar F.513
Fondandelar F.52
Försäkringstekniska reserver F.6
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och
pensionsfonder F.61
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver F.611
Hushållens nettofordran i pensionsfonder F.612
Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar F.62
Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter F.7
Handelskrediter och förskott F.71
Övriga F.79
Memorandumpost: Direkta investeringar i utlandet F.m
5.21 Analyser av hur penningpolitiska åtgärder verkar kan kräva att det går att
identifiera penningmängden i balansräkningarna och även i sektorernas
och utlandets finansiella konton. Emellertid varierar definitionerna på1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 130
▼B
penningmängden i olika länder och över tiden. Därtill består den av delar
som oftast inte svarar mot kategorierna, underkategorierna eller under-
positionerna av finansiella tillgångar och skulder så som de definieras i
ENS. Vilka sektorer som är penningmängdsskapande, penningsmängdsin-
nehavare eller penningmängdsneutrala beror därtill på definitionen av de
monetära aggregat som studeras. Därför definieras inte penningmängd i
ENS. Dockpresenteras i en bilaga till detta k apitel en metod som gör det
möjligt att visa olika likviditetsmått i balansräkningarna och de finansiella
kontona.
5.22 Innovationerna på de finansiella marknaderna har minskat användbarheten
av en uppdelning i kortfristiga/långfristiga finansiella tillgångar och
skulder. Men i de fall en löptidsanalys är viktig som vid analyser av
räntesatser och kapitalavkastning kan det behövas en uppdelning på olika
löptider. En indelning efter löptid medges därför i relevanta sammanhang
som ett sekundärt klassificeringskriterium.
Definition: Kortfristiga finansiella tillgångar (skulder) är finansiella
tillgångar (skulder) vars ursprungliga löptid normalt är ett år
eller mindre och i undantagsfall högst två år(1).
Långfristiga finansiella tillgångar (skulder) är finansiella
tillgångar (skulder) vars ursprungliga löptid normalt är mer
än ett år och i undantagsfall mer än två år.
5.23 Många av kategorierna, underkategorierna och underpositionerna av
finansiella tillgångar och skulder kan indelas efter de valutaslag de är
utställda i.
Definition: Finansiella tillgångar (skulder) i nationell valuta är finansi-
ella tillgångar (skulder) som är utställda i landets officiella
valutaslag.
Finansiella tillgångar (skulder) i utländsk valuta är finansi-
ella tillgångar (skulder) som inte är utställda i landets
officiella valutaslag.
Finansiella tillgångar i utländskvaluta omfattar finansiella tillgångar som
är utställda i en valutakorg, t.ex. ECU eller SDR, och finansiella tillgångar
utställda i guld. En åtskillnad mellan nationell och utländsk valuta är
särskilt användbar för kategorin sedlar, mynt och inlåning (AF.2).
MONETÄRT GULD OCH SÄRSKILDA DRAGNINGSRÄTTER (SDR) (F.1)
5.24 Kategori F.1 består av två underkategorier av finansiella transaktioner:
— Monetärt guld (F.11).
— Särskilda dragningsrätter (SDR) (F.12).
5.25 De finansiella tillgångar som klassificeras i kategorin monetärt guld och
SDR är de enda finansiella tillgångar för vilka det inte finns någon
motsvarande skuld i ENS. Därför innebär transaktioner i monetärt guld
och SDR (F.1) alltid att äganderätten till en finansiell tillgång förändras
(se 5.02).
Monetärt guld (F.11)
5.26Definition: Underkategorin monetärt guld (F.11) består av alla trans-
aktioner i monetärt guld (AF.11), dvs. guld som hålls som en
del av valutareserven hos monetära myndigheter eller hos
andra som står under effektiv myndighetskontroll.
5.27 Sektorn monetära myndigheter, som grundar sig på ett funktionellt
begrepp, består av delsektorn centralbanken (S.121) och statliga
institutioner som svarar för verksamheter som vanligtvis utförs av
centralbanken. Sådana verksamheter är sedelutgivning, förvaltning av
valutareserven och administration av fonder för valutakursstabilisering.
Därför är guld normalt en finansiell tillgång endast för centralbanken eller
staten. Emellertid, under vissa omständigheter kan andra finansiella
företag äga guld som får säljas endast med de monetära myndigheternas
uttryckliga medgivande. Under sådana reglerade omständigheter kan
begreppet effektiv kontroll tillämpas på guld som ägs av andra finansiella
företag än centralbanken.
5.28 Monetärt guld har vanligtvis formen av tackor med en renhet på minst
995/1000.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 131
(1) I vissa fall kan värdepapper andra än aktier emitterade av den offentliga sektorn med en
löptid upp till fem år klassificeras som kortfristiga.
▼B
5.29 Transaktioner i monetärt guld består huvudsakligen av försäljningar och
köp av monetärt guld mellan monetära myndigheter. Köp av monetärt
guld registreras i kontot för finansiella transaktioner för de inhemska
monetära myndigheterna som ökningar av deras finansiella tillgångar. De
motsvarande posterna är minskningar av utlandets finansiella tillgångar.
5.30 Transaktioner i icke monetärt guld, dvs. annat guld än monetärt guld,
behandlas som anskaffningar minus avyttringar av värdeföremål (om det
enda syftet är att skapa en förmögenhetsreserv) och i annat fall som slutlig
konsumtion eller insatsförbrukning och/eller lagerinvestering. Trans-
aktioner i icke monetärt guld omfattar de monetära myndigheternas
transaktioner i sådant guld som inte ingår i valutareserven.
5.31 Om monetära myndigheter ökar sina innehav av monetärt guld med icke
monetärt guld eller frigör monetärt guld från innehaven för icke monetära
ändamål anses de ha monetariserat respektive demonetariserat guld.
Monetarisering eller demonetarisering av guld ger inte upphov till någon
post i kontot för finansiella transaktioner; förändringen i balansräkningen
motsvaras i stället av en post i kontot andra volymförändringar i tillgångar
till följd av omklassificering, dvs. omklassificeringen av guld som
värdeföremål (AN.13) till monetärt guld (AF.11) (se 6.32) eller omvänt,
dvs. omklassificering av monetärt guld till guld som värdeföremål.
5.32 Inlåning, värdepapper och lån utställda i guld behandlas som andra
finansiella tillgångar än monetärt guld och klassificeras tillsammans med
liknande finansiella tillgångar i utländsk valuta i den relevanta kategorin.
Icke monetära guldswappar, dvs. avtal som innebär ett tillfälligt byte av
icke monetärt guld mot inlåning, behandlas som lån med en tillgång som
säkerhet (se 5.81.e).
Särskilda dragningsrätter (SDR) (F.12)
5.33Definition: Underkategorien särskilda dragningsrätter (SDR) (F.12)
består av alla transaktioner i SDR (AF.12), dvs. inter-
nationella reservtillgångar som skapats av Internationella
Valutafonden (IMF) och tilldelats dess medlemmar för att
öka medlemmarnas existerande reservtillgångar.
5.34 SDR betraktas inte som IMF:s skulder och de IMF-medlemmar som
tilldelats SDR har inte en faktisk (ovillkorlig) skuld att betala tillbaka sina
tilldelade SDR. SDR innehas uteslutande av offentliga organ, i regel
centralbankerna, och är överförbara mellan deltagarna i IMF:s SDR-
avdelning och andra av IMF utsedda innehavare (andra centralbanker och
vissa internationella organ). SDR representerar varje innehavares
garanterade och ovillkorliga rätt att erhålla annan reservtillgång, särskilt
utländskvaluta.
5.35 Förändringar i en monetär myndighets innehav av SDR kan uppstå genom
transaktioner i SDR, som innebär SDR-betalningar till eller SDR-
överföringar från IMF, andra deltagare i IMF:s SDR-avdelning eller
andra innehavare. De registreras i de monetära myndigheternas respektive
utlandets konto för finansiella transaktioner. Förändringar i SDR kan
också uppstå genom förändringar i värdet på SDR, vilka skall registreras i
värderegleringskontot, eller genom tilldelningar och indragningar av SDR,
vilka skall registreras i kontot för andra volymförändringar i tillgångar (se
6.27.a).
SEDLAR, MYNT OCH INLÅNING (F.2)
5.36Definition: Kategorin sedlar, mynt och inlåning (F.2) omfattar alla
transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (AF.2), dvs.
utelöpande sedlar och mynt och all sorts inlåning i nationell
och utländskvaluta.
5.37 Kategorin F.2 delas in i tre underkategorier av finansiella transaktioner:
— Sedlar och mynt (F.21).
— Överförbar inlåning (F.22).— Övrig inlåning (F.29).
Det kan vara svårt och i några länder analytiskt inte särskilt meningsfullt
att skilja mellan överförbar och icke överförbar inlåning (för skillnaden
mellan inlåning och lån se 5.74—5.76).
Sedlar och mynt (F.21)
5.38Definition: Underkategorin sedlar och mynt (F.21) omfattar alla trans-
aktioner i utelöpande sedlar och mynt (AF.21), som
vanligtvis används vid betalningar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 132
▼B
5.39 Underkategorin AF.21 omfattar
a) utelöpande sedlar och mynt utgivna av inhemska monetära myndig-
heter,
b) utelöpande sedlar och mynt utgivna av utländska monetära myndig-
heter och ägda av inhemska enheter.
5.40 Underkategorin AF.21 omfattar inte
— sedlar och mynt som inte är utelöpande, t.ex. en centralbanks innehav
av egna sedlar eller beredskapslager av sedlar,
— jubileumsmynt som vanligtvis inte används vid betalningar.
5.41 Alla sektorer och utlandet kan inneha sedlar och mynt. De är utgivna av
centralbanken, statlig myndighet, utlandet, och i undantagsfall andra
monetära finansiella institutioner. Sedlar och mynt är en skuld hos den
utgivande institutionella enheten.
Överförbar inlåning (F.22)
5.42Definition: Underkategorin överförbar inlåning (F.22) omfattar alla
transaktioner i överförbar inlåning (AF.22), dvs. inlåning (i
nationell eller utländskvaluta) som omedelbart k an
omvandlas till kontanter eller som är överförbara med
check, girering, debitering eller liknande utan någon form av
märkbar begränsning eller straffavgift.
5.43 Underkategorin AF.22 omfattar överförbar inlåning hos inhemska och
utländska monetära finansiella institutioner. De omfattar överförbar
inlåning mellan finansiella institutioner, som t.ex. inlåning från andra
monetära finansiella institutioner i centralbanken för att uppfylla
obligatoriska krav på reserver, om sådan inlåning förblir överförbar, eller
avräkningskonton och valutaswappar mellan centralbanker och/eller
mellan andra monetära institutioner.
5.44 Alla sektorer och utlandet kan inneha överförbar inlåning. Den är skuld
företrädesvis hos monetära finansiella institutioner och utlandet och ibland
hos den offentliga sektorn.
Övrig inlåning (F.29)
5.45Definition: Underkategorin övrig inlåning (F.29) omfattar alla trans-
aktioner i övrig inlåning (AF.29), dvs. inlåning (i nationell
eller utländskvaluta) som inte är överförbar. Övrig inlåning
kan inte användas till att när som helst göra betalningar och
kan inte omvandlas till kontanter eller överförbar inlåning
utan någon form av märkbar begränsning eller straffavgift.
5.46 Underkategorin AF.29 omfattar
a) inlåning på tid. Denna inlåning kan inte disponeras omedelbart
eftersom den är bunden för viss tid eller måste sägas upp en viss tid i
förväg före uttaget. Den omfattar t.ex. inlåning i centralbanken för
obligatoriska reservkrav till den del insättarna inte kan disponera dem
utan uppsägning eller annan begränsning,
b) sparkonton, sparböcker, sparbevis eller inlåningsbevis som inte kan
överlåtas eller, om det är teoretiskt möjligt, kan överlåtas i mycket
begränsad omfattning,
c) inlåning som ett led i sparprogram eller sparkontrakt. Denna inlåning
innebär ofta en förpliktelse för insättaren att göra regelbundna
inbetalningar under en viss period och det inbetalda kapitalet och
den upplupna räntan blir inte disponibla förrän efter en viss tid. Denna
inlåning kombineras ibland med erbjudande vid slutet av sparperioden
om lån som står i viss proportion till det ackumulerade sparandet med
syftet att köpa eller bygga en bostad,
d) inlåningsbevis som är utställda av spar- och lånekassor, byggspar-
kassor, kreditföreningar och liknande, ibland kallade andelar, som
juridiskt eller i praktiken kan lösas in på begäran eller efter en relativt
kort uppsägning,
e) sådana återbetalningspliktiga marginalbetalningar i samband med
finansiella derivat som redovisas som skulder hos monetära finansiella
institutioner (se 5.81.c),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 133
▼B
f) kortfristiga återköpsavtal (repor) som är skulder hos monetära
finansiella institutioner (se 5.81.d)(1).
5.47 Underkategorin AF.29 omfattar inte överlåtbara inlåningsbevis och
överlåtbara sparbevis (certifikat). Dessa klassificeras i kategorin värde-
papper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33).
5.48 Underkategorien AF.29 omfattar vidare
a) officiella ECU som innehas av centralbanken. Dessa finansiella
tillgångar består av ECU som utgivits av EMI mot monetära reserver
från medlemsstaternas centralbanker med syftet att genomföra EMS-avtalet. Dessa ECU kan användas av EMI och medlemsstaternas
centralbanker som medel för avräkning och för transaktioner mellan
dem och EMI. EMI kan ge monetära institutioner i tredje land samt
internationella monetära institutioner status som Andra Innehavare av
ECU(
2),
b) centralbankens finansiella fordringar och skulder uppkomna genom
den mycket kortfristiga finansieringsmekanismen och den kortfristiga
monetära stödmekanismen. Dessa administreras av EMI(3),
c) finansiella fordringar på IMF som är delar av internationella reserver
och som inte har formen av lån. De består av en IMF-medlems
reservtranchställning vilken uppstår genom delbetalning av en
medlems kvot av reservtillgångar och fondens nettoanvändning av
medlemmens valuta,
d) skulder till IMF som inte är i form av lån. De består av användning av
krediter från fonden inom IMF:s ”General Resources Account”; den
visar storleken på den del av en medlems egna valutor innestående hos
IMF som medlemmen är förpliktigad att återköpa.
5.49 Alla sektorer och utlandet kan inneha annan inlåning. Den är skuld hos
företrädesvis monetära finansiella institutioner och utlandet men också
hos andra sektorer, t.ex. offentliga sektorn (se 5.74—5.76).
VÄRDEPAPPER ANDRA ÄN AKTIER (F.3)
5.50Definition: Kategorin värdepapper andra än aktier (F.3) består av alla
transaktioner i värdepapper andra än aktier (AF.3), dvs.
finansiella tillgångar som är innehavarinstrument, vilka
vanligtvis är överlåtbara och i vilka det förekommer handel
på andrahandsmarknader eller som kan användas för avräk-
ning och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt
till den institutionella enhet som har givit ut dem.
5.51 Kategorin AF.3 omfattar finansiella tillgångar som vanligtvis represen-
teras av dokument som är avsedda att omsättas och vars nominella värde
bestäms vid utgivningen. Den omfattar växlar, obligationer, inlånings-
bevis (certifikat), företagscertifikat, förlagsbevis, finansiella derivat och
liknande instrument som vanligtvis är föremål för handel på de finansiella
marknaderna (för skillnaden mellan värdepapper andra än aktier och lån,
se 5.77—5.80).
5.52 Alla sektorer och utlandet kan äga värdepapper andra än aktier som
finansiella tillgångar. De är skulder företrädesvis hos finansiella och icke-
finansiella företag, staten, kommuner och utlandet.
5.53 Kategori F.3 delas in i två underkategorier av finansiella transaktioner:(4)
— Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33).
— Finansiella derivat (F.34).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 134
(1) 1993 SNA (11.32, 11.72 och 11.83) klassificerar återköpsavtal som lån såvida de inte
berör bankskulder och omfattas av den nationella avgränsningen av utvidgad
penningmängd; i detta fall klassificeras återköpsavtalen som övrig inlåning.
(2) Artikel 6.2 och 6.3 i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i bilaga
till Avtalet om etablering av Europeiska gemenskapen.
(3) Artikel 6.1 andra stycket i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i
bilaga till Avtalet om etablering av Europeiska gemenskapen.
(4) 1993 SNA (11.79, 11.80 och 11.81) rekommenderar en frivillig underindelning av
transaktioner i värdepapper andra än aktier efter löptid i kortfristiga (F.31) ochlångfristiga (F.32). Dockger 1993 SNA möjlighet till en ytterligare frivilligunderindelning av transaktioner i värdepapper andra än aktier, nämligen att transaktioner
i finansiella derivat visas separat i de fall detta har betydelse ur analytiskoch politisk
synvinkel. I ENS har denna andra möjlighet valts. Detta underlättar också länkningen tillunderkategorin debt securities i 1993 års Balance of Payments Manual som delar in debtsecurities i obligationer, skuldsedlar (notes), penningmarknadsinstrument och finansielladerivat. För att undvika förväxling med 1993 SNA-koderna används inte koderna F.31
och F.32 i ENS.
▼B
Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33)
5.54Definition: Underkategorin värdepapper andra än aktier, exklusive
finansiella derivat (F.33) består av alla transaktioner i
värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.33), dvs. värdepapper andra än aktier som ger
innehavaren den ovillkorliga rätten till en fast eller i kontrakt
bestämd rörlig avkastning i form av kupongbetalningar
(ränta) och/eller en bestämd fast summa på en eller flera
specificerade dagar eller som börjar från en vid emissionen
bestämd dag.
5.55 Underkategorin F.33 kan om det är relevant delas in i två underpositioner
av finansiella transaktioner:
— Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(F.331).
— Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(F.332).
Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.331)
5.56Definition: Underpositionen kortfristiga värdepapper andra än aktier,
exklusive finansiella derivat (F.331) består av alla trans-
aktioner i kortfristiga värdepapper andra än aktier (AF.331),
dvs. värdepapper andra än aktier med en kortfristig
ursprunglig löptid (se 5.22) utom finansiella derivat.
5.57 Kortfristiga värdepapper andra än finansiella derivat emitteras vanligen
till underkurs.
5.58 Underposition AF.331 omfattar
a) statsskuldväxlar och andra kortfristiga värdepapper som emitterats av
den offentliga sektorn, inklusive sådana som getts ut av andra
monetära finansiella institutioner för att uppfylla deras obligatoriska
reservkrav,
b) omsättningsbara kortfristiga papper som emitterats av finansiella och
icke-finansiella företag. En mängd olika termer används för sådana
papper, bl.a. certifikat, växlar, egna växlar, handelsväxlar, finansväxlar
och inlåningsbevis,
c) kortfristiga värdepapper som emitterats med stöd av långfristiga löften
om försäljning (NIF — Note Issuance Facilites),
d) bankaccepter. En bankaccept är finansiella företags accept av trattor,
varuväxlar eller finansväxlar utställda av icke-finansiella företag med
det ovillkorliga löftet att betala ett bestämt belopp en bestämd dag.
Accepten representerar en ovillkorlig finansiell fordran för innehava-
rens del och en ovillkorlig skuld för det accepterande finansiella
företaget. Den motsvarande transaktionen hos det finansiella företaget
är en transaktion i ett kortfristigt lån från det finansiella företaget till
sin kund. Därför rekommenderas att accepter behandlas som en faktisk
skuld hos det accepterande finansiella företaget och en finansiell
fordran hos innehavaren även om några medel inte har utväxlats. En
flexibel tillämpning av denna rekommendation kan vara nödvändig
med hänsyn till nationell praxis och variationer i konstruktionen av
dessa instrument.
5.59 Underpositionen AF.331 omfattar inte värdepapper där handeln, om än
teoretiskt möjlig, är mycket begränsad och vilka av denna orsak
klassificeras som övrig inlåning (AF.29) eller kortfristiga lån (AF.41)
efter vad som anses lämpligt (se 5.74—5.76).
Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.332)
5.60Definition: Underpositionen långfristiga värdepapper andra än aktier,
exklusive finansiella derivat (F.332), består av alla trans-
aktioner i långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive
finansiella derivat (AF.332), dvs. värdepapper andra än
aktier med en långfristig ursprunglig löptid (se 5.22),
exklusive finansiella derivat.
5.61 Långfristiga värdepapper emitteras vanligtvis med kupong.5.62 Underpositionen AF.332 omfattar
a) innehavarobligationer,
b) förlagsobligationer, ofta benämnda förlagslån,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 135
▼B
c) obligationer med valfria löptider, av vilka den senaste ligger mer än
ett år framåt i tiden,
d) odaterade eller eviga obligationer,
e) skuldförbindelse med rörlig ränta (FRN — floating rate notes),
f) indexreglerade värdepapper, vars värde är knutet till ett prisindex,
priset på en råvara eller ett valutakursindex,
g) diskonteringsobligationer och nollkupongare,
h) eurobonds. En obligationsemission, som placeras samtidigt på
marknaden i minst två länder och som är utställd i en valuta som
inte behöver vara någon av dessa länders, vanligtvis genom
internationella syndikat av finansiella företag från olika länder,
i) privat emitterade obligationer, dvs. obligationer som genom bilaterala
avtal riktar sigtill vissa placerare, om de åtminstone potentiellt kan bli
föremål för handel; om inte, skall de behandlas som långfristiga lån,
j) lån som de facto har blivit föremål för handel. Detta skall tolkas så att
det endast gäller om de omsätts på organiserade andrahandsmarknader
(se 5.79),
k) värdepapper som ett resultat av konvertering av lån. En konvertering
innebär två finansiella transaktioner: likvidation av lånet och
skapandet av det nya värdepapperet,
l) förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier antingen i
det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har
konverterats. En konvertering innebär två finansiella transaktioner:
likvidation av förlagslånet eller obligationslånet och emissionen av
aktier. Om konverteringsoptionen kan skiljas från det underliggande
papperet skall denna betraktas som en särskild finansiell tillgång och
klassificeras i underkategorin finansiella derivat (AF.34) (se 5.67.a
och 5.67.b),
m) aktier och obligationer med fast avkastning men utan rätt att få del av
restvärdet när ett bolag upplöses, inklusive preferensaktier utan
äganderätt.
5.63 Underpositionen AF.332 omfattar vidare finansiella tillgångar som
emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån,
kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar. Ibland
ersätter det nyemitterade värdepapperet den ursprungliga tillgången, som
annulleras. Alternativt överförs den ursprungliga tillgången till en annan
institutionell enhet och de nya värdepapperen ersätter den ursprungliga
tillgången i den ursprungliga institutionella enhetens balansräkning. I
detta fall skall den ursprungliga tillgången registreras i balansräkningen
för den nya institutionella enhet som innehar den.
5.64 Underposition F.332 omfattar inte
— transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal. Återköpsavtal
klassificeras i underkategorin övrig inlåning (se 5.46.f) eller i
kategorin lån (se 5.81.d) beroende på vilka institutionella enheter
som berörs. Papper som är utlånade eller som är föremål för återköp
byter inte balansräkning och förblir klassificerade i AF.332,
— transaktioner i värdepapper som inte är föremål för handel. De
klassificeras i underkategorin långfristiga lån,
— transaktioner i lån som inte är föremål för handel, inklusive sådana lån
som sålts till tredje man men för vilka det inte finns någon organiserad
andrahandsmarknad (se 5.79).
Finansiella derivat (F.34)
5.65Definition: Underkategorin finansiella derivat (F.34) består av alla
transaktioner i finansiella derivat (AF.34), dvs. finansiella
tillgångar som är baserade på eller härledda från ett annatunderliggande instrument. Det underliggande instrumentet är
vanligtvis en annan finansiell tillgång men kan också vara en
råvara eller ett index.
5.66 Finansiella derivat kallas också sekundära instrument och eftersom
motivet för deras tillkomst ofta är att undvika risker kallas de också
riskgarderingsinstrument (hedging instruments). Endast de sekundära
instrument som har ett marknadsvärde eftersom de är föremål för handel
eller kan avräknas på marknaden är finansiella tillgångar i ENS och
klassificeras i underkategorin AF.34 (se 5.05).
5.67 Underkategorin AF.34 omfattar
a) omsättningsbara optioner och OTC-optioner. Optioner är villkorade
tillgångar som ger innehavaren rätten men inte skyldigheten att köpa1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 136
▼B
från (när det gäller en köpoption) eller sälja till (när det gäller en
säljoption) utfärdaren av optionen (option writer) finansiella eller icke-
finansiella tillgångar (det underliggande instrumentet) till ett i förväg
bestämt pris (strike price) inom en given tidsperiod (amerikansk
option) eller på en given dag (europeiskoption). Köparen av optionen
betalar en premie (optionspriset) för utfärdarens åtagande att sälja eller
köpa en bestämd mängd av den underliggande tillgången eller att på
köparens anmodan tillhandahålla lämplig gottgörelse. Åtagandet skall
behandlas som en skuld hos optionsutfärdaren eftersom optionspriset
representerar den aktuella kostnaden för utfärdaren att köpa sig fri från
den villkorade skulden,
b) warrants. De är form av omsättningsbara optioner, som ger
innehavarna rätten att av utfärdaren (vanligtvis ett bolag) köpa ett
bestämt antal aktier eller obligationer under speciella villkor inom en
bestämd tidsperiod. Det finns också valuta-warrants vars värde baseras
på den mängd av en valuta som behövs för att köpa en annan vid eller
före stängningsdagen samt en cross-valuta-warrants bunden till en
tredje valuta. Warrants-utfärdaren anses ha tagit på sig en skuld som
representerar den aktuella kostnaden att köpa sigfri från den villkorade
skulden,
c) futures, men endast om de har ett marknadsvärde på grund av att de är
föremål för handel eller kan avräknas. Futures är åtaganden att leverera
eller mottaga en leverans av en bestämd mängd av en råvara
avstandardkvalitet, utländsk valuta eller ett värdepapper till ett
fastställt pris på en bestämd leveransdag inom en bestämd leveranspe-
riod. Futures kan också baseras på ett index i stället för på bestämda
finansiella eller icke-finansiella tillgångar,
d) swappar, men endast om de har ett marknadsvärde på grund av att de
är förmål för handel eller kan avräknas. Swappar är avtal enligt
kontrakt mellan två parter som kommer överens om att byta
betalningsströmmar på lika stora skuldbelopp under en viss tid och
enligt förutbestämda regler. De mest förekommande varianterna är
ränteswappar, valutaswappar och valutaränteswappar (cross currency
interest swaps). Ränteswappar innebär ett byte av räntebetalningar av
olika karaktär, t.ex. fast ränta mot rörlig ränta, två olika rörliga räntor,
fast ränta i en valuta och rörlig ränta i en annan etc. Valutaswappar
(inklusive alla terminskontrakt) är valutaaffärer enligt en förutbestämd
växelkurs. Valutaränteswappar innebär ett byte av bestämda belopp i
två olika valutor med påföljande betalningsströmmar som inbegriper
både ränte- och betalningsflöden, under en viss tid och enligt
förutbestämda regler. Ingen av de betalningar som följer av dessa
skall betraktas som kapitalinkomst inom systemet, och alla betalningar
skall bokföras på kontot för finansiella transaktioner,
e) framtida räntesäkringsavtal (FRA – forward rate agreements), men
endast om de har ett marknadsvärde på grund av att de är föremål för
handel eller kan avräknas. FRA är avtal enligt kontrakt enligt vilka två
parter i syfte att skydda sig mot ränteförändringar kommer överens om
att ränta på en bestämd avräkningsdag skall betalas på ett fiktivt
lånebelopp som aldrig lånats upp eller ut. Betalningarna relateras till
skillnaden mellan den överenskomna räntesatsen och marknadsräntan
på avräkningsdagen. Dessa betalningar betraktas inte som kapitalin-
komst i systemet utan skall bokföras som finansiella derivat.
5.68 Underkategorin AF.34 omfattar inte
— det underliggande instrumentet som det finansiella derivatet baseras
på,
— återbetalningspliktiga marginalbetalningar i samband med finansiella
derivat. De klassificeras som övrig inlåning (AF.29) (se 5.46.e) eller
lån (AF.4) (se 5.81.c) beroende på vilka institutionella enheter som
berörs,
— sekundära instrument, som inte är föremål för handel och inte kan
avräknas på marknaden.
LÅN (F.4)
5.69Definition: Kategorin lån (F.4) består av alla transaktioner i lån (AF.4),
dvs. finansiella tillgångar som skapas när långivare —
antingen direkt eller genom mäklare — ger lån till låntagare,
antingen bestyrkta genom icke överlåtbara dokument eller ej
styrkta med dokument.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 137
▼M5
▼B
▼B
5.70 Vanligtvis karaktäriseras lån av följande egenskaper:
— Lånevillkoren är fastställda antingen av det finansiella företag som
beviljar lånet eller efter förhandlingar direkt mellan långivare och
låntagare eller via mäklare.
— Initiativet till lånet kommer vanligtvis från låntagaren.
— Ett lån är en ovillkorlig skuld till långivaren, som skall återbetalas då
det förfaller och som är räntebärande.
5.71 Kategori F.4kan i de fall det är relevant delas uppi två underkategorier av
finansiella transaktioner:
— Kortfristiga lån (F.41).
— Långfristiga lån (F.42).
Kortfristiga lån (F.41)
5.72Definition: Underkategorin kortfristiga lån (F.41) består av alla trans-
aktioner i kortfristiga lån (AF.41), dvs. lån med en kortfristig
ursprunglig löptid (se 5.22) och lån som skall betalas tillbaka
vid uppsägning.
Långfristiga lån (F.42)
5.73Definition: Underkategorin långfristiga lån (F.42) består av alla trans-
aktioner i långfristiga lån (AF.42), dvs. lån med en
långfristig ursprunglig löptid (se 5.22).
5.74 Skillnaden mellan transaktioner i lån (F.4) och transaktioner i inlåning
(F.22 och F.29) kan ofta grundas på vem som tagit initiativet till
transaktionen. Om initiativet har tagits av en låntagare klassificeras
transaktionen i kategorin lån. Om initiativet har tagits av en långivare
klassificeras transaktionen i en av underkategorierna för inlåning.
Emellertid är det ofta en bedömningsfråga att avgöra vem som tagit
initiativet till transaktionen.
5.75 Kortfristiga lån till inhemska eller utländska monetära finansiella
institutioner skall normalt klassificeras i en av underkategorierna för
inlåning (AF.22 och AF.29) medan kortfristig inlåning hos andra
institutionella enheter än inhemska eller utländska monetära finansiella
institutioner klassificeras i underkategorin kortfristiga lån (AF.41). Därför
är inlåning företrädesvis skulder hos inhemska och utländska monetära
finansiella institutioner (se 5.44 och 5.49), medan monetära finansiella
institutioner normalt inte har några kortfristiga låneskulder i ENS.
5.76 Det kan vara analytiskt användbart att tillåta undantag från ovanstående
regel. Exempel härpå är sparkonton i den offentliga sektorn och icke-
monetära guldswappar mellan monetära finansiella institutioner (se
5.81.e)(1).
5.77 Skillnaden mellan transaktioner i lån (F.4) och transaktioner i värdepapper
andra än aktier (F.3) kan grunda sig på graden av möjlighet att omsätta de
finansiella tillgångarna på marknaden och innebörden av detta.
5.78 Värdepappersemissioner består av ett stort antal identiska dokument, vart
och ett på ett jämnt belopp, som tillsammans utgör det upplånade
beloppet. Lån däremot grundar sig i de flesta fall på ett enda dokument
och transaktioner i lån sker mellan en långivare och en låntagare. Vid
syndikerat lån är emellertid lånet beviljat av flera långivare.
5.79 Andrahandshandel i lån förekommer. Dock förekommer handel i
individuella lån endast tillfälligtvis. Om ett lån kan säljas på en
organiserad marknad skall det klassificeras i kategorin värdepapper andra
än aktier. Vanligtvis innefattar detta en uttalad konvertering av det
ursprungliga lånet (se 5.62.j och 5.62.k).
5.80 Standardlån erbjuds i de flesta fall av finansiella företag och de ges ofta
till hushållen. Det finansiella företaget bestämmer villkoren och hushållen
kan endast välja att acceptera eller inte acceptera lånen. I motsats till detta
är icke-standardlån vanligtvis resultatet av förhandlingar mellan långi-
varen och låntagaren. Detta är ett viktigt kriterium som underlättar att
skilja mellan icke-standardlån och värdepapper andra än aktier. När det
gäller offentliga värdepappersemissioner bestämmer låntagaren emis-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 138
(1) Valutaswappar mellan centralbanken och andra monetära finansiella institutioner, dvs.
centralbanken förvärvar utländsk valuta från en annan monetär finansiell institution moten inlåning i centralbanken och det finns ett åtagande att återföra transaktionen vid ettsenare tillfälle, klassificeras inte i kategorin lån. Detta är en avvikelse från 1993 SNA
(11.33).
▼B
sionsvillkoren, möjligen efter konsultationer med banken/konsortiel-
edaren. När det gäller privata värdepappersemissioner fastställer
långivaren och låntagaren tillsammans emissionsvillkoren (se 5.62.i).
5.81 Kategorin AF.4 omfattar
a) saldon på avräkningskonton, t.ex. koncernsaldon mellan icke-
finansiella företag och deras utländska dotterbolag, men med undantag
av saldon som är skulder hos monetära finansiella institutioner och
som har klassificerats i en av underkategorierna för inlåning,
b) anställdas fordringar till följd av vinstdelning,
c) återbetalningspliktiga marginalinbetalningar i samband med finansi-
ella derivat, vilka är skulder hos andra institutionella enheter än
monetära finansiella institutioner (se 5.46.e),
d) kortfristiga återköpsavtal (repor) vilka är skulder hos andra institu-
tionella enheter än monetära finansiella institutioner (se 5.46.f) och
långfristiga återköpsavtal,
e) lån som härleds från icke-monetära guldswappar. Dessa är avtal som
innebär tillfälligt byte av icke-monetärt guld mot inlåning. De liknar
lån mot säkerhet i det att köparen av guldet betalar säljaren med lån
mot säkerhet i guldet under avtalstiden och erhåller en återbäring från
det bestämda priset när guldet återköps,
f) lån som motpost till bankaccepter (se 5.58.d),
g) finansiell leasing och avtal om köp på avbetalning(1),
h) lån för att finansiera handelskrediter,
i) inteckningslån,
j) konsumtionskrediter,
k) revolverande krediter,
l) amorteringslån,
m) lån som säkerhet för att uppfylla vissa förpliktelser.
5.82 Kategori AF.4 omfattar vidare
a) finansiella fordringar och skulder som härrör från det medelfristiga
stödet åt medlemsstaternas betalningsbalanser. Lånen administreras av
EMI(2),
b) finansiella fordringar på IMF i form av lån genom General
Arrangements to Borrow eller genom särskilda låneavtal med
medlemmarna,
c) skulder till IMF i form av lån genom Structural Adjustment Facility,
Enhanced Structural Adjustment Facility och Trust Fund.
5.83 Kategori AF.4 omfattar inte
— obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7), inklusive handels-
krediter och förskott (AF.71),
— finansiella tillgångar och skulder till följd av utländsk äganderätt till
fast egendom såsom mark och byggnader. De klassificeras i kategorin
andra ägarandelar (AF.513) (se 5.95.f).
5.84 Lån kan vara finansiella tillgångar och skulder i alla sektorer och utlandet.
Dockhar monetära finansiella institutioner normalt inga k ortfristiga
låneskulder i ENS.
5.85 Underkategorierna kortfristiga lån och långfristiga lån delas inte in i
underpositioner i ENS. Men trots det kan det vara analytiskt användbart
att dela in särskilt de långfristiga lånen i konsumtionskrediter(3),
inteckningslån(4) och andra lån.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 139
(1) Se bilaga II om finansiell leasing och avbetalningsköp av varaktiga varor.
(2) Artikel 6.1 tredje stycket i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i
bilaga till Avtalet om etablering av Europeiska gemenskapen.
(3) Konsumtionskrediter är lån till hushållen som i de här sammanhangen agerar för andra
ändamål än företagar- och yrkesverksamhet. Inteckningslån för att finansiera byggandeeller köp av bostad (bl.a. byggnadskrediter) är exkluderade. Syftet är att konsumtions-
krediter endast relateras till krediter som används för att köpa varor och/eller tjänster som
konsumeras av hushållen privat. Nationell praxis kan nödvändiggöra en någotannorlunda definition.
(
4) Inteckningslån är långfristiga lån mot inteckningar i en bostad som används av
låntagaren för eget bruk. Nationell praxis kan nödvändiggöra en något annorlunda
definition.
▼B
AKTIER OCH ANDRA ÄGARANDELAR (F.5)
5.86Definition: Kategorin aktier och andra ägarandelar (F.5) består av alla
transaktioner i aktier och andra ägarandelar (AF.5), dvs.
finansiella tillgångar som representerar äganderätt till bolag
eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar
vanligtvis innehavarna till en del av bolagens eller
kvasibolagens vinster och till en del av nettotillgångar(1)
vid en eventuell likvidering.
Aktier utbjudna till försäljning, men ej förvärvade via
emission registreras ej i ENS. Aktier och andra ägarandelar
betraktas som amorterade när de återköps av det emitterande
bolaget, eller då de utbyts mot ett företags nettotillgångar i
händelse av likvidation.
5.87 Kategorin F.5 delas upp i två underkategorier av finansiella transaktioner:
— Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar (F.51).
— Fondandelar (F.52).
Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar (F.51)
5.88Definition: Underkategorin aktier och andra ägarandelar exklusive
fondandelar (F.51) består av alla transaktioner i aktier och
andra ägarandelar exklusive fondandelar (AF.51), dvs.
finansiella tillgångar exklusive fondandelar som represen-
terar äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa finansiella
tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en del av
bolagens eller kvasibolagens vinster och till en del av deras
nettotillgångar vid en eventuell likvidering.
5.89 Underkategorin F.51 kan när det är relevant delas in i tre underpositioner
av finansiella transaktioner:
— Noterade aktier, exklusive fondandelar (F.511).
— Icke noterade aktier, exklusive fondandelar (F.512).— Andra ägarandelar (F.513).
Noterade aktier, exklusive fondandelar (F.511) och icke noterade aktier,
exklusive fondandelar (F.512)
5.90Definition: Underpositionen noterade aktier, exklusive fondandelar
(F.511) består av alla transaktioner i noterade aktier,
exklusive fondandelar (AF.511) och underpositionen icke
noterade aktier, exklusive fondandelar (F.512) består av alla
transaktioner i icke noterade aktier exklusive fondandelar
(AF.512).Aktier representerar ägarintresse i bolagens kapital
i form av värdepapper som i princip är överlåtbara.
Underposition AF.511 omfattar sådana aktier vars pris
noteras på en erkänd fondbörs eller annan form av andra-
handsmarknad och AF.512 omfattar sådana aktier som inte
är noterade.
5.91 Underpositionerna AF.511 och AF.512 omfattar
a) aktier emitterade av aktiebolag: dvs. värdepapper som ger innehavarna
delägarstatus och berättigar dem både till en del av den totalt utdelade
vinsten och en del av nettotillgångarna vid en eventuell likvidering,
b) inlösta aktier i aktiebolag: dvs. aktier där kapitalet återbetalats men
som behålls av innehavarna, som fortsätter att vara delägare och
berättigade till en del i vinsten efter det att utdelningarna på det
återstående registrerade kapitalet betalats och också till en del i
överskottet vid en eventuell likvidering, dvs. nettotillgångarna minus
det återstående registrerade kapitalet,
c) utdelningsaktier emitterade av aktiebolag; dvs. värdepapper
1) vilka allt efter land och omständigheter vid emissionerna har olika
namn som t.ex stiftaraktier, vinstaktier, utdelningsaktier etc. och
som inte ingår i det registrerade kapitalet,
2) vilka inte ger innehavarna delägarstatus i egentlig mening (rätt till
del i återbetalning av det registrerade kapitalet, rätt till en
avkastning på detta kapital, rösträtt på bolagsstämmor osv.),1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 140
(1) Nettotillgångar vid en eventuell likvidering definieras som summan av ett företags
tillgångar minus alla andra skulder än skulder till ägarna med avseende på deras
investerade kapital.
▼B
3) vilka berättigar innehavarna till en del av den vinst som återstår
efter det att utdelningarna på det registrerade kapitalet betalats och
till en del av det återstående överskottet vid likvidering,
d) preferensaktier eller aktier som ger rätt till del i utdelningen av
restvärdet vid upplösningen av ett bolag. Dessa kan vara noterade eller
onoterade på en erkänd fondbörs.
5.92 Underpositionerna AF.511 och AF.512 omfattar inte
a) utbjudna men inte tecknade aktier. De registreras inte i ENS,
b) förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier. De
registreras i räkenskaperna i underkategorin AF.33 fram till dess att
de konverteras (se 5.62.l),
c) de andelar som har tecknats av komplementärerna i kommanditbolag.
De klassificeras i underpositionen AF.513,
d) statens tillskott av kapital till internationella organisationer, som
juridiskt sett är aktiebolag. De klassificeras i underpositionen AF.513
(se 5.95.c).
5.93 Underpositionerna F.511 och F.512 omfattar inte fondaktier, dvs. sådana
nya aktier som aktieägarna erhåller i proportion till sina innehav. Sådana
emissioner som varken förändrar bolagets skulder till sina aktieägare eller
aktieägarnas proportionella andelar i bolaget är inga finansiella trans-
aktioner och registreras inte i ENS (se 6.56). Detsamma gäller för
splitemissioner.
Andra ägarandelar (F.513)
5.94Definition: Underpositionen andra ägarandelar (F.513) består av alla
transaktioner i andra ägarandelar (AF.513), dvs. alla former
av ägarandelar som inte klassificeras i underpositionerna
AF.511 och AF.512 eller underkategorin AF.52.
5.95 Underposition AF.513 omfattar
a) alla former av ägarandelar i företag som inte är aktier;
1) komplementärernas andelar i kommanditbolag,
2) ägarandelar i företag vars ägare är delägare och inte aktieägare,
3) kapital investerat i handels- eller kommanditbolag, som är
självständiga juridiska personer,
4) kapital investerat i ekonomiska föreningar, som är självständiga
juridiska personer,
b) den offentliga sektorns kapitalinvesteringar i offentligägda företag,
som inte är aktiebolag men som genom speciallagstiftning är
självständiga juridiska personer (se 2.16.c),
c) statens kapitalinvesteringar i internationella organisationer, med IMF
som enda undantag, även om dessa juridiskt sett är aktiebolag (t.ex.
Europeiska investeringsbanken),
d) EMI:s finansiella resurser som kommit från bidrag från de nationella
centralbankerna(1),
e) kapitalinvesteringar i finansiella och icke-finansiella kvasibolag (se
2.13.f). Storleken på dessa investeringar är lika med nya investeringar
(kontant eller i natura) minus kapitaluttag (se 4.61),
f) utländska enheters finansiella tillgångar mot konstruerade statistiska
inhemska enheter (se 2.15) och omvänt.
Fondandelar (F.51)
5.96Definition: Underkategorin fondandelar (F.52) består av alla trans-
aktioner i fondandelar (AF.52), dvs. andelar som emitterats
av en speciell typ av finansiella företag, vars enda ändamål
är att investera de insamlade medlen på penningmarknaden,
kapitalmarknaden och/eller fastighetsmarknaden.
5.97 Underkategorin AF.52 omfattar andelar emitterade av finansiella företag
som, beroende på vilket land det gäller, kallas värdepappersfonder,
aktiefonder och andra kollektiva investeringsprogram, t.ex. (UCITS), vare
sig fonderna är öppna, delvis öppna eller slutna. Dessa andelar kan vara
noterade eller icke noterade. Om de är icke noterade kan de vanligtvis1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 141
(1) Artikel 16.2 i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i bilaga till
Avtalet om etablering av Europeiska gemenskapen.
▼B
inlösas på begäran till ett värde som motsvarar deras andelar i det
finansiella företagets egna kapital. Detta egna kapital omvärderas
regelbundet efter marknadspriserna på dess olika komponenter.
FÖRSÄKRINGSTEKNISKA RESERVER (F.6)(1)
5.98Definition: Kategorin försäkringstekniska reserver (F.6) består av alla
transaktioner i försäkringstekniska reserver (AF.6), dvs.
försäkringsföretags och (självständiga och icke
självständiga) pensionsfonders försäkringstekniska avsätt-
ningar för att täcka förpliktelser mot försäkringstagare och
förmånstagare såsom föreskrivs i rådets direktiv 91/674/EEG
av den 19 december 1991 om försäkringsföretags årsredovis-
ningar och konsoliderade räkenskaper(2).
5.99 Kategori AF.6 omfattar
— hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver,
— hushållens nettofordran i pensionsfonder,— förskottsbetalningar av försäkringspremier,— reserver för utestående fordringar.
5.100 Försäkringstekniska reserver är finansiella tillgångar
— hos försäkringstagare — vad avser hushållens nettofordran i livförsäk-
ringsreserver och pensionsfonder samt förskottsbetalningar av
försäkringspremier,
— hos förmånstagare — vad avser reserver för utestående fordringar.
5.101 Försäkringstekniska reserver är skulder
— hos liv- och icke-livförsäkringsföretag och självständiga pensions-
fonder som ingår i delsektorn försäkringsföretag och pensionsfonder
(S.125),
— hos icke-självständiga pensionsfonder som ingår i samma sektor som
de institutionella enheter som bildat fonderna.
Avsättningar och liknande fonder hos arbetsgivare för de anställdas
pensioner (icke självständiga fonder) omfattas också av kategorin AF.6
om de beräknas enligt försäkringsmatematiska kriterier liknande dem som
försäkringsföretag och självständiga fonder tillämpar. I annat fall är
sådana avsättningar täckta av de aktier eller andra ägarandelar som
emitterats av den institutionella enhet som gör avsättningarna.
5.102 Kategori AF.6 omfattar inte reserver upprättade av institutionella enheter
klassificerade i delsektorn för socialförsäkring (S.1314). I ENS är dessa
reserver inte skulder hos delsektorn för socialförsäkring.
5.103 Kategori F.6 är uppdelad i två underkategorier av finansiella trans-
aktioner:
— Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder
(F.61).
— Förskottsbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (F.62).
Hushållens nettofordran i livsförsäkringsreserver och pensionsfonder (F.61)
5.104Definition: Underkategorin hushållens nettofordran i livförsäkrings-
reserver och pensionsfonder (F.61) består av alla
transaktioner i hushållens nettofordran i livförsärkingsre-server och pensionsfonder (AF.61), tekniska avsättningar hos
berörda företag och kvasibolag i syfte att — när de
upprättade villkoren är uppfyllda — kunna infria kommande
ersättnings- och understödsanspråk.
5.105 Underkategorin F.61 är uppdelad i två underpositioner av finansiella
transaktioner:
— Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver (F.611).
— Hushållens nettofordran i pensionsfonden (F.612).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 142
(1) Se bilaga III om försäkring för en beskrivning av behandlingen av socialförsäkring och
annan försäkring i ENS.
(2) EGT nr L 374, 31.12.1991, s. 7-31.
▼B
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver (F.611)
5.106Definition: Underpositionen hushållens nettofordran i livförsäkrings-
reserver (AF.611), dvs. tekniska avsättnigar för att täcka
utelöpande risker och tekniska avsättnigar för bonusförplik-
telser som ökar slutvärdet av bonuskapitalet eller liknande
program.
5.107 Underpositionen AF.611 omfattar livförsäkringsavsättningar, avsättningar
för bonus och premierabatter och tekniska avsättningar för livförsäk-
ringsprogram där investeringsrisken tas av försäkringstagaren som det
definieras i artiklarna 27, 29 och 31 i rådets direktiv 91/674/EEG av den
19 december 1991 för försäkringsföretags årsredovisningar och konsoli-
derade räkenskaper.
5.108 Transaktioner i hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver består av
tillskott minus utfall, vilka måste skiljas från nominella kapitalvinster och
kapitalförluster på försäkringsföretagens investerade kapital (se 6.57):
Tillskott omfattar
a) faktiska premieintäkter under den löpande räkenskapsperioden,
b) plus premietillägg som svarar mot avkastningen av investeringarna av
reserverna, som skall tillfalla försäkringstagarhushållen,
c) minus administrationskostnader för livförsäkring.
Utfall omfattar
a) förfallna belopp till innehavare av kapitalförsäkringar och liknande
försäkringsprogram och förfallna belopp till förmånstagare vid
försäkrade personers död,
b) plus betalningar på försäkringar som återköps före förfallodagen.
5.109 Livförsäkringsreserver är finansiella tillgångar hos inhemska eller
utländska hushåll och skulder hos inhemska eller utländska försäkrings-
företag.
Beträffande gruppförsäkringar hos t.ex. ett bolag för de anställdas räkning
skall de anställda och inte arbetsgivaren anses vara fordringsägarna
eftersom de är att betrakta som de verkliga försäkringstagarna.
Hushållens nettofordran i pensionsfonder (F.612)
5.110Definition: Under positionen hushållens nettofordran i pensionsfonder
(F.612) består av alla transaktioner i hushållens pensions-
fonder (AF.612), tekniska avsättningar hos självständiga och
icke självständiga pensionsfonder som är grundade av
arbetsgivare och/eller anställda eller grupper av egenföre-
tagare för att tillförsäkra anställda eller egenföretagare
pensioner.
5.111 Transaktioner i hushållens nettofordran i pensionsfonder består av tillskott
minus utfall, vilka måste skiljas från nominella kapitalvinster och
kapitalförluster på pensionsfondernas investerade kapital (se 6.57).
Tillskott omfattar
a) faktiska inbetalningar till pensionsfonder från anställda, arbetsgivare,
egenföretagare eller annan institutionell enhet till förmån för individer
eller hushåll med fordringar på fonderna och intjänade under den
löpande redovisningsperioden,
b) plus extra bidrag som motsvarar kapitalavkastningen från pensions-
fondernas investeringar av reserverna, som skall tillfalla de deltagande
hushållen,
c) minus administrationskostnader för fonden under perioden.
Utfall omfattar
a) sociala förmåner som svarar mot de regelbundna utbetalningar eller
andra förmåner som betalas till pensionärer eller deras anhöriga,
b) plus sociala förmåner som består av engångsbelopp att betalas till
personer när de går i pension.
5.112 Transaktioner i hushållens nettofordran i pensionsfonder omfattar inte
medel som överförs från icke självständiga pensionsfonder tillsjälvständiga pensionsfonder klassificerade i delsektorn försäkringsföretag
och pensionsfonder (S.125) som en följd av en ombildning av en fond till
en annan. Detta skall registreras i kategorin andra förändringar i
sektorklassificering och struktur (K.12.1) på kontot för andra
volymförändringar i tillgångarna (se 6.30).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 143
▼B
5.113 Nettofordran i pensionsfonder är finansiella tillgångar hos inhemska eller
utländska hushåll och inte finansiella tillgångar hos den institutionella
enhet som administrerar dem.
Förskottsbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (F.62)
5.114Definition: Underkategorin förskottsbetalningar av försäkringspremier
och reserver för utestående fordringar (F.62) består av alla
transaktioner i förskottsbetalningar av försäkringspremier
och ersättningsreserver (AF.62), dvs. tekniska avsättningar
hos försäkringsföretag och (självständiga och ickesjälvständiga) pensionsfonder för
a) den del av tecknade bruttopremier som hänför sig till den
följande räkenskapsperioden (förskottsbetalningar av
försäkringspremier)
b) den beräknade totala slutliga kostnaden för att reglera alla
krav som uppkommit genom händelser som har inträffat
under räkenskapsperioden, antingen dessa är anmälda
eller inte, minus belopp som redan betalats på sådana
krav (reserver för utestående fordringar).
5.115 Förskottsbetalningar uppstår därför att försäkringspremier i allmänhet
förfaller till betalning i början av den period som försäkringen täcker och
denna period sammanfaller normalt inte med räkenskapsperioden. Vid
slutet av perioden då balansräkningen sammanställs skall därför delar av
de betalda försäkringspremierna under räkenskapsperioden täcka risker
under den kommande perioden. Förskottsbetalningar av försäkringspre-
mier beräknas på basis av förhållandet mellan involverade risker och den
tid som återstår på kontraktets löptid.
I kontot för finanisella transaktioner består förskottsbetalningar av
försäkringspremier mellan försäkringstagare och försäkringsföretag av
den del av premier som är förfallen till betalning under räkenskapspe-
rioden men som avser att täcka utelöpande risker under den kommande
perioden.
5.116 Förskottbetalningar av försäkringspremier är finansiella tillgångar hos
försäkringstagarna. Om dessa förskottbetalningar avser livförsäkring är
försäkringstagarna inhemska eller utländska hushåll. Om de avser icke
livförsäkring kan försäkringstagarna tillhöra vilken sektor som helst i
ekonomin eller utlandet. Vad de av försäkringstagarna betalda försäkring-
spremierna eller sociala avgifterna är avsedda för, kan tas som norm för
att fördela förskottsbetalningarna mellan sektorerna i ekonomin och
utlandet.
5.117 Reserver för utestående fordringar hålls av försäkringsföretag för att täcka
de belopp de förväntas att betala vad gäller krav som ännu inte är
reglerade, t.ex. därför att de är tvistiga. Giltiga krav som accepterats av
försäkringsföretag anses förfallna till betalning när händelsen som givit
upphov till kravet inträffar — oavsett hur lång tid det tar att reglera
tvistiga krav.
5.118 Reserver för utestående fordringar är finansiella tillgångar hos förmånsta-
garna som kan tillhöra vilken sektor som helst i ekonomin eller utlandet.
5.119 Underkategorin AF.62 omfattar avsättningar för icke premieintäkter,
andra försäkringstekniska avsättningar, utestående krav och utjämnings-
avsättningar så som finns definierat i artiklarna 25, 26, 28 och 30 i rådets
direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om försäkringsförtags
årsredovisningar och konsoliderade räkenskaper.
OBETALDA/FÖRUTBETALDA INKOMSTER OCH UTGIFTER (F.7)
5.120Definition: Kategorin obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7)
består av alla transaktioner i obetalda/förutbetalda inkomster
och utgifter (AF.7) dvs. finansiella fordringar som
uppkommer som en motpost till en finansiell eller icke
finansiell transaktion när det föreligger en tidsskillnad
mellan transaktionen och den motsvarande betalningen.
5.121 Kategori F.7omfattar transaktioner i finansiella fordringar som härrör från
tidig eller sen betalning för transaktioner i varor eller tjänster, fördel-
ningstransaktioner eller sekundärhandel med finansiella tillgångar. De
består av motposttransaktioner om betalningen är förfallen men inte
betald. Skulder som uppstår genom upplupna intäkter och förfallna men
inte betalda skulder klassificeras också under denna kategori.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 144
▼B
5.122 Kategori F.7 omfattar inte
a) statistika diskrepanser andra än tidsskillnader mellan transaktioner i
varor och tjänster, fördelningstransaktioner eller finansiella trans-
aktioner och motsvarande betalningar,
b) poster om vilka det inte föreligger tillräcklig information för att
klassificera. Klassificeringen skall baseras på den information som
finns tillgänglig,
c) poster om vars innehåll över huvud taget inget är känt,
d) den differens i betalnigsbalansen som kallas restpost (net errors and
omissions),
e) tidig eller sen betalning (inklusive förfallna men inte betalda skulder) i
de fall finansiella tillgångar skapas eller att andra skulder än de som
klassificeras i F.7 löses in. De förblir klassificerade i sin egen kategori.
5.123 Kategori F.7 delas upp i två underkategorier av finansiella transaktioner:
a) Handelskrediter och förskott (F.71).
b) Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exlusive handelskrediter
och förskott (F.79).
Handelskrediter och förskott (F.71)
5.124Definition: Underkategorin handelskrediter och förskott (F.71) består av
alla transaktioner i handelskrediter och förskott (AF.71), dvs.
finansiella fordringar i samband med kreditgivningen vid
leverantörers och köpares transaktioner i varor och tjänster
och förskottsbetalningar för produkter under framställning
eller för beställda produkter och vilka är förbundna med
sådana transaktioner.
5.125 Underkategorin AF.71 omfattar
a) finansiella fordringar i samband med leverans av varor och tjänster, där
betalning ej ägt rum,
b) handelskredit som accepterats av factoringföretag utom när den är att
betrakta som lån,
c) upplupna lokalhyror,
d) förfallna men inte betalda skulder beträffande varor och tjänster när
dessa bevisligen inte är lån.
5.126 Underkategorin AF.71 omfattar inte lån för att finansiera handelskrediter.
De klassificeras i AF.4 (se 5.81.h).
5.127 Handelskrediter och förskott kan vara finansiella tillgångar eller skulder
hos alla sektorer och utlandet.
Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive handels-
krediter och förskott (F.79)
5.128Definition: Underkatgorin obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
exklusive handelskrediter och förskott (F.79) består av alla
transaktioner i obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
exlusive handelskrediter och förskott (AF.79), dvs. finansi-
ella fordringar som uppkommer när det finns en tidsskillnad
mellan fördelningstransaktioner eller finansiella transak-
tioner på sekundärmarknaden och den motsvarande
betalningen. Den omfattar också finansiella fordringar som
beror på upplupna intäkter.
5.129 Underkategorin AF.79 omfattar finansiella fordringar som uppkommer
genom tidskillnad mellan upplupna transaktioner och gjorda betalningar
av t.ex.
a) skatter,
b) sociala avgifter,
c) löner,
d) arrende för markoch mineraltillgångar,
e) utdelningar,
f) räntor,
g) transaktioner i finansiella tillgångar på sekundärmarknaden.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 145
▼M4
De belopp av skatter och sociala avgifter som skall erläggas till den
offentliga sektorn och införas under AF 79, skall ej omfatta den del av
dessa skatter och sociala avgifter, som ej förväntas bli erlagd, och utgör
därför ett krav utan verkligt värde från den offentliga sektorn.
5.130 Den motsvarande finansiella transaktionen till förfallna räntor på
finansiella tillgångar (se 5.17) skall helst registreras som återinvesterad i
den fiansiella tillgången. Registreringen av räntor kommer dock att
anpassastill nationell praxis. Om de förfallna räntorna inte registreras som
återinvesterade i den finansiella tillgången skall de klassificeras i
underkategorin F.79.
5.131 När räntorna förfaller till betalning registreras två finansiella transaktioner
(se 5.17): för det första — om räntorna betalas — en transaktion i den
finansiella tillgång som används för betalningen eller — om räntorna inte
betalas — en ökning av förfallna men inte betalda räntor att registrera i
underkategorin F.79; för det andra den motsvarande finansiella trans-
aktionen som reducerar långivarens nettofordran på låntagaren.
MEMORANDUMPOST: DIREKTA INVESTERINGAR I UTLANDET (F.m)
5.132Definition: Direkta investeringar i utlandet (F.m) består av alla trans-
aktioner i direkta investeringar i utlandet (AF.m), dvs.
finansiella investeringar som medför en varaktig relation
mellan en inhemskinstitutionell enhet i en ek onomi
(”direktinvesterare”) och en inhemsk institutionell enhet i
en annan ekonomi än investerarens (”direktinvesterings-
företag”). Direktinvesterarens syfte är att utöva en betydande
grad av inflytande på ledningen av företaget i den andra
ekonomin. Direkta investeringar om fattar både den
inledande transaktionen mellan direktinvesteraren och
direktinvesteringsföretaget och alla följande kapitaltransak-
tioner mellan dem och mellan närstående företag, både i
bolagsform och andra företag(1).
5.133 Transaktioner i finansiella tillgångar och skulder som utgör direkta
investeringar skall registreras under respektive kategori av finansiella
transaktioner, t.ex. lån (F.4), aktier och andra ägarandelar (F.5) och
obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7). Emellertid skall de
direkta investeringarna i utlandet inom varje kategori särredovisas som en
memorandumpost.
BOKFÖRINGSREGLER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER
VÄRDERING
5.134 Finansiella transaktioner registreras till transaktionsvärde, dvs. värdet i
nationell valuta på berörda finansiella tillgångar och/eller skulder när de
på rent affärsmässiga grunder upprättas, avvecklas, bytes eller överlåtes
mellan institutionella enheter eller mellan dem och utlandet.
5.135 Finansiella transaktioner och deras motsvarande finansiella eller icke-
finansiella transaktioner registreras till samma transaktionsvärde. Tre
möjligheter kan urskiljas:
a) Den finansiella transaktionen är en transaktion i betalningsmedel i
nationell valuta (se 5.04 och 5.23): Transaktionsvärdet är lika med
summan av de utväxlade betalningsmedlen.
b) Den finansiella transaktionen är en transaktion i betalningsmedel i
utländskvaluta (se 5.04 och 5.23) och den motsvarande transak tionen
är inte en transaktion i betalninsmedel i nationell valuta: Transak-
tionsvärdet är lika med summan av de utväxlade betalningsmedlen
omräknade till nationell valuta efter marksnadskursen vid tidpunkten
för betalningen.
c) Varken den finansiella transaktionen eller dess motsvarande trans-
aktion är en transaktion i betalningsmedel (se 5.04):
Transkationsvärdet bestäms av det gällande marknadsvärdet på berörda
finansiella tillgångar och/eller skulder.
5.136 Transaktionsvärdet hänför sig till en specifik finansiell transaktion och
dess motsvarande transaktion. Rent begreppsmässigt skall transak-
tionsvärdet klart skiljas från ett värde som baseras på ett pris noterat på
marknaden, ett lämpligt marknadspris eller ett pris som är avsett att
uttrycka den allmänna prisnivån för en grupp av liknande eller till och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 146
(1) OECD referensdefinition av direkta investeringar i utlandet, 3:e upplagan.▼B
▼B
med identiska finansiella tillgångar och/eller skulder. Men i de fall den
motsvarande transaktionen till en finansiell transaktion är t.ex. en
överlåtelse och den finansiella transaktionen företas på andra än rent
affärsmässiga grunder är transaktionsvärdet lika med det gällande
marknadsvärdet på de berörda finansiella tillgångarna och/eller skulderna.
5.137 Transaktionsvärdet omfattar inte avgifter, arvoden, provisioner, courtage
och liknade betalningar för tjänster som erfordras för att transaktionerna
skall bli genomförda; dessa skall registreras som betalning för tjänster.
Skatter på finansiella transaktioner skall heller inte medtas utan skall
behandlas som skatter på tjänster inom ramen för skatter på produkter.
När en finansiell transaktion innebär en nyemission av skulder är
transaktionsvärdet lika med summan av den uppkoma skulden exklusive
förutbetalda räntor. På samma sätt måste när en skuld upplöses
transaktionsvärdet både hos långivare och låntagare vara lika med
minskningen av skulden.
Särskilda värderingskriterier för några underkategorier av finansiella
transaktioner
5.138Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33)
a) När värdepapper säljs av emittenter genom emissionsgaranter eller
andra mellanhänder, som tar ut ett högre pris än emittenterna av de
slutliga placerarna, skall de finansiella tillgångarna och skulderna
registreras till det värde som placerarna betalar. Skillnaden mellan de
belopp som betalats av placerarna och de som emittenterna erhållit
skall behandlas som betalningar för tjänster från emittenterna till
emissionsgaranterna.
b) Värdepappersemissioner registreras till emissionsvärdet. När värde-
papper emitteras till underkurs eller till överkurs skall de belopp som
influtit till emittenten vid tidpunkten för försäljningen och inte det
nominella beloppet registreras i räkenskaperna som det faktiska
emissionsvärdet. Skillnaden mellan emissionsvärdet och
inlösensvärdet skall behandlas som upplupen ränta under värdepappe-
rets löptid.
c) Diskonteringsobligationer eller nollkupongare skall behandlas som
värdepapper emitterade till underkurs. Räntan är upplupen under
obligationernas löptid och behandlas som återinvesterade i sådana
obligationer (se 4.46).
d) När långfristiga obligationer emitteras till underkurs, som inte är
betydande, kan skillnaden mellan emissionsvärdet och inlösensvärdet
imputeras som ränta vid tidpunkten för emissionen.
e) När det gäller värdepapper där värdet på kapitalbeloppet är knutet till
ett prisindex, råvarupris eller ett valutakursindex, registreras emis-
sionspriset på värdepapperet som kapitalbelopp medan
indexbetalningarna, som betalas periodvis och/eller vid förfallodagen,
behandlas som ränta som är upplupen under värdepapperets löptid. I
kontot för finansiella transaktioner registreras motposten som återin-
vestering i värdepapper andra än aktier.
f) Investering i värdepapper i omlopp på andrahandsmarknaden regi-
streras till rådande börskurs eller marknadsvärde.
g) Vid inlösen registreras förfallna värdepapper till inlösensvärdet, som
inkluderar inlösensöverkurser men exkluderar utlottade vinster och
sparpremier, vilka registreras som ränta.
h) Konvertering av obligationer till aktier skall behandlas som försäljning
av obligationer och köp av aktier (se 5.62.1). Transaktionsvärdet
härleds från obligationernas marknadsvärde. Detta kan innebära att en
kapitalvinst eller en kapitalförlust uppkommer på aktierna som dessa
registreras i värderegleringskontot (se 6.54).
5.139Finansiella derivat (F.34)
a) Andrahandshandel i optioner och stängning av optioner före slutdagen
innebär att finansiella transaktioner uppstår. Om en option går tillförfall kan den utnyttjas eller inte utnyttjas. Om optionen utnyttjas kan
det äga rum en betalning från optionsutställaren till optionsinnehavaren
som är lika med skillnaden mellan det aktuella marknadspriset på den
underliggande tillgången och lösenpriset, eller alternativt, kan det bli
fråga om förvärv eller försäljning av den underliggande finansiella
eller icke-finansiella tillgången till det aktuella marknadspriset och en
motsvarande betalning mellan optionsinnehavaren och optionsutstäl-
laren som är lika med lösenpriset. Skillnaden mellan det aktuella
marknadspriset på den underliggande tillgången och lösenpriset är i1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 147
▼B
båda fallen lika med optionens inlösensvärde, dvs. priset på optionen
vid förfallet. Om optionen inte utnyttjas äger ingen transaktion rum.
Dockgör optionsutställaren en k apitalvinst och optionsinnehavaren en
kapitalförlust, vilka skall registreras i omvärderingskontot.
b) Andra finansiella derivat än optioner karaktäriseras av kontrakt där två
parter avtalar att byta vissa reala eller finansiella tillgångar vid en
bestämd tidpunkt eller vid bestämd tidpunkter i framtiden. De
transaktioner som skall registreras i samband med dessa finansiella
derivat omfattar handel i kontrakten liksom nettovärdet av
avräkningsvärdet. Registrering av transaktioner kan också bli
nödvändiga när derivatkontrakten upprättas. Imånga fall förekommer
dock ingen betalning när de två parterna ingår ett derivatkontrakt; i
dessa fall är värdet av transaktionen när kontrakten upprättas lika med
noll och behöver inte registreras i kontot för finansiella transaktioner.
c) Alla provisioner som betalas till eller erhålles från mäklare eller andra
mellanhänder för att förmedla optioner, futures, swappar och andra
derivatkontrakt behandlas sombetalning för tjänster i relevanta konton.
Deltagarna i en swap anses inte utföra tjänster åt varandra, men alla
betalningar till en tredje part för att förmedla swappen skall behandlas
som betalning för en tjänst. Där kapitalbelopp byts i enlighet med ett
swapkontrakt skall motsvarande strömmar bokföras som finansiella
derivat (F34). Även om den premie som betalas till utställaren av en
option definitionsmässigt kan anses innehålla en serviceavgift, är det i
praktiken inte möjligt att särskilja servicedelen. Därför skall hela
köpesumman bokföras som förvärv av en finansiell tillgång hos
köparen och som en skuld hos säljaren.
d) Om swapkontrakt medför ett byte av kapitalbelopp, vilket är fallet till
exempel vid valutaswappar, skall detta första byte bokföras som en
transaktion i det underliggande instrument, som är föremål för bytet
och inte som en transaktion i finansiella derivat (F.34). Där kontrakt
inte medför ett byte av kapitalbelopp bokförs ingen transaktion vid
kontraktets ingående. I båda fallen är det underförstått att ett finansiellt
derivat med initialvärde noll samtidigt skapas. I fortsättningen kommer
swappens värde att vara detsamma som:
1. i fråga om kapitalbelopp, det aktuella marknadsvärdet av skillnaden
mellan det förväntade framtida marknadsvärdet på de belopp som
skall växlas tillbaka och de belopp som specificeras i kontraktet,
2. i fråga om andra betalningar, det aktuella marknadsvärdet
(nuvärdet) av de framtida flöden som specificeras i kontraktet.
Förändringar i derivatets värde över tid skall bokföras i omvärdering-
skontot.
Kommande återväxlingar av kapitalbelopp styrs av villkoren i
swapkontraktet och kan innebära att finansiella tillgångar byts till ett
pris som skiljer sig från det gällande marknadspriset på dessa
tillgångar. Motsvarande betalning mellan parterna i swapkontraktet
blir så somspecificerats i kontraktet. Skillnaden mellan marknadspriset
och priset i kontraktet blir följaktligen lika med det likvidationsvärde
på tillgången/skulden som gäller på förfallodagen och skall bokföras
som en transaktion i ett finansiellt derivat (F.34). Däremot skall andra
flöden som grundar sig på ett swapkontrakt bokföras som en
transaktion i ett finansiellt derivat i fråga om de belopp som faktiskt
har bytts. Alla transaktioner i finansiella derivat måste motsvara den
totala kapitalvinsten eller förlusten under swapkontraktets löptid.
Behandlingen är analog med den som skall användas för optioner som
utnyttjas vid förfall (se a).
När det gäller institutionella enheter skall en swap eller ett framtida
räntesäkringsavtal bokföras under finansiella derivat, på tillgångssidan
när det har ett positivt nettovärde, varvid positiva nettobetalningar ökar
nettovärdet (och vice versa). Om swappen har ett negativt nettovärde
skall den bokföras på skuldsidan, varvid negativa nettobetalningar ökar
nettovärdet (och vice versa).
Förändringar i värdet av derivat över tiden skall registreras i omvärder-
ingskontot.
Kommande återväxlingar av kapitalbelopp styrs av villkoren i swappkon-
traktet och kan innebära att finansiella tillgångar byts till ett pris som
skiljer sig från det gällande marknadspriset på dessa tillgångar. Den
motsvarande betalningen mellan parterna i swappkontraktet blir så som
specificerats i kontraktet. Skillnaden mellan marknadspriset och priset i
kontraktet blir följaktligen lika med likvidationsvärdet på tillgången/
skulden som gäller på förfallodagen och skall registreras som en1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 148
▼M5
▼B
▼B
transaktion i finansiellt derivat (F.34). Denna slutliga derivattransaktion
och varje slutligt nettoränteflöde måste motsvara den totala kapitalvinsten
eller förlusten under swappkontraktets löptid. Behandlingen är analog med
den som skall användas för optioner som utnyttjas vid förfall (se a ovan).
5.140Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar (F.51)
a) Nya aktier registreras till emissionsvärdet, som vanligtvis motsvarar
nominellt värde plus överkurs vid emission.
b) Transaktioner i aktier i omlopp skall registreras till transaktionsvärdet.
Om detta inte är känt, kan det för noterade aktier uppskattas genom
börskursen eller marknadsvärdet och för icke noterade aktier genom
det bokförda värdet.
c) Utdelningsaktier värderas till det pris som grundar sig på den av
emittenten föreslagna utdelningen.
d) Emissioner av fondaktier registreras inte i ENS (se 5.93). Dock, om
fondemissionen medför förändringar i det totala marknadsvärdet på
aktierna i ett bolag, skall förändringarna registreras i värdereglerings-
kontot (se 6.56).
e) Transaktionsvärdet av andra ägarandelar (F.513) är lika med summan
av de medel som överförts till bolag eller kvasibolag från deras ägare. I
vissa fall kan medel överföras genom att skulder hos bolagen övertages
av ägarna.
5.141Fondandelar (F.52)
a) Transaktioner i fondandelar omfattar värdet av nettoinsatserna i en
fond.
b) Den kapitalinkomst hos en fond efter avdrag för administrations-
kostnader, som tillfaller andelsägarna men som inte delats ut, har en
motpost i kontot för finansiella transaktioner under fondandelar.
Resultatet blir att kapitalinkomsten återinvesteras.
REGISTRERINGSTIDPUNKT
5.142 Finansiella transaktioner och deras motsvarande transaktioner skall
registreras vid samma tidpunkt.
5.143 När den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen är icke-
finansiell skall båda transaktionerna registreras när den icke-finansiella
transaktionen äger rum. Om t.ex. försäljning av varor och tjänster ger
upphov till en handelskredit skall den finansiella transaktionen registreras
när den icke-finansiella transaktionen registreras i relevant icke finansiellt
konto.
5.144 När den motsvarande transaktionen också är finansiell, kan tre möljlig-
heter utskiljas:
a) Båda de finansiella transaktionerna är transaktioner i betalningsmedel
(se 5.04): De registreras när den första betalningen görs.
b) Endast en av de två finansiella transaktionerna görs i betalningsmedel
(se 5.04): De registreras vid tidpunkten för betalningen.
c) Ingen av de två finasiella transaktionerna görs i betalningsmedel (se
5.04): De registreras när den första finansiella transaktionen äger rum.
SAMMANSTÄLLNING AV FINANSIELLA TRANSAKTIONER FRÅN
FÖRÄNDRINGAR I BALANSRÄKNINGAR
5.145 I de fall statistiska uppgifter om finansiella transaktioner inte föreligger,
kan finansiella transaktioner sammanställas som baseras på förändringar i
finansiella balansräkningar, dvs. förändringar i innehaven av finansiella
tillgångar och utestående skulder mellan ut- och ingående balansräk-
ningar. Skillnaden mellan summan av finansiella transaktioner och
förändringarna i de finansiella balansräkningarna registreras i omvärder-
ingskontot och andra förändringar i kontot andra volymförändringar i
tillgångarna.
Bilaga 5.1
Samband med mått på penningmängd
5.146 I denna bilaga redogörs för en metod att visa mått på penningmängd i
balansräkningarna och kontona för finansiella transaktioner.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 149
▼B
5.147 Definitionerna på de tillämpade penningmängdsmåtten varierar mellan
länder och över tiden. Därtill kommer att dessa definitioner inte
nödvändigtvis grundar sig på den klassificering av finansiella tillgångar
och sektorer som används i ENS. Därför definierar ENS inte några mått på
penningmängden.
5.148 Följande problem uppkommer vid integrering av penningmängdsmått med
balansräkningar och konton för finansiella transaktioner. För de första kan
penningmängdsmåtten bestå av komponenter som inte svarar mot
indelningen i klasser, dvs. kategorier, underkategorier och underposi-
tioner, av finansiella tillgånger och skulder så som de definieras i ENS.Ett
mått på penningmängd kan t.ex. omfatta endast en undergrupp av
kategorin sedlar, mynt och inlåning (AF.2). Undergruppen kan definieras
med hänsyn till löptid och/eller med hänsyn till vilken institutionell enhet
som innehar eller ger ut sedlar, mynt och inlåning. För det andra kan
penningmängdsmåtten förutsätta indelning i penningmängdsskapande,
penningmängdsägande och penningmängdsneutrala sektorer som inte
kan ställas samman av de sektorer och undersektorer så som de definieras
i ENS. För det tredje kan de datakällor som används för att sammanställa
monetära aggregat skilja sig från de datakällor som används för att
sammanställa balansräkningarna och kontona för finansiella transaktioner
för sektorerna och utlandet.
5.149 För att definiera ett mått på penningmängden MX i balansräkningarna och
kontona för finansiella transaktioner kan det vara nödvändigt att dela upp
en viss grupp i av finansiella tillgångar och skulder så som de definieras i
ENS i två undergrupper:
—M Xi: Undergrupp av finansiella tillgångar (skulder) som klassifi-
ceras i grupp i och ingår i penningmängdsmåttet MX.
—M Xgi: Undergrupp av finansiella tillgångar (skulder) som klassifi-
ceras i grupp i men inte ingår i penningmängdsmåttet MX.
I praktiken ingår vissa grupper av finansiella tillgångar (skulder) inte i
penningmängden även med en vid definition, t.ex. monetärt guld och SDR
(AF.1) eller försäkringstekniska reserver (AF.6). Därför blir MX1och
MX6lika med noll, vilket innebär att en uppdelning av AF.1 i MX1och
MXg1eller av AF.6 i MX6och MXg6inte är nödvändig.
5.150 Penningmängdsmåttet MX är lika med summan av alla undergrupper av
de finansiella tillgångarna MXihos de sektorer som innehar penning-
mängden och MX är lika med summan av alla undergrupper av skulder
MXihos de penningmängdsskapande sektorerna.
5.151 En stor fördel med denna metod är att den är flexibel. Om definitionen av
ett mått på penningmängden ändras behöver endast uppdelningen av några
grupper av finansiella tillgångar och skulder i MXioch MXgianpassas till
den nya definitionen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 150
▼B
Mått på penningmängden i balansräkningarna eller kontona för
finansiella transaktioner
Tillgångar hos sektorer
som innehar
penningmängdSkulder hos sektorer som
skapar penningmängd
Sum-
maFördelning på
sektorerFördelning på
sektorerSum-
ma
AF.1
AF.2
därav MX2
MX−2
AF.3
AF.33
därav MX33
MX−33
AF.34därav MX
34
MX−34
AF.4
AF.41
därav MX41
MX−41
AF.42
därav MX42
MX−42
AF.5
AF.51
därav MX51
MX−51
AF.52
därav MX52
MX−52
AF.6
AF.7AF.71
därav MX
71
MX−71
AF.79
Summa finansiel-
la tillgångar och
skulder därav MX1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 151
▼B
KAPITEL 6
ÖVRIGA TRANSAKTIONER OCH ANDRA FLÖDEN
6.01 Övriga transaktioner och andra flöden omfattar kapitalförslitning (K.1),
förvärv och avyttring av icke finansiella, icke producerade tillgångar (K.2)
och andra förändringar i tillgångar (K.3—K.12).
Andra förändringar i tillgångar av olika slag av förändringar i tillgångar,
skulder och förmögenhet, som inte är resultatet av transaktioner som har
bokförts i kapitalkonto och konto för finansiella transaktioner. De
omfattar andra volymförändringar (K.3—K.10 och K. 12) och även
kapitalvinster och kapitalförluster (K.11).
KAPITALFÖRSLITNING (K.1)
6.02Definition: Kapitalförslitning (K.1) motsvarar värdet av de fasta
tillgångar som har förbrukats under den aktuella perioden
till följd av normal användning och förutsebar föråldring,
inklusive en avsättning för förlust av materiella fasta
tillgångar genom oförutsedda skador, vilka man kan försäkra
sig mot.
6.03 Kapitalförslitning ska beräknas för alla typer av materiella fasta tillgångar
(utom djurbesättningar), inklusive materiella fasta tillgångar och imma-
teriella fasta tillgångar såsom mineralprospekteringskostnader och
datormjukvara, väsentliga förbättringar av icke producerade tillgångar
och kostnader för ägarbyten som avser icke producerade tillgångar.
6.04 Kapitalförslitning (vilken ska skiljas från den tillåtna avskrivningen för
skatteändamål eller den avskrivning som redovisas i företagsbokföringen)
ska beräknas med utgångspunkt i stocken av materiella fasta tillgångar
och den sannolika genomsnittliga ekonomiska livslängden för de olika
kapitalobjekten. För beräkning av stocken av materiella fasta tillgångar
rekommenderas PI-metoden ( perpetual inventory -metoden, en metod som
baseras på kumulativa investeringar) i alla de fall där direkt information
om stocken av materiella tillgånger saknas. Stocken ska värderas till
mottagarpriser för den relevanta perioden.
Förlust av materiella fasta tillgångar till följd av oförutsedda skador, mot
vilka man kan försäkra sig, ska beaktas vid beräkning av den
genomsnittliga livslängden av de tillgångar det gäller. För ekonomin i
sin helhet kan de normalt sett faktiskt oförutsedda skadorna för en given
bokföringsperiod förväntas vara lika med, eller nära, genomsnittet. För
enskilda enheter och grupper av enheter kan emellertid normalt faktiska
respektive genomsnittliga oförutsedda skador vara olika. I detta fall
bokförs när det är fråga om sektorer, alla skillnader som övriga
förändringar i volymen av materiella fasta tillgångar.
Kapitalförslitning beräknas enligt ”räta linjens” metod (s.k. linjär
kapitalförslitning), genom vilken värdet av en fast realkapitaltillgång
skrivs ned enligt en konstant andel av anskaffningsvärdet under
tillgångens hela livslängd.
Det kan emellertid vara nödvändigt, beroende på mönstret i effektivitets-
förlusten hos en fast realkapitaltillgång, att beräkna kapitalförslitningen
enligt den ”geometriska” nedskrivningsmetoden (konstant andel av detåterstående nedskrivna värdet).
6.05 I ENS bokförskapitalförslitning under varje saldopost, vilken anges brutto
och netto. Bokföring ”brutto” betyder utan avdrag för kapitalförslitning
medan bokföring ”netto” betyder efter avdrag för kapitalförslitning.
ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV ICKE-FINANSIELLA ICKE
PRODUCERADE TILLGÅNGAR (K.2)
6.06Definition: Icke-finansiella icke producerade tillgångar(
1) består av
markoch andra materiella ick e producerade tillgångar som
kan användas för produktion av varor och tjänster, och av
immateriella icke producerade tillgångar.
6.07 Mark definieras som marken själv, inklusive jordlager och tillhörande
ytvatten. Tillhörande ytvatten omfattar alla inländska vattenarealer —
reservoarer, insjöar, floder etc. — över vilka äganderätt kan hävdas.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 152
(1) För definition av tillgångar se bilaga VII.1 till kapitel 7.
▼B
6.08 Följande objekt ingår inte i begreppet mark:
a) Byggnader eller anläggningar på marken eller genom den — vägar,
tunnlar etc.
b) Vingårdar, fruktträdgårdar eller andra trädplanteringar och alla former
av växande gröda etc.
c) Mineraltillgångar.
d) Icke odlade biologiska tillgångar.
e) Underjordiska vattenresurser.
Objekt a och b är producerade materiella fasta tillgångar, och objekt c, d
och e tillhör kategorin materiella icke producerade tillgångar.
6.09 Anskaffning och avyttring av mark värderas till de löpande marknads-
priser som råder vid tidpunkten för anskaffningen/avyttringen.
Transaktioner som avser mark bokförs med samma värde både i köparens
och säljarens räkenskaper. Detta värde exkluderar kostnader för
överföring av äganderätten till mark, dessa betraktas som bruttoinves-
tering.
6.10 Anskaffning och avyttring av andra materiella icke producerade tillgångar
omfattar mineraltillgångar, icke odlade biologiska tillgångar och vatten-
resurser. Mineraltillgångar inkluderar kol-, olje- och naturgastillgångar,
metalliska och icke metalliska mineraltillgångar (2).
6.11 Anskaffning och avyttring av andra materiella icke producerade tillgångar
värderas till de löpande marknadspriser som råder vid tidpunkten för
anskaffningen/avyttringen. Anskaffning och avyttring exkluderar kost-
nader för överföring av äganderätten. Dessa kostnader bokförs som
bruttoinvestering.
6.12 Immateriella icke producerade tillgångar består av patentskyddade
tillgångar, hyreskontrakt och andra kontrakt som kan omsättas, förvärvad
goodwill och övriga immateriella icke producerade tillgångar. Hyreskon-
trakten kan avse mark, mineraltillgångar och bostads- och
näringsfastigheter(1). Andra exempel inkluderar kontrakt med artister
och författare. Värdet av anskaffningarna eller avyttringarna av hyres-
kontrakt eller andra omsättningsbara kontrakt består av betalningar som
görs till den ursprunglige hyresgästen eller de efterföljande hyresgästerna
eller leasingtagarna när kontrakten eller koncessionerna överlåts till andra
institutionella enheter. Värdet av anskaffning och avyttring av immate-
riella icke producerade tillgångar exkluderar kostnader för överföring av
äganderätten. Kostnader för överföring av äganderätten är en del av
bruttoinvesteringarna.
6.13 Anskaffningar minus avyttringar av icke finansiella icke producerade
tillgångar bokförs på sektorernas, den totala ekonomins och utlandets
kapitalkonto.
ANDRA FÖRÄNDRINGAR I TILLGÅNGAR (K.3—K.12)
6.14Definition: Andra förändringar i tillgångar är flöden som inte är
resultatet av transaktioner bokförda på kapitalkonton och
finansiella konton. Två slag av andra förändringar särskiljs.
Den första består av förändring av tillgångens volym. Den
andra består av förändring i värdet av tillgången, skulden
och förmögenheten beroende på förändringar i prisnivå och
prisstruktur, som leder till kapitalvinster och kapitalförluster.
ANDRA VOLYMFÖRÄNDRINGAR (K.3—K.10 och K.12)
6.15Definition: Andra volymförändringar är flöden med olika funktioner. En
betydelsefull funktion är att tillåta vissa tillgångar att införas
i och avföras från ENS enligt normal händelseföljd — t.ex.
naturtillgångars införande och avförande. Detta är betydelse-
fullt för registrering av upptäckt, uttag och
kvalitetsförsämring av naturtillgångar. En annan funktion
är att bokföra effekten av exceptionella, oförutsedda
händelser som påverkar tillgångarnas ekonomiska fördelar.
6.16 Andra volymförändringar omfattar nio kategorier:
a) Ekonomisk tillblivelse av icke producerade tillgångar (K.3).
b) Ekonomisk tillblivelse av producerade tillgångar (K.4).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 153
(1) För definition av tillgångar se bilaga VII.1 till kapitel 7.
▼B
c) Naturlig tillväxt av icke odlade biologiska tillgångar (K.5).
d) Ekonomiskt avlägsnande av icke producerade tillgångar (K.6).
e) Förlust genom katastrofer (K.7).
f) Konfiskation utan ersättning (K.8).
g) Övriga volymförändringar av icke finansiella tillgångar (K.9).
h) Övriga volymförändringar av finansiella tillgångar och skulder (K.10).
i) Förändring i klassificering och struktur (K.12).
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV ICKE PRODUCERADE TILL-
GÅNGAR (K.3)
6.17 Ekonomisk tillblivelse av icke producerade tillgångar (K.3) innebär en
volymökning, som inte är ett resultat av produktion.
De innefattar
a) bruttoökningar av mängden utvinningsbara mineraltillgångar: bevisade
och sannolika reserver av kol, olja, naturgas, metallisk mineral eller
icke metallisk mineral som är ekonomiskt utvinningsbara. Detta
inbegriper också ökning av reserver när utvinning blir ekonomiskt
lönsam som följd av teknisk utveckling eller relativa prisförändringar,
b) överföring av andra naturtillgångar till ekonomisk aktivitet: naturtill-
gångar som ändrar status så att de blir ekonomiska tillgånger över vilka
institutionella enheter kan utöva äganderätt och från vilka ekonomiska
fördelar kan vinnas av deras ägare (t.ex. exploatering av urskog,
förändring av markområden från ett vilt och obrukbart tillstånd till
ekonomiskt användbar, t.ex. återvinning av mark från hav),
c) kvalitetsförändringar av icke producerade tillgångar till följd av
förändring i ekonomisk användning. Kvalitetsförändringar behandlas
som volymförändringar. De kvalitetsförändringar som bokförs här
uppträder som motposter till de förändringar i ekonomisk användning,
som visas förändringar i klassificering (se 6.33) — t.ex. från odlad
marktill tomt- och anläggningsmark ,
d) tillblivelse av immateriella icke producerade tillgångar. Immateriella
icke producerade tillgångar uppstår när objekt patenteras eller
överlåtelsebara kontrakt skrivs. När företag säljs till priser som
överstiger värdet (se 7.05), utgörs mellanskillnaden mellan
inköpspriset och värdet av nettoförmögenheten ”förvärvad goodwill”.
Goodwill som inte varit föremål för köp eller försäljning anses inte
vara en ekonomisk tillgång.
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV PRODUCERADE TILLGÅNGAR
(K.4)
6.18 Ekonomisk tillblivelse av producerade tillgångar (K.4) sker för varor som
inte redan är registrerade i balansräkningarna. Det är observationen av ett
betydande eller speciellt värde som anses vara en ekonomisk tillblivelse
och ska bokföras under andra volymförändringar.
Ekonomisk tillblivelse av producerade tillgångar inkluderar
a) värdeförmål, såsom värdefulla ädelstenar och konstföremål, när det
höga värdet eller den kostnärliga kvaliteten av ett förmål, som inte
redan är registrerat i balansräkningarna, noteras för första gången,
b) historiska monument, när den speciella arkeologiska, historiska eller
kulturella betydelsen av en anläggning eller plats, som inte redan är
registrerad i balansräkningarna, noteras för första gången.
NATURLIG TILLVÄXT AV ICKE ODLADE BIOLOGISKA TILL-
GÅNGAR (K.5)
6.19 Naturlig tillväxt av icke odlade biologiska tillgångar (K.5) är inte under en
institutionell enhets direkta kontroll, ansvar och styrning och är således
inte produktion. Tillväxten i dessa tillgångar t.ex. träd i naturskog, eller av
fisk i fjordar och flodmynningar, ska därför betraktas som en ekonomisk
tillblivelse.
6.20 Naturlig tillväxt ska bokföras som ett tillskott (K.5); uttag av dessa
resurser ska bokföras som ett ekonomiska avlägsnande (K.61). I praktiken
kan naturlig tillväxt emellertid endast bokföras netto eftersom de fysiska
mätningar, som sannolikt är den enda tillgängliga basen för registreringen,
faktiskt är nettomätningar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 154
▼B
EKONOMISKT AVLÄGSNANDE AV ICKE PRODUCERADE TILL-
GÅNGAR (K.6)
6.21 Ekonomiskt avlägsnande av icke producerade tillgångar (K.6) inkluderar
a) uttag av naturtillgånger (K.61), vilket omfattar minskning av mineral-
tillgångar och uttag av icke odlade biologiska tillgångar som räknas
som tillgångarna i ENS (se 6.19),
b) annat ekonomiskt avlägsnande av icke producerade tillgångar (K.62):
1) andra minskningar av mängden utvinningsbara mineraltillgångar
(omvärdering av vad som är utvinningsbart beroende på
förändringar i teknologi eller relativa priser),
2) kvalitetsförändringar av icke producerade tillgångar beroende på
förändringar i ekonomisk användning,
3) kvalitetsförsämring av icke producerade tillgångar beroende på
ekonomisk verksamhet. Här ingår kvalitetsförsämring av mark,
vattenresurser och i princip även andra naturtillgångar,
4) avskrivning av förvärvad goodwill, upphävande av överlåtelsebara
kontrakt och utlöpande av tid för patentskydd.
FÖRLUST GENOM KATASTROFER (K.7)
6.22 Förlust genom katastrofer (K.7), som är resultatet av storskaliga, enstaka
och påtagliga händelser som kan förstöra objekt inom alla kategorier av
ekonomiska (icke-finansiella eller finansiella) tillgångar, bokförs som
andra volymförändringar.
6.23 Sådana händelser inkluderar större jordbävningar, vulkanutbrott, tidvat-
tenvågor, exceptionellt svåra orkaner, torka och andra naturkatastrofer;
krigshändelser, upplopp och andra politiska händelser; teknologiska
olyckshändelser såsom stora giftutsläpp eller emission av radioaktiva
partiklar i luften.
a) försämring i markkvalitet förorsakad av onormal översvämning eller
stormskador,
b) förstörelse av odlade tillgångar genom torka eller sjukdomar,
c) förstörelse av byggnader, utrustning eller värdeföremål vid skogs-
bränder eller jordbävningar,
d) förstörelse av valuta eller värdepapper till följd av katastrofer eller
politiska händelser.
KONFISKATION UTAN ERSÄTTNING (K.8)
6.24 Konfiskation utan ersättning (K.8) inträffar när statliga myndigheter eller
andra institutionella enheter, av andra skäl än för betalning av skatter,
böter eller liknande pålagor, övertar andra institutionella enheters,
inklusive utländska enheters, tillgångar utan att erlägga full ersättning.
Den icke ersatta delen av sådant ensidigt övertagande är inte en
kapitalöverföring som bokförs på kapitalkontot.
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR AV ICKE-FINANSIELLA TILL-
GÅNGAR (K.9)
6.25 Under övriga volymförändringar av icke-finansiella tillgångar (K.9)
bokförs effekter av oväntade händelser som avser de ekonomiska fördelar
som kan vinnas av tillgångarna.
Innefattade är
a) oförutsedd förkortning av den ekonomiska livslängden. Kapitalförslit-
ning omfattar inte oförutsedd förkortning av den ekonomiska
livslängden för materiella fasta tillgångar, och de belopp som
inkluderas för normaltförväntad föråldring kan understiga den faktiska
förkortningen. Avsättningar måste därför göras för värdeminskningen
av de materiella fasta tillgångarna till följd av införande av förbättrad
teknologi,
b) skillnader mellan avsättningar inkluderade i kapitalförslitning för
normala skador och faktiska förluster. Kapitalförslitning omfattar inte
oförutsedda skador och det belopp som inkluderas för normalt
förväntade skador kan understiga (eller överstiga) de faktiska
skadorna. Justeringar måste därför göras för oförutsedda nedgångar
(eller ökningar) i värdet av de materiella fasta tillgångarna som följd
av dessa händelser,
c) kvalitetsförsämring av materiella fasta tillgångar som inte ingår i
kapitalförslitning: värdeminskning av materiella fasta tillgångar t.ex.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 155
▼B
till följd av oförutsedda effekter av försurning av luft och regn på
byggnadsfasader eller fordonskarosser,
d) övergivande av produktionsresurser innan de färdigställts eller kommit
till ekonomisk användning,
e) exceptionella lagerförluster (t.ex. genom brand stöld eller insektsan-
grepp i spannmålslager),
f) statistika avvikelser avseende icke-finansiella tillgångar mellan
utgående balans och motsvarande ingående balans.
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR I FINANSIELLA TILLGÅNGAR
OCH SKULDER (K.10)
6.26 Alla förändringar i finansiella tillgångar och skulder som inte beror på
finansiella transaktioner som bokförs på kontot för finansiella trans-
aktioner, som inte är betrakta som kapitalvinster eller kapitalförluster
vilka bokförs på värderegleringskontot, som inte är förändring i
klassifikation och struktur och som inte beror på förlust genom katastrofer
och konfiskation utan ersättning ska bokföras här.
6.27 Kategori K.10 inkluderar
a) tilldelningar och indragningar av SDR (AF.12) (se 5.33—5.35): För
SDR existerar inte ens en statistiskt skapad skuld. Därför är den
mekanism genom vilken SDR skapas (betecknat som tilldelningar av
SDR) och utplånas (indragningar av SDR) inte behandlad som en
mekanism som ger upphov till transaktioner utan snarare till noteringar
av övriga volymförändringar på kontot för tillgångar. Tilldelningar av
SDR ökar de monetära myndigheterns finansiella tillgångar, indrag-
ningar av SDR minskar deras finansiella tillgångar,
b) andra volymförändringar relaterade till förmånsbestämda pensions-
fonder: Förmånsbestämda pensionssystem är sådana, där nivån på de
pensionsförmåner som utlovats till de anställda som omfattas, är
garanterad. Förmånerna är genom någon formel relaterade till
deltagarnas anställningstid och lön och inte helt beroende på
tillgångarna i fonden. För förmånsbestämda system fångar en notering
av övriga volymförändringar på konto för tillgångar in de förändringar
i den försäkringsmässigt bestämda skulden som är resultatet av
förändringar i förmånsstrukturen, vilka ska skiljas från förändringar i
ålders- och tjänstestrukturen hos pensionsmottagargruppen. Exempel
på förändringar i förmånsstrukturen inkluderar förändringar i formeln,
sänkning av pensionsåldern eller finansiering av en årlig ökning
(vanligen definierad som en fast årlig procentsats) av framtida
pensioner eller av alla pensioner under utbetalning,
c) exceptionella förluster av valuta eller värdepapper på grund av t.ex.
brand eller stöld,
d) långivares avskrivning eller nedskrivning av osäkra fordringar: En
långivares ensidiga bedömning att en finansiell tillgång inte längre kan
indrivas beroende på konkurs eller andra faktorer och det därmed
följande avförandet av denna finansiella tillgång från långivarens
balansräkningar ska registreras här, liksom avförandet av motsvarande
skuld hos låntagaren. Emellertid gäller att i de fall den låntagandeinstitutionella enheten kontrolleras av den långivande enheten ska
nedskrivning, som inte beror på konkurs, registreras på kapitalbild-
ningskontot. ►
M4Genom undantag från den allmänna principen
omfattar denna rubrik ej de skatter och sociala avgifter som skall
erläggas till den offentliga sektorn och som av den offentliga sektorn
ensidigt bedöms som ej förväntade bli erlagda. Skatter och sociala
avgifter, som skall erläggas till den offentliga sektorn, och som ej
förväntas bli erlagda, utjämnas vid beräkningen av den offentliga
sektorns och motsvarande sektorers nettoutlåning/nettoupplåning för
samma bokföringsperiod, som då skyldigheten uppkom (se 1.57), ◄
e) statistisk avvikelse avseende finansiella tillgångar och skulder mellan
utgående balans och motsvarande ingående balans.
6.28 Kategori K.10 inkluderar inte
a) annullering av skuld genom ömsesidig överenskommmelse mellan
långivare och låntagare (skuldannullering eller skuldeftergift): detta
behandlas som en transaktion mellan långivaren och låntagaren (se
4.165 f och 5.16) och inte som en volymförändring,
b) skuldförnekande: en låntagares ensidiga annullering av en skuld
registreras inte i ENS.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 156
▼B
FÖRÄNDRING I KLASSIFICERING OCH STRUKTUR (K.12)
6.29 Förändring i klassificering och struktur (K.12) omfattar förändring i
institutionella enheters sektorklassificering och struktur (K.12.1) ochförändring i klassificering av tillgångar och skulder (K.12.2)
FÖRÄNDRING I SEKTORKLASSIFICERING OCH STRUKTUR (K.12.1)
6.30 Att omklassificera en institutionell enhet från en sektor till en annan
innebär att dess hela balansräkning överförs t.ex. en institutionell enhet
klassificerad i hushållssektorn blir ett kvasibolag, som ska klassificeras
om till företagssektorn.
Institutionella enheters förändringar i struktur innefattar tillblivelse och
avlägsnande av vissa finansiella tillgångar och skulder som hör samman
med omstrukturering av bolag. När ett bolag försvinner som en oberoende
juridiskenhet genom att det övertas av ett eller flera bolag, försvinner från
ENS alla finansiella tillgångar/skulder, inklusive aktier och andra
ägarandelar, som fanns mellan bolaget och de bolag som övertog det.
Köpet av ett bolags aktier och andra ägarandelar som del av ett samgående
ska bokföras som en finansiell transaktion mellan det köpande bolaget och
den tidigare ägaren. Utbyte av existerande aktier med aktier i det
övertagande eller nya bolaget ska bokföras som inlösning av aktier åtföljt
av utgivning av nya aktier. Finansiella tillgångar/skulder som existerade
mellan det övertagna bolaget och andra parter förblir oförändrade och
överflyttas till det övertagande bolaget (de övertagande bolagen).
Likaledes gäller att när ett bolag juridiskt delas i två eller flera
institutionella enheter, bokförs nya finansiella tillgångar och skulder
(tillblivelse av finansiella tillgångar) i denna kategori (K.12.1).
FÖRÄNDRINGAR I KLASSIFICERING AV TILLGÅNGAR OCH SKULDER
(K.12.2)
6.31 Kategori K.12.2 skiljer mellan monetarisering/demonetarisering av guld
(K.12.21) och förändringar i klassificering av andra tillgångar eller
skulder än monetarisering/demonetarisering av guld (K.12.22).
6.32 Monetarisering/demonetarisering av guld (K.12.21) bokförs som andra
volymförändringar i kontot för tillgångar hos de monetära myndigheterna,
dvs. i delsektorn centralbanken (S.121) eller i staten (S.1311).
Monetarisering av guld inträffar när de monetära myndigheterna
omklassificerar guldfrån behållning av värdeföremål till de internationella
reserver som hålls av de monetära myndigheterna. Andra volymföränd-
ringar i kontot för tillgångar redovisar då en minskning av behållningen av
värdeförmål och en ökning av behållningen av monetärt guld.
Köp av monetärt guld från andra monetära myndigheter klassificeras som
transaktioner i monetärt guld (F.11). Alla andra köp, inklusive de från
finansförmedlare eller via en organiserad guldmarknad, måste bokföras
som köp av värdeföremål följt av en omklassificering.
Demonetarisering av guld inträffar när de monetära myndigheterna
överför guld från de internationella reserverna till värdeföremål. De
monetära myndigheternas behållning av monetärt guld minskar då och
behållningen av värdeföremål visar en ökning. Försäljning av monetärt
guld direkt till andra monetära myndigheter klassificeras som trans-
aktioner i monetärt guld (F.11). Alla andra försäljningar, inklusive sådana
till finansförmedlare eller via en organiserad guldmarknad, måste bokföras
som försälning av värdeförmål föregånget av en omklassificering.
6.33 Ändring i klassificering av andra tillgångar eller skulder än monetari-
sering/demonetarisering av guld (K.12.22): exempelvis är förändringar i
markanvändning eller ombyggnader av bostäder till kommersiell använd-
ning eller omvänt. I fallet med markanvändning måste båda noteringarna
— en negativ notering för den tidigare kategorin, en positiv för den nya
kategorin — göras med samma värde i kategorin K.12.22. Förändringen i
markvärde som blir resultatet av denna förändring av användning bokförs
under ekonomisk tillblivelse (se 6.17 c) eller försvinnande av icke
producerade tillgångar (se 6.21 b) och betraktas som volymförändring.
K.12.22 inkluderar inte konvertering av obligationer till aktier. Denna
konvertering bokförs som två finansiella transaktioner (se 5.61.1).
6.34 Notering av andra volymförändringar (K.3—K.10 och K.12) bokförs som
andra volymförändringar på sektorernas, den totala ekonomins och
utlandets konton för tillgångar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 157
▼B
NOMINELLA KAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER (K.11)
6.35 Nominella kapitalvinster(1) är den kategori av andra värdeförändringar av
tillgånger/skulder, och därmed förmögenhet, som speglar förändringar i
nivån och strukturen av deras priser. Nominella kapitalvinster delas upp i
neutrala kapitalvinster och reala kapitalvinster.
6.36Definition: Den nominella kapitalvinsten (K.11) på en given kvantitet av
en tillgång definieras som värdeförändringen för ägaren av
denna tillgång till följd av en förändring i dess pris. Den
nominella kapitalvinsten på en skuld definieras som
värdeförändringen av denna skuld till följd av en förändring
i dess pris, men med motsatt tecken.
6.37 En positiv kapitalvinst beror på en ökning av värdet av en given tillgång
eller till en minskning av värdet av en given skuld. En negativ kapitalvinst
— dvs. en kapitalförlust — beror på en minskning av värdet av en given
tillgång eller en ökning av värdet av en given skuld.
6.38 De nominella kapitalvinster som bokförs på värderegleringskontot är de
som uppstår på tillgångar eller skulder, oavsett om de realiseras eller ej.
En kapitalvinst sägs bli realiserad när den ifrågavarande tillgången säljs,
inlöses, används eller på annat sätt avyttras eller skulden återbetalas. En
orealiserad vinst är därför en vinst som uppstår på en tillgång som
fortfarande ägs eller en skuld som fortfarande är obetald vid slutet av
bokföringsperioden. Med en realiserad vinst förstås i allmänhet den vinst
som har realiserats över hela den period under vilken tillgången har ägts
eller skulden har förelaget, antingen denna period överensstämmer med
bokföringsperioden eller ej. Eftersom kapitalvinster i ENS emellertid
redovisas enligt bokföringsmässiga grunder framträder inte skillnaden
mellan realiserade och orealiserade vinster, även om den är användbar för
vissa ändamål, i klassifikationen och kontona.
6.39 Kapitalvinster inkluderar vinster på alla slag av tillgångar: icke-finansiella
producerade och icke producerade tillgångar och finansiella tillgångar.
Sålunda omfattas också kapitalvinster på producenters lager av alla slag
av varor, inklusive varor i arbete.
6.40 Nominella kapitalvinster kan uppstå på tillgångar som ägs under vilken
tidsperiod som helst under bokföringsperioden och inte endast på
tillgångar som uppträder i ingående och/eller utgående balans. Den
nominella kapitalvinst som tillfaller ägaren av en viss tillgång, eller en
bestämd mängd av en viss tillgång, mellan två tidpunkter definieras som
det löpande värdet av denna tillgång vid den senare tidpunkten, minusdet
löpande värdet av denna tillgång vid den tidigare tidpunkten,
under förutsättning att tillgången själv inte förändras, kvalitativt eller
kvantitativt, under mellanperioden. Den nominella kapitalvinsten (G) som
uppstår på en given kvantitet q av någon tillgång mellan tidpunkterna o
och t kan uttryckas enligt följande:
G¼pt/C0po ðÞ /C3 q
där pooch ptär priserna på tillgången vid tidpunkterna o och t. För
finansiella tillgångar och skulder med fixerat löpande värde för vilka både
pooch ptenligt definition är lika, är nominella kapitalvinster alltid noll.
6.41 För beräkningen av nominella kapitalvinster måste anskaffning och
avyttring av tillgångar värderas på samma sätt som i kapitalkontot och i
kontot för finansiella transaktioner och bestånd av tillgångar måste
värderas på samma sätt som i balansräkningarna. I fallet med materiella
fasta tillgångar är värdet av en anskaffning lika med den summa som
köparen betalar till producenten, eller säljaren, jämte kostnaderna för
överföring av äganderätten som köparen ådrar sig. Värdet av en avyttring
av en existerande fast tillgång är det belopp som säljaren erhåller av
köparen minus kostnaderna för överföring av äganderätten som säljaren
ådrar sig.
Fyra olika situationer som ger upphov till nominella kapitalvinster kan
särkiljas:
1) En tillgång som ägs under hela bokföringsperioden: den nominella
kapitalvinst som uppstår under bokföringsperioden är lika med värdet i
utgående balans minus värdet i ingående balans. Dessa värden är de
beräknade värdena av tillgångerna om de skulle anskaffas vid de1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 158
(1) Termen ”kapitalvinst” används för att täcka både kapitalvinster och kapitalförluster
underförstått att kapitalvinster kan vara både positiva och negativa. På samma sätt
används termen ”tillgång” om både tillgångar och skulder.
▼B
tidpunkten då balansräkningen görs upp. Den nominella vinsten är
orealiserad.
2) En tillgång som ägs vid början av perioden men som säljs under
perioden: den nominella kapitalvinst som uppstår är lika med det
faktiska eller beräknade värdet vid avyttringen minus värdet i ingående
balans. Den nominella vinsten är realiserad.
3) En tillgång som anskaffas under perioden och fortfarande ägs vid
periodens slut: den nominella kapitalvinst som uppstår är lika med
värdet i utgående balans minus det faktiska eller beräknade anskaff-
ningsvärdet för tillgången. Den nominella vinsten är orealiserad.
4) En tillgång som anskaffats och avyttrats under bokföringsperioden: den
nominella kapitalvinst som uppstår är lika med det faktiska eller
beräknade värdet vid avyttringen minus det faktiska eller beräknade
värdet vid anskaffningen. Den nominella vinsten är realiserad.
6.42 De nominella kapitalvinster som inkluderas är de som uppstår på
tillgångar och skulder, antingen de realiseras eller ej. De registreras på
sektorernas, den totala ekonomins och utlandets omvärderingskonto.
NEUTRALA KAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER (K.11.1)
6.43Definition: Den neutrala kapitalvinsten (K.11.1)på en tillgång definieras
som värdet av den kapitalvinst som skulle uppstå om priset
på tillgången förändrades över tiden i samma förhållande
som den allmänna prisnivån.
Neutrala kapitalvinster identifieras för att underlätta härledningen av reala
kapitalvinster vilka omfördelar den reala köpkraften mellan sektorer.
6.44 Låt den generella prisindexen noteras med r. Den neutrala kapitalvinsten
(NG) för en given kvanitet q av en tillgång mellan tidpunkterna o och t är
då given med följande formel:
ðNG¼po/C3qrt=ro/C01 ðÞ
där po* q är det löpande värdet av tillgången vid tidpunkten o och termen
rt/roär förändringsfaktorn för den generella prisindexen mellan tidpunk-
terna o och t. Samma rt/ro-relation används för alla tillgångar och skulder.
6.45 Det finns ingen generell prisindex som är idealiskt lämpad för att beräkna
neutrala kapitalvinster. Enligt praxis är den generella prisindex som
används för beräkning av neutrala kapitalvinster, prisindexen för slutlig
nationell användning exklusive förändringar i lager.
6.46 Neutrala kapitalvinster bokförs på kontot för neutrala kapitalvinster/-
förluster, vilket är ett underkonto till sektorernas, den totala ekonomins
och utlandets värderegleringskonto.
REALA KAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER (K.11.2)
6.47Definition: Den reala kapitalvinsten (K.11.2) på en tillgång definieras
som skillnaden mellan den nominella och den neutrala
kapitalvinsten på tillgången.
Den reala kapitalvinsten (RG) på en given kvantitet q av en tillgång
mellan tidpunkterna o och t är given genom:
RG¼G/C0NG ;
eller
RG¼NUMp t=po/C0rt=ro ðÞ /C3 po/C3q
Värdena på de reala kapitalvinsterna på tillgångar beror således på
förändringar av deras priser under den ifrågavarande perioden, i relation
till den genomsnittliga förändringen av andra priser, mätt med det
generella prisindexet.
6.48 Reala kapitalvinster bokförs på konto för reala kapitalvinster/kapitalför-
luster, vilket är ett underkonto till sektorernas, den totala ekonomins och
utlandets värderegleringskonto.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 159
▼B
KAPITALVINSTER EFTER TYPEN AV FINANSIELL TILLGÅNG
Sedlar, mynt och inlåning (AF.2)
6.49 Det löpande värdet av sedlar, mynt och inlåning angivet i nationell valuta
förblir konstant över tiden. ”Priset” på en sådan tillgång är alltid lika
medan kvantiteten bestäms av antalet enheter av den valuta i vilken den är
angiven. De nominella kapitalvinsterna på sådana tillgångar är alltid noll.
Av detta skäl är differensen mellan den ingående och utgående
behållningen av sådana tillgångar, med undantag av andra volymföränd-
ringar av tillgångar, helt inräknad i värdet av transaktionerna i
tillgångarna. Detta är ett fall där det normalt är möjligt att härleda
transaktionerna ur balansräkningarna.
6.50 För att det ska vara möjligt att beräkna neutrala och reala kapitalvinster på
tillgångar med fastställt löpande värde (exempelvis en krona) behövs
emellertid data om tidpunkten och värden för transaktionerna liksom om
värdena i ingående och utgående balans. Antag t.ex. att ett lån är taget och
återbetalt under bokföringsperioden medan den allmänna prisnivån stiger.
Den neutrala kapitalvinsten på lånet är positiv och den reala kapitalvinsten
är negativ ur långivarens synvinkel. Storleken beror på lånets löptid och
inflationstakten. Det är omöjligt att bokföra sådana reala förluster utan
data om värdet av de lån som har tagits och återbetalats under
bokföringsperioden och de tidpunkter vid vilka de tagits och återbetalats.
I allmänhet kan man utgå ifrån att om det totala absoluta värdet av de
positiva och negativa transaktionerna är stort i förhållande till nivåerna i
ingående och utgående balanser, så är approximativa uppskattningar av de
neutrala och reala kapitalvinsterna på finansiella tillgångar och skulder
med fast löpande värde på basis av enbart balansräkningar inte särskilt
tillfredsställande. Till och med en bruttoregistrering av värdena av
finansiella transaktioner — dvs. en separat registrering av tagna och
återbetalade lån i stället för det totala värdet av lån minus återbetalningar
— är inte alltid tillräcklig utan information om den tidsmässiga
förläggningen av lånen.
Lån (AF.4) och obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7)
6.51 För lån obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, vilka inte omsätts,
gäller samma som för sedlar, mynt och inlåning. När ett existerande lån
eller en handelskredit säljs till en annan institutionell enhet ska emellertid
skillnaden mellan återköpspriset och transaktionspriset registreras på
säljarens och köparens värderegleringskonto vid tiden för transaktionen.
Värdepapper andra än aktier (AF.3)
6.52 När obligationer emitteras till över- eller underkurs, inkluderande olika
diskonteringspapper och nollkupongare, så mäter skillnaden mellan deras
utgivningspris och deras nominella värde eller återinlösenvärde, när de
förfaller, den ränta som utgivaren måste betala under obligationens löptid.
Sådan ränta bokförs som en kapitalinkomst som ska betalas av utgivaren
av obligationen och mottas av innehavaren av obligationen i tillägg till
eventuella kupongräntor, somhar betalats av utgivaren med förutbestämda
intervall under obligationens löptid. Den ränta som uppstår bokförs i
kontot för finansiella transaktioner som om den av innehavaren
omedelbart återinvesteras i obligationen (se 5.17). Räntan bokförs därför
i kontot för finansiella transaktioner som anskaffning av en tillgång som
adderas till den existerande tillgången(1). Sålunda speglar den gradvisa
ökning i en obligations marknadsvärde som är hänförlig till en löpande,
återinvesterad ränta en tillväxt i kapitalobjekt — dvs. i storleken av
tillgången. Den är väsentligen en mängd- eller volymökning och inte en
prisökning. Den genererar ingen kapitalvinst för innehavaren av
obligationen eller kapitalförlust för utgivaren av obligationen. Situationen
är analog med den som gäller en vara, som vin som mognar medan det
lagras. Varje ökning i priset på vinet som hänförs till en förbättring i dess
kvalitet, speglar en ökning i volym och inte i pris. Obligationer förändras
kvalitativt över tiden allt eftersom de närmar sig inlösendatum, och det är
väsentligt att inse att ökningar i deras värde, som beror på en
ackumulering av löpande räntor, inte är prisförändringar och inte skapar
kapitalvinster.
6.53 Kurserna på obligationer med fast ränta ändrar sig emellertid också när
marknadsräntan ändrar sig. Kursen ändrar sig i motsatt riktning i
förhållande till marknadsräntan. Verkningen av en given ränteförändring1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 160
(1) ENS rekommenderar behandling men tillåter bokföring av sådan ränta under obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7) när det är nödvändigt för att överensstämma
med nationell praxis (se 5.130).
▼B
på kursen för enviss obligation är lägre ju närmare obligationen är sitt
inlösendatum. Förändringar i obligationskurser som hänförs till
förändringar i marknadsräntan utgör prisförändringar och inte kvalitets-
förändringar. De skapar därför nominella kapitalvinster eller
kapitalförluster för både utgivarna och innehavarna av obligationerna.
En ränteuppgång skapar en nominell kapitalvinst för utgivaren av
obligationen och en lika stor nominell kapitalförlust hos innehavaren av
obligationen och omvänt om det är fråga om ett räntefall.
Nominella kapitalvinster eller kapitalförluster kan uppstå på växlar på
samma sätt som på obligationer. Eftersom växlar emellertid är kortfristiga
värdepapper med mycket kortare löptid, är de kapitalvinster som skapas
genom ränteförändringar i allmänhet mycket mindre än på obligationer
med samma nominella värde.
6.54 Konverteringen av obligationer till aktier registreras som två finansiella
transaktioner (se 5.62.1). Den sker vanligen till ett pris under aktiernas
marknadspris och de resulterande kapitalvinsterna ska bokföras som
prisförändringar på värderegleringskontot.
6.55 Värderingen av finansiella derivat (AF.34) kan förändras som följd av
förändringar i värdet av det underliggande objektet, förändringar i
priskänsligheten i det underliggande objektet eller genom att verkställig-
hets- eller förfallodatum närmar sig. Alla sådana värdeförändringar ska
betraktas som prisförändringar och bokföras under K.11.
Aktier och andra ägarandelar (AF.5)
6.56 Fondaktier (se 5.93) ökar antalet aktier och det nominella värdet av de
utgivna aktierna men förändrar i teorin inte marknadsvärdet för den totala
mängden aktier. Enligt praxis tas de inte upp alls i räkenskaperna. Dessa
emissioner är emellertid tänkta att förbättra aktiernas likviditet på
marknaden, och det totala marknadsvärdet av utgivna aktier kan således
öka som ett resultat — alla sådana förändringar ska bokföras som en
omvärderingseffekt.
Försäkringstekniska reserver (AF.6)
6.57 Förändringar i hushållens nettoförmögenhet i livförsäkringsreserver och
pensionsfonder (AF.61), som uppstår mellan början och slutet av
bokföringsperioden, och som beror på nominella kapitalvinster eller
kapitalförluster i de av försäkringsbolag och pensionsfonder investerade
reserverna, bokförs på värderegleringskontot liksom förändringar i
förskottsinbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (AF.62), som resulterar av kapitalvinster eller kapitalförluster.
FINANSIELLA TILLGÅNGAR I UTLÄNDSK VALUTA
6.58 Värdet av finansiella tillgångar i utländskvaluta mäts som deras löpande
marknadsvärde i utländsk valuta, konverterat till inhemsk valuta enligt
gällande växelkurs. Nominella kapitalvinster kan därför uppkomma inte
endast därför att priset på tillgången i den noterade valutan ändras, utan
också därför att växelkursen ändras. Det totala värdet av de nominella
kapitalvinsterna som uppstår under bokföringsperioden kan beräknas på
det vanliga sättet, genom att subtrahera värdet av transaktionerna från
skillnaden mellan värdet av ingående och utgående balans. Av detta skäl
måste transaktioner i finansiella tillgångar i utländsk valuta konverteras
till inhemskvaluta med användning av de växelk urser som gäller vid
tidpunkten för transaktionen, medan värdet av ingående och utgående
balans måste konverteras med användning av de växelkurser som gäller
vid de tidpunkter som balansräkningarna avser. Detta betyder att det totala
värdet av transaktionerna — anskaffningar minus avyttringar — uttryckta
i utländsk valuta i själva verket är konverterade med ett vägt växelkurs-
genomsnitt, i vilket vikterna har tilldelats värderna av de vid olika
tidpunkter genomförda transaktionerna.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 161
▼B
KAPITEL 7
BALANSRÄKNINGAR
7.01Definition: En balansräkning är en redovisning, sammanställd vid en
viss tidpunkt, av värdet av ägda tillgångar och utestående
skulder. Saldoposten kallas nettoförmögenhet (B.90).
Beståndet av tillgångar och skulder som upptas i balansräk-
ningen värderas till de marknadspriser som råder vid den
tidpunkt som balansräkningen hänför sig till.
7.02 En balansräkning uppgörs för sektorer, den totala ekonomin och utlandet.
För en sektor visar balansräkningen värdet av alla tillgångar: producerade,
icke producerade och finansiella tillgångar och skulder samt sektorns
nettoförmögenhet.
För den totala ekonomin ger balansräkningen som saldopost vad som ofta
menas med nationalförmögenhet dvs. summan av icke finansiella
tillgångar och finansiell nettoförmögenhet med avseende på utlandet.
Balansräkningen för utlandet, som kallas konto för utlandets tillgångar
och skulder, består helt och hållet av finansiella tillgångar och skulder.
7.03 Aktiebolag anses ha en nettoförmögenhet utöver värdet av utgivna aktier
och andra ägarandelar. I fråga om kvasibolag är nettoförmögenheten lika
med noll, eftersom värdet av ägarnas nettoförmögenhet antas vara lika
med dess tillgångar minus dess skulder. Därför blir nettoförmögenheten
för inhemska direktinvesteringsföretag, som utgör grenar av utländska
företag och därmed behandlas som kvasibolag, lika med noll.
7.04 Skillnaden mellan totala finansiella tillgångar och totala skulder kallas
finansiell nettoförmögenhet (se 7.67).
7.05 För sektorerna icke finansiella och finansiella företag utgör beräkningen
av eget kapital en analytiskt meningsfull indikator. Eget kapital är
summan av nettoförmögenhet (B.90) och aktier och andra ägarandelar
(AF.5).
7.06 Balansärkningen kompletterar kontoplanen och visar det slutliga resultatet
av de införda posterna i produktionskontot, inkomstomfördelning- och
inkomstanvändningskontot och kapitalbildningskontot (se kapitel VIII:
Kontoplan och saldoposter).
7.07 En balansräkning hänförs till värdet av tillgångar och skulder vid en viss
tidpunkt. Balansräkningen ska sammanställas vid början av räkenskaps-
perioden (samma som slutet av förgående period) och vid dess slut.
7.08 En grundläggande räkenskapsekvation länkar samman den ingående
balansen med den utgående:
stockvärdet av en specifik typ av tillgång i ingående balans
plus transaktioner: totala värdet av förvärvade tillgångar, minus
totala värdet av avyttrade tillgångar, i transaktioner som
äger rum inom räkenskapsperioden; transaktioner i icke
finansiella tillgångar bokförs på kapitalkontot och trans-
aktioner i finansiella tillgångar på kontot för finansiella
tillgångar;
minus kapitalförslitning
plus andra volymförändringar: värdet av andra positiva eller
negativa förändringar i volymen av innehavda tillgångar
(exempelvis som ett resultat av upptäckten av en mineral-
tillgång eller förstörelsen av en tillgång till följd av krig
eller naturkatastrof); dessa förändringar bokförs på kontot
för andra volymförändringar,
plus omvärderingar: värdet av de positiva eller negativa
nominella kapitalvinster som uppstått under perioden som
ett resultat av en förändring i priset på tillgånger; dessa
förändringar bokförs på omvärderingskontot,
är lika med stockvärdet av tillgången i utgående balans.
Räkenskapernas länkar mellan de in- och utgående balanserna via
transaktioner och andra förändringar i tillgångar (andra volymförändringar
och kapitalvinster) redovisas schematiskt i bilaga 7.2.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 162
▼B
TYPER AV TILLGÅNGAR
7.09 De tillgångar som tas upp i balansräkningarna är ekonomiska tillgångar.7.10Definition: Ekonomiska tillgångar är objekt som förmedlar värde över
tiden och över vilka ägarrättigheter görs gällande av
insitutionella enheter, individuellt eller kollektivt, och från
vilka ekonomisk nytta kan vinnas av ägarna genom att
inneha dem eller nyttja dem över tiden.
7.11 Den ekonomiska nyttan består av primärinkomster erhållna från nyttjandet
av tillgången (driftsöverskott genom att nyttja, kapitalinkomst genom att
låta andra nyttja) och det värde, inklusive möjliga kapitalvinster/-förluster,
som skulle kunna realiseras genom att avyttra tillgången eller avsluta den.
7.12 En översikt över klassifikationen och avgränsningen av ekonomiska
tillgångar lämnas i tabell 7.1. Den detaljerade definitionen av varje
kategori av tillgång framläggs i bilaga 1 till detta kapitel.
Utanför tillgångsavgränsningen ligger:
a) humankapital,
b) naturtillgångar som inte är ekonomiska tillgångar (t.ex. luft,
flodvatten),
c) villkorad fordring, som inte är en finansiell tillgång (se 7.22).
7.13 Tre kategorier av tillgångar särskiljs:
a) Icke finansiella producerade tillgångar.
b) Icke finansiella icke producerade tillgångar.
c) Finansiella tillgångar.
ICKE-FINANSIELLA PRODUCERADE TILLGÅNGAR (AN.1)
7.14Definition: Producerade tillgångar (AN.1) är icke finansiella tillgångar
som skapats genom produktionsprocesser.
7.15 Klassifikationen av producerade tillgångar är ämnad att skilja mellan
tillgångar på grund av deras roll i produktionen. Den består av materiella
fasta tillgångar(
1) som används upprepat eller kontinuerligt i produktion
under mer än ett år, lagerstockar som förbrukas i produktionen som
insatsförbrukning, säljs eller används på annat sätt, och värdeförmemål.
De senare används inte primärt för produktion eller konsumtion, utan
förvärvas och innehas i stället primärt som värdebevarare.
ICKE-FINANSIELLA PRODUCERADE TILLGÅNGAR (AN.2)
7.16Definition: Icke producerade tillgångar (AN.2) är ekonomiska tillgångar
som skapats på annat sätt än genom produktionsprocesser.
De består av materiella och immateriella tillgångar defini-
erade nedan.
7.17 Klassifikationen är ämnad att skilja mellan tillgångar på grund av det sätt
på vilket de skapas. En del av dessa tillgångar förekommer i naturen,
medan andra, som kan betecknas som konstruktioner uppfunna av
samhället, skapas genom juridiska eller bokföringsmässiga åtgärder.
7.18 Alla materiella icke producerade tillgångar är naturtillgångar. Vilka
naturtillgångar som inkluderas bestäms, i enlighet med den allmänna
definitionen på en ekonomisk tillgång, av huruvida tillgångarna är
underkastade effektiv äganderätt och i stånd att ge ekonomisk nytta åt sina
ägare, givet existerande teknisk, kunskaper, ekonomiska alternativ,
tillgängliga resurser och relativpriser. Dessutom kan nämnas att naturtill-
gångar till vilka ägarrättigheter av hävd saknas eller inte kan fastställas,
som öppet hav eller luft, är exkluderade.
7.19 Immateriella icke producerade tillgångar innefattar patent, överlåtelsebara
kontrakt, förvärvad goodwill etc. Objekt som inte skapats och befästs
genom juridiska eller bokföringsmässiga åtgärder — dvs. sådana åtgärder
som att bevilja ett patent eller överlåta någon ekonomisk förmån till en
tredje part — är exkluderade.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 163
(1) Två slag av varaktiga varor använda av producenter exkluderas från bruttoinvesteringar:
småverktyg och vissa slag av militär utrustning. Därför finns det inga motsvarandetillgångar.Dessutom betraktas inte transportmedel och andra slag av maskiner och inventarier, somförvärvas av hushållen för slutlig konsumtion, som fasta tillgångar. De inkluderas i
memorandumposten ”varaktiga konsumtionsvaror” i balansräkningen (se 7.63).
▼B
FINANSIELLA TILLGÅNGAR OCH SKULDER (AF)
7.20Definition: Finansiella tillgångar (AF) är ekonomiska tillgångar som
omfattar betalningsmedel, finansiella fordringar och ekono-
miska tillgångar som till sin natur ligger nära finansiella
fordringar.
7.21 Betalningsmedel består av monetärt guld, särskilda dragningsrätter, sedlar
och mynt och överförbar inlåning.
Finansiella fordringar berättigar sina ägare, borgenärerna, att utan någon
motprestation uppbära en betalning eller serie av betalningar från andra
institutionella enheter, gäldenärerna, som har åtagit sig motsvarande
skulder.
Exempel på ekonomiska tillgångar somtill sinnatur ligger nära finansiella
fordringar är aktier och andra ägarandelar och delvis villkorade fordringar.
Den institutionella enhet som emitterar en sådan finansiell tillgång anses
ha åtagit sig motsvarande skuld.
7.22 Villkorade fordringar är kontrakterade uppgörelser mellan institutionella
enheter, och mellan dem och utlandet, som specificerar ett eller flera
villkor som måste uppfyllas innan en finansiell transaktion äger rum.
Exempel är betalningsgarantier från tredje part, remburser, kreditlimit,
garanterade sedelutgivningsrätter och många av derivatinstrumenten. I
ENS är en villkorad fordring en finansiell tillgång i sådana fall där den
kontrakterade uppgörelsen som sådan har ett marknadsvärde på grund av
att den kan bli föremål för handel eller kan avräknas på marknaden. I
annat fall registreras inte en villkorad fordring i ENS(1).
7.23 I ENS har varje finansiell tillgång en motsvarande skuld, med undantag av
sådana finansiella tillgångar som klassificerats i kategorin monetärt guld
och särskilda dragningsrätter (AF.1).
7.24 Klassifikationen av finansiella tillgångar och skulder motsvarar klassifi-
kationen av finansiella transaktioner. Därför tillhandahålls definitionerna
på kategorier, underkategorier och underpositioner av finansiella till-
gångar och skulder och de kompletterande förklaringarna endast en gång i
ENS — i kapitlet om finansiella transaktioner. Kapitlet om balansräk-
ningar upprepar inte definitionerna och deras förklaringar i sin huvudtext
men i dess bilaga 1 tillhandahålls en sammanfattning av alla tillgångar och
skulder som är definierade i ENS.
Tabell 7.1 — Klassifikation av tillgångar
AN ICKE FINANSIELLA TILLGÅNGAR (AN.1 + AN.2)
AN.1 Producerade tillgångar
AN.11 Fasta tillgångar (1)
AN.111 Materiella fasta tillgångar
AN.1111 Bostäder
AN.1112 Övriga byggnader och anläggningarAN.11121 Övriga byggnader
AN.11122 Anläggningar
AN.1113 Maskiner och inventarierAN.11131 Transportmedel
AN.11132 Övriga maskiner och inventarier
AN.1114 Odlade tillgångarAN.11141 Avelsdjur, mjölkkor, dragdjur etc.
AN.11142 Vingårdar, fruktträdgårdar och övriga trädplanteringar som
ger återkommande skörd
AN.112 Immateriella fasta tillgångar
AN.1121 MineralprospekteringAN.1122 Datorprogramvara1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 164
(1) Försäkringstekniska reserver (AF.6) är ovillkorliga skulder för försäkringsföretag och
pensionsfonder. Emellertid är motpartens finansiella tillgångar hos individuella
försäkringstagare och understödstagare i de flesta fall villkorade fordringar.
▼B
AN.1123 Litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk
AN.1129 Övriga immateriella fasta tillgångarAN.12 LagerstockarAN.121 Insatsvaror
AN.122 Varor i arbete
AN.1221 Växande skog, växande skörd, slaktdjur etc.AN.1222 Övriga varor i arbeteAN.123 FärdigvarorAN.124 HandelsvarorAN.13 Värdeföremål
AN.131 Ädla metaller och ädelstenar
AN.132 Antikviteter och andra konstföremålAN.139 Övriga värdeföremålAN.2 Icke producerade tillgångar
AN.21 Materiella icke producerade tillgångarAN.211 Mark
AN.2111 Tomt- och anläggningsmark
AN.2112 Odlad markAN.2113 Rekreationsmark med anslutande ytvattenAN.2119 Övrig markmed anslutande ytvattenAN.212 Mineraltillgångar
AN.2121 Kol-, olje- och naturgastillgångar
AN.2122 Metalliska mineraltillgångarAN.2123 Icke metalliska mineraltillgångarAN.213 Icke odlade biologiska tillgångarAN.214 VattenresurserAN.22 Immateriella icke producerade tillgångar
AN.221 Patent
AN.222 Arrenden och andra överlåtelsebara kontraktAN.223 Förvärvad goodwillAN.229 Övriga immateriella icke producerade tillgångarAF FINANSIELLA TILLGÅNGAR(
2)
(AF.1 + AF.2 + AF.3 + AF.4 + AF.5 + AF.6 + AF.7)
AF.1 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR)
AF.11 Monetärt guldAF.12 Särskilda dragningsrätter (SDR)AF.2 Sedlar, mynt och inlåning
AF.21 Sedlar och mynt
AF.22 Överförbar inlåningAF.29 Övrig inlåningAF.3 Värdepapper andra än aktier
AF.33 Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
AF.331 Kortfristiga
AF.332 LångfristigaAF.34 Finansiella derivatAF.4 Lån1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 165
▼B
AF.41 Kortfristiga
AF.42 Långfristiga
AF.5 Aktier och andra ägarandelar
AF.51 Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelarAF.511 Noterade aktier
AF.512 Icke noterade aktier
AF.513 Andra ägarandelarAF.52 Fondandelar
AF.6 Försäkringstekniska reserver
AF.61 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och
pensionsfonder
AF.611 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver
AF.612 Hushållens nettofordran i pensionsfonderAF.62 Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar
AF.7 Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
AF.71 Handelskrediter och förskott
AF.79 Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter,
exklusive handelskrediter och förskott
(1) Memorandumpost AN.m: varaktiga konsumtionsvaror.
(2) Memorandumpost AF.m: direkta investeringar i utlandet.
VÄRDERING AV POSTER I BALANSRÄKNINGEN
ALLMÄNNA VÄRDERINGSPRINCIPER
7.25 En specifik post i balansräkningen ska värderas som om den vore
förvärvad den dag balansräkningen hänförs till, inklusive alla åtföljande
kostnader för ägarbyte i fråga om icke finansiella tillgångar. Detta innebär
att tillgångar och skulder ska värderas med användning av löpande
marknadspriser vid den tidpunkt balansräkningen avser.
Detta betyder att tillgångar bör värderas enligt
a) mottagarpriser om de är inköpta, och
b) baspriser om de har producerats för egen räkning, och enligt baspriser
för liknande varor eller av den totala kostnaden om inte baspriser finns
tillgängliga.
7.26 I idealfallet bör dessa priser vara observerbara på marknaden. När det inte
finns några observerbara priser — vilket kan vara fallet om inga köp/
försäljningar av ifrågavarande slag har observerats under den senaste tiden
— måste ett försök göras att uppskatta vad priserna skulle vara om
tillgångarna förvärvades på marknaden vid tidpunkten för balansräk-
ningen.
7.27 Förutom observerade marknadspriser eller priser som kan beräknas med
hjälp av observerade priser eller uppkomna kostnader kan löpande
approximeras för balansvärdering genom
a) att omvärdera och ackumulera förvärv minus avyttring, eller
b) nuvärdet eller det diskonterade värdet av framtida intäkter.
7.28 Marknadspriser kan vanligen erhållas för många av de finansiella
tillgångarna, befintlig fast egendom (byggnader och anläggningar
inklusive underliggande mark), befintliga transportmedel, grödor och
kreaturbestättningar såväl som för nyproducerade fasta tillgångar och
lagerstockar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 166
▼B
7.29 För en del tillgångar skrivs omvärderade ursprungliga anskaffningspriser
av under tillgångens förväntade livslängd. Värdet av en sådan tillgång vid
en given punkt i dess livslängd ges av dess löpande återanskaffningspris
minus det ackumulerade värdet av kapitalförslitningen. De flesta fasta
tillgånger kan tas upp i balansräkningar till löpande mottagarpriser som
skrivits ned med den ackumulerade kapitalförslitningen (nedskriven
återanskaffningskostnad)(1).
7.30 I fråga om tillgångar för vilka avkastningen endera är fördröjd (som i
fråga om skog på rot) eller spridd över en längre period (som i fråga om
mineraltillgångar) måste en diskonteringsränta användas för att beräkna
nuvärdet av den förväntade framtida avkastningen.
Diskonteringsräntan bör härledas från uppgifter rörande transaktioner i de
specifika tillgångarna — skogar, gruvor och stenbrott — hellre än att
använda en allmän räntesats.
7.31 Värdet av tillgångar och skulder angivna i utländska valutor bör
konverteras till nationell valuta till den växelkurs som råder vid
tidpunkten för balansräkningen. Denna kurs bör utgöra medelvärdet av
köp- och säljkurserna för valutatransaktioner.
7.32 Alternativ till löpande marknadsvärden kan vara användbara för en del
analytiska ändamål och kan redovisas som memorandumposter i
balansräkningen. Exempel på alternativ värdering innefattar nominellt
värde för långfristiga obligationer och omvärderat insatt värde och
motsvarande för bolagens aktiekapital.
ICKE-FINANSIELLA TILLGÅNGAR (AN)
PRODUCERADE TILLGÅNGAR (AN.1)Fasta tillgångar (AN.11)
Materiella fasta tillgångar (AN.111)
7.33 Materiella fasta tillgångar måste om möjligt tas upp till marknadspriser
(eller baspriser i fråga om produktion av nya tillgångar för egen räkning),
eljest till löpande mottagarpriser nedskrivna med den kumulerade
kapitalförslitningen. Köparnas kostnader för ägarbyte, på lämpligt sätt
nedskrivna, i samband med dessa tillgångar ingår i balansräkningens
värde.
Immateriella fasta tillgångar (AN.112)
7.34 Mineralprospektering värderas endera enligt de ackumulerade belopp som
betalats i enlighet med för ändamålet uppgjorda kontrakt med andra
institutionella enheter, eller enligt uppkomna kostnader för prospektering
som företagits för egen räkning. Den del av tidigare prospektering som
ännu inte till fullo nedskrivs bör omvärderas till den innevarande
periodens priser och kostnader.
7.35 Datorprogramvara värderas enligt mottagarpriser betalda på marknaden,
enligt uppskattade baspriser vid egen produktion eller enligt produktions-
kostnader när baspriser inte finns att tillgå. Programvara som anskaffats
under tidigare år och ännu inte till fullo nedskrivits bör omvärderas till
löpande priser eller kostnader (vilket kan bli mindre än det ursprungliga
priset eller kostnaden).
7.36 Litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk samt övriga
immateriella fasta tillgångar värderas till anskaffningspris när det faktiskt
bedrivs handel med sådana immateriella tillgångar. I fråga om
immateriella tillgångar, som har producerats för egen räkning, kan det
bli nödvändigt att värdera dem enligt deras produktionskostnader, på
lämpligt sätt värderade i löpande priser och nedskrivna. I annat fall kan
det bli nödvändigt att använda beräkningar av nuvärdet av den framtida
avkastning som förväntas erhållas av ägaren till sådana tillgångar.
Lagerstockar (AN.12)
7.37 Lagerstockar värderas till priser rådande vid den tidpunkt balansräkningen
avser och inte till de priser som produkterna värderades till när de
bokfördes i lagret.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 167
(1) Summan av nedskrivna värden på alla fasta tillgångar ännu i bruk beskrivs som
nettokapitalstocken. Bruttokapitalstocken inkluderar värdet av den kumulerade kapi-
talförslitningen.
▼B
7.38 Lagret av insatsvaror värderas till mottagapriser och lagret av färdigvaror
och varor i arbete värderas till baspriser. Lagret av varor som ska
återförsäljas av grossister och detaljister utan vidare bearbetning värderas
till de priser som gällde vid den tidpunkt som balansräkningen avser,
exklusive alla transportkostander som grossisterna eller detaljisterna
ådragit sig. För lagret av varor i arbete kan värdet i den utgående
balansräkningen beräknas genom att applicera den andel av den totala
produktionskostnaden, som upparbetats fram till slutet av perioden, på
baspriset för en liknande färdigvara vid det datum som balansräkningen
avser. Om baspriset på färdigvarorna inte kan erhållas kan det uppskattas
som värdet av produktionskostnaden med påslag för förväntat driftsö-
verskott eller (förväntat netto av) sammansatt förvärvsinkomst.
Växande grödor med endast en användning (utom virkesförrådet) och
kreatursbesättningar avsedda för slakt kan värderas med användning av
marknadspriserna på sådana produkter. Skog på rot värderas genom att
diskontera de framtida intäkterna från försäljning av timret till löpande
priser efter avdrag av utgifter för avverkning, skötsel till dess skogen är
mogen att avverkas etc.
Värdeföremål (AN.13)
7.39 Värdeföremål (konstverk, juveler, ädelstenar, icke monetärt guld (se 5.30)
och andra metaller) ska värderas i löpande priser. I den mån som
organiserade marknader existerar för dessa tillgångar ska de värderas till
de faktiska uppskattade priser, inklusive alla slags arvoden eller
provisioner till agenter, som skulle betalas för dem, om de vore inköpta
på marknaden vid den tidpunkt som balansräkningen avser. I annat fall
ska de värderas till anskaffningspriser, omvärderade till aktuell prisnivå.
ICKE PRODUCERADE TILLGÅNGAR (AN.2)Materiella icke producerade tillgångar (AN.21)Mark (AN.211)
7.40 På kapitalkontot bokförs utgifter för markförbättringar och kostnader för
ägarbyte avseende mark som bruttoinvestering åtskild från marken som
sådan.
Om marken inte kan särskiljas från byggnader eller anläggningar belägna
på den måste tillgångarna klassificeras sammantaget enligt det sannolikt
huvudsakliga värdet.
I balansräkningen värderas marken till löpande marknadspris.Priset behöver inte med nödvändighet vara lika med summan av alla
kostnadskomponenter för markförvärvet vid anskaffningstidpunkten. Det
löpande marknadspriset kanske inte innefattar kostnader för ägarbyte eller
för markförbättringar som ännu inte helt nedskrivits. Därför kan det vara
nödvändigt att bokföra dessa kostnader, helt eller delvis, som kapitalför-
luster på värderegleringskontot.
Mineraltillgångar (AN.212)
7.41 Bevisade och sannolika reserver av mineral belägna på eller under
markytan och som är ekonomiskt exploaterbara givet befintlig teknik och
aktuella relativpriser värderas till nuvärdet av den förväntade nettoav-
kastning som blir resultatet av den kommersiella exploateringen av dessa
tillgångar.
Övriga naturtillgångar (AN.213 och AN.214)
7.42 Eftersom observerade prisersannolikt inte kan erhållas fördessa tillgångar
måste de värderas som nuvärdet av den framtida avkastning som kan
förväntas från dem.
Immateriella icke producerade tillgångar (AN.22)
7.43 Immateriella icke producerade tillgångar (patent, arrenden och andra
överlåtelsebara kontrakt och förvärvad goodwill) bör värderas i löpande
priser när det faktiskt bedrivs handel med dem. I annat fall måste man
uppskatta nuvärdet av den förväntade framtida avkastning som erhålls av
ägarna till sådana tillgångar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 168
▼B
FINANSIELLA TILLGÅNGAR OCH SKULDER (AF)
7.44 Finansiella tillgångar och skulder bör i princip värderas i löpande priser.
De bör tilldelas samma värde vare sig de uppträder som finansiella
tillgångar eller skulder. Priserna bör exkludera serviceavgifter, arvoden,
provisioner och liknande betalingar, vilka bokförs som tjänster tilhan-
dahållna vid utförandet av transaktionerna.
Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (AF.1)
7.45 Monetärt guld (AF.11) ska värderas till fastställt pris på organiserade
guldmarknader. Värdet av SDR (AF.12) bestäms dagligen av IMF och
kurserna mot inhemska valutor kan erhållas från valutamarknader.
Sedlar, mynt och inlåning (AF.2)
7.46 För sedlar och mynt (AF.21) är värderingen valutans nominella värde.
För inlåning (AF.22, AF.29) är värdena som ska upptas i balansräk-
ningarna lika med det kapital som gäldenärerna avtalsenligt har att
återbetala till borgenärerna under inlåningsvillkoren som om de insatta
medlen skulle betalas det datum balansräkningen uppställs. Värdena kan
inkludera upplupen ränta (se 5.130).
Värdepapper andra än aktier (AF.3)
7.47 Den valda värderingen måste vara konsistent med behandlingen av
upplupen ränta och dess klassificering till särskilda tillgångsslag (se5.128,
5.130, 5.138). Om upplupen ränta i det finansiella kontot har behandlats
som återinvesterat i motsvarande säkerhet så bör värdepapper andra än
aktier exklusive finansiella derivat (AF.33), i balansräkningen, värderas
till löpande marknadspriser på ett sådant sätt att värdet innefattar upplupen
ränta. Det globala marknadsvärdet för dessa säkerheter har två tydliga
volymkomponenter, en som representerar det nominella värdet och det
andra den upplupna räntan. Således innefattar den globala totala volymen
upplupen ränta (dvs. antalet värdepapper i omlopp plus den komplette-
rande volym som är resultatet av upplupen ränta, se 6.52), och priset somanvänds till var och en av dessa volymenheter är exklusive upplupen
ränta.
Om värdet av upplupen ränta i det finansiella kontot innefattas under
AF.79 övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive
handelskrediter och förskott snarare än under AF.33Värdepapper andra än
aktier, exklusive finansiella derivat så bör värdet av upplupen ränta även i
balansräkningen innefattas under AF.79.
7.48 Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.331) ska värderas till sina aktuella marknadsvärden.
Om aktuella marknadsvärde inte kan erhållas
a) bör kortfristiga värdepapper emitterade till pari värderas till nominellt
värde plus upplupen ränta som ej förfallit till betalning eller betalats,
samt
b) bör diskonterade värdepapper värderas till emissionskurs plus
upplupen ränta.
Dessa approximationer bör begränsas till värdepapper vilkas ursprungliga
förfallotid inte överstiger tre månader.
7.49 Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.332) ska alltid värderas till sina aktuella marknadsvärden, vare sig de
är obligationer på vilka kupongränta betalas regelbundet, diskonterings-
papper eller nollkupongare på vilka ingen eller låg kupongränta betalas.
7.50 Finansiella derivat (AF.34) bör inkluderas i balansräkningarna till sina
löpande marknadspriser. I fall att inga noterade marknadspriser existerar
(t.ex. OTC-optioner) bör ett finansiellt derivat värderas endera till det
belopp som krävs för att lösa in eller upphäva kontraktet eller till den
betalda premien.
Utgivaren av ett finansiellt derivat skaansesha ådragit sigen motsvarande
skuld.
Lån (AF.4)
7.51 De värden som ska upptas i balansräkningarna hos både långivare och
låntagare är de kapitalbelopp som låntagarna avtalsenligt har att återbetala
till långivarna, även i sådana fall där lånet omsattes i handeln med ett
avdrag eller tillägg.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 169
▼B
Aktier och andra ägarandelar (AF.5)
7.52 Aktier och andra ägarandelar ska värderas till sina aktuella kurser. Samma
marknadskurs tillämpas för både tillgångssidan och skuldsidan, fastän
aktier och andra ägarandelar i juridisk mening inte utgör en skuld för
utgivaren utan ett äganderättsanspråk på aktiebolagets likvidationsvärde,
vilket är obekant på förhand.
7.53 Noterade aktier (AF.511) ska värderas till en representativt mittkurs som
obververats på fondbörsen eller andra organiserade finansmarknader.
7.54 Värdena på icke noterade aktier (AF.512), som inte omsätts regelbundet
på organiserade marknader, bör beräknas med hänsyn till värdena på
noterade aktier. Emellertid bör dessa beräkningar ta hänsyn till skillnader
mellan de två typerna av aktier, i synnerhet deras likviditet, och de bör
beakta de samlade reservarna över bolagets livstid och dess branschtill-
hörighet.
7.55 Den beräkningsmetod som tillämpas beror i hög grad på den primär-
statistiksom finns att tillgå. Den k an till exempel ta hänsyn till uppgifter
om fusioner som inbegriper icke noterade aktier. I fall där reserverna hos
aktiebolag, som emitterar icke noterade aktier, avviker genomsnittligt och
i proportion till det nominella kapitalet från reserverna hos bolag, som
emitterar noterade aktier, torde det dessutom vara lämpligt att beräkna
marknadspriset på icke noterade aktier i proportion till uppgifter som
inkluderar reserver, till exempel nettoförmögenheten given i bolagets
balansräkning eller eget kapital beräknade enligt principerna i ENS:
Marknadskurs f¨ or
icke noterade aktier¼marknadskurs f¨ or
noterade aktier/C3eget kapital
icke noterade bolagðÞ
eget kapital
noterade bolagðÞ
Kvoten mellan marknadskurs och eget kapital kan variera med bransch.
Därför är det att föredra att beräkna marknadskursen för icke noterade
aktier bransch. Det kan finnas andra skillnader mellan noterade och icke
noterade aktiebolag, som kan inverka på skattningsmetoden.
7.56 Andra ägarandelar (AF.513) är mycket ofta en skuldförbindelse utställd av
specifika institutionella enheter (kvasibolag, internationella organisa-
tioner, statistiskt konstruerade enheter etc.). I allmänhet måste de
värderas enligt specifika metoder, såsom eget kapital eller nominellt
värde. Metoden på basis av eget kapital ska i synnerhet användas
systematiskt för kvasibolag, eftersom deras nettofömögenhet enligt
konventionen är lika med noll.
7.57 Fondandelar (AF.52) ska värderas till sin aktuella kurs på fondbörsen, om
de är noterade, eller till sitt aktuella inlösenvärde, om de kan inlösas avfonden själv.
Försäkringstekniska reserver (AF.6)
7.58 I fråga om hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver (AF.611) kan
nuvärdet av individernas försäkringstekniskt bestämda fordringar på
betalning av kapitalbelopp eller inkomster fastställas. Detta värde
inkluderar livförsäkringsföretagens ansvarsskyldighet för reserver mot
utstående risker och reserver för återbäring som ökarvärdet vid
förfallotidpunkten av kapitalförsäkringar med återbäring eller liknande
försäkringar. Då det gäller försäkringar med återbäring innefatter
reserverna kapitalvinster.
7.59 I fråga om hushållens nettofordran i pensionsfonder (AF.612) är arten av
fondernas skuld — och hushållens finansiella tillgång — beroende av
typen av pensionssystem.
Förmånsbestämda pensionssystem är sådana i vilka nivån på utlovade
pensionsförmåner till deltagande löntagare är garanterad. Skulden för ett
förmånsbestämt pensionssystem är lika med nuvärdet av de utlovade
förmånerna. Då systemet kan vara temporärt över- eller underfonderat kan
ett förmånsbestämt pensionssystem ha en positiv eller negativ netto-
förmögenhet.
Insatsrelaterade pensionssystem är sådana där förmånerna är direkt
beroende av fondens tillgångar. Skulden för ett insatsbaserat pensions-
system är det aktuella marknadsvärdet av fondens tillgångar. Fondens eget
kapital är alltid noll.
7.60 Värdet av förskottsbetalningar av försäkringspremier, som ingår i AF.62,
bestäms på basis av proportionen involverade risker i relation till tiden, för
den tid som återstår på avtalet. Värdet av reserverna för utestående1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 170
▼B
fordringar, som också ingår i AF.62, är nuvärdet av de belopp som
förväntas bli utbetalda för reglering av kraven, inklusive omtvistade krav.
Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7)
7.61 Handelskrediter och förskott (AF.71) eller övriga obetalda/förutbetalda
inkomster och utgifter, exklusive handelskrediter och förskott (AF.79) ska
för både långivare och låntagare värderas till det belopp låntagarna
avtalsenligt har att betala långivarna när förbindelsen slutregleras.
De belopp av skatter och sociala avgifter, som skall erläggas till den
offentliga sektorn och införas under AF 79, skall ej omfatta den del av
dessa skatter och sociala avgifter, som ej förväntas bli erlagd, och utgör
därför ett krav utan verkligt värde från den offentliga sektorn.
MEMORANDUMPOSTER
7.62 För att visa poster av mera specialiserat analytiskt intresse för särskilda
sektorer ska två memorandumposter inkluderas i balansräkningarna:
a) Varaktiga konsumtionsvaror (AN.m).
b) Direkta investeringar i utlandet (AF.m).
Varaktiga konsumtionsvaror (AN.m)
7.63 Varaktiga konsumtionsvaror är varaktiga varor som används av hushållen
för slutlig konsumtion upprepade gånger över tidsperioder på mer än ett
år. Det ingår i balansräkningarna endast i form av memorandumposter.
Det skulle vara lämpligt att inkludera dem som en komponent i
balansräkningen om ENS förutsatte, att de varaktiga varorna efter hand
förbrukades i produktionsprocesser, vilkas produktion består av tjänster.
Men varaktiga konsumtionsvaror behandlas inte på detta sätt.
7.64 Beståndet av varaktiga konsumtionsvaror som innehas av hushållen —
transportmedel och maskiner och inventarier i övrigt — ska värderas i
löpande priser, både brutto och med avdrag för kumulerade avsättningar
motsvarande kapitalförslitning. De uppgifter som redovisas som memo-
randumposter i balansräkningen bör vara netto, dvs. med avdrag för de
kumulerade avsättningarna.
7.65 Varaktiga varor ägda av ägarna till personliga företag kan dels användas
av företaget för produktion, dels av hushållsmedlemmar för slutlig
konsumtion. De värden som redovisas i balansräkningen för företaget bör
avspegla den andel av användningen som kan hänföras till företaget.
Direkta investeringar i utlandet (AF.m)
7.66 Direkta investeringar består av finansiella tillgångar, inte fysiskt kapital,
emedan direktinvesteringsföretaget är ett bolag eller kvasibolag hemma-
hörande i ett annat land. Finansiella tillgångar och skulder som utgör
direktainvesteringar ska allt efter arten av de finansiella tillgångarna tas
upp i kategorierna aktier och andra ägarandelar, lån samt obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter. De belopp för direkta investeringar
som ingår i var och en av dessa kategorier bör tas upp var för sig som en
memorandumpost.
FINANSIELLA BALANSRÄKNINGAR
7.67 Den finansiella balansräkningen (för en sektor eller utlandet) visar på den
vänstra sidan finansiella tillgångar och på den högra sidan skulder. Den
finansiella balansräkningens saldopost är finansiell nettoförmögenhet
(BF.90).
7.68 Den finansiella balansräkningen för en sektor kan vara konsoliderad eller
icke konsoliderad. Den icke konsoliderade finansiella balansräkningen
redovisar de finansiella tillgångarna och skulderna för de institutionella
enheter som är klassificerade inom sektorn. I jämförelse med den icke
konsoliderade finansiella balansräkningen har sådana finansiella tillgångar
och skulder, som utgör motposter till skulder respektive finansiella
tillgångar för institutionella enheter klassificerade inom samma sektor,
eliminerats från den konsoliderade finansiella balansräkningen. Kontot för
utlandets tillgångar och skulder, dvs. den finansiella balansräkningen för
utlandet (se 8.77), är enligt definition konsoliderad.
7.69 Den finansiella balansräkningen efter gäldenär/borgenär (för en sektor
eller utlandet) är en utvidgning av den finansiella balansräkningen, som
därjämte redovisar en uppdelning av finansiella tillgångar på gäldenärs-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 171
▼M4
▼B
▼B
sektor och en uppdelning av skulder på borgenärssektor. Därför ger den
information om sambanden gäldenär/borgenär och den är konsistent med
kontot för finansiella transaktioner efter gäldenär/borgenär.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 172
▼B
Bilaga 7.1
Definition av olika slags tillgångar
Klassifikation av tillgångar Definitioner
ICKE FINANSIELLA TILL-
GÅNGAR (AN)Tillgångar över vilka ägarrättigheter görs gällande av institutionella
enheter, individuellt eller kollektivt, och från vilka ägarna kan
erhålla ekonomisk nytta genom att inneha dem eller nyttja dem. Fe
består av materiella fasta tillgångar, både producerade och icke
producerade, och de flesta immateriella tillgångar för vilka inte
motsvarande skulder bokförs.
Producerade tillgångar (AN.1) Icke finansiella tillgångar som tillkommit genom produktions-
processer. Producerade tillgångar består av: materiella fasta
tillgångar; lagerstockar och värdeföremål, enligt definitioner nedan.
Fasta tillgångar (AN.11) Producerade tillgångar som används upprepat eller kontinuerligt i
produktionsprocesser under mer än ett år. Fasta tillgångar består av
materiella fasta tillgångar och immateriella fasta tillgångar, enligt
definitioner nedan.
Materiella fasta tillgångar
(AN.111)Fasta tillgångar som består av bostäder; övriga byggnader och
anläggningar; maskiner och inventarier samt odlande tillgångar,
enligt definitioner nedan.
Bostäder (AN.1111) Byggnader som används helt eller delvis som hemvist, inklusive
alla slags därmed förknippade anläggningar, såsom garage, och all
fast inredning som vanligen installeras i bostäder. Husbåtar,
pråmar, husbilar och husvagnar, vilka används som huvudsaklig
hemvist för hushåll, ingår också liksom historiska monument
huvudsakligen identifierade som bostäder. Likaledes inkluderaskostnader för markberedning.
Exempelvis innefattas bostadsbyggnader, såsom en- och tvåfa-
miljshus och andra bostadsbyggnader avsedda för annat än
tillfälligt innehav.
Ofullbordade bostäder ingår i den utsträckning som den egentlige
användaren bedöms ha övertagit äganderätten, antingen för att
byggandet sker i egen regi eller genom existensen av ett
köpekontrakt. Bostäder som anskaffats för militär personal ingår
eftersom de, i likhet med bostäder förvärvade av civila enheter,
används för produktionen av bostadstjänster.
Övriga byggnader och anlägg-
ningar (AN.1112)Övriga byggnader och anläggningar, enligt definition nedan.
Ofullbordade byggnader och anläggningar ingår i den utsträckning
som den egentlige användaren bedöms ha övertagit äganderätten,
antingen för att byggandet sker för eget bruk eller genom
köpekontrakt. Byggnader och anläggningar som anskaffats för
militära ändamål ingår i den utsträckning som de liknar civila
byggnader anskaffade för produktionsändamål och används på
samma sätt.
Övriga byggnader (AN.11121) Övriga byggnader än bostäder inklusive inredning, anordningar och
utrustning, som utgör integrerande delar av byggnadsverket, och
kostnader för markberedning. Historiska monument huvudsakligen
identifierade som övriga byggnader ingår också.
Exempelvis innefattas magasins- och industribyggnader, affärs-
byggnader, offentliga nöjeslokaler, hotell, restauranger,
skolbyggnader, byggnader för sjuk- och hälsovård etc.
Anläggningar (AN.11122) Andra konstruktioner än byggnader, inklusive kostnader för gator,
avloppsledningar och markberedning som hänför sig till annat
änbostadsbyggnader eller övriga byggnader. Likaledes ingår
historiska monument, som det inte är möjligt att identifiera som
bostäder eller övriga byggnader, och schakt, tunnlar och andra
byggnadsverkförk nippade med brytning av mineraltillgångar.
(Väsentliga markförbättringar, t.ex. dammanläggningar och
fördämningar mot översvämningar, ingår i markvärdet.)
Exempelvis innefattas landsvägar, gator, vägar, järnvägar och
flygfältens start- och landningsbanor; vattenvägar, hamnar,
dammanläggningar och andra vattenbyggnader, långväga rörled-
ningar, teleledningar och kraftledningar; lokala rörledningar och
kablar, därtill hörande anläggningar; konstruktioner för gruvdrift
och industri samt konstruktioner för idrott och rekreation.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 173
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Maskiner och inventarier
(AN.1113)Transportmedel och övriga maskiner och inventarier, enligt
definitioner nedan utom sådana som anskaffats av hushållen förslutlig konsumtion. Verktyg och redskap som är relativt billiga och
köps i tämligen jämn takt, exempelvis handverktyg, kan uteslutas.
Likaså utesluts maskiner och inventarier som utgör delar av
byggnader och som inkluderas i bostäder och övriga byggnader.
Maskiner och inventarier i ofullbordat skick utesluts, såvitt de inte
tillverkats för eget bruk, därför att den egentlige användaren inte
bedöms överta äganderätten förrän vid överlämnandet av till-
gången. Maskiner och inventarier som anskaffats för militära
ändamål ingår i den utsträckning som de liknar varor som
anskaffats av civila enheter för produktionsändamål och som
militären använder på samma sätt.
Maskiner och inventarier som anskaffats av hushållen för slutlig
konsumtion behandlas inte som en tillgång. De innefattas i stället i
memorandumposten ”varaktiga konsumtionsvaror” i balansräk-
ningen för hushållen. Husbåtar, pråmar, husbilar och husvagnar,
som används av hushållen som huvudsaklig hemvist, ingår bland
bostäder.
Transportmedel (AN.11131) Utrustning för förflyttning av människor och föremål. Exempelvis
innefattas produkter, utom delar, ingående i CPA:s(
1) underavdel-
ning DM, transportmedel, t.ex. motorfordon, släpvagnar och
påhängsvagnar; fartyg; järnvägslokoch spårvägarnas motorvagnar
och rullande materiel; flygplan och rymdfarkoster samt motor-
cyklar, cyklar etc.
Övriga maskiner och inventarier
(AN.11132)Maskiner och inventarier som inte klassificerats annorstädes.
Exempelvis innefattas produkter utom delar, installations-, repara-
tions- och underhållstjänster ingående i CPA-grupperna 29.1,
maskiner för alstrande och användning av mekanisk kraft, utom
för luftfartyg och fordon; 29.2, andra maskiner för allmänt
ändamål; 29.3, jord- och skogsbruksmaskiner; 29.4, verktygs-
maskiner; 29.5, andra specialmaskiner; i CPA-avdelningarna 30,
kontorsmaskiner och datorer; 31, andra elektriska maskiner och
artiklar; 32, teleprodukter samt 33, precisionsinstrument, medi-
cinska och optiska instrument samt ur. Andra exempel är produkter
förutom delar inkluderade i CPA-kategorin 23.30.2, obestrålade
bränsleelement för kärnreaktorer; i CPA-grupperna 36.1, möbler;
diverse övriga tillverkade varor; 36,3, musikinstrument; 36,4,
sportartiklar samt 28.3, ånggeneratorer utom varmvattenpannor för
centraluppvärmning.
Odlade tillgångar (AN.1114) Avelsdjur, mjölkkor, dragdjur etc. och vingårdar, fruktträdgårdar
och övriga trädplanteringar som ger återkommande skörd, vilka är
under direkt kontroll, ansvar och ledning av institutionella enheter,
enligt definitioner nedan.
Odlade tillgångar som ej nått mognad exkluderas, försåvitt de inte
produceras för eget bruk.
Avelsdjur, mjölkkor, dragdjur
etc. (AN.11141)Djurbesättningar som hålls för de produkter de tillhandahåller år
efter år. De inkluderar avelsbesättningar (inklusive fisk och
fjäderfä), mjölkkor, dragdjur, får och andra djur som används för
ullproduktion och djur använda för transporter, kapplöpningar eller
underhållning.
Vingårdar, fruktträdgårdar och
andra trädplanteringar med
återkommande skörd
(AN.11142)Träd (inklusive vinstockar och buskar) som odlas för produkter de
frambringar år efter år, inklusive sådana som odlas för frukter och
nötter, för sav och kåda samt för bark- och lövprodukter.
Immateriella fasta tillgångar
(AN.112)Fasta tillgångar som består av mineralprospektering, datorprogram-
vara, litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk och
övriga immateriella fasta tillgångar, enligt definitioner nedan.
Mineralprospektering
(AN.1121)Värdet av prospekteringskostnader för petroleum och naturgas och
för andra mineraltillgångar än petroleum. Dessa utgifter innefattar
kostnader före koncessionstillstånd, koncessions- och anskaffnings-
kostnader, värderingskostnader och kostnader för faktisk
provborrning, såväl som kostnader för undersökningar från luften
och annorledes, transportkostnader etc., som uppkommit för att
möjliggöra proven.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 174
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Datorprogramvara (AN.1122) Datorprogram, programbeskrivningar och hjälpmateriel för både
system- och tillämpningsprogram. Här ingår inköpt programvara
och egenutvecklad programvara om utgiften är stor. Stora utgifter
för inköp, utveckling eller utökning av databaser som förväntas bli
använda mer än ett år ingår också, vare sig dessa marknadsförs
eller ej.
Litterära, musikaliska och annan
konstnärliga orginalverk
(AN.1123)Originalfilm, ljudupptagningar, manuskript, band, modeller etc., på
vilka dramatiska föreställningar, radio- och televisionsprogram,
musikuppföranden, idrottstävlingar, litterära och konstnärliga verk,
etc., är inspelade eller uttryckta. Verk som producerats för egen
räkning ingår. I en del fall, t.ex. filmer, kan det finnas mångfaldiga
original.
Övriga immateriella fasta till-
gångar (AN.1129)Ny information, specialkunskaper etc., som inte klassificerats
annorstädes och vars användning i produktionen begränsas till de
enheter som har förvärvat ägarrättigheter över dem eller till andra
enheter som beviljats rättigheter av de senare.
Lagerstockar (AN.12) Producerade tillgångar som består av varor och tjänster som blivit
till under den innevarande perioden eller under en tidigare period
och som hålls för försäljning, användning i produktionen eller
annan användning vid en senare tidpunkt. De består av insatsvaror,
varor i arbete, färdigvaror och handelsvaror, enligt definitioner
nedan.
Här ingår alla lager som innehas av den offentliga förvaltningen
inklusive, men inte begränsat till, lager av strategiska material,
spannmål och andra varor av särskild betydelse för landet.
Insatsvaror (AN.121) Varor som ägarna avser att använda som insats i sina egna
produktionsprocesser och inte att återförsälja.
Varor i arbete (AN.122) Varor och tjänster som är delvis färdiga men som vanligen inte
överlämnas till andra enheter utan vidare bearbetning eller som inte
är mogna och vars produktionsprocess ska fortsättas av samma
producent under en följande period. Exkluderade är delvis färdiga
byggnadsverkför vilk a slutanvändaren bedöms ha övertagit
äganderätten, antingen för att produktionen är för eget bruk eller
genom köpekontrakt. De består av växande skog, växande skörd,
slaktdjur etc. och övriga varor i arbete, enligt definitioner nedan.
Växande skog, växande skörd,
slaktdjur etc. (AN.1221)Djurbesättningar som uppföds för produkter som endast erhålls vid
slakt, t.ex. fjäderfä och kommersiellt odlad fisk, träd och annan
vegetation som ger avkastning en enda gång vid avverkningen och
omogna odlade tillgångar som ger återkommande avkastning.
Övriga varor i arbete (AN.1222) Varor andra än odlade tillgångar och tjänster som blivit delvis
bearbetade, tillverkade eller sammansatta av producenten men som
vanligen inte säljs, avsänds eller överlämnas till andra utan vidare
bearbetning.
Färdigvaror (AN.123) Varor som är färdiga för försäljning eller skeppning från
producenten.
Handelsvaror (AN.124) Varor som förvärvats av företag, såsom grossister och detaljister, i
syfte att återförsäljas utan vidare bearbetning (dvs. inte förändrade
på annat sätt än genom att de presenteras på attraktivt sätt för
kunden).
Värdeföremål (AN.13) Producerade tillgångar som inte främst används för produktion eller
konsumtion, som förväntas stiga i värde eller åtminstone inte
sjunka i realvärde, som inte försämras över tiden under normala
betingelser och som förvärvas och innehas primärt av värdebe-
varande skäl. Värdeföremål består av ädla metaller och ädelstenar,
antikviteter och andra konstföremål och övriga värdeföremål, enligt
definition nedan.
Ädla metaller och ädelstenar
(AN.131)Ädla metaller och ädelstenar som inte innehas av företag för
användning som insats i produktionsprocesser.
Antikviteter och andra konst-
föremål (AN.132)Målningar, skulpturer etc., erkända som konstverk och antikviteter.
Övriga värdeföremål (AN.139) Värdeföremål som ej klassificerats annorstädes, t.ex. samlingar och
juveler av betydande värde formade av ädelstenar och ädla
metaller.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 175
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Icke producerade tillgångar
(AN.2)Icke finansiella tillgångar som tillkommit på annat sätt än genom
produktionsprocesser. Icke producerade tillgångar består av
materiella och immateriella tillgångar enligt definitioner nedan.
Kostnader för ägarbyte och för väsentliga förbättringar som gäller
dessa tillgångar ingår också.
Materiella icke producerade
tillgångar (AN.21)Icke producerade tillgångar som förekommer i naturen och över
vilka äganderätt kan göras gällande och överlåtas. Natur- och
miljötillgångar över vilka ägarrättigheter inte har gjorts eller kan
göras gällande, såsom öppet hav eller luft, är exkluderade.
Materiella icke producerade tillgångar består av mark, mineraltill-
gångar, icke odlade biologiska tillgångar och vattenresurser, enligt
definitioner nedan.
Mark (AN.211) Den mark, inklusive jordtäcket och allt slags anslutande ytvatten,
över vilka ägarrättigheter görs gällande. Väsentliga förbättringar
som inte kan skiljas fysiskt från marken som sådan ingår också.
Exkluderade är alla slags byggnader eller andra byggnadsverk som
är belägna på marken eller löper därigenom; odlade grödor, träd
och djur; mineraltillgångar; icke odlade biologiska tillgångar och
vattenresurser under marken. Mark består av tomt- och
anläggningsmark, odlad mark, rekreationsmark med anslutande
ytvatten och övrig markmed anslutande ytvatten, enligt defini-
tioner nedan.
Tomt- och anläggningsmark
(AN.2111)Markpå vilk en bostäder, övriga byggnader och anläggningar är
byggda eller i vilken deras grunder är grävda, inklusive gårdsplaner
och trädgårdar som bedöms vara en integrerad del av lantgårdar
och andra bostäder och tillfartsvägar till lantgårdar.
Odlad mark (AN.2112) Mark på vilken jordbruks- eller trädgårdsproduktion bedrivs för
kommersiella ändamål eller för eget uppehälle och, i princip
inklusive, mark under trädplanteringar, fruktträdgårdar och
vingårdar.
Rekreationsmark med anslu-
tande ytvatten (AN.2113)Marksom används som privatägda lustgårdar, park områden och
nöjesfält och offentligt ägda parker och rekreationsområden,
tillsammans med anslutande vattenyta.
Övrig markmed anslutande
ytvatten (AN.2119)Mark som ej klassificerats annorstädes, inklusive privata trädgårdar
och tomter som inte uppodlats för egen försörjning eller för
kommersiella ändamål, allmänningar, mark omkring bostäder
utöver sådana gårdsplaner och trädgårdar som bedöms vara en
integrerande del av lantgårdar och andra bostäder och anslutande
ytvatten.
Mineraltillgångar (AN.212) Bevisade och sannolika reserver av mineraltillgångar belägna på
eller under markytan och som är ekonomiskt exploaterbara givet
befintlig teknik och aktuella relativpriser. Ägarrättigheter till
mineraltillgångar kan vanligen särskiljas från ägarrättigheterna till
marken som sådan. Mineraltillgångar består av kol-, olje- och
naturgastillgångar, metalliska mineraltillgångar och icke metalliska
mineraltillgångar, enligt definitioner nedan.
Kol-, olje- och naturgastill-
gångar (AN.2121)Tillgångar av antracit, bituminöst kol och brunkol; fyndigheter och
fält av råolja och naturgas.
Metalliska mineraltillgångar
(AN.2122)Fyndigheter av järn, ädelmetaller och andra metaller.
Icke metalliska mineraltill-
gångar (AN.2123)Stenbrott, lertäkter och grustag; fyndigheter av kemiska mineral
och konstgödselmineral; fyndigheter av kvarts, gips, naturliga
ädelstenar, asfalt och bitumen, torv och andra icke metalliska
mineral utom kol och petroleum.
Icke odlade biologiska tillgångar
(AN.213)Djur och växter som ger avkastning både en enda gång och vid
upprepade tillfällen och över vilka ägarrättigheter görs gällande
men för vilka naturlig tillväxt och/eller förnyelse inte är under
direkt kontroll, ansvar och ledning av institutionella enheter.
Exempelvis urskogar och fiskevatten inom landets territorium.
Endast sådana resurser som redan är, eller sannolikt snart kommer
att vara, exploaterbara för ekonomiska ändamål bör inkluderas.
Vattenresurser (AN.214) Vattenförande skikt och andra grundvattenresurser i den mån som
knapphet därpå leder till framtvingandet av ägarrättigheter och/eller
nyttjanderättigheter, marknadsvärdering och något mått av ekono-
miskk ontroll.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 176
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Immateriella icke producerade
tillgångar (AN.22)Icke producerade tillgångar som är samhälleliga konstruktioner. De
skapas och befästs genom juridiska eller bokföringsmässiga
åtgärder, som att bevilja ett patent eller överlåta någon ekonomisk
förmån till en tredje part. Några berättigar ägarna att inlåta sig i
vissa specifika aktiviteter och att utestänga andra institutionella
enheter från att göra detsamma utom med ägarens tillstånd.
Immateriella icke producerade tillgångar består av patent, arrenden
och andra överlåtelsebara kontrakt, förvärvad goodwill och övriga
immateriella icke producerade tillgångar.
Patent (AN.221) Uppfinningar inom olika kategorier av tekniska nyheter som enligt
lag eller genom domslut kan ges patentskydd. Exempelvis
innefattas anordningar i fråga om material, processer, mekanismer,
elektriska och elektroniska kretsar och apparater, farmaceutiska
formuleringar och nya varianter av levande organismer skapade på
konstgjord väg.
Arrenden och andra överlåtelse-
bara kontrakt (AN.222)Arrenden eller kontrakt där innehavaren har rätt att överföra
arrendet på en tredje part oberoende av utarrenderaren. Exempelvis
innefattas arrenden av markoch byggnader och andra byggnads-
verk, koncessioner eller exklusiva rättigheter att exploatera
mineraltillgångar eller fiskebankar, överlåtelsebara kontrakt med
idrottsmän och författare och optioner att köpa ännu ej producerade
tillgångar. Kontrakt på hyra av maskiner är exkluderade från icke
finansiella immateriella tillgångar.
Förvärvad goodwill (AN.223) Skillnaden mellan det värde som betalats för ett inarbetat företag
och nettosumman av företagets tillgångar och skulder, för vilket
varje post har identifierats och värderats för sig. Värdet av goodwill
inkluderar därför allt i fråga om långsiktiga fördelar för affärs-
verksamheten som inte blivit separat identifierat som en tillgång,
såväl som värdet av att tillgångarna används i förening och inte
bara är en samling separabla tillgångar.
Övriga immateriella icke
producerade tillgångar (AN.229)Immateriella icke producerade tillgångar som ej klassificerats
annorstädes.
FINANSIELLA TILLGÅNGAR
OCH SKULDER (AF)Finansiella tillgångar är ekonomiska tillgångar som betalnings-
medel, finansiella fordringar och sådana ekonomiska tillgångar som
till sin karaktär liknar finansiella fordringar.
Betalningsmedel består av monetärt guld, särskilda dragningsrätter,
sedlar och mynt samt överförbar inlåning.
Finansiella fordringar berättigar ägarna (långivarna) att utan någon
motprestation erhålla en betalning eller serie av betalningar från
andra institutionella enheter (låntagarna) som har motsvarande
skuld.
Exempel på ekonomiska tillgångar som till sin karaktär liknar
finansiella fordringar är aktier och andra ägarandelar och delvis
villkorade tillgångar.
Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) (AF.1)De finansiella tillgångar som klassificeras i denna kategori är de
enda finansiella tillgångar för vilka det inte finns några motsva-
rande skulder i ENS.
Monetärt guld (AF.11) Guld som hålls som en del av valutareserven hos monetära
myndigheter eller hos andra som står under effektiv myndighets-
kontroll.
Särskilda dragningsrätter (SDR)
(AF.12)Internationella reservtillgångar som skapats av Internationella
valutafonden (IMF) och tilldelade dess medlemmar för att öka
medlemmarnas existerande reservtillgångar.
Sedlar, mynt och inlåning
(AF.2)Utelöpande sedlar och mynt och all sorts inlåning i nationell och
utländskvaluta.
Sedlar och mynt (AF.21) Utelöpande sedlar och mynt som vanligtvis används vid betal-
ningar.
Överförbar inlåning (AF.22) Inlåning (i nationell eller utländskvaluta) som omedelbart k an
omvandlas till kontanter eller som är överförbara med check,
girering, debitering eller liknande utan någon form av märkbar
begränsning eller straffavgift.
Övrig inlåning (AF.29) Inlåning (i nationell eller utländskvaluta) som inte är överförbar.
Övrig inlåning kan inte användas till att när som helst göra
betalningar och kan inte omvandlas till kontanter eller överförbar
inlåning utan någon form av märkbar begränsning eller straffavgift.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 177
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Värdepapper andra än aktier
(AF.3)Finansiella tillgångar som är innehavarinstrument, vilka vanligtvis
är överlåtbara och i vilka det förekommer handel på andra-
handsmarknader eller som kan användas för avräkning och som
inte ger innehavaren någon form av äganderätt till den institutio-
nella enhet som har givit ut dem.
Värdepapper andra än aktier,
exklusive finansiella derivat
(AF.33)Värdepapper andra än aktier som ger innehavaren ovillkorlig rätt
till en fast eller i kontrakt bestämd rörlig avkastning i form av
kupongbetalningar (ränta) och/eller en bestämd fast summa på en
eller flera specificerade dagar eller som börjar från en vid
emissionen bestämd dag.
Kortfristiga värdepapper andra
än aktier, exklusive finansiella
derivat (AF.331)Värdepapper andra än aktier utom finansiella derivat, vilkas
ursprungliga löptid normalt är ett år eller mindre och i undan-
tagsfall maximalt två år.
Långfristiga värdepapper andra
än aktier, exklusive finansiella
derivat (AF.332)Värdepapper andra än aktier utom finansiella derivat, vilkas
ursprungliga löptid normalt är mer än ett år och i undantagsfall
mer än minst två år.
Finansiella derivat (AF.34) Finansiella tillgångar som är baserade på eller härledda från ett
annat underliggande instrument. Det underliggande instrumentet är
vanligen en annan finansiell tillgång, men kan också vara en råvara
eller ett index.
Lån (AF.4) Finansiella tillgångar som skapas när långivare — antingen direkt
eller genom mäklare — ger lån till låntagare, antingen bestyrkta
genom icke överlåtbara dokument eller ej styrkta av dokument.
Kortfristiga lån (AF.41) Lån vilkas ursprungliga löptid normalt är ett år eller mindre, och i
undantagsfall maximalt två år, och lån som ska betalas tillbaka vid
uppsägning.
Långfristiga lån (AF.42) Lån vilkas ursprungliga löptid normalt är mer än ett år, och i
undantagsfall mer än två år som minimum.
Aktier och andra ägarandelar
(AF.5)Finansiella tillgångar som representerar äganderätt till bolag eller
kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis
innehavaren till en del av bolagens eller kvasibolagens vinster
och till en del av deras egna kapital vid eventuell likvidering.
Aktier och andra ägarandelar,
exklusive fondandelar (AF.51)Finansiella tillgångar exklusive fondandelar som representerar
äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar
berättigar vanligtvis innehavaren till en del av bolagens eller
kvasibolagens vinster och till en del av deras enga kapital vid en
eventuell likvidering.
Noterade aktier, exklusive
fondandelar (AF.511)
Icke noterade aktier, exklusive
fondandelar (AF.512)Aktier omfattar inkomstbärande andelar i bolagskapital i form av
värdepapper som i princip är överlåtelsebara. Noterade aktier
omfattar aktier vars pris noteras på en erkänd fondbörs eller annan
form av andrahandsmarknad. Icke noterade aktier omfattar sådana
aktier som inte är noterade.
Andra ägarandelar (AF.513) Alla former av ägarandelar som inte klassificeras i underpositio-
nerna AF.511 och AF.512 eller i underkategori AF.52.
Fondandelar (AF.52) Andelar som emitterats av en speciell typ av finansiella bolag, vars
enda ändamål är att investera de insamlade medlen på penning-
marknaden, kapitalmarknaden och/eller fastighetsmarknaden.
Försäkringstekniska reserver
(AF.6)Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag och (självständiga
och icke självständiga) pensionsfonder för att täcka förpliktelser
mot försäkringstagare eller förmånstagare såsom föreskrivs i rådets
direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om försäkrings-
företags årsredovisningar och konsoliderade räkenskaper.
Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfondsreserver (AF.61)Tekniska avsättningar hos berörda företag och kvasibolag i syfte att
— när de upprättade villkoren är uppfyllda — kunna infria
kommande ersättnings- och understödsanspråk.
Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver (AF.611)Tekniska avsättningar för att täcka utelöpande risker och tekniska
avsättningar för bonusförpliktelser som ökar slutvärdet av bonus-
kapitalet eller liknande program.
Hushållens nettofordran i
pensionsfondsreserver (AF.612)Tekniska avsättningar hos självständiga och icke självständiga
pensionsfonder som är grundade av arbetsgivare och/eller anställda
eller grupper av egenföretagare för att tillförsäkra anställda eller
egenföretagare pensioner.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 178
▼B
Klassifikation av tillgångar Definitioner
Förskottsbetalning av
försäkringspremier och reserver
för utestående fordringar
(AF.62)Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag och (självständiga
och icke självständiga) pensionsfonder för
— den del av tecknade bruttopremier som hänför sig till den
följande räkenskapsperioden (förskottsbetalning av försäkring-
spremier),
— den beräknade totala slutliga kostnaden för att reglera alla krav
som uppkommit genom händelser som har inträffat under
räkenskapsperioden, antingen dessa är anmälda eller inte,
minus belopp som redan betalats för sådana krav (reserver för
utestående fordringar).
Obetalda/förutbetalda
inkomster och utgifter (AF.7)Finansiella fordringar som uppkommit som en motpost till en
finansiell eller icke finansiell transaktion när det föreligger en
tidsskillnad mellan transaktionen och den motsvarande betalningen.
Handelskrediter och förskott
(AF.71)Finansiella fordringar i samband med kreditgivning vid leveran-
törers och köpares transaktioner av varor och tjänster och
förskottsbetalningar för produkter under framställning eller
beställda produkter och vilka är förbundna med sådana trans-
aktioner.
Övriga obetalda/förutbetalda
inkomster och utgifter, exklu-
sive handelskrediter och förskott
(AF.79)Finansiella fordringar som uppkommer när det finns tidsskillnader
mellan fördelningstransaktioner eller finansiella transaktioner på
sekundärmarknaden och motsvarande betalning. Den omfattar
också finansiella fordringar som beror på upplupna intäkter.
Memorandumposter ENS kräver flera memorandumposter för att redovisa tillgångar
vilka inte identifieras separat i dess huvudstruktur men som är av
mera specialiserat analytiskt intresse.
Varaktiga konsumtionsvaror
(AN.m)Varaktiga varor förvärvade av hushåll för slutlig konsumtion (dvs.
varor som inte används av hushåll för värdebevarande ändamål
eller av personliga företag ägda av hushåll för produktionsä-
ndamål).
Direkta investeringar i utlandet
(AF.m)Direkta investeringar i utlandet som medför en varaktig relation
mellan en inhemsk institutionell enhet i en ekonomi (direkt-
investerare) och en inhemskinstitutionell enhet i en annan ek onomi
än investerarens (direktinvesteringsföretag). Direktinvesterarens
syfte är att utöva en betydande grad av inflytande på ledningen
av företaget i den andra ekonomin.
(1) Statistical Classification of Products by Activity (CPA), 1993.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 179
▼B
Bilaga 7.2
Översikt över poster från ingående balans till utgående balans
Klassifikation
av tillgångar,
skulder och
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1 och III.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Icke finansi-
ella till-
gångarAN P.5, K.1,
K.2K.3, K.4,
K.5, K.6,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN
Producerade
tillgångarAN.1 P.5, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1
Fasta till-
gångar (1)AN.11 P.51, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.11
Materiella
fasta till-
gångarAN.111 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.111
Bostäder AN.1111 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1111
Övriga
byggnader
och anlägg-
ningarAN.1112 P.511, K.1 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1112
Maskiner
och inventa-
rierAN.1113 P.511, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1113
Odlade till-
gångarAN.1114 P.511, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1114
Immateriella
fasta till-
gångarAN.112 P.512, K.1 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.112
Lager-
stockarAN.12 P.52 K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.12
Värde-
föremålAN.13 P.53 K.4, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.131996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 180
▼B
Klassifikation
av tillgångar,
skulder och
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1 och III.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Icke produ-
cerade till-
gångarAN.2 K.2,
P.513, K.1K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.2
Materiella
icke produ-
cerade till-
gångarAN.21 K.21,
P.513, K.1K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.21
MarkAN.211 K.21,
P.513, K.1K.3, K.62,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.211
Mineraltill-
gångarAN.212 K.21,
P.513K.3, K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.212
Icke odlade
biologiska
tillgångarAN.213 K.21,
P.513K.3, K.5,
K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.213
Vattenre-
surserAN.214 K.21,
P.513K.3, K.61,
K.62, K.7,
K.8, K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.214
Immateriella
icke produ-
cerade till-
gångarAN.22 K.22,
P.513K.3, K.62,
K.7, K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.22
Finansiella
tillgångar/
skulder (2)AF F. K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF
Monetärt
guld och
särskilda
drag-
ningsrätter
(SDR)
(endast till-
gångar)AF.1 F.1 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.1
Sedlar, mynt
och inlåningAF.2 F.2 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 181
▼B
Klassifikation
av tillgångar,
skulder och
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1 och III.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Värdepapper
andra än
aktierAF.3 F.3 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.3
Lån AF.4 F.4 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.4
Aktier och
andra
ägarandelarAF.5 F.5 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.5
Försäkring-
stekniska
reserverAF.6 F.6 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.6
Obetalda/
förutbetalda
inkomster
och utgifterAF.7 F.7 K.7, K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.7
Netto-
förmögenhetB.90 B.10.1 B.10.2 B.10.31 B.10.32 B.90
(1) Memorandumpost: AN.m Varaktiga konsumtionsvaror.
(2) Memorandumpost: AF.m Direkta investeringar i utlandet.AN. …, AF. … är från Klassifikation av tillgångar.
Saldoposter
B.10.1 Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfereringarB.10.2 Förändringar i nettoförmögenhet genom andra volymförändringar av tillgångarB.10.31 Förändringar i nettoförmögenhet genom neutrala kapitalvinster/-förluster
B.10.32 Förändringar i nettoförmögenhet genom reala kapitalvinster/-förluster
B.90 NettoförmögenhetTransaktioner i finansiella tillgångar och skulder
F. Transaktioner i finansiella tillgångar och skulder
F.1 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR)F.2 Sedlar, mynt och inlåning
F.3 Värdepapper andra än aktier
F.4 LånF.5 Aktier och andra ägarandelar
F.6 Försäkringstekniska reserver
F.7 Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifterTransaktioner i varor och tjänster
P.5 Bruttoinvestering
P.51 Fast bruttoinvesteringP.511 Anskaffning minus avyttring av materiella fasta tillgångar
P.512 Anskaffning minus avyttring av immateriella fasta tillgångar
P.513 Ökning av värdet av icke finansiella icke producerade tillgångar1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 182
▼B
P.52 Lagerinvestering
P.53 Anskaffning minus avyttring av värdeföremål
Andra kapitalbildningsposter
K.1 KapitalförslitningK.2 Anskaffning minus avyttring av icke finansiella icke producerade tillgångar
K.21 Anskaffning minus avyttring av mark och andra materiella icke producerade tillgångar
K.22 Anskaffning minus avyttring av immateriella icke producerade tillgångarK.3 Ekonomisk tillblivelse av icke producerade tillgångar
K.4 Ekonomisk tillblivelse av producerade tillgångar
K.5 Naturlig tillväxt av icke odlade biologiska tillgångarK.6 Ekonomiskt försvinnande av icke producerade tillgångar
K.61 Uttag av naturtillgångar
K.62 Övrigt ekonomiskt försvinnande av icke producerade tillgångarK.7 Förlust genom katastrofer
K.8 Konfiskation utan ersättning
K.9 Övriga volymförändringar i icke finansiella tillgångarK.10 Övriga volymförändringar i finansiella tillgångar och skulder
K.11 Nominella kapitalvinster/-förluster
K.11.1 Neutrala kapitalvinster/-förlusterK.11.2 Reala kapitalvinster/-förluster
K.12 Klassificerings- och strukturförändringar
K.12.1 Förändring i sektorklassificering och strukturK.12.2 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering av guld
K.12.22 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder annat än monetarisering/demoneta-
risering av guld1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 183
▼B
KAPITEL 8
KONTOSYSTEM OCH SALDOPOSTER
8.01 ENS redovisar flöden och stockar i en ordnad uppsättning av konton vilka
beskriver det ekonomiska kretsloppet från inkomstbildning, via fördelning
och omfördelning av inkomster och slutligen kapitalbildning i form av
tillgångar.
8.02 Vart och ett av kontona visar transaktioner som balanserar, antingen på
grund av de definitioner som har använts eller därför att någon viktig
saldopost förs vidare till nästa konto.
8.03 Genom en strukturerad redovisning av transaktionerna, gjord i enlighet
med en logisk analys av det ekonomiska livet, erhåller man de aggregat
som krävs för att studera en bransch, en institutionell sektor eller
undersektor liksom den totala ekonomin. Uppdelningen av kontona har
genomförts så att man ska få fram den mest betydelsefulla ekonomiska
informationen.
8.04 Kontona grupperas i tre olika kategorier:
a) löpande konton,
b) kapitalbildningskonton,
c) balansräkningar.
Löpande konton behandlar bildande, fördelning och omfördelning av
inkomsterna och hur dessa används i form av slutlig konsumtion. Vidare
kan man här beräkna sparandet, vilket är en viktig faktor vid kapitalbild-
ningen.
Kapitalbildningskonton analyserar de olika komponenterna i förändring-
arna av tillgångar och skulder hos olika enheter, och gör att man kan
beräkna förändringar i nettoförmögenhet (skillnaden mellan tillgångar och
skulder).
Balansräkningar visar totala tillgångar och skulder hos de olika enheterna
vid början av och slutet av bokföringsperioden, såväl som deras
nettoförmögenhet. Flödena för varje tillgångs- eller skuldpost som har
redovisats i kapitalbildningskontona uppträder igen i förändringarna i
balansräkningskontona.
8.05 Kontosystemet avser, helt eller delvis, institutionella enheter, institutio-
nella sektorer eller undersektorer, branscher eller den totala ekonomin.
8.06 Saldoposterna tas fram både brutto och netto. De är bruttoredovisade om
de beräknas före avdrag för kapitalförslitning och de är netto om de
beräknas efter ett sådant avdrag. Det är mera informativt att uttrycka
saldoposter som rör inkomster i nettotermer.
8.07 Kontona presenteras på olika sätt:
a) i form av integrerade ekonomiska räkenskaper som visar kontona för
alla institutionella sektorer, den totala ekonomin och utlandet i en enda
tabell.
b) i form av en uppsättning konton som ger mera detaljerad information.
De tabeller som visar hur varje konto ställs upp visas i det avsnitt i
detta kapitel som heter ”Kontosystem”.
c) i form av matriser, i vilka varje konto representeras parvis av en rad
och en kolumn.
8.08 Översiktlig presentation av konton, saldoposter och huvudaggregat:1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 184
Tabell 8.1 — Översiktlig presentation av konton, saldoposter och huvudaggregat
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystem för institutionella sektorer
Löpande
kontonI. Produktionskonto I. Produktionskonto B.1 Förädlingsvärde
B.2 Driftsöverskott
B.3 Sammansatt förvärvsin-
komst
B.4 Företagarinkomst
B.5 PrimärinkomstsaldoB.6 Disponibel inkomst
B.7 Justerad disponibel
inkomst
B.8 SparandeNationalprodukt (BNP/NNP)
Nationalinkomst (BNI, NNI)
Disponibel nationalinkomst
SparandeII. Inkomstfördelings- och
inkomstanvändnings-
kontonII.1. Konto för primär
inkomstfördelningII.1.1. Konto för inkomst-
bildning
II.1.2. Konto för allokering
av primära inkomsterII.1.2.1. Konto för företaga-
rinkomster
II.1.2.2. Konto för allo-
kering av övriga
primära inkomster
II.2. Konto för sekundär
inkomstfördelning
II.3. Konto för omfördel-
ning av inkomster in
natura
II.4. Inkomstanvändnings-
konto
II.4.1. Konto för användning
av disponibel inkomst
II.4.2. Konto för användning
av justerad disponibel
inkomst▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 185
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystem för institutionella sektorer
Kapitalbild-
ningskontonIII. Kapitalbildningskonton III.1. Kapitalkonto III.1.1. Konto för
förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapi-
taltransfereringar
III.1.2. Konto för anskaff-
ning av icke
finansiella tillgångarB.10.1 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom sparande
och kapitaltransfe-
reringar
B.9 Finansiellt
sparande/netto-
upplåning
B.9 Finansiellt
sparande/netto-
upplåning
B.10.2 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom andra
volymförändringar i
tillgångarna
B.10.3 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom nominella
kapitalvinster/-
förluster
B.10.31 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom neutrala
kapitalvinster/-
förluster
B.10.32 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom reala kapi-
talvinster/-förlusterIII.2. Konto för finansiella
transaktioner
III.3. Konto för andra
förändringar i till-
gångarnaIII.3.1. Konto för andra
volymförändringar i
tillgångarna
III.3.2. Omvärderingskonto III.3.2.1. Neutrala kapital-
vinster/-förluster
III.3.2.2. Reala kapital-
vinster/-förluster
Balansräk-
ningarIV. Balansräkningar IV.1. Ingående balansräk-
ning
IV.2. Förändringar i
balansräkningen
IV.3. Utgående balansräk-
ningB.90 Nettoförmögenhet
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet
B.90 NettoförmögenhetNationalförmögenhet
Förändringar i national-
förmögenhet
Nationalförmögenhet
0. Varu-
och
tjänste-
kontoTransaktionskonton
0. Varu- och tjänstekonto▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 186
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystem för institutionella sektorer
Utlandskonton
Löpande
kontonV. Utlandskonton V.I. Utrikeskonto för varor
och tjänster
V.II. Utrikeskonto för pri-
mära inkomster och
löpande transfereringarB.11 Utrikessaldo för
varor och tjänster
B.12 Bytesbalans
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapi-
taltransfereringar
B.9 Finansiellt sparande/
nettoupplåning
B.9 Finansiellt sparande/
nettoupplåning
B.10.2 Förändringer i netto-
förmögenhet genom
andra volymföränd-
ringar i tillgångarna
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella, neutrala
resp. reala kapital-
vinster/-förluster
B.90 Nettoförmögenhet
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet
B.90 NettoförmögenhetUtrikessaldo för varor och
tjänster
Bytesbalans
Finansiellt sparande/netto-
upplåning
Finansiell utlandsställning
Finansiell utlandsställningKapitalbild-
ningskontonV.III. Utrikeskonto för kapi-
talbildningV.III.1. Kapitalkonto V.III.1.1. Konto för förän-
dringar i netto-
förmögenhet
genom sparande
och kapitaltransfe-
reringar
V.III.1.2. Konto för anskaff-
ning av icke
finansiella till-
gångar
V.III.2. Konto för finansiella
transaktioner
V.III.3. Konto för andra
förändringar i till-
gångarnaV.III.3.1. Konto för andra
volymförändringar
i tillgångarna
V.III.3.2. Omvärdering-
skonto
Balans-
räkningarV.IV. Konto för utrikes till-
gångar och skulderV.IV.1. Ingående belansräk-
ning
V.IV.2. Förändringar i
balansräkningen
V.IV.3. Utgående balansräk-
ning▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 187
▼B
KONTOSYSTEM
8.09 Kontosystemet är sammansatt av tre huvudsakliga kategorier av konton:
a) Löpande konton:
1) Produktionskontot (I).
2) Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonton (II).
b) Kapitalbildningskonton (III).
c) Balansräkningar (IV).
LÖPANDE KONTONProduktionskonto (I) (
1)
8.10 Produktionskontot (I) visar de transaktioner som hänför sig till den
egentliga produktionsprocessen. Det ställs upp för institutionella sektorer
och för branscher. Tillgångssidan innefattar produktion och användnings-
sidan insatsförbrukning.
8.11 Produktionskontot kan användas för att ta fram en av de mest
betydelsefulla balansposterna i systemet — förädlingsvärdet, alltså det
värde som genereras av varje enhet som har en produktionsaktivitet —
och ett utomordentligt viktigt aggregat: bruttonationalprodukten.
Förädlingsvärdet är ekonomiskt betydelsefullt både för institutionella
sektorer och för branscher.
8.12 Liksom saldoposterna i de följande kontona, kan förädlingsvärdet
(sadloposten i kontot) beräknas före eller efter kapitalförslitning, dvs.
brutto eller netto. Då produktionen värderas till baspriser och insatsför-
brukningen till mottagarpriser, kommer förädlingsvärdet inte att inkludera
produktskatter minus produktsubventioner.
8.13 Produktionskontot för den totala ekonomin inkluderar i tillförseln,
förutom produktionen av varor och tjänster, också produktskatter minus
produktsubventioner. Detta gör att man får bruttonationalprodukten (till
marknadspris) som saldopost.
8.14 Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektor, behandlas hela värdet av produktion av FISIM som
insatsförbrukning i en nominell sektor med produktinsvärdet noll och ett
negativt förädlingsvärde lika stort som insatsförbruknigen men med
omvänt tecken. På detta sätt reducerar man förädlingsvärdet för alla
sektorer och branscher tillsammans totalt sett med detta belopp. För att
förenkla presentationen av kontona kan man låta bli att sätta in en
tilläggskolumn för den nominella sektorn, och i stället beakta motsvarnde
värde i kolumnen för den totala ekonomin.
Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonton (II)
8.15 Fördelning och användning av inkomsterna analyseras i fyra led: primär
inkomstfördelning, sekundär inkomstfördelning, omfördelningar in natura
och inkomstanvändning.
Det första ledet rör inkomstbildning som ett direkt resultat av produk-
tionsprocessen och fördelning av dessa inkomster mellan
produktionsfaktorerna (arbete, kapital) och den offentliga sektorn (via
skatter på produktion och import, liksom via subventioner). Det möjliggör
beräkning av driftsöverskott (eller sammansatt förvärvsinkomst när det
gäller hushållen) och av primär inkomst.
Det andra ledet visar omfördelning av inkomster via transfereringar som
är andra än sociala transfereringar in natura. Här får man fram disponibel
inkomst.
Det tredje ledet beskriver omfördelning via sociala transfereringar in
natura, vilket ger justerad disponibel inkomst.
Det fjärde ledet beskriver hur inkomsterna konsumeras och sparas, vilket
ger sparandet.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 188
(1) Se kapitel 3 ”Produkttransaktioner”.
Tabell 8.2. — Konto I: Produktionskonto
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
3 595 3 595 P.1 Produktion 1753 102 434 1 269 37 3 595 3 595
3 048 3 048 P.11 Marknadspro-
duktion/FISIM 1722 102 74 1 129 21 3 048 3 048
171 171 P.12 Produktion för
egen slutlig
användning 31 0 0 140 0 171 171
376 376 P.13 Övrig icke mark-
nadsproduktion 360 16 376 376
1 904 1 904 6 694 246 29 881 P.2 Insatsförbruk-
ning/FISIM 1 904 1 904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus produkt-
subventioner 133 133
1 824 1 824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1 * g Förädlingsvärde,
brutto/bruttona-
tionalprodukt
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kapitalförslit-
ning
1 602 1 602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1 * n Förädlingsvärde,
netto/nettonatio-
nalprodukt
P.11 Finansiella företag: 102 inkluderar 48 avseende FISIM (P119).
P.2 Totala ekonomin: 1 904 motsvarar summan av alla institutionella sektorer (1 856) och FISIM (48).
B.1g Totala ekonomin: 1 824 motsvarar summan av alla institutionella sektorer (1 739), plus skatter minus subventioner på produkter (133) minus FISI M (48).▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 189
▼B
Konton för primär inkomstfördelning (II.1)
Konto för inkomstbildning (II.1.1)
Uppställningen av kontot för inkomstbildning efter institutionell sektor
visas i tabellen 8.3.
8.16 Kontot för inkomstbildning presenteras också efter branscher, i kolum-
nerna i tillgångs- och användningstabellerna.
8.17 Kontot för inkomstbildning visar sektorer, undersektorer och branscher
som är källa till, snarare än destination för, de primära inkomsterna.
8.18 Det analyserar i vilken utsträckning förädlingsvärdet kan täcka löner och
kollektiva avgifter och övriga produktionsskatter minus produktions-
subventioner. Det mäter driftsöverskottet, vilket är överskottet (eller
underskottet) på produktionsaktiviteterna innan man har beaktat räntor,
arrenden eller avgifter som produktionsenheten
a) måste betala på finansiella tillgångar eller på materiella icke
producerade tillgångar som den har lånat eller arrenderat,
b) mottar från finansiella tillgångar eller från materiella icke producerade
tillgångar som den äger.
Driftsöverskottet motsvarar den inkomst som enheterna erhåller från egen
användning av produktionsutrustningen. Det är den sista saldopost som
kan beräknas både för branscher och för institutionella sektorer och
undersektorer.
8.19 När det gäller personliga företag i hushållssektorn, kommer saldoposten i
inkomstbildningskontot att implicit innehålla ett element som motsvarar
ersättning för arbete som utförs av ägaren eller av hans familjemedlemmar
och vilken inte går att räkna separat från hans vinst som företagare. Denna
kallas sammansatt förvärvsinkomst.
8.20 För produktion för egen räkning av bostadstjänster i ägarbebodda
bostäder, är saldoposten i inkomstbildningskontot ett driftsöverskott.
Konto för allokering av primära inkomster (II.1.2)
8.21 I motsats till inkomstbildningskontot, behandlar kontot för allokering av
primära inkomster de inhemska enheterna och insitutionella sektorerna
som mottagare och inte som producenter av primära inkomster.
8.22 Primära inkomster är inkomster som inhemska enheter mottar på grund av
sitt direkta deltagande i produktionsprocessen, liksom det är de inkomster
som mottas av ägaren till en finansiell tillgång eller en materiell icke
producerad tillgång i utbyte mot tillförda medel eller upplåtande av den
materiella icke-producerade tillgången för en annan institutionell enhet.
8.23 Kontot för allokering av primära inkomster (II.1.2) kan beräknas bara för
institutionella sektorer och undersektorer eftersom det för branscher inte
är möjligt att bryta ner vissa flöden som är förknippade med finansiering
(främmande kapital och upplåning) och med tillgångar.
8.24 Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektorer, är de poster som visas för räntor de som svarar mot
faktiskt betalda eller mottagna räntor. En justering görs på tillgångssidan i
kolumnen finansiella företag (med negativt tecken) och i kolumnen
nominell sektor (med positivt tecken). För att förenkla presentationen av
kontona är det möjligt att avstå från att lägga till en extra kolumn för den
nominella sektorn, och istället presentera det motsvarande talet i
kolumnen för den totala ekonomin.
8.25 Kontot för allokering av primära inkomster bryts ner i ett konto för
företagarinkomster (II.1.2.1) och ett konto för allokering av övriga
primära inkomster (II.1.2.2).
Konto för företagarinkomster (II.1.2.1)
8.26 Syftet med kontot för företagarinkomster är att bestämma en saldopost
som motsvarar begreppet rörelseöverskott före utdelning och inkomst-
skatt, som vanligen används i affärsbokföring.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 190
Tabell 8.3 — Konto II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.1b/B.1 * b Förädlingsvärde,
brutto/Bruttona-
tionalprodukt 872 73 188 575 31 1 824 1 824
B.1n/B.1 * n Förädlingsvärde,
netto/Nettonatio-
nalprodukt 735 63 158 533 28 1 602 1 602
762 762 23 39 140 15 545 D.1 Löner och
kollektiva
avgifter
569 569 12 39 87 10 421 D.11 Egentlig lön
193 193 11 0 53 5 124 D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter
174 174 10 0 48 4 112 D.121 Arbetsgivares
faktiska kollek-
tiva avgifter
19 19 1 0 5 1 12 D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter
235 0 235 0 3 2 3 86 D.2 Skatter på
produktion och
import 0
141 0 141 D.21 Produktskatter 0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 191
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
121 0 121 D.211 Mervärdesskatter
(skatter av
momstyp) 0
17 0 17 D.212 Importskatter
och tullar, exklu-
sive moms 0
17 0 17 D.2121 Importtullar 0
0 0 0 D.2122 Skatter på
import, exklusive
moms och
importtullar 0
3 0 3 D.214 Produktskatter,
exklusive moms
och importskatter 0
94 0 94 0 3 2 3 86 D.29 Övriga produk-
tionsskatter 0
− 44 0 − 44 0 − 1 0 0 − 35 D.3 Subventioner 0
− 8 0 − 8 D.31 Produktsubven-
tioner 0
0 0 0 D.311 Importsubven-
tioner 0
− 8 0 − 8 D.319 Övriga produkt-
subventioner 0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 192
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
− 36 0 − 36 0 − 1 0 0 − 35 D.39 Övriga produk-
tionssubven-
tioner 0
429 429 8 92 46 55 276 B.2b Driftsöverskott,
brutto
442 442 442 B.3b Sammansatt
förvärvsinkomst,
brutto
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Driftsöverskott,
netto
432 432 432 B.3n Sammansatt
förvärvsinkomst,
netto▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 193
Tabell 8.4 — Konto II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.2b Driftsöverskott,
brutto 276 55 46 92 8 429 429
B.3b Samman-
sattförvärvsin-
komst, brutto 442 442 442
B.2n Driftsöverskott,
netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Samman-
sattförvärvsin-
komst, netto 432 432 432
6 6 D.1 Löner och
kollektiva
avgifter 766 766 2 768
6 6 D.11 Egentlig lön 573 573 2 575
D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 193 193 0 193
D.121 Arbetsgivares
faktiska kollek-
tiva avgifter 174 174 0 174
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter 19 19 0 19▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 194
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
0 D.2 Skatter på
produktion och
import 235 235 0 235
0 D.21 Produktskatter 141 141 0 1410 D.211 Mervärdesskatter
(skatter av
momstyp) 121 121 0 121
0 D.212 Importskatter
och tullar, exklu-
sive moms 17 17 0 17
0 D.2121 Importtullar 17 17 0 17
0 D.2122 Skatter på
import, exklusive
moms och
importtullar 0 0 0 0
D.214 Produktskatter,
exklusive moms
och importskatter 3 3 0 3
0 D.29 Övriga produk-
tionsskatter 94 94 0 94
0 D.3 Subventioner − 44 − 44 0 − 44
0 D.31 Produktsubven-
tioner − 8 − 8 0 − 8
0 D.311 Importsubven-
tioner 0 0 0 0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 195
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
0 D.319 Övriga produkt-
subventioner − 8 − 8 0 − 8
0 D.39 Övriga produk-
tionssubven-
tioner − 36 − 36 0 − 36
446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Kapitalinkomst 78 160 30 134 5 407 39 446222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Ränta 25 125 12 33 5 200 22 222
0 0 P.119 Justering för
indirekt mätta
finansiella
tjänster (FISIM) − 48 0 0
120 36 84 0 0 36 48 D.42 Inkomst från
bolag 3 25 18 57 0 103 17 120
60 0 60 36 24 D.421 Utdelning från
bolag 3 25 5 13 0 46 14 60
60 36 24 0 24 D.422 Ägaruttag från
kvasibolag 13 44 0 57 3 60
14 14 0 0 0 0 0 D.43 Återinvesterade
vinstmedel från
direkta invester-
ingar i utlandet 4 7 0 3 0 14 0 14
25 25 25 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 5 0 0 20 0 25 0 25▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 196
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
65 65 0 27 7 0 31 D.45 Arrenden 41 3 0 21 0 65 65
1 855 1 855 6 1 390 221 29 209 B.5b/B.5 * Primärinkomst-
saldo, brutto/
Bruttonationalin-
komst
1 633 1 633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * Primärinkomst-
saldo, netto/
Nettonationalin-
komst
Justeringen för indirekt mätta finansiella tjänster FISIM för Totala ekonomin (0) är summan av sektorn Finansiella företag (− 48) och en konstruerad sektor (+ 48).▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 197
▼B
8.27 När det gäller den offentliga sektorn och hushållens ideella organisationer
berör detta konto endast deras marknadsaktiviteter.
8.28 Företagaringkomst motsvarar driftsöverskott eller sammansatt förvärvsin-
komst (på tillgångssidan):
plus kapitalinkomst som mottas i samband med finansiella och
andra tillgångar som hör till företaget (på tillgångssidan);
minus ränta på skulder som åvilar företaget liksom arrenden för
markeller andra ick e-producerade materiella tillgångar
som arrenderas av företaget (på användningssidan).
Kapitalinkomst som företaget är skyldig betala i form av utdelningar eller
återinvesterade vinstmedel från direkta utlandsinvesteringar, dras inte av
från företagarinkomster.
Konto för allokering av övriga primära inkomster (II.1.2.2)
8.29 Syftet med kontot för allokering av övriga primära inkomster är att återgå
från begreppet företagarinkomst till begreppet primär inkomst. Därför
innehåller det de element i primär inkomst som inte tas med i kontot för
företagarinkomster.
a) När det gäller bolags utdelningar och återinvesterade vinstmedel från
direkta investeringar i utlandet (på användningssidan).
b) När det gäller hushåll:
1) Kapitalinkomst som man är skyldig betala, förutom arrenden och
ränta som betalas i samband med företagaraktivitet (på till-
gångssidan).
2) Löner och kollektiva avgifter (på tillgångssidan).3) Kapitalinkomst som man har som fordran, förutom sådan som man
har i samband med företagaraktivitet (på tillgångssidan).
c) När det gäller offentliga sektorn:
1) Kapitalinkomst som man är skyldig betala, förutom sådan som man
är skyldig betala i samband med marknadsaktiviteter (på
användningssidan).
2) Skatter på produktion och import minus subventioner (på till-
gångssidan).
3) Kapitalinkomst som man har som fordran, förutom sådan som man
har i samband med marknadsaktiviteter (på tillgångssidan).
Konto för sekundär inkomstfördelning (II.2)
8.30 Kontot för sekundär inkomstfördelning visar hun saldot från de primära
inkomsterna i en institutionell sektor allokeras genom omfördelning:
löpande inkomst -och förmögenshetsskatter etc., sociala avgifter och
förmåner (förutom sociala transferingar in natura) och andra löpande
transfereringar.
8.31 Saldoposten på kontot är disponibel inkomst, vilken återspeglar löpande
transaktioner och som explicit utesluter kapitaltransfereringar, reala
kapitalvinster eller -förluster liksom konsekvenserna av händelser som
naturkatastrofer.
8.32 Sociala bidrag bokförs(
1) på användningssidan av hushållens konto för
sekundär inkomstfördelning och på tillgångssidan av kontot för sekundärinkomstfördelning för de institutionella sektorer som är ansvariga för
förvaltandet av sociala trygghetsförsäkringar. När arbetsgivarna är
skyldiga betala sociala kollektiva avgifter för sina anställda, blir de
först inräknade under löner och kolletiva avgifer — på användningssidan
av arbetsgivarens konto för inkomstbildning — eftersom de utgör en del
av lönekostnaderna; de bokförs också som löner och kollektiva avgifter på
tillgångssidan av hushållens konto för allokering av primära inkomster
eftersom de motsvarar förmåner till hushållen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 198
(1) De sociala avgifter som visas på användningssidan av hushållens konto för sekundär
inkomstfördelning är netto för administrationsavgifter till pensionsfonder och
försäkringsbolag, vars tillgångar helt eller delvis består av faktiska sociala avgifter.
Tabell 8.5 — Konto II.1.2.1 Konto för företagarinko7mster och II.1.2.2 Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
II.1.2.1.
Företagarin-
komsterB.2b Driftsöver-
skott, brutto 276 55 46 92 8 429 429II.1.2.1.
Företagarin-
komster
B.3b Sammansatt
förvärvsin-
komst, brutto 442 442 442
B.2n Driftsöver-
skott, netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Sammansatt
förvärvsin-
komst, netto 432 432 432
244 27 217 2 7 9 102 97 D.4 Kapitalin-
komst 78 160 4 5 0 247 21 268
160 13 147 2 0 2 77 66 D.41 Ränta 25 125 0 0 0 150 16 166
0 0 P.119 Justering för
indirekt mätta
finansiella
tjänster
(FISIM) − 48 0 0
D.42 Inkomst från
bolag 3 25 4 5 0 37 5 42
D.421 Utdelning
från bolag 3 25 4 5 0 37 5 42
D.422 Ägaruttag
från kvasi-
bolag 0 0 0 0 0 0 0 0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 199
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
14 14 D.43 Återinveste-
rade vinst-
medel från
direkta inve-
steringar i
utlandet 4 7 0 11 11
25 25 25 D.44 Kapitalin-
komst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 5 0 0 0 5 5
45 45 0 7 7 0 31 D.45 Arrenden 41 3 0 44 44
901 901 6 532 41 65 257 B.4b Företagarin-
komst, brutto
679 679 3 490 11 55 120 B.4n Företagarin-
komst, netto
II.1.2.2.
Allokering av
övriga primära
inkomsterB.4b Företagarin-
komst, brutto 257 65 41 532 6 901 901II.1.2.2.
Allokering av
övriga
primära
inkomsterB.4n Företagarin-
komst, netto 120 55 11 490 3 679 679
6 6 D.1 Löner och
kollektiva
avgifter 766 766 2 768
6 6 D.11 Egentlig lön 573 573 2 575
D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 193 193 0 193▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 200
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
D.121 Arbetsgivares
faktiska
kollektiva
avgifter 174 174 0 174
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter 19 19 0 19
0 0 D.2 Skatter på
produktion
och import 235 235 0 235
0 0 D.21 Produktskatter 141 141 0 141
0 0 D.211 Mervärdes-
skatter
(skatter av
momstyp) 121 121 0 121
0 0 D.212 Importskatter
och tullar,
exklusive
moms 17 17 0 17
0 0 D.2121 Importtullar 17 17 0 17
0 0 D.2122 Skatter på
import, exklu-
sive moms
och import-
tullar 0 0 0 0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 201
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
0 0 D.214 Produkts-
katter, exklu-
sive moms
och imports-
katter 3 3 0 3
0 0 D.29 Övriga
produktions-
skatter 94 94 0 94
0 0 D.3 Subventioner − 44 − 44 0 − 44
0 0 D.31 Produktsub-
ventioner − 8 − 8 0 − 8
0 0 D.311 Importsub-
ventionen 0 0 0 0
0 0 D.319 Övriga
produktsub-
ventioner − 8 − 8 0 − 8
0 0 D.39 Övriga
produktions-
subventioner − 36 − 36 0 − 36
202 39 163 5 37 37 36 48 D.4 Kapitalin-
komst 26 129 5 160 18 178
62 3 59 5 17 37 D.41 Ränta 12 33 5 50 6 56
120 36 84 36 48 D.42 Inkomst från
bolag 14 52 0 66 12 78
60 0 60 36 24 D.421 Utdelning
från bolag 1 8 0 9 9 18▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 202
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
60 36 24 0 24 D.422 Ägaruttag
från kvasi-
bolag 13 44 0 57 3 60
0 0 0 0 D.43 Återinveste-
rade vinst-
medel från
direkta inve-
steringar i
utlandet 3 0 3 3
D.44 Kapitalin-
komst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 20 0 20 20
20 20 0 20 D.45 Arrenden 21 0 21 21
1 855 1855 6 1 390 221 29 209 B.5b/B.5 * Primärin-
komstsaldo,
brutto/Brutto-
nationalin-
komst
1 633 1633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * n Primärin-
komstsaldo
netto/Nettona-
tionalinkomst▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 203
Tabell 8.6 — Konto II.2: Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.5b/B.5 * b Primärinkomst-
saldo, brutto/
Bruttonationalin-
komst 209 29 221 1 390 6 1 855 1 855
B.5n/B.5 * n Primärinkomst-
saldo, netto/
Nettonationalin-
komst 72 19 191 1 348 3 1 633 1 633
213 1 212 178 10 24 D.5 Löpande
inkomst- och
förmögenhets-
skatter etc. 213 213 213
204 1 203 176 7 20 D.51 Inkomstskatter 204 204 204
9 9 2 3 4 D.59 Övriga löpande
skatter 9 9 9
322 322 322 D.61 Sociala avgifter 14 39 268 1 322 322
303 303 303 D.611 Faktiska sociala
avgifter 2 38 263 303 303
174 174 174 D.6111 Arbetsgivares
faktiska sociala
avgifter 1 18 155 174 174
160 160 160 D.61111 Arbetsgivares
obligatoriska
faktiska sociala
avgifter 1 15 144 160 160▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 204
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
14 14 14 D.61112 Arbetsgivares
frivilliga faktiska
sociala avgifter 3 11 14 14
97 97 97 D.6112 Anställdas egen-
avgifter 1 20 76 97 97
85 85 85 D.61121 Anställdas obli-
gatoriska sociala
avgifter 1 15 69 85 85
12 12 12 D.61122 Anställdas frivil-
liga egenavgifter 5 7 12 12
32 32 32 D.6113 Egenföretagares
och icke
anställdas sociala
avgifter 32 32 32
22 22 22 D.61131 Egenföretagares
och icke
anställdas obli-
gatoriska sociala
avgifter 22 22 22
10 10 10 D.61132 Egenföretagares
och icke
anställdas frivil-
liga sociala
avgifter 10 10 10
19 19 19 D.612 Tillräknade
sociala avgifter 12 1 5 1 19 19▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 205
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
332 332 1 289 29 13 D.62 Sociala förmåner
andra än in
natura 332 332 332
232 232 232 D.621 Kontanta social-
försäkringsför-
måner 232 232 232
29 29 28 1 D.622 Privat fonderade
sociala förmåner 29 29 29
19 19 1 5 1 12 D.623 Icke fonderade
sociala
löneförmåner 19 19 19
52 52 52 D.624 Kontanta social-
bidrag 52 52 52
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andra löpande
transfereringar 10 49 108 36 36 239 39 278
45 2 43 31 4 8 D.71 Skade-
försäkringspre-
mier, netto 45 45 45
45 45 45 D.72 Skade-
försäkringsford-
ringar 6 1 35 42 3 45
96 96 96 D.73 Löpande transfe-
reringar inom
den offentliga
sektorn 96 96 96▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 206
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
32 1 31 31 D.74 Löpande interna-
tionell
samverkan 1 1 31 32
56 2 54 2 40 8 1 3 D.75 Diverse löpande
transfereringar 4 4 10 1 36 55 1 56
1 826 1 826 40 1 187 382 32 185 B.6b Disponibel
inkomst, brutto
1 604 1 604 37 1 145 352 22 48 B.6n Disponibel
inkomst, netto▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 207
Tabell 8.7 — Konto II.3: Konto för omfördelning av inkomster in natura
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.6b Disponibel
inkomst, brutto 185 32 382 1 187 40 1 826 1 826
B.6n Disponibel
inkomst, netto 48 22 352 1 145 37 1 604 1 604
219 219 13 206 D.63 Sociala transfe-
reringar in natura 219 219 219
162 162 0 162 D.631 Sociala natu-
raförmåner 162 162 162
78 78 78 D.6311 Social-
försäkringsför-
måner, återbetal-
ningar 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andra social-
försäkringsför-
måner in natura 65 65 65
19 19 0 19 D.6313 Socialbidrag i
form av natu-
raförmåner 19 19 19
57 57 13 44 D.632 Transfereringar
av individuella
icke marknads-
produkter 57 57 57
1 826 1 826 27 1 406 176 32 185 B.7b Justerad dispo-
nibel inkomst,
brutto▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 208
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
1 604 1 604 24 1 364 146 22 48 B.7n Justerad dispo-
nibel inkomst,
netto▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 209
▼B
Konto för omfördelning av inkomster in natura (II.3)
8.33 Kontot för omfördelning av inkomster in natura ger en bredare bild av
hushållens inkomster genom att inkludera flöden som innebär användning
av individuella varor och tjänster som dessa hushåll erhåller gratis, t.ex.
sociala förmåner in natura och transfereringar av individuella icke-
marknadsprodukter. Dessa två kategorier av flöden grupperas tillsammans
under begreppet sociala transfereringar in natura. Detta underlättar
jämförelser över tiden när det är skillnader eller sker förändringar i de
ekonomiska och sociala villkoren, och kompletterar analysen av vilken
roll den offentliga sektorn spelar i omfördelningen av inkomster.
8.34 Sociala transferingar in natura bokförs på tillgångssidan av kontot för
omfördelning av inkomster in natura när det gäller hushåll, och på
användningssidan när det gäller offentliga sektorn och hushållens ideella
organisationer.
8.35 Saldoposten i kontot för omfördelning av inkomster in natura är justerad
disponibel inkomst.
Inkomstanvändningskonto (II.4)
8.36 För de institutionella sektorer som har slutlig konsumtion visar inkom-
standvändningskontot hur den disponibla inkomsten (eller justerade
disponibla inkomsten) delas upp mellan konsumtionsutgifter (eller faktisk
konsumtion) och sparande.
8.37 I ENS har bara offentliga sektorn, hushållens ideella organisationer och
hushållen slutlig konsumtion. Dessutom ingår i inkomstanvändnings-
kontot för hushållen och för pensionsfonderna en korrigeringspost (D8
Justering för förändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver)
vilken refererar till hur transaktionerna mellan hushållen och pensions-
fonderna bokförs(1).
Konto för användning av disponibel inkomst (II.4.1)
8.38 Kontot för användning av disponibel inkomst omfattar begreppet
konsumtionsutgifter finansierade av de olika ingående sektorerna:
hushållen, den offentliga sektorn och hushållens ideella organisationer.
8.39 Saldoposten på kontot för användning av disponibel inkomst är sparande.
Konto för användning av justerad disponibel inkomst (II.4.2)
8.40 Kontot för användning av justerad disponibel inkomst omfattar begreppet
faktisk konsumtion, vilket motsvarar värdet av de varor och tjänster som
faktiskt står till förfogande för hushållen för slutlig konsumtion, även när
denna konsumtion finansieras av den offentliga sektorn eller av hushållens
ideella organisationer.
Följaktligen kommer offentligga sektorns faktiska konsumtion endast att
innefatta kollektiv konsumtion. Eftersom hushållens ideella organisatio-
ners samtliga konsumtionsutgifter betraktas som individuella, är deras
faktiska konsumtion lika med noll.
8.41 För ekonomin totalt, blir konsumtionsutgifter och faktisk konsumtion lika;
det är bara fördelningen mellan de institutionella sektorerna som är olika.Detsamma gäller för disponibel inkomst och justerad disponibel inkomst.
8.42 Sparande är saldoposten i båda versionerna av inkomstanvändningskontot.
Dess värde är identiskt för alla sektorer, oavsett om det har erhållits
genom att dra konsumtionsutgifter från disponibel inkomst eller genom att
dra faktisk konsumtion från justerad disponibel inkomst.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 210
(1) Se kapital 4 ”Fördelningstransaktioner”.
Tabell 8.8 — Konto II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.6b Disponibel
inkomst, brutto 185 32 382 1 187 40 1 826 1 826
B.6n Disponibel
inkomst, netto 48 22 352 1 145 37 1 604 1 604
1 371 1 371 13 996 362 P.3 Konsumtionsut-
gift 1 371 1 371
1 215 1 215 13 996 206 P.31 Individuell
konsumtionsut-
gift 1 215 1 215
156 156 156 P.32 Kollektiv
konsumtionsut-
gift 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justering för
förändring i
hushållens netto-
fordran på
pensionsreserver 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8b Sparande, brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Sparande, netto
− 41 − 41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 211
▼B
8.43 Sparande är det (positiva eller negativa) belopp som återstår efter de
löpande transaktionerna och som etablerar länken till kapitalbildningen.
Om sparandet är positivt, kommer den icke använda inkomsten att
användas till förvärv av tillgångar eller till att betala av skuldförbindelser.
Om sparandet är negativt, blir vissa tillgångar avvecklade eller också ökar
vissa skuldförbindelser.
KAPITALBILDNINGSKONTON (III)(1)
8.44 Kapitalbildningskontona är flödeskonton på vilka bokförs olika orsaker
till förändringar i tillgångar eller skulder hos enheterna liksom
förändringar i deras nettoförmögenhet.
8.45 Förändringar i tillgångar bokförs på vänstra sidan i kontona (plus eller
minus) och förändringar i skulder och i nettoförmögenhet redovisas på
högra sidan (plus eller minus).
Kapitalkonto (III.1)
8.46 Kapitalkontot visar anskaffning minus avyttringar av icke-finansiella
tillgångar hos inhemska enheter och mäter förändringar i netto-
förmögenhet beroende på sparande (slutsaldoposten i de löpande
kontona) och kapitaltransfereringar.
8.47 Kapitalkontot gör det möjligt att bestämma i vilken omfattning anskaff-
ning minus avyttringar av icke-finansiella tillgångar har finansieras av
sparande och av kapitaltransfereringar. Det visar finansiellt sparande: det
belopp som är tillgängligt för en enhet eller en sektor att, direkt eller
indirekt, finansiera andra enheter eller sektorer, eller nettoupplåning: det
belopp som en enhet eller en sektor måste låna från andra enheter eller
sektorer.
Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfe-
reringar (III.1.1)
8.48 Detta konto visar den förändring i nettoförmögenhet som beror på
sparande och kapitaltransfereringar, denna motsvarar nettosparande plus
mottagna kapitaltransfereringar minus kapitaltransfereringar som ska
betalas.
Konto för anskaffning av icke-finansiella tillgångar (III.1.2.)
8.49 Detta konto visar anskaffning minus avyttringar av icke-finansiella
tillgångar för att gå från begreppet förändring i nettoförmögenhet
beroende på sparande och kapitaltransfereringar till finansiellt sparande
eller nettoupplåning.
Konto för finansiella transaktioner (III.2)
8.50 På kontot för finansiella transaktioner bokförs efter typ av finansiellt
instrument, förändringar i finansiella tillgångar och skulder vilka bygger
upp finansiellt sparande eller nettoupplåning.
8.51 Den klassificering av tillgångar och skulder som används i kontot för
finansiella transaktioner är identisk med den som används i balansräk-
ningarna.
Konto för andra förändringar i tillgångarna (III.3)
8.52 Kontot för andra förändringar i tillgångarna visar förändringar i
enheternas tillgångar och skulder, utom sådana som sker i samband med
sparande eller frivilliga transfereringar av förmögenhetsvärden, vilka
bokförs i kapitalkontot och kontot för finansiella transaktioner. Kontot
delas upp i två: kontot för andra volymförändringar i tillgångarna (III.3.1)
och omvärderingskontot (III.3.2).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 212
(1) Se kapitel 5 ”Finansiella transaktioner” och kapitel VI ”Övriga transaktioner och andra
flöden”.
Tabell 8.9 — Konto II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.7b Justerad dispo-
nibel inkomst,
brutto 185 32 176 1 406 27 1 826 1 826
B.7n Justerad dispo-
nibel inkomst,
netto 48 22 146 1 364 24 1 604 1 604
1 371 1 371 1 215 156 P.4 Faktisk konsum-
tion 1 371 1 371
1 215 1 215 1 215 P.41 Faktisk indivi-
duell konsumtion 1 215 1 215
156 156 156 P.42 Faktisk kollektiv
konsumtion 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justering för
förändring i
hushållens netto-
fordran på
pensionsreserver 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8b Sparande, brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Sparande, netto
− 41 − 41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 213
Tabell 8.10 — Konto III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.8n Sparande, netto 48 11 − 10 160 24 233 233
B.12 Bytesbalans −4 1 −4 1
D.9 Mottagna kapi-
taltransfereringar 33 6 23 62 4 66
D.91 Kapitalskatter 2 2 2
D.92 Investerings-
bidrag 23 23 4 27
D.99 Andra kapitalt-
ransfereringar 10 4 23 37 37
D.9 Betalade kapi-
taltransfereringar − 16 − 7 − 34 − 5 − 3 − 65 − 1 − 66
D.91 Kapitalskatter − 2 − 2 − 2D.92 Investerings-
bidrag − 27 − 27 − 27
D.99 Andra kapitalt-
ransfereringar − 16 − 7 − 7 − 3 − 3 − 36 − 1 − 37
192 − 38 230 21 178 − 38 4 65 B.10.1 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom sparande
och kapitaltrans-
fereringar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 214
Tabell 8.11 — Konto III.1.2: Konto för anskaffning av icke-finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.10.1 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom sparande
och kapitaltrans-
fereringar 65 4 − 38 178 21 230 − 38 192
376 376 19 61 37 9 250 P.51 Fast bruttoinves-
tering 376 376
303 303 14 49 23 8 209 P.511 Anskaffning
minus avyttring
av materiella
fasta tillgångar 303 303
305 305 13 50 24 7 211 P.5111 Anskaffning av
nya materiella
fasta tillgångar 305 305
11 11 1 4 1 1 4 P.5112 Anskaffning av
befintliga materi-
ella fasta
tillgångar 11 11
− 13 − 13 − 5 − 2 − 6 P.5113 Avyttring av
befintliga materi-
ella fasta
tillgångar − 13 − 13
51 51 5 12 12 1 21 P.512 Anskaffning av
nya immateriella
fasta tillgångar 51 51▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 215
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
53 53 10 9 12 1 21 P.5121 Anskaffning av
nya immateriella
fasta tillgångar 53 53
6 6 3 2 1 P.5122 Anskaffning av
befintliga imma-
teriella fasta
tillgångar 66
− 8 − 8 − 5 − 2 − 1 P.5123 Avyttring av
befintliga imma-
teriella fasta
tillgångar −8 −8
22 22 2 20 P.513 Ökning av värdet
av icke-finan-
siella icke
producerade till-
gångar 22 22
5 5 2 3 P.5131 Väsentliga
förbättringar av
icke-finansiella
icke-producerade
tillgångar 55
17 17 17 P.5132 Kostnader vid
ägarbyte av icke-
finansiella icke-
producerade till-
gångar 17 17
− 222 − 222 − 3 − 42 − 30 − 10 − 137 K.1 Kapitalförslit-
ning▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 216
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
28 28 2 26 P.52 Lagerinvestering 28 28
10 10 5 3 2 P.53 Anskaffning
minus avyttring
av värdeföremål 10 10
1 4 2 − 7 K.2 Anskaffning
minus avyttring
av icke-finan-
siella icke-
producerade till-
gångar
1 3 2 − 6 K.21 Anskaffning
minus avyttring
av markoch
andra materiella
icke-producerade
tillgångar
1 − 1 K.22 Anskaffning
minus avyttring
av immateriella
icke-producerade
tillgångar
−3 8 3 8 4 1 4 8 −5 0 5 −6 9 B . 9 Finansiellt
sparande (+)/
nettoupplåning
(−)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 217
Tabell 8.12 — Konto III.2: Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.9 Finanssiellt
sparande (+)/
nettoupplåning
(−) − 69 5 − 50 148 4 38 − 38 0
691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoförvärv av
finansiella till-
gångar/
F Skuldåtagande
netto 140 232 170 33 28 603 88 691
1 − 1 − 1 F.1 Monetärt guld
och särskilda
dragningsrätter
(SDR)
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedlar, mynt och
inlåning 130 2 132 − 2 130
37 3 34 2 10 2 15 5 F.21 Sedlar och mynt 35 35 2 3764 2 62 7 41 4 10 F.22 Överförbar
inlåning 63 2 65 − 1 64
29 6 23 3 17 1 2 F.29 Övrig inlåning 32 32 − 3 29
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Värdepapper
andra än aktier 6 53 64 123 20 143
254 10 244 5 45 167 27 F.4 Lån 71 94 28 24 217 37 254▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 218
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
86 3 83 3 1 63 16 F.41 Kortfristiga lån 16 32 11 17 76 10 86
168 7 161 2 44 104 11 F.42 Långfristiga lån 55 62 17 7 141 27 168
46 2 44 3 36 3 2 F.5 Aktier och andra
ägarandelar 26 13 4 43 3 46
36 36 36 F.6 Försäkringstek-
niska reserver 36 36 36
33 33 33 F.61 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
server och
pensionsfonder 33 33 33
22 22 22 F.611 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
server 22 22 22
11 11 11 F.612 Hushållens
nettofordran i
pensionsfonder 11 11 11
3 3 3 F.62 Förskottsbetaling
av försäkring-
spremier och
reserver för
utestående ford-
ringar 3 3 3▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 219
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
82 21 61 8 40 6 7 F.7 Obetalda/förut-
betalda
inkomster och
utgifter 37 10 5 52 30 82
36 18 18 11 1 6 F.71 Handelskrediter
och förskott 8 6 4 18 18 36
46 3 43 8 29 5 1 F.79 Övriga obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter, exklu-
sive handelskre-
diter och förskott 29 4 1 34 12 46▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 220
▼B
Konto för andra volymförändringar i tillgångarna (III.3.1)
8.53 De förändringar som bokförs i kontot för andra volymförändringar i
tillgångarna påverkar nettoförmögenheten i balansräkningarna för enhe-
terna, sektorerna och undersektorerna i fråga. Denna förändring, som
kallas förändring i nettoförmögenhet genom andra volymförändringar i
tillgångarna, utgör saldoposten i kontot.
Omvärderingskonto (III.3.2)
8.54 På omvärderingskontot bokförs förändringar i värdet av tillgångar och
skulder som följer av förändringar i deras priser.
För en given tillgång eller skuld, mäts denna förändring som
a) antingen skillnaden mellan dess värde vid slutet av bokföringsperioden
och dess värde vid början av bokföringsperioden eller vid det datum då
den först togs med i balansräkningen,
b) eller skillnaden mellan dess värde vid det datum då den slutade att tas
upp i balansräkningen och dessvärde vid början av bokföringsperioden
eller vid det datum då den först togs in i balansräkningen.
Denna skillnad kallas för ”nominell kapitalvinst (eller-förlust)”.
En nominell kapitalvinst motsvarar den positiva omvärderingen av en
tillgång eller den negativa omvärderingen av en (finansiell) skuld.
En nominell kapitalförlust motsvarar den negativa omvärderingen av en
tillgång eller den positiva omvärderingen av en (finansiell) skuld.
8.55 De flöden som redovisas i omvärderingskontot ändrar nettoförmögenheten
i balansräkningarna hos de berörda enheterna. Denna förändring som
kallas ”förändringar i nettoförmögenheten genom nominella kapitalvinster
och kapitalförluster”, utgör saldoposten i kontot. Den redovisas på sidan
för förändringar i skulder och nettoförmögenhet.
8.56 Omvärderingskontot bryts ned i två underkonton: kontot för neutrala
kapitalvinster/-förluster (III.3.2.1) och kontot för reala kapitalvinster/-
förluster (III.3.2.2).
Konto för neutrala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.1)
8.57 På kontot för neutrala kapitalvinster/-förluster bokförs förändringar i
värdet av tillgångar och skulder i proportion till förändringarna i den
allmänna prisnivån. Sådana förändringar motsvarar den omvärdering som
är nödvändig för att bibehålla den allmänna köpkraften hos tillgångarna
och skulderna. Den generella prisindexnivån som bör tillämpas för dessa
beräkningar är prisindex för slutlig nationell användning, exklusive
lagerinvesteringar.
Konto för reala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.2)
8.58 Reala kapitalvinster och -förluster mäter skillnaden mellan nominella
kapitalvinster och- förluster och neutrala kapitalvinster och -förluster.
8.59 Om de nominella kapitalvinsterna netto de nominella kapitalförlusterna på
en given tillgång överstiger de neutrala kapitalvinsterna netto de neutrala
kapitalförlusterna, är det en real kapitalvinst på tillgången för den enhet
som äger den. Denna vinst återspeglar det faktum att det faktiska priset för
tillgången, i genomsnitt, har stigit snabbare än den allmänna prisnivån.
Omvänt så medför en nedgång i det relativa priset på tillgången en real
kapitalförlust för den enhet som äger den.
På samma sätt medför en ökning i relativpriset för en skuld en real
kapitalförlust på skulderna, medan en minskning i relativpriset för en
skuld innebär en real kapitalvinst på skulderna.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 221
Tabell 8.13 — Konto III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
10 10 − 2 12 AN Icke finansiella
tillgångar
− 7 − 7 − 3 − 2 − 2 AN.1 Producerade till-
gångar
3 3 3 K.4 Ekonomisk till-
blivelse av
producerade till-
gångar
− 9 − 9 − 4 − 5 K.7 Förlust genom
katastrofer
1 − 1 K.8 Konfiskation
utan ersättning
1 1 1 K.9 Övriga
volymföränd-
ringar i icke-
finansiella till-
gångar
− 2 − 2 − 3 − 2 3 K.12 Klassificerings-
och struk-
turförändringar
− 3 3 K.12.1 Förändringar i
sektorklassifi-
cering och
struktur▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 222
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
− 2 − 2 − 2 K.12.2 Förändring i
klassificering av
tillgångar och
skulder
− 2 − 2 − 2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
av guld
K.12.22 Förändring i
klassificering av
tillgångar och
skulder annat än
monetarisering/
demonetarisering
av guld
Därav:
− 4 − 4 − 3 − 1 AN.11 Fasta tillgångar
− 1 − 1 − 1 AN.12 Lagerstockar− 2 − 2 − 2 AN.13 Värdeföremål
17 17 3 14 AN.2 Icke producerade
tillgångar
24 24 24 K.3 Ekonomisk till-
blivelse av icke
producerade till-
gångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 223
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
4 4 4 K.5 Naturlig tillväxt
av icke odlade
biologiska till-
gångar
− 9 − 9 − 2 − 7 K.6 Ekonomisk
försvinnande av
icke producerade
tillgångar
− 8 − 8 − 2 − 6 K.61 Uttag av natur-
tillgångar
− 1 − 1 − 1 K.62 Övrigt ekono-
miskförsvin-
nande av icke
producerade
tillgång
− 2 − 2 − 2 K.7 Förlust genom
katastrof
4 − 4 K.8 Konfiskation
utan ersättning
K.9 Övriga
volymföränd-
ringar i icke
finansiella till-
gångar
− 1 1 K.12 Klassificerings-
och struk-
turförändringar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 224
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
− 1 1 K.12.1 Förändringar i
sektorklassifi-
cering och
struktur
K.12.2 Förändringar i
klassificering av
tillgångar och
skulder
K.12.22 Förändring i
klassificering av
tillgångar och
skulder annat än
monetarisering/
demonetarisering
av guld
Därav:
17 17 3 14 AN.21 Materiella icke
producerade till-
gångar
AN.22 Immateriella icke
producerade till-
gångar
5 5 2 1 2 AF Finansiella till-
gångar/skulder − 3 2 − 1 − 2
K.7 Förlust genom
katastrof▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 225
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
3 − 3 K.8 Konfiskation
utan ersättning
3 3 2 1 K.10 Övriga
volymföränd-
ringar i
finansiella till-
gångar och
skulder − 4 2 − 2
2 2 − 2 2 2 K.12 Klassificerings-
och struk-
turförändringar 1 − 1
− 2 2 K.12.1 Förändringar i
sektorklassifi-
cering och
struktur 1 − 1
2 2 2 K.12.2 Förändringar i
klassificering av
tillgångar och
skulder
2 2 2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
av guld
K.12.22 Förändring i
klassificering av
tillgångar och
skulder annat än
monetarisering/
demonetarisering
av guld▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 226
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
Därav:
7 7 7 AF.1 Monetärt guld
och särskilda
dragningsrätter
(SDR)
AF.2 Sedlar, mynt och
inlåning
3 − 3 AF.3 Värdepapper
andra än aktier
− 4 − 4 − 4 AF.4 Lån − 3 − 1 − 4
− 2 2 AF.5 Aktier och andra
ägarandelar
2 2 2 AF.6 Försäkringstek-
ninska reserver 2 2
AF.7 Obetalda/förut-
betalda
inkomster och
utgifter
B.10.2 Förändringar i
nettoförmögenhet
genom andra
volymföränd-
ringar i
tillgångar 17 − 4 2 2 17▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 227
Tabell 8.14 — Konto III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.
Omvärdering-
skontoK.11 Nominella
kapitalvinster/
förlusterIII.3.2.
Omvärdering-
skonto
280 280 8 80 44 4 144 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerade
tillgångar
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Fasta till-
gångar
7 7 2 1 4 AN.12 Lagerstockar8 8 5 1 1 AN.13 Värdeföremål
154 154 3 45 23 2 81 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
152 152 3 45 23 1 80 AN.21 Materielle
icke produce-
rade tillgångar
2 2 1 AN.22 Immateriella
icke produce-
rade tillgångar
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansiella
tillgångar/
skulder 18 51 7 76 3 78▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 228
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
12 12 1 11 AF.1 Monetärt guld
och SDR
AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning
44 4 40 1 6 30 3 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 1 34 7 42 2 44
AF.4 Lån
34 3 31 1 10 16 5 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 16 17 34 34
AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver
AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter
B.10.3 Förändringar
i netto-
förmögenhet
genom nomi-
nella kapital-
vinster/-
förluster 134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 229
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.1.
Neutrala kapi-
talvinster/-
förlusterK.11.1 Neutrala kapi-
talvinster/
förlusterIII.3.2.1.
Neutrala kapi-
talvinster/-
förluster
198 198 6 56 32 3 101 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
121 121 5 34 20 2 60 AN.1 Producerade
tillgångar
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Fasta till-
gångar
5 5 2 1 2 AN.12 Lagerstockar
5 5 4 1 1 AN.13 Värdeföremål
78 78 2 22 12 1 41 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Materiella
icke produce-
rade tillgångar
1 1 1 AN.22 Immateriella
icke produce-
rade tillgångar
147 11 136 3 36 8 70 18 AF Finansiella
tillgångar/
skulder 36 68 14 6 2 126 6 132
15 15 2 14 AF.1 Monetärt guld
och SDR▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 230
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
32 2 30 2 17 3 8 AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning 1 26 2 1 29 2 32
28 3 25 1 4 19 2 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 1 21 4 26 2 28
29 1 28 2 24 1 AF.4 Lån 18 7 3 1 29 2928 2 26 8 13 4 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 14 14 28 28
8 1 7 6 1 1 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver 7 7 1 8
7 3 5 1 3 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter 3 2 1 6 1 7
B.10.31 Förändringar
i netto-
förmögenhet
genom neut-
rala kapital-
vinster/
förluster 82 5 26 87 8 208 6 214▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 231
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.2.
Reala kapital-
vinster/-
förlusterK.11.2 Reala kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2.
Reala kapital-
vinster/-
förluster
81 81 2 24 12 1 43 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
5 5 1 3 AN.1 Producerade
tillgångar
AN.11 Fasta till-
gångar
3 3 3 AN.12 Lagerstockar
2 2 1 AN.13 Värdeföremål
77 77 2 22 12 1 40 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Materiella
icke produce-
rade tillgångar
1 1 AN.22 Immateriella
icke produce-
rade tillgångar
− 57 − 5 − 52 − 2 − 20 − 6 − 13 − 10 AF Finansiella
tillgångar/
skulder − 18 − 17 − 7 − 6 − 2 − 50 − 3 − 54
− 3 − 3 − 3 AF.1 Monetärt guld
och SDR▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 232
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndra flöden och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
− 32 − 2 − 30 − 2 − 17 − 3 − 8 AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning − 1 − 26 − 2 − 1 − 29 − 2 − 32
17 1 15 2 11 1 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 1 13 3 16 1 17
− 29 − 1 − 28 − 2 − 24 − 1 AF.4 Lån − 18 − 7 − 3 − 1 − 29 − 29
6 5 2 3 1 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 3 3 6 6
− 8 − 1 − 7 − 6 − 1 − 1 AF.6 Försäkring-
stekniskareserver − 7 − 7 − 1 − 8
− 7 − 3 − 5 − 1 − 3 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter − 3 − 2 − 1 − 6 − 1 − 7
B.10.32 Förändringar
i netto-
förmögenhet
genom reala
kapital-
vinster/-
förluster 51 5 12 9 2 80 − 1 78▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 233
▼B
BALANSRÄKNINGAR (IV)(1)
8.60 Syftet med balansräkningar är att ge en bild av tillgångar, skulder och
nettoförmögenhet hos enheter vid början av och vid slutet av bokföri-
ngsperioden liksom av förändringar mellan balansräkningarna. Ordningen
är följande:
a) Ingående balansräkning (IV.1).
b) Förändringar i balansräkning (IV.2).
c) Utgående balansräkning (IV.3).
Ingående balansräkning (IV.1)
8.61 Den ingående balansräkningen visar värdet av de tillgångar och skulder
som innehas av enheterna vid början av bokföringsperioden.
Dessa poster kategoriseras på grundval av klassificeringen av tillgångar
och skulder.
De värderas till löpande priser vid början av bokföringsperioden.Skillnaden mellan tillgångar och skulder — saldoposten i kontot — är
nettoförmögenheten vid början av bokföringsperioden.
Förändringar i balansräkning (IV.2)
8.62 I kontot för förändringar i balansräkningen bokförs som förändringar i
värdet av tillgångar och skulder under loppet av bokföringsperioden och
de aggregerar beloppen i de olika kapitalbildningskontona, dvs.
förändringar i nettoförmögenheten som beror på sparande och på
kapitaltransfereringar, förändringar i nettoförmögenheten som beror på
andra volymförändringar i tillgångar och förändringar i nettoförmögen-
heten som beror på nominella kapitalvinster/-förluster.
Utgående balansräkning (IV.3)
8.63 Den utgående balansräkeningen visar värdet av tillgångar och skulder som
innehas av enheterna vid slutet av bokföringsperioden. Dessa poster
kategoriseras på grundval av samma klassificering som används för den
ingående balansräkningen och värderas till löpande priser vid slutet av
bokföringsperioden.
Skillnaden mellan tillgångar och skulder är nettoförmögenheten vid slutet
av bokföringsperioden.
8.64 Värdet av en tillgång eller skuld i den utgående balansräkningen är lika
med summan av dess värde i den ingående balansräkningen och beloppet
för samma kontopost i kontot för förändringar i balansräkningen.
UTLANDSKONTO (V)
8.65 I utlandskontona bokförs transaktioner mellan inhemska och utländska
enheter. Utlandet bildar inte en institutionell sektor i sig själv, men i ENS
struktur spelar det en liknande roll.
8.66 Systemet av utlandskonton följer samma allmänna mönster som kontona
för de institutionella sektorerna, dvs.:
a) Löpande konton.
b) Kapitalbildningskonton.
c) Balansräkningar.
8.67 Dessa konton ställs upp från utlandets utgångspunkt. Sålunda är det som
utgör tillgång för utlandet en användning för den inhemska ekonomin, och
vice versa. På liknande sätt är en finansiell tillgång som innehas av
utlandet en skuld för den inhemska ekonomin, och vice versa (förutom
monetärt guld och särskilda dragningsrätter).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 234
(1) Se kapitel 7 ”Balansräkningar”.
Tabell 8.15 — Konto IV: Balansräkningar
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
IV.1.
Ingående
balansräkning9 922 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
6 047 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN.1 Producerade
tillgångar
5 544 5 544 231 1 423 913 99 2 878 AN.11 Fasta till-
gångar
231 231 2 97 47 85 AN.12 Lagerstockar
272 272 10 178 41 5 38 AN.13 Värdeföremål
3 875 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
3 809 3 809 81 1 124 578 37 1 989 AN.21 Materiella
icke produce-
rade tillgångar
66 66 12 3 51 AN.22 Immateriella
icke produce-
rade tillgångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 235
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
7 365 573 6 792 172 1 819 396 3508 897 AF Finansiella
tillgångar/
skulder 1 817 3384 687 289 121 6 298 297 6 595IV.1.
Ingående
balansräkning
770 770 80 690 AF.1 Monetärt guld
och SDR
1 587 105 1 482 110 840 150 382 AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning 40 1281 102 10 38 1 471 116 1 587
1 388 125 1 263 25 198 950 90 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 44 1053 212 2 1 311 77 1 388
1 454 70 1 384 8 24 115 1187 50 AF.4 Lån 897 328 169 43 1 437 17 1 454
1 409 113 1 296 22 411 12 651 200 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 687 715 4 1 406 3 1 409
396 26 370 4 291 20 30 25 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver 12 335 19 5 371 25 396
361 134 227 3 55 19 150 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter 137 22 108 35 302 59 361
B.90 Netto-
förmögenhet 4 121 268 1 300 4 352 375 10416 276 10692▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 236
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
IV.2.
Förändringar i
balansräk-
ningenTotala
förändringar i
tillgångar/
skulder
482 482 25 110 56 1 290 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
289 289 21 61 25 − 1 182 AN.1 Producerade
tillgångar
239 239 21 47 20 1 150 AN.11 Fasta till-
gångar
34 34 4 1 29 AN.12 Lagerstockar16 16 10 4 − 2 3 AN.13 Värdeföremål
193 193 4 49 30 2 108 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
191 191 4 48 30 1 108 AN.21 Materiella
icke-produce-
rade tillgångar
2 2 1 AN.22 Immateriella
icke-produce-
rade tillgångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 237
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansiella
tillgångar/
skulder 155 285 176 33 28 677 91 767IV.2.
Förändringar i
balansräk-ningen
19 1 18 1 17 AF.1 Monetärt guld
och SDR
130 11 119 12 68 7 15 17 AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning 130 2 132 − 2 130
187 9 178 13 35 29 80 21 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 7 87 71 165 22 187
250 10 240 5 45 163 27 AF.4 Lån 68 93 28 24 213 37 250
80 5 75 1 13 34 19 9 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 42 30 4 77 3 80
38 38 38 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver 38 38 38
82 21 61 8 40 6 7 AF.7 Obetalda/
förutbetalde
inkomster och
utgifter 37 10 5 52 30 82
B.10 Förändringar
i netto-
förmögenhet,
totalt
Beroende på: 216 10 2 276 31 535 − 34 501▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 238
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.10.1 Sparande och
kapitaltrans-
fereringar 65 4 − 38 178 21 230 − 38 192
B.10.2 Andra
volymföränd-
ringar i
tillgångar 17 − 4 2 2 17 17
B.10.3 Nominella
kapital-
vinster/-
förluster 134 10 38 96 10 288 4 292
B.10.31 Neutrala kapi-
talvinster/-
förluster 82 5 26 87 8 208 6 214
B.10.32 Reala kapital-
vinster/-
förluster 51 5 12 9 2 80 − 1 78
IV.3.
Utgående
balansräkning10404 10404 349 2 932 1 647 145 5 331 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
6 336 6 336 264 1 759 1 026 103 3 183 AN.1 Producerade
tillgångar
5 783 5 783 252 1 470 933 100 3 028 AN.11 Fasta till-
gångar
265 265 2 101 48 114 AN.12 Lagerstockar
288 288 10 188 45 3 41 AN.13 Värdeföremål▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 239
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
4 068 4 068 85 1 173 620 42 2 148 AN.2 Icke produce-
rade tillgångar
4 000 4 000 85 1 172 608 38 2 097 AN.21 Materiella
icke produce-
rade tillgångar
68 68 1 12 3 51 AN.22 Immateriella
icke produce-
rade tillgångar
8 152 630 7 522 205 2 018 519 3802 978 AF Finansiella
tillgångar/
skulder 1 972 3669 863 322 149 6 975 388 7 362
788 788 81 707 AF.1 Monetärt guld
och SDRIV.3.
Utgående
balansräkning
1 717 116 1 601 122 908 157 15 399 AF.2 Sedlar, mynt
och inlåning 40 1411 104 10 38 1 603 114 1 717
1 575 134 1 441 38 233 29 1030 111 AF.3 Värdepapper
andra än
aktier 51 1140 283 2 1 476 99 1 575
1 704 80 1 624 8 29 160 1350 77 AF.4 Lån 965 421 197 67 1 650 54 1 7041 489 118 1 371 23 424 46 670 209 AF.5 Aktier och
andra ägaran-
delar 729 745 4 4 1 483 6 1 489
434 26 408 4 329 20 30 25 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver 12 373 19 5 409 25 434▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 240
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
poster iS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner, andra flöden,
stockar och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
poster i
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUt-
lands-
kontoUt-
lands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
443 156 288 11 95 25 157 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter 174 32 113 35 354 89 443
B.90 Netto-
förmögenhet 4 337 278 1 302 4 628 406 10951 242 11193▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 241
▼B
LÖPANDE KONTON
Utrikeskonto för varor och tjänster (V.I)
8.68 Import av varor och tjänster bokförs på tillgångssidan av kontot och
export av varor och tjänster bokförs på användningssidan. Skillnaden
mellan tillgång och användning är saldopost i kontot, och kallas
”utrikessaldo för varor och tjänster”. Om den är positiv, betyder detta
ett överskott för utlandet och ett underskott för den inhemska ekonomin
— och vice versa om den är negativ.
8.69 För att vara konsistent med mått på inhemska enheters produktion,
värderas importen till en motsvarighet till baspriser, dvs. netto från
importskatter men inklusive importsubventioner.
Import av varor som redovisas i utrikeskontot för varor och tjänster
värderas fob, dvs. vid gränsen för exportlandet. Export av varor värderas
också fob.
När transport- och försäkringstjänster som inkluderas i fob-värdet av
importen av varor (dvs. mellan fabriken och gränsen för exportlandet)
betalas av inhemska enheter, måste de inkluderas i värdet av export av
tjänster för det land som importerar varorna. Omvänt ifall transport- och
försäkringstjänster som inkluderas i fob-värdet av exporten produceras avutländska enheter, måste dessa inkluderas i värdet av importen av tjänster
för det land som exporterar varorna.
Utrikeskonto för primära inkomster och löpande transfereringar (V.II)
8.70 Syftet med utrikeskontot för primära inkomster och löpande transferer-
ingar är att bestämma bytesbalansen, vilken i ENS struktur motsvarar de
institutionella sektorernas sparande. Detta konto är en komprimerad
version av kontosystemet för en institutionell sektor och sträcker sig från
kontot för allokering av primära inkomster till inkomstanvändningskontot.
8.71 På tillgångssidan visar utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar utrikessaldot för varor och tjänster. Det visar också, på
tillgångs- eller användningssidan, alla fördelningstransaktioner med
utlandet vid sidan av kapitaltransfereringar.
UTRIKESKONTON FÖR KAPITALBILDNING (V.III)
Kapitalkonto (V.III.1)
8.72 På utrikeskontot för kapitalbildning bokförs anskaffning minus avyttringar
av icke-producerade icke-finansiella tillgångar för utländska enheter och
det mäter förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitalt-
ransfereringar.
8.73 Saldoposten i kapitalkontot är finansiellt sparande eller nettoupplåning för
utlandet. Den är lika med, men har omvänt tecken mot, summan av
finansiellt sparande eller nettoupplåning för de inhemska institutionella
enheterna.
Konto för finansiella transaktioner (V.III.2)
8.74 Uppställningen av det finansiella kontot för utlandet är identiskt med de
institutionella sektorernas finansiella konto.
Konto för andra förändringar i tillgångar (V.III.3)
8.75 Liksom för de institutionella sektorerna, bestämmer man successivt de
förändringar i nettoförmögenheten som följer av andra volymförändringar
i tillgångarna eller av nominella kapitalvinster eller -förluster, de
sistnämnda nedbrutna i neutrala och reala kapitalvinster och -förluster.
8.76 Frånvaron av producerade tillgångar i kapitalbildningskontona och i
balansräkningarna för utlandet beror på den konvention enligt vilken man
konstruerar en inhemsk institutionell enhet, och utlandet anses ha
förvärvat en finansiell tillgång och vice versa för tillgångar som inhemska
enheter äger i andra länder.
BALANSRÄKNINGAR (V.IV)
8.77 Balansräkningar för utlandet innehåller finansiella tillgångar och skulder.
På tillgångssidan upptar dessa totala förvärv minus avyttringar mellan
utländska och inhemska enheter av monetärt guld och SDR.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 242
▼B
Tabell 8.16 — Kontosystem för utlandet
V.I:Utrikeskonto för varor och tjänster
Användning Tillgång
P.6 Export av varor och tjänster 536 P.7 Import av varor och tjänster 497
P.61 Export av varor 462 P.71 Import av varor 392
P.62 Export av tjänster 74 P.72 Import av tjänster 105
B.11 Utrikessaldo för varor och
tjänster −3 9
V.II:Utrikeskonto för primära inkomster och löpande transfereringar
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 6 B.11 Utrikessaldo för varor och
tjänster −3 9
D.11 Egentlig lön 6
D.1 Löner och kollektiva avgifter 2
D.2 Skatter på produktion och
import 0D.11 Egentlig lön 2
D.21 Produktskatter 0 D.12 Arbetsgivares kollektiva av-
gifter 0
D.211 Mervärdesskatter
(skatter av momstyp)0D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 0D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 0
D.2121 Importtullar 0D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0D.2 Skatter på produktion och
import 0
D.21 Produktskatter 0
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatterD.211 Mervärdesskatter
(skatter av momstyp)0
D.29 Övriga produktionsskatter 0 D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms och import-
tullar 0
D.2121 Importtullar 0
D.3 Subventioner 0 D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0
D.31 Produktsubventioner 0D.311 Importsubventioner 0 D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 0
D.29 Övriga produktionsskatter 0
D.319 Övriga produktsubventioner 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 243
▼B
Användning Tillgång
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0D.3 Subventioner 0
D.31 Produktsubventioner 0
D.4 Kapitalinkomst 66 D.311 Importsubventioner 0D.41 Ränta 16D.42 Inkomst från bolag 36 D.319 Övriga produktsubventioner 0
D.421 Utdelning från bolag 0 D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 36
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar iutlandet 14D.4 Kapitalinkomst 39
D.41 Ränta 22
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 1D.42 Inkomst från bolag 17
D.51 Inkomstskatter 1 D.421 Utdelning från bolag 14
D.59 Övriga löpande skatter 0 D.422 Ägaruttag från kvasibolag 3
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.61 Sociala avgifter 0 D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.611 Faktiska sociala avgifter 0D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 0D.51 Inkomstskatter 0
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 0D.59 Övriga löpande skatter 0
D.6112 Anställdas egenavgifter 0
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0D.61 Sociala avgifter 0
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0D.611 Faktiska sociala avgifter 0
D.612 Tillräknade sociala avgifter 0 D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 0
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 0D.61112 Arbetsgivares frivilliga fak-
tiska kollektiva avgifter 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.6112 Anställdas egenavgifter 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 244
▼B
Användning Tillgång
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 0D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 9D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 2D.612 Tillräknade sociala avgifter 0
D.73 Löpande transfereringar
inom den offentliga sektorn 4
D.74 Löpande internationell
samverkan 1D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 2D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsreserver 0D.624 Kontanta socialbidrag 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 39
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 3
D.73 Löpande transfereringar
inom den offentliga sektorn 4
D.74 Löpande internationell
samverkan 31
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsreserver 0
B.12 Bytesbalans −4 1
V.III:Utrikeskonto för kapitalbildning
V.III.1:Kapitalkonto
V.III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom
sparande och kapitaltransfereringar
Användning Tillgång
B.10.1 Förändring i nettoför-
mögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar −3 8B.12 Bytesbalans −4 1
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 41996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 245
▼B
Användning Tillgång
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag 4D.99 Andra kapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 1
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag 0D.99 Andra kapitaltransfereringar − 1
V.III.1.2: Konto för anskaffning av icke-finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke-
producerade tillgångar 0B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar −3 8
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra ick e
producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke-produ-
cerade tillgångar 0
B.9 Finansiellt sparande (+)
nettoupplåning (−) −3 8
V.III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 50F Skuldåtagande netto 88
F.1 Monetärt guld och SDR 1
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 11 F.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2
F.21 Sedlar och mynt 3 F.21 Sedlar och mynt 2F.22 Överförbar inlåning 2 F.22 Överförbar inlåning − 1F.29 Övrig inlåning 6 F.29 Övrig inlåning − 3
F.3 Värdepapper andra än aktier 5 F.3 Värdepapper andra än aktier 20
F.4 Lån 10 F.4 Lån 371996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 246
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.41 Kortfristiga lån 3 F.41 Kortfristiga lån 10
F.42 Långfristiga lån 7 F.42 Långfristiga lån 27
F.5 Aktier och andra ägarandelar 2 F.5 Aktier och andra ägarandelar 3
F.6 Försäkringstekniska reserver 0 F.6 Försäkringstekniska reserver 0
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 0F.612 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 0
F.62 Förskottbetalning av för-
säkringspremier och reserver
för utestående fordringar 0
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 30
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 21F.71 Handelskrediter och förskott 18
F.71 Handelskrediter och förskott 18 F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 12
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 3
B.9 Finansiellt sparande (+)
nettoupplåning (−) −3 8
V.III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
V.III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 0 K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0 K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12.2 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder 0K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 247
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar0K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0Därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
AF Finansiella tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0 AF.4 Lån 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
K.12.2 Förändring i klasseficering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder anat än
monetarisering/demonetari-
sering av guld 0
Därav:
AF.1 Monetärt guld och SDR 0
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 0
V.III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster (−)K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster (−)
AN.2 Icke producerade tillgångar 0 AF Skulder 3
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 248
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar 7 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.1 Monetärt guld och SDR 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 4AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3. Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 4
V.III.3.2.1: Konto för neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster (−)K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster (−)
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF Skulder 6
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 2
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar 11 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.1 Monetärt guld och SDR 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 1
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 1
AF.3 Värdepapper andra än aktier 3
AF.4 Lån 1AF.5 Aktier och andra ägarandelar 2AF.6 Försäkringstekniska reserver 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 249
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 6
V.III.3.2.2: Konto för reala kapiutalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster (−)K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster (−)
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF Skulder − 3
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 1
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar − 5 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.1 Monetärt guld och SDR 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver − 1AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 1
AF.3 Värdepapper andra än aktier 1AF.4 Lån − 1AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver − 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster − 3
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster −1
V.IV:Balansräkningar för utlandet
V.IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 297
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 116AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 77
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.4 Lån 17
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3
AF Finansiella tillgångar 573 AF.6 Försäkringstekniska reserver 251996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 250
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guld och SDR 0 AF.7 Sedlar, mynt och inlåning 59
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 105AF.3 Värdepapper andra än aktier 125
AF.4 Lån 70
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 113AF.6 Försäkringstekniska reserver 26AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 134
B.90 Nettoförmögenhet 276
V.IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 91
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 22
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.4 Lån 37
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3
AF Finansiella tillgångar 57 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.1 Monetärt guld och SDR 1 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 30
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 11
AF.3 Värdepapper andra än aktier 9AF.4 Lån 10AF.5 Aktier och andra ägarandelar 5
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 21
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom −3 4
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar −3 8
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 251
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 4
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 6
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster − 1
V.IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 388
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 114AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 99
AN.22 Immateriella icke-produce-
rade tillgångar 0AF.4 Lån 54
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 6
AF Finansiella tillgångar 630 AF.6 Försäkringstekniska reserver 25
AF.1 Monetärt guld och SDR 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 89
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 116
AF.3 Värdepapper andra än aktier 134AF.4 Lån 80AF.5 Aktier och andra ägarandelar 118
AF.6 Försäkringstekniska reserver 26
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 155
B.90 Nettoförmögenhet 242
KONTO FÖR VAROR OCH TJÄNSTER (0)
8.78 Syftet med kontot för varor och tjänster är att visa — för produktgrupper
och för den totala ekonomin — hur de tillgängliga produkterna används.
8.79 Det visar därför — för produktgrupper och för den totala ekonomin —
tillgång (produktion och import) och användning av varor och tjänster
(insatsförbrukning, slutlig konsumtion, fasta bruttoinvesteringar, lagerin-
vesteringar, anskaffning minus avyttring av värdeföremål, export).
8.80 Eftersom produktionen värderas till baspriser och användningen till
mottagarpriser, måste produktskatter minus produktsubventioner tas med
på tillgångssidan.
8.81 Användningen redovisas på högra sidan i kontot för varor och tjänster och
tillgången på vänstra sidan, dvs. på motsatta sidorna jämfört med de
löpande kontona för de institutionella sektorerna, eftersom produktflödena
utgör den andra sidan av de monetära flödena.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 252
▼B
8.82 Kontot för varor och tjänster är definitionsmässigt i balans och har därför
ingen saldopost.
Tabell 8.17 — Konto 0: Varu- och tjänstekonto
Tillgång Användning
P.1 Produktion 3 595 P.2 Insatsförbrukning 1 904
P.11 Marknadsproduktion 3 048P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171P.3/P.4 Konsumtionsutgift/Faktisk
konsumtion 1 371
P.13 Övrig icke-marknadsproduk-
tion 376P.31/
P.41Individuell konsumtionsut-
gift/Faktisk individuell
konsumtionsutgift 1 215
D.21 Produktskatter 141 P.32/
P.42Kollektiv konsumtionsutgift/
Faktisk kollektiv konsum-
tionsutgift 156
D.31 Produktsubventioner − 8
P.51 Fast bruttoinvestering 356
P.7 Import av varor och tjänster 497 P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 303
P.71 Import av varor 392 P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 305
P.72 Import av tjänster 105 P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella tillgångar 11
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella tillgångar − 13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 51
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke-producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke-produ-
cerade tillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke-produ-
cerade tillgångar 17
P.52 Lagerinvestering 28P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 10
P.6 Export av varor och tjänster 536P.61 Export av varor 4621996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 253
▼B
Tillgång Användning
P.62 Export av tjänster 74
INTEGRERADE EKONOMISKA KONTON
8.83 De integrerade ekonomiska kontona ger en koncis överblick över kontona
för en ekonomi: löpande konton, kapitalbildningskonton och balansräk-
ningar.
De sammanför i samma tabell kontona för alla institutionella sektorer, den
totala ekonomin och utlandet, och de balanserar alla flöden och alla
tillgångar och skulder. De gör också att man kan avläsa aggregaten direkt.
8.84 I tabellen över de integrerade kontona bokförs användning, tillgångar och
förändringar i tillgångar på vänstra sidan, medan tillförsel, skulder och
förändringar i skulder redovisas på den högra sidan.
8.85 För att göra tabellen lättläst samtidigt som den ger en bild av hela den
ekonomiska processen är de aggregeringsnivåer som används de högsta
som är förenliga med en förståelse av systemets struktur.
8.86 Kolumnerna i tabellen representerar de institutionella sektorerna,
nämligen: icke-finansiella företag, finansiella företag, offentlig sektor,
hushållens ideella organisationer och hushåll. Det finns också en kolumn
för den totala ekonomin, en kolumn för utlandet och en kolumn som
balanserar tillgång och användning av varor och tjänster.
8.87 Raderna i tabellen representerar de olika kategorierna av transaktioner, av
tillgångar och skulder, av saldoposter och av vissa aggregat.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 254
Tabell 8.18 — Integrerade ekonomiska konton
LÖPANDE KONTON
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
I.
Produktions-
konto/utrikes-
konto för
varor och
tjänster497 497 P.7 Import av
varor och
tjänster497 497 I.
Produktions-
konto/utrikes-
konto för
varor och
tjänster536 536 P.6 Export av
varor och
tjänster536 536
3 595 3 595 P.1 Produktion 1 753 102 434 1 269 37 3595 3595
1 904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Insatsförbruk-
ning1 904 1904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsub-
ventioner133 133
1 824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1 * g Förädlingsvä-
rde, brutto/
bruttonatio-
nalprodukt872 73 188 575 31 1824 1824 II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kapitalförslit-
ning
1 602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1 * n Förädlingsvä-
rde, netto/
nettonational-
produkt735 63 158 533 28 1602 1602
− 39 − 39 B.11 Utrikessaldo
för varor och
tjänster−3 9 −3 9▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 255
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning768 6 762 23 39 140 15 545 D.1 Löner och
kollektiva
avgifter766 766 2 768 II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomster
191 0 191 0 2 2 3 51 D.2-D.3 Skatter minus
subventioner
på produktion
och import191 191 0 191
133 0 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsub-
ventioner133 133 0 133
58 0 58 0 2 2 3 51 D.29-D.39 Övriga skatter
på produktion
minus övriga
subventioner
på produktion58 58 0 58
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Driftsöver-
skott, brutto276 55 46 92 8 429 429
442 442 442 B.3g Sammansatt
förvärvsin-
komst, brutto442 442 442
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Driftsöver-
skott, netto139 45 16 60 5 217 217
432 432 432 B.3n Sammansatt
förvärsin-
komst, netto432 432 432▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 256
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomster446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Kapitalin-
komst78 160 30 134 5 407 39 446
1 855 1855 6 1 390 221 29 209 B.5g Primärin-
komstsaldo,
brutto/brutto-
nationalin-
komst209 29 221 1 390 6 1855 1855
II.2.
Konto för
sekundär
inkomstför-
delning1 633 1633 3 1 348 191 19 72 B.5n/B.5 * n Primärin-
komstsaldo,
netto/nettona-
tionalinkomst72 19 191 1 348 3 1633 1633
II.2.
Konto för
sekundär
inkomstfördel-
ning213 1 212 0 178 0 10 24 D.5 Löpande
inkomst- och
förmögenhets-
skatter etc.213 213 0 213
322 0 322 322 D.61 Sociala
avgifter14 39 268 0 1 322 0 322
332 0 332 1 0 289 29 13 D.62 Sociala
förmåner
andra än in
natura332 332 0 332
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andra
löpande trans-
fereringar10 49 108 36 36 239 39 278▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 257
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
1 826 1826 40 1 187 382 32 185 B.6g Disponibel
inkomst,
brutto185 32 382 1 187 40 1826 1826 II.3.
Konto för
omfördelning
av inkomster
in natura
1 604 1604 37 1 145 352 22 48 B.6n Disponibel
inkomst, netto48 22 352 1 145 37 1604 1604
II.3.
Konto för
omfördelning
av inkomster
in natura219 219 13 206 D.63 Sociala trans-
fereringar in
natura219 219 219
1 826 1826 27 1 406 176 32 185 B.7g Justerad
disponibel
inkomst,
brutto185 32 176 1 406 27 1826 1826 II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto
1 604 1604 24 1 364 146 22 48 B.7n Justerad
disponibelinkomst, netto48 22 146 1 364 24 1604 1604
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skontoB.6g Disponibel
inkomst,
brutto185 32 382 1 187 40 1826 1826
B.6n Disponibel
inkomst, netto48 22 352 1 145 37 1604 1604
1 371 1371 1 215 156 P.4 Faktisk
konsumtion1 371 1371
1 371 1371 13 996 362 P.3 Konsumtions-
utgift1 371 1371▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 258
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justering för
förändring i
hushållens
nettofordran
på pensions-
reserver11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Sparande,
brutto
233 233 24 160 − 10 11 48 B.8n Sparande,
netto
− 41 − 41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 259
KAPITALBILDNINGSKONTON
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
III.1.1.
Konto för
förändringar i
netto-
förmögenhet
genom
sparande och
kapitaltransfe-
reringarB.8n Sparande,
netto48 11 − 10 160 24 233 233 III.1.1.
Konto för
förändringar i
netto-
förmögenhet
genom
sparande och
kapitaltransfe-
reringarB.12 Bytesbalans −4 1 −4 1
D.9 Mottagna
kapitaltransfe-
reringar33 0 6 23 0 62 4 66
D.9 Betalade
kapitaltransfe-
reringar (−)−1 6 −7 −3 4 −5 −3 −6 5 −1 −6 6
192 − 38 230 21 178 − 38 4 65 B.10.1 Förändringer
i netto-
förmögenhet
genom
sparande och
kapitaltrans-
fereringar65 4 − 38 178 21 230 − 38 192 III.1.2.
Konto för
anskaffning
av icke finan-
siella till-
gångar
III.1.2.
Konto för
anskaffning av
icke finan-
siella till-
gångar376 376 19 61 37 9 250 P.51 Fast bruttoin-
vestering376 376
− 222 − 222 − 3 − 42 − 30 − 10 − 137 K.1 Kapitalförslit-
ning (−)
28 28 0 2 0 0 26 P.52 Lagerinves-
tering28 28▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 260
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
10 10 0 5 3 0 2 P.53 Anskaffning
minus avytt-
ring av
värdeföremål10 10
0 0 0 1 4 2 0 − 7 K.2 Anskaffning
minus avytt-
ring av icke-
finansiella
icke-produce-
rade tillgångar
− 38 38 4 148 − 50 5 − 69 B.9 Finansiellt
sparande− 69 5 − 50 148 4 38 − 38 0 III.2.
Konto för
finansiella
transaktioner III.2.
Konto för
finansiella
transaktioner691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoförvärv
av finansiella
tillgångar/
skuldåtagande
netto140 232 170 33 28 603 88 691
0 1 − 1 0 − 1 F.1 Monetärt guld
och SDR
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedlar, mynt
och inlåning0 130 2 0 0 132 − 2 130
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Värdepapper
andra än
aktier6 53 64 0 0 123 20 143
254 10 244 0 5 45 167 27 F.4 Lån 71 0 94 28 24 217 37 254
46 2 44 0 3 36 3 2 F.5 Aktier och
andra ägaran-
delar26 13 0 4 43 3 46▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 261
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
36 0 36 0 36 0 0 0 F.6 Försäkring-
stekniska
reserver03 6 0 0 3 6 0 3 6
82 21 61 8 40 6 0 7 F.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomster och
utgifter37 0 10 5 0 52 30 82
III.3.1.
Konto för
andra
volymföränd-
ringar i
tillgångarna15 15 0 2 1 − 2 14 K.3-10 och
K.12Andra
volymföränd-
ringar, totalt− 3 2 − 1 0 0 − 2 0 − 2 III.3.1.
Konto för
andra
volymföränd-
ringar i
tillgångarna24 24 0 0 0 0 24 K.3 Ekonomisk
tillblivelse av
icke-produce-
rade tillgångar
3 3 0 0 3 0 0 K.4 Ekonomisk
tillblivelse av
producerade
tillgångar
4 4 0 0 4 0 0 K.5 Naturlig
tillväxt av
icke odlade
biologiska
tillgångar
− 9 − 9 0 0 − 2 0 − 7 K.6 Ekonomisk
försvinnande
av icke-
producerade
tillgångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 262
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
− 11 0 − 11 0 0 − 6 0 − 5 K.7 Förlust genom
katastrofer00 000 00 0
0 0 0 0 0 8 − 3 − 5 K.8 Konfiskation
utan ersätt-
ning00 000 00 0
1 1 0 0 0 0 1 K.9 Övriga
volymföränd-
ringar i icke-
finansiella
tillgångar
3 0 3 0 2 0 1 0 K.10 Övriga
volymföränd-
ringar i
finansiella
tillgångar och
skulder−4 2 0 0 0 −2 0 −2
0 0 0 0 0 − 6 0 6 K.12 Klassifice-
rings- och
struk-
turföränd-
ringar10 − 100 00 0
Därav:
10 0 10 0 0 0 − 2 12 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
− 7 − 7 0 0 − 3 − 2 − 2 AN.1 Producerade
tillgångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 263
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
17 0 17 0 0 3 0 14 AN.2 Icke-produce-
rade tillgångar
5 0 5 0 2 1 0 2 AF Finansiella
tillgångar/
skulder−3 2 −1 0 0 −2 0 −2
B.10.2 Förändringar
i netto-
förmögenhet
genom andre
volymföränd-
ringar i
tillgångar17 − 4 2 2 0 17 0 17
III.3.2.
Omvärdering-
skontoK.11 Nominella
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.
Omvärdering-
skonto
280 0 280 8 80 44 4 144 AN Icke-finan-
siella till-gångar
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerade
tillgångar
154 0 154 3 45 23 2 81 AN.2 Icke-produce-
rade tillgångar
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansiella
tillgångar/
skulder18 51 7 0 0 76 3 78▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 264
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Ut-
lands-
kontoS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
B.10.3 Förändringar
i netto-
förmögenhet
genom nomi-
nella kapital-
vinster/-
förluster134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 265
BILANSRÄKNINGAR
Tillgångar Skulder
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
IV.1.
Ingående
balansräkning9 922 0 9 922 324 2 822 1 591 144 5 041 AN Icke-finan-
siella till-
gångarIV.1.
Ingående
balansräkning
6 047 6 047 243 1 698 1 001 104 3 001 AN.1 Producerade
tillgångar
3 875 0 3 875 81 1 124 590 40 2 040 AN.2 Icke-produce-
rade tillgångar
7 365 573 6 792 172 1 819 396 3508 897 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1 817 3384 687 289 121 6 298 297 6 595
B.90 Netto-
förmögenhet4 121 268 1 300 4 352 375 10416 276 10692
IV.2.
Förändringar i
balansräkningTotala
förändringar i
tillgångarIV.2.
Förändringar i
balansräkning
482 0 482 25 110 56 1 290 AN Icke-finan-
siella till-
gångar
289 289 21 61 25 − 1 182 AN.1 Producerade
tillgångar
193 0 193 4 49 30 2 108 AN.2 Icke-produce-
rade tillgångar▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 266
Tillgångar Skulder
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansiella
tillgångar/
skulder155 285 176 33 28 677 91 767
B.10 Förändringar
i netto-
förmögenhet,
totalt216 10 2 276 31 535 − 34 501
B.10.1 Sparande och
kapitaltrans-
fereringar65 4 − 38 178 21 230 − 38 192
B.10.2 Andra
volymföränd-
ringar i
tillgångar17 − 4 2 2 0 17 0 17
B.10.3 Nominella
kapitalvinster
(+)/-förluster
(−)134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 267
Tillgångar Skulder
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
och andra
flöden, stockar
och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
IV.3.
Utgående
balansräkning10404 0 10404 349 2 932 1 647 145 5 331 AN Icke-finan-
siella till-
gångarIV.3.
Förändringar i
balansräkning
6 336 6 336 264 1 759 1 026 103 3 183 AN.1 Producerade
tillgångar
4 068 0 4 068 85 1 173 620 42 2 148 AN.2 Icke-produce-
rade tillgångar
8 152 630 7 522 205 2 018 519 3802 978 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1 972 3669 863 322 149 6 975 388 7 362
B.90 Netto-
förmögenhet4 337 278 1 302 4 628 406 10951 242 11193▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 268
▼B
AGGREGAT
8.88 Aggregaten är sammanfattande indikatorer över resultatet av aktiviteten i
den totala ekonomin liksom de är nyckeltal för makroekonomisk analys
och jämförelser i tid och rum.
BRUTTONATIONALPRODUKT TILL MARKNADSPRIS (BNP)
8.89 Bruttonationalprodukten till marknadspris är det slutliga resultatet av
produktionsaktiviteten hos inhemska produktionsenheter.
Den kan definieras på tre sätt:
a) BNP är summan av förädlingsvärden brutto för de olika institutionella
sektorerna eller de olika brancherna plus produktskatter minus
subventioner (vilka inte har allokerats till sektorer eller branscher).
Den är också saldoposten i produktionskontot för den totala ekonomin.
b) BNP är summan av inhemska institutionella enheters slutliga använd-
ning av varor och tjänster (faktisk konsumtion och bruttoinvestering),
plus export minus import av varor och tjänster.
c) BNP är summa av användning i kontot för den totala ekonomins
inkomstbildning (löner och kollektiva avgifter, skatter minus subven-
tioner på produktion och import, driftsöverskott brutto coh sammansatt
förvärvsinkomst för den totala ekonomin).
8.90 Genom att dra av kapitalförslitning från BNP, erhåller vi nettonatoinal-
produktion till marknadspris (NNP).
DRIFTSÖVERSKOTT FÖR DEN TOTALA EKONOMIN
8.91 Driftsöverskott brutto (eller netto) för den totala ekonomin är summan av
driftöverskott brutto (eller netto) i de olika branscherna och de olika
institutionella sektorerna.
SAMMANSATT FÖRVÄRVSINKOMST FÖR DEN TOTALA EKONOMIN
8.92 Sammansatt förvärvsinkomst brutto (eller netto) i den totala ekonomin är
identiskmed sammansatt förvärvsink omst brutto (eller netto) i
hushållssektorn.
FÖRETAGARINKOMST FÖR DEN TOTALA EKONOMIN
8.93 Företagarinkomst brutto (eller netto) för den totala ekonomin är summan
av företagarinkomster brutto (eller netto) i de olika sektorerna.
NATIONALINKOMST (TILL MARKNADSPRIS)
8.94 Nationalinkomst (till marknadspris) brutto (eller netto) innefattar hela den
primära inkomst som erhålls av inhemska institutionella enheter: löner
och kollektiva avgifter, skatter minus subventioner på produktion och
import, kapitalinkomst (erhållen minus utbetald), driftöverskott (brutto
eller netto) och sammansatt förvärvsinkomst (brutto eller netto).
Bruttonationalinkomst (till marknadspris) är lika med BNP minus primär
inkomst som inhemska enheter betalar till utländska enheter plus primär
inkomst som inhemska enheter erhåller från utlandet.
Bruttonationalinkomst (till marknadspris) är som begrepp identiskt med
det engelska uttrycket ”Gross National Product” (GNP)(1) som det hittills
i allmänhet använts i nationalräkenskaper.
I ENS 79 beräknade emellertid GNP på ett annorlunda sätt(2).
Nationalinkomst är inte ett produktionsbegrepp utan ett inkomstbegrepp,
vilket är tydligare om det uttrycks i nettotermer, dvs. efter avdrag för
kapitalförslitning.
DISPONIBEL NATIONALINKOMST
8.95 Disponibel nationalinkomst brutto (eller netto), är summan av disponibla
inkomster brutto (eller netto) för de institutionella sektorerna. Disponibel1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 269
(1) En direkt svensk översättning av detta begrepp kan dock inte göras eftersom BNP istället
används som akronym för det engelska begreppet ”Gross Domestic Product”, GDP,(egentligen inhemskbruttoproduk t, en benämning som dockej användes).
(
2) I ENS 79 beräknades GNP (till marknadspris) genom till BNP (till marknadspris) lägga
löner och kapitalinkomster som erhålls från utlandet och dra bort motsvarande flöden
som betalas till utlandet.
▼B
nationalinkomst brutto (eller netto) är lika med nationalinkomst (till
marknadspris) brutto (eller netto) minus löpande transfereringar (löpande
inkomst- och förmögenhetsskatter etc., sociala avgifter, sociala förmåner
och andra löpande transfereringar) som betalas till utländska enheter, plus
löpande transfereringar som mottas av inhemska enheter från utlandet.
SPARANDE
8.96 Detta aggregat mäter den andel av disponibel nationalinkomst som inte
används till konsumtionsutgifter.
Nationellt sparande brutto (eller netto) är summan av sparande brutto
(eller netto) för de olika institutionella sektorerna.
BYTESBALANS
8.97 Saldoposten i utrikeskontot för primära inkomster och löpande transferer-
ingar representerar överskottet (om det är negativt) eller underskottet (om
det är positivt) för den totala ekonomin på dess löpande transaktioner
(handel med varor och tjänster, primära inkomster, löpande transferer-
ingar) med utlandet.
FINANSIELLT SPARANDE (+) ELLER NETTOUPPLÅNING (−) FÖR DEN
TOTALA EKONOMIN
8.98 Finansiellt sparande (+) eller nettoupplåningen (−) för den totala
ekonomin är summan av finansiellt sparande eller nettoupplåning för de
institutionella sektorerna. Den representerar de nettoresurser som den
totala ekonomin ställer till förfogande för utlandet (om den är positiv)
eller mottar från utlandet (om den är negativ). Finansiellt sparande (+)
eller nettoupplåning (−) för den totala ekonomin är lika med men med
motsatt tecken som finansiellt sparande (−) eller nettoutlåning (+) för
utlandet.
NETTOFÖRMÖGENHET FÖR DEN TOTALA EKONOMIN
8.99 Nettoförmögenhet för den totala ekonomin är summan av nettoförmögen-
heten för alla institutionella sektorer. Den representerar värdet av de icke-
finansiella tillgångarna i den totala ekonomin minus saldot av finansiella
tillgångar och skulder för utlandet.
OFFENTLIGA UTGIFTER OCH INKOMSTER
8.99 a) Offentliga utgifter och inkomster fastställs utifrån en lista över kategorier
enligt ENS 95.
Offentliga utgifter omfattar följande ENS 95-kategorier, som bokförs på
användningssidan i kontosystemet för den offentliga sektorn, med
undantag av D.3 och D.9 som bokförs på tillgängssidan i detta
kontosystem (1):
P.2 Insatsförbrukning
P.5 Bruttoinvestering
D.1 Löner och kollektiva avgifter
D.29 Övriga produktionsskatterD.3 Subventioner (utgift)
D.4 Kapitalinkomst
D.5 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.D.62 Sociala förmåner andra än in natura
D.6311 +
D.63121 +
D.63131Sociala naturaförmåner avseende utgifter för produkter som
levereras till hushållen via marknadsproducenter
D.7 Andra löpande transfereringar
D.8 Justering för förändring i hushållens nettofordran på
pensionsreserver
D.9 Kapitaltransfereringar (utgift)
K.2 Anskaffning minus avyttring av icke finansiella icke
producerade tillgångar1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 270
▼M2
▼M2
Offentliga inkomster omfattar följande ENS 95-kategorier, som bokförs
på tillgångssidan i kontosystemet för den offentliga sektorn, med
undantag av D.39, som bokförs på användningssidan i detta konto-
system:
P.11 Marknadsproduktion
P.12 Produktion för egen slutlig användningP.131 Försäljningsinkomster från övrig icke marknadsproduktion
D.2 Skatter på produktion och import
D.39 Övriga produktionssubventioner (inkomst)D.4 Kapitalinkomst
D.5 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.
D.61 Sociala avgifterD.7 Andra löpande transfereringar
D.9(
1) Kapitaltransfereringar
(1) Justeringar för fastställda men aldrig inkasserade skatter och sociala
avgifter som bokförs under D.9 betraktas som en negativ inkomst.
Per definition är skillnaden mellan offentliga inkomster och offentliga
utgifter den offentliga sektorns finansiella sparande (+) eller nettoupplå-
ning (–).
Transaktionerna D.41, D.7, D.92 och D.99 är konsoliderade. Övriga
transaktioner är inte konsoliderade.
MATRISPRESENTATION
8.100 I tidigare delar av detta kapitel har ett system av (T-)konton presenterats.
Samtidigt tillåter ENS begrepp och definitioner andra presentationssätt.
Dessa möjliggör ytterligare insikter och ger underlag för olika typer av
analys.
8.101 Input-outputtabellen utgör en vida använd matrispresentation av detaljerad
och sammanhängande information om flödet av varor och tjänster och om
strukturen på produktionskostnaderna. Matrisen innehåller mer informa-
tion än T-kontona för varor och tjänster, produktion och inkomstbildning;
exempelvis visas konsumtionsutgifter efter produktgrupp eller ursprung-
sbransch och insatsförbrukning visas både efter produktgrupp eller
producerande bransch och efter användande produktgrupp eller bransch.
Disaggregerade länkningar mellan dessa kontonutvecklas vidare i ENS
tillgångs- och användningstabeller, genom en specifikation av bransch-
produktionen efter produktgrupper.
8.102 Återstoden av detta avsnitt kommer till att börja med att visa hur systemet
av konton och saldoposter också kan presenteras i matrisformat. I tabellen
presenteras alla transaktioner för den totala ekonomin och för utlandet.
Dessutom ingår ett aggregerat varu- och tjänstekonto.
8.103 Därefter diskuteras de allmänna syften som kan uppnås med en
räkenskapsmatris. En avgörande egenskap är de stora möjligheter som
finns att utvidga eller att komprimera en sådan matris beroende på
specifika omständigheter och behov. Slutligen illusteras hur detta fungerar
i praktiken. Särskilt kommer länkningarna mellan tillgångs- och
användningstabellerna och sektorräkenskaperna att utvecklas genom
insättning av arbetskraftskonton, så att man når fram till ramen för
sociala räkenskapsmatriser (SRM). En SRM möjliggör, utom andra
användningar, att en mer integrerad analys av ekonomiska och sociala
frågor kan genomföras — däribland arbetslöshet.
MATRISPRESENTATION AV ENS-KONTON
8.104 Tabell VIII.*1 presenterar hela kontosystemet med saldoposter i en matris.
För detta ändamål har kontona för primär inkomstfördelning, förinkomstanvändning och för andra förändringar i tillgånger inte under-
indelats. För övrigt hålls möjligheten öppen att kombinera kontot för
inkomstomfördelning in natura med den sekundära inkomstfördelningen
eller att inte göra det. Slutligen har ett konto som visar nettoförmögenhet
lagts till.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 271
▼B
▼B
8.105 De sifferuppgifter som presenteras i tabellerna i detta avsnitt motsvarar
exakt det numeriska exempel som använts tidigare i detta kapitel. I
samtliga matriser har de boxer som innehåller en saldopost markerats med
fetstil.
8.106 En matrispresentation gör att varje transaktion kan representeras med en
enda notering och att karaktären på transaktionen beskrivs av dess
position. Varje konto representeras av ett rad- och kolumnpar och man
följer den konventionen att tillgången visas i raderna och användningen i
kolumnerna. Så t.ex. ”betalas” nettonationalprodukten (1 602) av
producenterna i ekonomin, medan den ”tas emot” i kontot för primär
inkomstfördelning. Tabell VIII.*1 visar detta i cell (3,2), det vill säga på
rad 3 i kolumn 2. Eftersom denna tabell håller isär transaktioner med
utlandet i ett separat konto, kommer dess diagonalelement som är cellerna
(3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) och (8,8) bara att innehålla transaktioner
mellan inhemska enheter.
8.107 Rad- och kolumntotalerna har inte namngetts. Deras huvudsakliga
funktion i matrisräkenskaper är att tillförsäkra att alla konton verkligen
representerar fullständiga balanser, i den meningen att totala inkomster
(radsummor) blir lika med totala utgifter (kolumnsummor). Dessutom kan
inte meningsfulla saldoposter, som knyter ihop på varandra följande
konton, tas fram om inte detta villkor är uppfyllt.
8.108 Rad 1 visar användning av varor och tjänster, till mottagarpris:
insatsförbruking (1904) i kolumn 2, slutlig konsumtion (1 371) i kolumn
5, bruttoinvestering (414) i kolumn 7 och export (536) i kolumn 14.
8.109 Elementen i rad 1 summerar användning av varor och tjänster, till
mottagarpris (4 225). Kolumn 1 visar tillgången av varor och tjänster (som
också är totalt 4 225, naturligtvis). Produktion (till basispris) plus
produktskatter minus produktsubventioner (3 728) visas i skärningen
med rad 2. Importen (497) härrör sig från utrikeskontot för varor och
tjänster (rad 14).
8.110 Rad 2 visar produktion (till baspris) plus produktionskatter minus
produktsubventioner. På grund av denna värdering är summan av rad 2
(3728) och den motsvarande summan av kolumn 2, inklusive produkts-
katter minus produktsubventioner. Det medför att dessa skatter inräknas i
saldoposten i konto 2, nettonationalprodukten (NNP)(1), se cell (3,2). De
flesta saldoposter kan beräknas brutto eller netto. I denna matris visas
allasaldoposter netto. Kapitalförslitning (222) noteras direkt på kapita-
lunderkontot för anskaffning av icke-finansiella tillgångar (rad 7 och
kolumn 2).
8.111 Rad 3 visar de primära inkomster som mottagits av den totala ekonomin:
nettonationalprodukt i cell (3,2), kapitalinkomst från andra inhemska
sektorer (341) i diagonalen och primära inkomstflöden från utlandet (72) i
cell (3,15). Eftersom denna matris inte underindelar kontot för primär
inkomstfördelning, bryter den inte ner förädlingsvärdet som betalas av
producenter i olika komponenter på det sätt som visas i inkomstbild-
ningskontot.
8.112 Vid sidan av diagonalelementen innehåller kolumn 3 primär inkomst som
betalas till utlandet (41) i cell (15,3) och saldoposten, nettonationalin-
komst (1 633) som förbinder detta konto med nästa.
8.113 Matrisen lämnar valfrihet att kombinera kontot för inkomstomfördelning
in natura med den sekundära inkomstfördelningen eller att inte göra det.
Om inte omfördelningen av inkomster in natura visas, innehåller
diagonalen löpande transfereringar, förutom sociala transfereringar in
natura, mellan inhemska sektorer (1 096). Transfereringarna består av
löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc., sociala avgifter och
förmåner andra än sociala transferingar in natura och andra löpande
transfereringar. Om inkomstomfördelning in natura tas med, så visar
diagonalen i konto 4 också sociala transfereringar in natura; aggregerade
med andra löpande transfereringsflöden är detta lika med 1315. I båda
fallen börjar rad 4 med nettonationalinkomsten, medan löpande
transfereringar från utlandet (10) redovisas i cell (4,15). Kolumn 4 visar,
förutom diagonalposten, löpande transfereringar till utlandet (39), i cell
(15,4), medan saldoposten, (justerad) disponibel nettoinkomst (1 604),
sätts på kontot för användning av (justerad) disponibel inkomst.
8.114 Om inkomstomfördelning in natura tas med, utgör konto 5 kontot för
användningen av den justerade disponibla inkomsten. I annat fall är det
kontot för användning av disponibel inkomst. På den aggregerade nivån är
det bara en fråga om terminologi, eftersom total disponibel inkomst är lika1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 272
(1) Egentligen inhemsk nettoprodukt, jfr. not till punkt 8.94.
▼B
med total justerad disponibel inkomst och totala konsumtionsutgifter är
lika med total faktisk konsumtion. Förutom den disponibla inkomsten
visar raden på detta konto en justering för förändringar i hushållens
nettofordringar på inhemska pensionsreserver (11) i diagonalen och en
justering för hushållens nettofordringar på utländska pensionsreserver (0) i
kolumn 15. Kolumnen innehåller, vid sidan av slutlig konsumtion (1371)
och diagonalposten, en justering för förändringar i utländska hushålls
nettofordringar på inhemska pensionsreserver (0), se cell (15,5), och
saldoposten, nettosparande (233), vilken sätts i det första kapitalunder-
kontot (konto 6).
8.115 Kapitalkontot har delats upp på två underkonton. I det första, på raden för
kontot för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och
kapitaltransfereringar, har nettosparande utökats med kapitaltransferer-
ingar som mottas från inhemska sektorer (61), se cell (6,6), och från
utlandet, se cell (6,16). I kolumnen för detta konto visas kapitaltransferer-
ingar att betala till inhemska sektorer och till utlandet (4), se cell (16,6).
Detta resulterar i en saldopost, förändring i nettoförmögenhet genom
sparande och kapitaltransfereringar (230), som överförs till kontot för
förändringar i balansräkningen (konto 11).
8.116 På nästa rad i kontot för anskaffning av icke-finansiella tillgångar visas
kapitalförslitning, se cell (7,2), anskaffning minus avyttringar av icke
producerade icke-finansiella tillgångar av inhemska enheter (0), se cell
(7,7), liksom av utländska enheter (0), se cell (7,17), och förändringar i
tillgångar beroende på sparande och kapitaltransfereringar (833), se cell
(7,12). Detta ger den total som är tillgänglig för inhemska enheter för
anskaffning av tillgångar. Sådana anskaffningar visas i två steg: först
anskaffning av icke-finansiella tillgångar i kolumnen i detta konto,
därefter förvärv av finansiella tillgångar (inklusive utrikes finansiella
tillgångar) i kolumnen i nästa konto. Kolumnen i detta konto, konto 7,
innehåller alltså bruttoinvestering, se cell (1,7), diagonalcellen (7,7) som
diskuterats ovan, förändringar i skulder genom sparande och kapitalt-
ransfereringar (603), se cell (12,7), och saldopost en finansiellt sparande
för den totala ekonomin (38), vilken sätts i nästa konto avseende
finansiella transaktioner.
8.117 Konto 8, det finansiella kontot, inleds med finansiellt sparande för den
totala ekonomin, se cell (8,7), och därtill kommer finansiella transaktioner
mellan inhemska sektorer (533) på diagonalen liksom nettoförändringen
av skulder mot utlandet (50), se cell (8,18). Kolumnen innehåller
diagonalposten och nettoförvärv av finansiella tillgångar mot utlandet
(88) i cell (18,8). Naturligtvis är nettoförändringen av skulder mot
utlandet plus finansiellt sparande för den totala ekonomin lika med
nettoförvärvet av finansiella tillgångar mot utlandet, så att man också i
detta konto bibehåller balansen mellan rad- och kolumntotalerna.
8.118 Kontot för andra förändringar i tillgångar, konto 9, redovisar på raden
förändringar i tillgångar beroende på andra förändringar (389), se cell
(9,12), och i kolumnen redovisas förändringar i skulder beroende på andra
förändringar (74), se cell (12,9), samt saldoposten förändringar i
nettoförmögenhet beroende på andra förändringar (305), se cell (11,9).
8.119 De sista fyra kontona för den totala ekonomin hänför sig till balansräk-
ningarna och förändringarna i dessa. Först ger den ingående
balansräkningen på raden den ingående stocken av tillgångar (16714),
se cell (10,12), och i kolumnen den ingående stocken av skulder (6 298),
se cell (12,10), liksom den ingående nettoförmögenheten (10 416), se cell
(13,10). Därefter redovisas i kontot för förändringar i balansräkningen
båda komponenterna i dessa förändringar på raden, se cellerna (11,6) och
(11,9), och de totala förändringarna i nettoförmögenhet (535) i kolumnen,
se cell (13,11). I den utgående balansräkningen visas på raden den
ingående stocken av skulder, se cell (12,10), båda komponenterna av
förändringar i skulderna, cellerna (12,7) och (12,9), samt det utgående
nettovärdet (10951), se cell (12,13). Naturligtvis blir summan av dessa
element lika med den utgående stocken av tillgångar, vilken också
beräknas i kolumnen i detta konto: den ingående stocken av tillgångar,
cell (10,12), plus båda komponenterna av förändringar i tillgångar, se
cellerna (7,12) och (9,12). Slutligen ger det extra kontot för netto-
förmögenhet den ingående nettoförmögenheten, cell (13,10), och totala
förändringar i nettoförmögenheten, cell (13,11), på raden och den
utgående nettoförmögenheten i kolumnen, cell (12,13).
8.120 För utlandet har samma konton inkluderats som för den totala ekonomin,
låt vara i en något mer aggregerad form. För det första visar utlandskontot
för varor och tjänster på raden importen för totala ekonomin, cell (14,1),
och i kolumnen exporten, cell (1,14), liksom saldoposten, cell (15,14),
utrikessaldo för varor och tjänster (− 39). Notera att alla saldoposter i
kontona för utlandet betraktas från utlandets perspektiv. För att erhålla de1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 273
▼B
relevanta aggregaten för den totala ekonomin måste man därför skifta
tecken.
8.121 För det andra redovisas i utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar saldoposten i det tidigare kontot, liksom även primär
inkomst, löpande transfereringar och justering för värdeförändring i
hushållens nettofordran på pensionsfonder, respektive till och från
utlandet. De posterna har redan diskuterats ovan. Allt detta ger
bytesbalansen (− 41), som visas i cell (16,15).
8.122 För det tredje har också kapitalkontot för utlandet indelats i två
underkonton: ett för bytesbalansen, kapitaltransfereringar till och från
utlandet samt saldoposten, förändringar i den finansiella utlandsställ-
ningen netto beroende på bytesbalansen och kapitaltransfereringar (− 38),
se cell (21,16); ett annat för förändringar i tillgångar beroende på
bytesbalansen och kapitaltransfereringar (50), se cell (17,22), anskaffning
minus avyttringar av icke producerade icke-finansiella tillgångar av
utländska enheter, se cell (7,17), förändringar i skulder beroende på
bytesbalansen och kapitaltransfereringar (88), se cell (22,17), samt
saldoposten utlandets finansiella sparande (− 38), som överförs till nästa
konto.
8.123 Fördet fjärde visar kontot förfinansiella transaktioner nettoanskaffning av
utrikes finansiella tillgångar, cell (18,8), och utlandets finansiella
sparande, cell (18,17), på raden liksom nettoökningen av utrikes skulder,
cell (8,18), i kolumnen. För det femte visar kontot för andra förändringar i
tillgångarna på raden sådana förändringar i tillgångarna (7), se cell
(19,22), och i kolumnen sådana förändringar i skulderna (3), se cell
(22,19), liksom också saldoposten, förändringar i den finansiella
utlandsställningen netto beroende på andra förändringar (4), se cell
(21,19).
8.124 Till slut är balansräkningarna för utlandet analoga med dem för den totala
ekonomin. Element som ännu inte har nämnts ovan är följande: ingående
stockav utländsk a tillgångar (573), se cell (20,22), ingående stockav
utländska skulder (297), se cell (22,20), ingående utrikes finansiell
ställning netto för utlandet visavi den totala ekonomin (276), se cell
(23,20), totala förändringar i den utrikes finansiella ställningen för
utlandet (− 34), se cell (23,21), samt den utgående finansiella ställningen
för utlandet visavi den totala ekonomin (242), se cell (22,23).
8.125 Som ett nästa steg kan detta reducerade matrisformat disaggregeras för att
visa den fullständiga uppsättningen konton inklusive detaljer för de olika
kategorierna av aktörer och transaktioner. Den fulla potentialen hos
matrisräkenskaper kan emellertid tydligast visas om inte alla konton görs
detaljerade på samma sätt, utan att man istället väljer ut den mest
relevanta klassificeringen för varje konto. Denna egenskap behandlas
mera utförligt i nästa delavsnitt.
EGENSKAPER HOS RÄKENSKAPSMATRISER
8.126 Varje notering i en sådan aggrerad matris som tabell VIII.*1 kan uppfattas
som totalsumman av en undermatris i vilken man visar de olika
kategorierna av involverade aktörer i rad- och kolumnhuvud för den
uppsättning transaktioner som behandlas. En mycket användbar möjlighet
i en matrispresentation av konton är att man kan välja olika typer av
aktörer eller grupper av sådana i varje konto, utan att avstå från
sammanhanget och integreringen med det kompletta bokföringssystemet.
Det betyder att man kan tillämpa ”multipla aktörer och multipla sektorer”,
genom att i varje konto välja den enhet eller den klassificering av enheter
som är den mest relevanta för de flöden som behandlas.
8.127 I princip kan varje konto brytas ned på två rätt så olika sätt: genom
underindelning av den totala ekonomin i grupper av enheter eller genom
att föra de kategorier av transaktioner som visas i ett konto till olika
underkonton. T.ex. kan en underindelning av den totala ekonomin i de
första fem kontona göras på följande sätt:
a) Urskilja produkter i varu- och tjänstekontot och klassificera dessa efter
produktgrupper.
b) Urskilja lokala verksamhetsenheter i produktionskontot och klassficera
dessa efter branscher.
c) Urskilja institutionella enheter i konton för primär respektive sekundär
inkomstfördelning och för inkomstanvändning och klassificera dessa
efter institutionella (under)sektorer.
8.128 Sådana underindelningar får två betydelsefulla konsekvenser. För det
första framgår det, för alla kategorier av transaktioner som urskiljs i en
enstaka cell, vilken grupp av betalande enheter som har utbytt vad med1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 274
▼B
vilken grupp av mottagande enheter. För det andra visas sambanden
mellan olika ekonomiska flöden genom detaljerade korsklassificeringar.
Exempelvis presenterar man, i det exempel som gavs i föregående stycke,
ett enkelt inkomstkretslopp — på lägsta aggregerings- (meso-) nivå —
genom följande samband:
a) Undermatris (3,2) visar vilken institutionell undersektor som mottar
förädlingsvärde netto från vilka branscher.
b) Undermatriser (4,3) och (5,4) visar vilken institutionell undersektor
som mottar primär inkomst och disponibel inkomst från vilken
institutionell undersektor (naturligtvis kan olika klassificeringar tillä-
mpas i kontona för inkomstfördelning och för inkomstanvändning; då
blir dessa undermatriser inte längre kvadratiska).
c) Undermatris (1,5) visar vilken produktgrupp som konsumeras av
vilken institutionell undersektor.
d) Undermatris (2,1) visar vilken bransch som framställer vilka produkt-
grupper.
8.129 När man sammanställer en sådan matris är det lämpligt att börja med att
ställa upp en kontostruktur som är relevant för de tilltänka användnings-
områdena. Följaktligen väljer man till varje konto de mest användbara
enheterna och klassifikationerna. Det blir emellertid i praktiken fråga om
en interaktiv process. Anta t.ex. att det finns en kategori av transaktioner
för vilken endast de totala inkomsterna och utgifterna för aktörerna (rad-
och kolumnsummorna i undermatrisen) är kända men inte vem som
betalade till vem (den inre strukturen i undermatrisen). Detta problem kan
lösas genom att man sätter in ett icke uppdelat hjälpkonto.
8.130 Bland de allmänna egenskaperna i en matrispresentation finns följande:
a) En detaljerad matrispresentation är avpassad för matematiskbehand-
ling genom matrisalgebra; detta kan också vara till hjälp nar man
avstämmer kontona.
b) En detaljerad matris visar en samtidig nedbrytning av samman-
hängande transaktioner mellan betalande och mottagande enheter; som
en följd av detta är det en lämplig form för att på en mesonivå visa
samband mellan ekonomiska flöden, inkluderat sådana flöden som
involverar två olika typer av enheter (t.ex. konsumtionsutgifter för
olika kategorier av varor och tjänster för ett antal undersektorer inom
hushållen).
c) För en uppsättning konton som ger nedbrytning av transaktioner på
betalande och mottagande enheter är matrispresentation mera koncis
än andra presentationsmetoder; betalning (utgifter) från en enhet och
mottagande (inkomster) av en annan enhet som är involverade i en
transaktion representeras av en enda notering.
8.131 En aggregerad matris för den totala ekonomin kan fungera som en
referenstabell för åtföljande, mera detaljerade tabeller. Så fort läsaren går
vidare till en detaljerad presentation av delar av systemet (tillgångs- och
användningstabeller, sektorräkenskaper etc.) skall relationen mellan de
detaljerade undermatriserna och den aggregerade matrisen vara klar
genom kodsystemet. Matrispresentation är särskilt fördelaktig om det inte
är möjligt eller önskvärt att visa en lika detaljerad klassificering i alla
konton i systemet.
8.132 Matrispresentation är ett användbart verktyg för att utnyttja flexibiliteten i
systemet. Exempelvis kan man arbeta vidare med sambanden mellan de
sociala och ekonomiska aspekterna i systemet för att komma fram till en
social räkenskapsmatris. SRM-ansatsen presenteras och belyses i nästa
avsnitt av detta kapitel.
ANPASSSNINGAV MATRISEN I REDUCERAT FORMAT TILL SPECIFIKA
TYPER AV ANALYS
8.133 Tillgångs- och användningstabellerna är inkriktade på en klassificering av
rader och kolumner som är bäst lämpad för att beskriva de ekonomiska
processer som man studerar, nämligen produktionsprocessen och använd-
ningen av produkter. Emellertid tar dessa matriser inte med sambanden
mellan förädlingsvärde och slutliga utgifter. Genom att utvidga en
tillgångs- och användningstabell, eller en input-outputtabell, så att den
visar hela kretsloppet för inkomster på en mesonivå fångar man upp de
väsentliga dragen i en social räkenskapsmatris (SRM).
8.134 En SRM definieras här som: Presentation av ENS-konton i en matris som
utvecklar länkarna mellan en tillgångs- och användningstabell och
sektorräkenskaperna. Utmärkande för SRM är att den inriktar sig på
individernas roll i ekonomin, vilket kan visas bland annat genom
ytterligare uppdelning av hushållssektorn och en uppdelad redovisning1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 275
▼B
av arbetsmarknaderna (t.ex. genom att urskilja olika kategorier av
anställda).
8.135 En viktig social angelägenhet är nivåerna på och sammansättningen av
sysselsättning och arbetslöshet. En SRM ger vanligtvis ytterligare
information om denna fråga via en underindelning av löner och kollektiva
avgifter efter typ av anställd person. Den underindelningen är lämplig
både för användningen av arbetskraft efter bransch, vilken visas i
tillgångs- och användningstabeller, och för tillförseln av arbetskraft efter
socio-ekonomisk undergrupp, vilken visas i kontot för allokering av
primära inkomster för hushållen. Det betyder att matrisen inte bara visar
tillgång och användning av olika produktgrupper, utan också tillgång och
användning av olika kategorier av arbetskraft.
8.136 Klassificeringen av anställda och egenföretagare kan grundas på en
kombination av bakgrunds- och (huvudsakliga) arbetskarakteristiska drag,
sådana som kön, utbildning, ålder och bostadsort å ena sidan och yrke, typ
av anställningsförhållande (heltid/deltid, tills vidare/tillfälligt) och region
och undergrupper av sysselsatta å andra sidan. Ett annat övervägande bör
vara att variationer i relativa lönesatsförändringar inom grupperna bör
vara mindre än variationer mellan grupperna. En klassificering av
sysselsättning efter bransch är mindre relevant, eftersom den redan visas
i SRM genom korsklassificering med förädlingsvärdet.
8.137 Både inlänningar anställda i utländska företag och utlänningar som arbetar
för inhemska företag plus anställda som temporärt arbetar utomlands skall
hållas isär. På det sättet kan sysselsättningen beräknas genom att räkna
antalet (med nationell avgränsning) anställda personenheter. Uppenbar-
ligen inkluderas då egenföretagarna, för vilkas arbetsinsats en imputerad
ersättning kan hållas separat från den resterande sammansatta förvärvsin-
komsten i SRM.
8.138 Det bör noteras särskilt, att om man jämför 1) arbetsinkomst för alla
personer som den visas i SRM, 2) en uppdelning av dessa inkomster i
arbetade timmar och genomsnittliga timförtjänster och 3) det potentiella
utbudet av arbetskraft efter typ av person och hushållsgrupp (uttryckt i
årsverken) får man detaljerad information om sammansättningen av
arbetslösheten och en aggregerad indikator (”arbetslöshet uttryckt i
årsverken”) vilken är1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 276
Tabell 8.19 — Matrispresentation av kontosystem och saldoposter för den totala ekonomin
Konto 0.
Varor och
tjänsterI.-IV. TOTALA EKONOMIN V. UTLANDET
TO-
TALTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning (in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
i tillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
i balansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
konto för
varor och
tjänsterV.2
Utrikes
konto för
primära
inkomster
och löpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
i tillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
i balansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
0. Varor
ochtjänster1 Handels-
och trans-portmargi-
nalerInsatsför-
brukningSlutlig
konsumtionBruttoin-
vesteringExport av
varor ochtjänster
0 1 904 1371 414 536 4225
T
O
T
A
L
A
E
K
O
NO
M
I
NI. Produk-
tion2 Produktion
&
produkts-
katter/produktsub-ventioner
3 728 3728
II.1 Primär
inkomstför-delning3 Nettonatio-
nalproduktKapitalin-
komstPrimära
inkomsterfrånutlandet
1 602 341 72 2015
II.2/3
Sekundärinkomst-
(om-)
fördelning(in natura)4 Nationalin-
komst,nettoLöpande
transferer-ingar
(1315)Löpande
transferer-ingar från
utlandet
1 633 1096 10 2739
II.4 Inkom-
stanvänd-ning5 (Justerad)
disponibelinkomst,nettoJustering
förförändring ihushållens
netto-
fordran påpensionsre-serverJustering
förförändring ihushållens
netto-
fordran påpensionsre-server mot
utlandet
1604 11 0 1615
III.1.1
Sparandeoch kapi-
taltransfe-
reringar6 Sparande,
nettoKapital-
transferer-ingarKapital-
transferer-ingar från
utlandet
233 61 1 295
III.1.2
Anskaff-
ning av
icke finan-siella till-gångar7 Kapitalförs-
litningAnskaff-
ning minus
avyttring av
icke finan-siella ickeproduce-
rade till-
gångarFörändring-
ar i
tillgångar
genomsparandeoch
kapitaltran-
sfereringarAnskaff-
ning minus
avyttring av
icke finan-siella ickeproduce-
rade till-
gångar
222 0 833 0 1055
III.2 Finan-
siella8 Finansiellt
sparande i
den totala
ekonominNettoför-
värv av
finansiella
tillgångar(= skuldåta-gande,
netto)Nettoö-
kning av
utrikes
skulder
38 553 50 641▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 277
Konto 0.
Varor och
tjänsterI.-IV. TOTALA EKONOMIN V. UTLANDET
TO-
TALTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning (in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
i tillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
i balansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
konto för
varor och
tjänsterV.2
Utrikes
konto för
primära
inkomster
och löpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
i tillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
i balansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
III.3 Andra
förändrin-
gar itillgångar9 Förän-
dringar i
tillgångargenomandra
förän-
dringar
379 379
IV.1
Ingåendebalansräk-
ning10 Ingående
balans avtillgångar
16714 16714
IV.2
Förändrin-
gar i
balansräk-ningen11 Forändring
i netto-
förmögenh-
et genomsparande
och kapi-
taltransfe-reringarFörändring
i netto-
förmögenh-
et genomandra
förändring-
ar
230 305 535
IV.3
Utgåendebalansräk-
ning12 Förändring-
ar i skuldergenom
sparande
och kapi-taltransfer-ingarFörändring-
ar i skuldergenom
andra
förändring-arIngående
balans avskulderUtgående
nettoförmö-genhet
603 74 6298 10951 17926
Nettoför-
mögenhet13 Ingående
nettoförmö-
genhetFörändring
i
nettoförmö-genhet
10416 535 10951
U
TL
A
N
D
ETV.1 Utrikes
konto förvaror och
tjänster14 Import av
varor ochtjänster
497 497
V.2 Utrikes
konto för
primärainkomsteroch
löpande
transferer-ingar15 Primära
inkomster
till utlandetLöpande
transferer-
ingar tillutlandetJustering
för
förändring ihuhållensnetto-
fordran på
pensionsre-server motutlandetUtrikes-
saldo för
varor ochtjänster
41 39 0 −3 9 41
V.3.1.1
Sparande
och kapi-taltransfe-reringar16 Kapital-
transferer-
ingar tillutlandetBytesbalans
4 −4 1 −3 7▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 278
Konto 0.
Varor och
tjänsterI.-IV. TOTALA EKONOMIN V. UTLANDET
TO-
TALTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning (in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
i tillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
i balansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
konto för
varor och
tjänsterV.2
Utrikes
konto för
primära
inkomster
och löpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
och kapital-
transferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
av icke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
i tillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
i balansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
123456789 1 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
V.3.1.2
Anskaff-
ning avicke finan-siella till-
gångar17 Förändring
i utrikes
tillgångargenombytesbalans
och kapi-
taltransfe-reringar
50 50
V.3.2
Finansiella18 Nettofö-
rvärv av
utrikesfinansiellatillgångarUtlandets
finansiella
sparande
88 −3 8 50
V.3.3
Andra
förän-dringar itillgångar19 Förändring
i utrikes
tillgångargenomandra
förän-
dringar
77
V.4.1
Ingåendebalansräk-
ning20 Ingående
balans avutrikes till-
gångar
573 573
V.4.2
Förän-dringar ibalansräk-
ningen21 Förändring
i finansiellutlandsställ-ning genom
bytesbalans
och kapi-taltransfe-
reringarFörändring
i finansiellutlandsställ-ning genom
andra
förän-dringar
−3 8 4 −3 4
V.4.3
Utgåendebalansräk-ning22 Förändring
i utrikesskuldergenom
bytesbalans
och kapi-taltransfe-reringarFörändring
i utrikesskuldergenom
andra
förän-dringarIngående
balans avutrikesskulderUtgående
finansiellutlandsställ-ning
88 3 297 242 630
Nettoför-
mögenhet23 Ingående
finansiell
utlandsställ-ningFörändring
i finansiell
utlandsställ-ning, totalt
276 − 34 242
TOTAL 4 225 3 728 2 015 2739 1615 295 1 055 641 379 16714 535 17926 10951 497 41 − 37 50 50 7 573 − 34 630 242▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 279
▼B
konsistent, både begreppsmässigt och numeriskt, med de andra makroe-
konomiska indikatorerna; dessa kan också härledas inom ramen för SRM.
Vidare får man fram arbetslösheten som den konventionellt definieras
genom att jämföra antalsuppgiften om de anställda personerna (utom
utlänningar) och den potentiella totala arbetskraften.
8.139 På detta stadium är det kanske användbart att ställa upp en SRM som
illustration. För detta ändamål får tabell 8.20 exemplifiera utformningen
av en SRM vilken redovisar alla transaktioner som urskiljs i ENS (dvs.
alla flöden förutom ”andra förändringar i tillgångar”). Den huvudsakliga
nyheten är den nya innebörd som knyts till kontot för inkomstbildning, för
att underlätta länkning till detaljerade arbetsmarknadsanalyser och
nationalräkenskaper. Den aggregererade SRM som visas här är tänkt
som en summarisktabell, till vilk en åtföljande mera detaljerade tabeller
kan knytas. Möjliga typer av klassificeringar i varje konto anges inom
parentes i rubrikerna till raderna och kolumnerna.
8.140 Kontosystemet i denna matris är detsamma som i tabell 8.19.
Förändringarna mellan den matrisen och den aggregerade SRM som
presenteras här innebär
a) att man utelämnar kontot för andra förändringar i tillgångar, ingående
balansräkning, kontot för förändringar i balansräkningen, utgående
balansräkning och kontot för nettoförmögenheter, både för hela
ekonomin och för utlandet, och att man utelämnar utrikeskontot för
finansiella transaktioner,
b) att man gör en uppdelning av kontot för primär inkomstfördelning och
det andra kapitalunderkontot, och
c) att man kombinerar båda kapitalunderkontona (exklusive fasta brut-
toinvesteringar) och kombinerar utrikeskontot för varor och tjänster
med utrikeskontot för primära inkomster och löpande transfereringar.
8.141 De första två raderna och kolumnerna i tabell 8.20 innehåller en
aggregerad version av tillgångs- och användningstabellen, som har
explicit här länkats med de andra kontona i systemet. Notera att rader
och kolumner i tillförseltabellerna, cell (II, I), har bytt plats.
8.142 Det tredje kontot redovisar inkomstbildningen och det spelar en viktig
roll. Det klassificeras efter primär inkomstkategori: 1) ersättning till olika
typer av anställda, 2) övriga skatter minus subventioner på produktionen,
3) driftsöverskott netto och 4) sammansatt förvärvsinkomst netto.
8.143 Detta konto innehåller transaktioner mellan två olika typer av enheter. Det
gäller särskilt löner och kollektiva avgifter, vilka redovisas som en
transaktion (arbete i utbyte mot lön) mellan en institutionell enhet
(arbetsgivaren) och en person (den anställde). I denna SRM uppfattas
anställda personer som separata enheter som mottar löner och kollektiva
avgifter från arbetsgivare i inkomstbildningskontot och för över denna
inkomst till sina hushåll i kontot för allokering av primära inkomster.
Dessa enheter klassificeras sedan i grupper av anställda och egen-
företagare. Detta förfarande tjänar till att integrera
arbetsmarknadsanalyser och nationalräkenskaper.
8.144 Den (residuala) sammansatta förvärvsinkomsten och driftsöverskottet
stannar hos den producerade enheten, men klassificeringen av produce-
rande enheter behöver inte vara densamma som i produktionskontot. I
själva verket är vissa klassificeringar efter institutionell undersektor
särskilt relevanta för driftsöverskott och sammansatt förvärvsinkomst. Det
innebär en korsklassificering av dessa förädlingsvärdekomponenter efter
bransch och institutionell undersektor i SRM.
8.145 Eftersom saldoposten i cell (III, II) är lika med totalt inhemskt
förädlingsvärde, kommer de primära insatskategorierna att innefatta alla
personer som är anställda i inhemska företag. I kolumn III förs så
ersättningen till utlänningar anställda i inhemska företag över till utlandet.
En meningsfull, nationell saldopost erhålls i konto III först om
ersättningar till inhemska personer anställda i utländska företag läggs
till. Det sker på rad III och för detta ändamål kan tillskapas en separat
kategori: inlänningar anställda i utländska företag. Ytterligare en fördel
med att infoga denna kategori är att det underlättar beräkning av
sysselsättning, så som denna konventionellt definieras.
8.146 Resultatet av allt detta är att inkomstbildningskontot avslutas med en ny
saldopost (1 473) mellan det totala förädlingsvärdet netto och NNI. Denna
saldopost som kallas totala genererade inkomsten netto, till baspris, ger
den totala inkomst som har intjänats av inhemska institutionella enheter
som ett resultat av att de har deltagit i produktionen.
8.147 Kontot för allokering av primära inkomster i en detaljerad SRM visar
hushållens arbetsinkomst(er) som ett bidrag från en eller flera1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 280
▼B
hushållsmedlemmar som är anställda eller egenföretagare. Bland annat
kommer det att visa i vilken omfattning som varje hushållsgrupp är
beroende av flera slag av källor till (arbets)inkomst. Bortsett från detta är
transaktionskategorierna i kontona för fördelning och användning av
inkomster desamma som i föregående tabell.
8.148 I utformningen av denna SRM har kapitalkontot och det finansiella kontot
blivit hopflätade, varvid det finansiella kontot inte klassificerats efter
institutionell sektor utan efter typ av finansiell tillgång. Följaktligen skulle
en disaggregering av denna SRM visa, efter institutionell undersektor,
både förvärv minus avyttringar av olika typer av finansiella tillgångar, se
cell (IX, VII), och åtagande minus återbetalning av olika typer av skulder,
se cell (VII, IX). Dessa två kategorier av transaktioner har kombinerats i
den mån utlandet är involverat. Detta gör att saldoposten finansiellt
sparande i tabell VIII.x2 inkluderas fast med omvänt tecken när den
betraktas från den nationella ekonomins synpunkt, se cell (IX, XI).
8.149 En stor del av de totala volymförändringarna i nettoförmögenhet består
troligen av ökningar av fasta tillgangar. Om man är särskilt intresserad av
dynamiken i en ekonomi är det betydelsefullt att visa i vilka branscher
som produktionskapaciteten har utvidgats. Detta är syftet med kontot för
fasta bruttoinvesteringar (konto VIII) som har satts in i denna SRM. En
mera detaljerad tabell skulle då visa
a) vem investerar var, på raderna i detta konto — cell (VIII, VII), och
b) var man investerar i vad, i kolumnerna — cell (I, VIII).
Vem avser i detta fall en institutionell undersektor, var avser en bransch
och vad avser en produktgrupp. Genom detta konto för fasta bruttoinves-
teringar visar SRM på mesonivå de länkar som finns mellan fasta
bruttoinvesteringar efter institutionell sektor, som visas i kapitalkontot,
och fasta bruttoinvesteringar efter produktgrupp, som innefattas i
tillgångs- och användningstabellerna.
8.150 Tabell 8.21 används för att illustrera vilken sorts information som kan
erhållas från en mera detljerad SRM. Dess främsta syfte är att visa
följande:
a) Hur inkomster bildas, omfördelas och används med en samtidig
underindelning av arbetsinkomst efter några få kategorier av anställda
personer; detta möjliggör en mera detaljerad analys av länken mellan
branschernas förädlingsvärde och primär inkomst efter hushållsunder-
grupper.
b) Interdependensen mellan inkomstfördelning och produktionsstruktur;
bland annat är den relaterad till varierande efterfrågemönster i olika
hushållsundergrupper.
c) Allokering av sparandet efter undersektor, inklusive underindelning av
fasta bruttoinvesteringar efter investerande bransch; det möjliggör en
mera detaljerad analys av länkarna mellan fasta bruttoinvesteringar efter
undersektorer och fasta bruttoinvesteringar efter produktgrupp.
För att underlätta presentationen har antalet grupper i varje konto hållits
till ett minimum. En fullt genomförd SRM skulle urskilja flera kategorier i
kontona.
8.151 Eftersom en SRM integrerar både utgiftsflöden och inkomstflöden med
tillgångs- och användningstabeller på mesonivå, kan den tjäna som en
utformning för beräkning av en stor uppsättning konton. SRM-ansatsen är
särskilt användbar om man vill göra jämförelser mellan detaljerad
information, exempelvis över produktion och utrikeshandel med basdata
från t.ex. en arbetskraftsundersökning, en hushållsbudgetundersökning
och eninvesteringsenkät för branscher. Därtill kommer att en uppläggning
av kontona i en SRM-ram innebär att man kan använda matrisalgebra för
avstämning.
8.152 Genom att integrera mera basdata har man möjlighet att studera flera
samhällsområden och att analysera dem på ett sammanhängande sätt.
Framför allt kommer man åt att göra länkningen mellan sysselsättning och
inkomstfördelningsaspekter med mer makroorienterade mål som tillväxt
av nettonationalprodukten, betalningsbalansjämvikt, stabila prisnivåer etc.
bättre med en SRM. Vidare erbjuder SRM en ram och konsistenta (basårs-
)data för modeller för hela ekonomin (allmän jämvikt) med detaljerad
klassificering av aktörer, inklusive branscher, typer av arbetskraft och
undergrupper av hushåll.
8.153 Tabell 8.22 visar delar av den information som ingår i en fullt utbyggd
SRM. Den betraktar totala förädlingsvärdet netto, dvs. cell (3,2) i den
aggregerade tabellen 8.20, genom ett förstoringsglas. För att underlätta
korsreferenser med tillgångs- och användningstabellen, är branscherna1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 281
▼B
bara klassificerade i NACE-avdelningar. Mäns och kvinnors arbetsin-
komst bryts ner efter yrkeskategori och bostadsort för den anställde.
Driftsöverskott netto visas efter företagets, till vilket arbetsstället hör,
(under)sektor, och sammansatt förvärvsinkomst netto efter hushållsföre-
tagets belägenhet. I detta exempel innehåller sammansatt förvärvsinkomst
fortfarande en imputerad ersättning för det arbete som görs av egenföret-
agaren. Som framgår summerar talen i denna tabell till de likalydande
totalerna i tabeller 8.20 och 8.21. Exempelvis visas totala förädlingsvärdet
netto i det nedre högra hörnet.
8.154 Ytterligare information som kan erhållas från en sådan tabell är följande:
a) Andelen kvinnlig arbetsinkomst efter bransch och region.
b) Graden av koncentration av kvinnlig arbetsinkomst i en viss
yrkeskategori efter bransch och region.
c) Sammansättningen av arbetsinkomst efter yrke i varje bransch och
region för båda könen.
d) Den regionala uppdelningen av sammansatt förvärvsinkomst efter
bransch.
e) Den vikt som offentliga företag eller utlandsägda företag har i
driftsöverskottet i varje bransch.
8.155 I denna tabell kommer den detaljerade informationen om löner och
kollektiva avgifter från arbetsmarknadsstatistik; dess integrering med
nationalräkenskapsramen förbättrar relevansen lika väl som tillförlitlig-
heten både för denna källa och för nationalräkenskaperna.
Arbetsinkomster som de visas i denna tabell kan delas upp i en
volymkomponent och en priskomponent efter arbetskraftstyp och bransch;
årsverken resp. (vägda, på årsbasis) förtjänsttal. Vid sidan av detta
innehåller också en fullt utbyggd SRM en tabell som visar allokeringen av
dessa arbetsinkomster och därmed sammanhängande sysselsättning i
hushållsgrupper. Liknande transaktioner kan även visas för imputerad
arbetsinkomst och för egenföretagare.
En uppsättning data som innehåller en beräkning av imputerad arbetsin-
komst för egenföretagarenheter såväl som en uppdelning av all
arbetsinkomst i en volymkomponent och en priskomponent ger detalje-
rade arbetskraftsdata som är mycket användbara för alla typer av analys
och som är direkt länkade med alla betydelsefulla makroekonomiska
aggregat, inklusive sysselsättning (dvs. det totala antalet sysselsatta
personenheter) och årsverken (dvs. total arbetskraftsinsats).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 282
Tabell 8.20 — Schematisk presentation av en socialräkenskapsmatris
KONTO0. Varor och
tjänster
(produkter)TOTALA EKONOMIN UTLANDET
TOTALI. Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning (primära
inkomstkate-
gorier)II.1. Primär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.2. Sekundär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.4. Använd-
ning av
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fast kapital-
bildning
(branschvis)III.2. Finan-
siell (finan-
siella till-
gångar)Löpande Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
0. Varor och
tjänster
(produkter)I = 1 Handels-
och trans-
portmargi-
nalerInsatsför-
brukningSlutlig
konsumtionLagerinves-
tering (1)Fast brut-
toinves-
teringExport av
varor och
tjänster
0 1904 1371 38 376 536 4 225
T
O
T
A
L
A
E
K
O
N
O
M
I
NI. Produk-
tion (bran-
scher)II = 2 Produktion
3 595 3 595
II.1.1.
Inkomst-
bildning
(primära
inkomstka-
tegorier)III = 3a FÖRÄD-
LINGS-
VÄRDE
NETTO
(BASI-
SPRISER)Löner inkl.
kollektiva
avgifter från
utlandet
1469 6 1 475
II.1.2. Allo-
kering avprimära
inkomsterIV = 3b Produkts-
katter minusproduktsub-
ventionerGENE-
RERADINKOMST,
NETTO
(BASIS-
PRIS)Kapitalin-
komstKapitalin-
komster ochproduk-
tionsskatter
minus
produk-
tionssub-
ventioner
från
utlandet
133 1 473 341 66 2 013
II.2.
Sekundär
inkomstför-delningV = 4 NETTONA-
TIONAL-
INKOMSTLöpande
transferer-
ingarLöpande
transferer-
ingar frånutlandet
1633 1 096 10 2 739▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 283
KONTO0. Varor och
tjänster
(produkter)TOTALA EKONOMIN UTLANDET
TOTALI. Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning (primära
inkomstkate-
gorier)II.1. Primär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.2. Sekundär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.4. Använd-
ning av
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fast kapital-
bildning
(branschvis)III.2. Finan-
siell (finan-
siella till-
gångar)Löpande Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
T
O
T
A
L
A
E
K
O
N
O
M
I
NII.4.
Användning
av dispo-
nibel
inkomst
(institutio-
nella
sektorer)VI = 5 DISPO-
NIBEL
INKOMST,
NETTOJustering
för
förändring i
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
serverJustering
för
förändring i
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
server mot
utlandet
1 604 11 0 1 615
Kapital
(institutio-
nella
sektorer)VII = 6/7a SPARAN-
DE,
NETTOKapitalt-
ransferer-
ingar (2)Nettoökning
av skulderKapital-
transfere-
ringar från
utlandet (2)
233 61 603 1 898
Fast kapi-
talbildning
(branschvis)VIII = 7b Kapitalförs-
litningNettoinves-
tering
222 154 376
III.2. Finan-
siell (finan-
siella till-gångar)IX = 8 Netto-
förvärv av
finansiellatillgångarUTLAN-
DETS
FINAN-SIELLA
SPARAN-
DE
641 − 38 603▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 284
KONTO0. Varor och
tjänster
(produkter)TOTALA EKONOMIN UTLANDET
TOTALI. Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning (primära
inkomstkate-
gorier)II.1. Primär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.2. Sekundär
inkomstfördel-
ning (institu-
tionella
sektorer)II.4. Använd-
ning av
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fast kapital-
bildning
(branschvis)III.2. Finan-
siell (finan-
siella till-
gångar)Löpande Kapital
I = 1 II = 2 III = 3a IV = 3b V = 4 VI = 5 VII = 6/7a VIII = 7b IX = 8 X = 14/15 XI = 16/17
U
T
L
A
N
D
ETLöpande X = 14/15 Import av
varor och
tjänsterLöner inkl.
kollektiva
avgifter till
utlandetKapitalin-
komster och
produk-
tionsskatter
minus
produk-
tionssub-
ventioner
till utlandetLöpande
transferer-
ingar till
utlandetJustering
för
förändring i
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
server till
utlandet577
497 2 39 39 0
Kapital XI = 16/17 Kapitalt-
ransferer-
ingar till
utlandetBYTESBA-
LANS
4 − 41 − 37
TOTAL 4 225 3595 1 475 2013 2 739 1615 898 376 603 577 − 37
(1) Inklusive anskaffning minus avyttring av värdeföremål.
(2) Inklusive anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke-producerade tillgångar.▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 285
Tabell 8.21 — Exempel på en mer detaljerad socialräkenskapsmatris
KONTO 0. Varor och tjänster
(produkter)TOTALA EKONOMIN RAD Totalt
I. Produktion
(branscher)II.1.1 Inkomstbildning
(primära inkomstkategorier)II.1 Primär inkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.2 Sekundär inkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.4 Användning av disponibel inkomst
(institutionella sektorer)Kapital
(institutionella sektorer)Fast kapitalbildning
(branschvis)III.2 Finansiell
(finansiella tillgångar)Löpan-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
0. Varor och tjänster
(produkter)Jordbruks-, jakt-, skogsbruks- och fiskerpro-
dukter (0)Ia 3 71 14 16 12 - 2 - 1 - - 2 - - 7 128
Malm och mineraler, el, tillverkade varor samt
byggnader (1-5)Ib 36 969 246 339 269 - 3 2 4 28 3 9 109 233 435 2685
Tjänster (6-9) Ic 2 76 − 78 7 209 349 208 152 13 357 - - - - - 23 - 94 1412
T
O
T
A
L
A
E
K
O
NO
M
I
NI. Produktion
(branscher)Jordbuk, jakt, skogsbruk och fiske (A-B) IIa 87 2 - 89
Gruvor, tillverkning, el och byggnadsverk-
samhet (C-F)IIb - 2112 11 2123
Tjänster (G-P) IIc - 39 1344 1383
II.1.1
Inkomstbild-ning (primära
inkomstkate-
gorier)Löner och
kollektivaavgifterInländskInländsk man IIIa 8 311 153 472
Inländsk
kvinnaIIIb 1 95 192 288
Uländska IIIc - 1 1 2
Inländska i utlandet IIId 66
Övriga produktionsskatter minus produtions-
subventionerIIIe − 2 49 11 58
Driftöverskott, netto IIIf 11 64 142 217
Sammansatt förvärvsinkomst IIIg 14 262 156 432
II.1.2 Primär
inkomstför-delning(institutionella
sektorer)Hushåll, anställda IVa 452 278 - 6 - - 16 - - 15 11 - 778
Hushåll, övriga IVb 20 10 - - - 60 416 - - 52 24 32 614
Företag och IIIO IVc - - - - - 141 - 3 28 174 11 27 384
Offentliga myndigheter IVd 2 111 20 - - - - 58 16 - - - 23 - 7 237
II.2. Sekundär
inkomst
fördelning(institutionellasektorer)Hushåll, anställda Va 771 - - 56 197 - 1024
Hushåll, övriga Vb 577 - - 23 92 - 692
Företag och IIIO Vc 94 58 59 16 12 4 243
Offentliga myndigheter Vd 191 320 134 37 92 6 780
II.4. Använd-
ning av
disponibel
inkomst(institutionellasektorer)Hushåll, anställda VIa 646 - - 2 - - 648
Haushåll, övriga VIb 499 - - 9 - - 508
Företag och IIIO VIc 107 - - - - - 107
Offentliga myndigheter VId 352 - - - - - 352
Kapital
(institutionellasektorer)Hushåll, anställda VIIa 85 - - - - - - 1 - 86
Hushåll, övriga VIIb 75 - - 16 7 - 28 4 - 130
Företag och IIIO VIIc 83 - 4 4 25 130 95 175 - 516
Offentliga myndigheter VIId − 10 1 4 - - 2 94 74 1 166▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 286
KONTO 0. Varor och tjänster
(produkter)TOTALA EKONOMIN RAD Totalt
I. Produktion
(branscher)II.1.1 Inkomstbildning
(primära inkomstkategorier)II.1 Primär inkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.2 Sekundär inkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.4 Användning av disponibel inkomst
(institutionella sektorer)Kapital
(institutionella sektorer)Fast kapitalbildning
(branschvis)III.2 Finansiell
(finansiella tillgångar)Löpan-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
Fast kapital-
bildning(branschvis)Jordbuk, jakt, skogsbruk och fiske (A-B) VIIIa 11 --- - 1 1
Gruvor, tillverkning, el och byggnadsverk-
samhet (C-F)VIIIb 92 - 4 36 - 132
Tjänster (G-P) VIIIc 119 1 14 92 7 233
III.2. Finan-
siell
(finansiellatillgångar)Sedlar, mynt och inlåning IXa 56 12 44 7 13 132
Lån IXb - 5 194 45 − 27 217
Andra finansiella tillgånger IXc 26 82 102 68 − 24 254
Löpande X 37 345 115 2 4 9 26 - - - 4 35 - - - - 577
Kapital XI --- 4 − 4 1 − 3 7
Totalt 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 − 37▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 287
Tabell 8.22 — Exempel på en detaljerad submatris: Förädlingsvärde, netto (basispriser)
(Tabell 8.20, cell 3,2)NÄRINGSGREN (Avdelningar i NACE) Total
Jordbruk,
jakt och
skogsbrukFiske Utvinning
av mineralTillverk-
ningEl-, gas-,
värme-
och
vattenför-
sörjningByggverk-
samhetParti-
handel,
detalj-
handel,
reparation
av motor-
fordon
och
personliga
artiklarHotell-
och
restau-
rangverk-
samhetTransport,
magasi-
nering och
kommuni-
kationFinansiell
verk-
samhetFastig-
hets- och
uthyr-
ningsverk-
samhet,
företagst-
jänsterOffentlig
förvalt-
ning och
försvar,
obligato-
risk
socialför-
säkringUtbild-
ningHälso-
och
sjukvård,
sociala
tjänster
veterinär-
verk-
samhetAndra
samhälle-
liga och
personliga
tjänsterIndirekt
mätta
finansiella
tjänster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Lön och
kollek-tivaavgifter
I
N
H
E
M
S
KInländsk
manJordbrukLand IIIa1 6,2 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 6,8
Stad IIIa2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,5
HantverkLand IIIa3 0,2 0,0 3,2 21,1 0,6 12,4 1,9 0,1 2,8 0,6 0,1 0,2 0,8 0,2 1,8 46,0
Stad IIIa4 0,0 0,0 1,8 105,3 9,8 27,4 4,0 0,4 7,9 1,5 0,4 0,9 1,0 0,8 4,7 165,9
Service Land IIIa5 0,2 0,0 0,5 5,9 0,0 0,9 3,0 0,2 0,5 3,7 0,6 1,5 0,6 0,0 2,4 20,0
Stad IIIa6 0,0 0,1 1,5 35,6 2,1 3,7 6,6 0,5 1,8 6,9 3,0 5,8 0,6 0,4 7,3 75,9
Arbetsledning etc. Land IIIa7 0,1 0,0 1,7 17,7 0,2 2,6 0,7 0,2 0,3 1,8 1,3 2,7 14,0 1,0 1,8 46,1
Stad IIIa8 0,0 0,0 2,5 47,7 2,7 4,4 1,3 0,4 1,0 5,6 5,9 10,6 20,1 4,1 4,7 111,0
Inländsk
kvinnaJordbrukLand IIIb1 1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1
Stad IIIb2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
HantverkLand IIIb3 0,0 0,0 0,0 5,7 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,4 0,2 0,8 7,5
Stad IIIb4 0,0 0,0 0,0 13,6 0,0 0,1 0,2 0,2 0,1 0,3 0,2 0,3 0,4 0,8 2,6 18,8
Service Land IIIb5 0,0 0,0 0,4 5,6 0,1 1,3 6,2 0,6 0,4 1,6 0,8 1,8 4,3 0,6 24,2 47,8
Stad IIIb6 0,0 0,0 1,2 49,6 2,9 4,6 14,3 2,5 1,0 8,8 4,7 9,0 4,9 2,0 36,6 142,1
Arbetsledning etc. Land IIIb7 0,0 0,0 0,0 1,3 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 1,0 0,3 0,9 9,3 2,4 5,5 21,0
Stad IIIb8 0,0 0,0 0,1 7,3 0,1 0,3 0,3 0,1 0,0 3,6 1,1 4,8 10,6 9,8 11,2 49,3
Utländska anställda IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0
Inländska i utländska företag IIId
Övriga produktionsskatter minus produktionssubventioner IIIe − 2,0 0,0 − 2,0 41,1 4,9 5,0 0,0 0,0 − 6,0 8,3 3,7 1,0 0,0 0,0 4,0 58,0▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 288
(Tabell 8.20, cell 3,2)NÄRINGSGREN (Avdelningar i NACE) Total
Jordbruk,
jakt och
skogsbrukFiske Utvinning
av mineralTillverk-
ningEl-, gas-,
värme-
och
vattenför-
sörjningByggverk-
samhetParti-
handel,
detalj-
handel,
reparation
av motor-
fordon
och
personliga
artiklarHotell-
och
restau-
rangverk-
samhetTransport,
magasi-
nering och
kommuni-
kationFinansiell
verk-
samhetFastig-
hets- och
uthyr-
ningsverk-
samhet,
företagst-
jänsterOffentlig
förvalt-
ning och
försvar,
obligato-
risk
socialför-
säkringUtbild-
ningHälso-
och
sjukvård,
sociala
tjänster
veterinär-
verk-
samhetAndra
samhälle-
liga och
personliga
tjänsterIndirekt
mätta
finansiella
tjänster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Driftsöver-
skott nettoHushåll (i ägarbebodda bostäder) IIIf1 60,0 60,0
HIO och offentlig affärsdrivande verksamhet IIIf2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,0 21,0
Företag Offentliga IIIf3 0,1 0,0 2,7 8,0 9,0 1,1 − 12,1 0,1 3,6 1,5 1,0 0,0 6,2 10,1 − 5,0 26,3
Nationella privata IIIf4 10,7 0,2 0,4 13,0 0,1 21,9 6,0 2,7 7,1 14,8 49,0 0,0 1,3 11,5 − 35,0 103,7
Utländska IIIf5 0 0,0 1,4 6,0 0,0 0,4 0,5 0,3 1,8 2,2 1,5 0,0 0,0 0,0 − 8,0 6,1
Sammansatt förvärsvin-
komst, nettoLand IIIg1 12,3 1,4 0,0 65,4 0,0 9,4 10,7 0,5 0,5 3,0 32,9 0,0 0,0 3,4 2,1 141,6
Stad IIIg2 0,2 0,2 0,0 161,6 0,0 25,6 20,4 4,3 2,5 2,0 61,1 0,0 0,0 7,6 4,9 290,4
Delsummor:
Löner och kollektiva avgifter (betalade av inhemska producenter) 8,0 1,0 13,0 317,3 18,5 58,0 39,0 5,3 15,9 35,5 18,4 39,1 67,0 22,3 103,6 761,8
— Inländskman IIIa 6,9 0,8 11,1 233,3 15,4 51,4 17,5 1,8 14,3 20,1 11,3 21,9 37,1 6,5 22,7 472,2— Inländskk vinna IIIb 1,0 0,1 1,7 83,1 3,0 6,4 21,3 3,5 1,5 15,4 7,1 16,9 29,9 15,8 80,9 287,6— UtländskIIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0Sammanstatt fövärvsinkomst och driftsöverskott 23,2 1,8 4,5 254,0 9,1 58,4 25,5 8,0 15,5 23,5 205,5 0,0 0,0 18,5 49,6 − 48,0 649,1— Driftsöverskott, netto IIIf 10,8 0,2 4,5 27,0 9,1 23,4 − 5,6 3,1 12,5 18,5 111,5 0,0 0,0 7,5 42,6 − 48,0 217,1— Sammansatt förvärvsinkomst, netto IIIg 12,4 1,6 0,0 227,0 0,0 35,0 31,1 4,9 3,0 5,0 94,0 0,0 0,0 11,0 7,0 432,0
Totalt förädlingsvärde, netto III 29,2 2,8 15,5 612,4 32,5 121,4 64,5 13,3 25,4 67,3 227,6 40,1 67,0 40,8 157,2 − 48,0 1 468,9▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 289
▼B
KAPITEL 9
INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPERNAS UPPBYGGNAD
9.01 Input-outputsystemet består av tre typer av tabeller:
a) Tillgångs- och användningstabeller.
b) Tabeller som kopplar tillgångs- och användningstabellerna till
sektorräkenskaperna.
c) Symmetriska input-outputtabeller.
9.02 Tillgångs- och användningstabellerna utgörs av bransch- och produktma-
triser som i detalj beskriver de inhemska produktionsprocesserna och
transaktionerna med produkter inom landets ekonomi. Dessa tabeller visar
a) strukturen på produktionskostnaderna och de inkomster som genereras
i produktionsprocessen,
b) flödet av varor och tjänster som produceras inom landets ekonomi,
c) flödet av varor och tjänster till och från utlandet.
9.03 En tillgångstabell visar tillförseln av varor och tjänster med fördelning på
produkt och typ av leverantör, varvid uppdelning görs på inhemsk
produktion och import. Ett förenklat exempel på en tillgångstabell visas i
tabell 9.1.
Tabell 9.1 — Förenklad tillgångstabell
TillgångBranscher Utlandet Totalt
(1) (2) (3)
Produkter (1) Produktion efter
produkt och
branschImport av
produkterTotal tillgång av
produkter
Totalt (2) Total produktion
efter branschTotal import Total tillgång
9.04 En användningstabell visar användning av varor och tjänster med
fördelning på produkt och typ av användning, dvs. som insatsförbrukning
(branschvis), slutlig konsumtion, bruttoinvestering eller export. Tabellen
visar dessutom bruttoförädlingsvärdets komponenter, dvs. löner och
kollektiva avgifter, övriga produktionsskatter minus produktionssubven-
tioner, sammansatt förvärvsinkomst netto, driftsöverskott netto och
kapitalförslitning. Ett förenklat exempel på en användningstabell visas i
tabell 9.2.
Tabell 9.2 — Förenklad användningstabell
AnvändningBranscher UtlandetSlutlig
konsumtionBruttoinves-
teringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Insatsför-
brukning
efter
produkt
och
branschExport Konsum-
tionsut-
gifterBruttoin-
vesteringTotal
använd-
ning efter
produkt
Förädlingsvär-
dets kompo-
nenter(2) Förädlin-
gsvärde
efter
kompo-
nent och
bransch
Totalt (3) Totala
insatser
efter
bransch1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 290
▼B
9.05 Mellan tillgångs- och användningstabellerna gäller två typer av identiteter
(förutsatt att tillgång och användning är konsistent värderade, se tabellerna
9.5 och 9.6):
a) Branschidentiteten: Branschens produktion = Insatser i branschen.
Tillämpat på våra förenklade tillgångs- och användningstabeller anger
detta att radvektorn i cell (2,1) i tabell 9.1 skall vara lika med
radvektorn i cell (3,1) i tabell 9.2.
För varje bransch gäller alltså:
Produktion = Insatsförbrukning + Förädlingsvärde.
b) Produktidentiteten: Total tillgång efter produkt = Total användning
efter produkt.
Tillämpat på våra förenklade tabeller skall kolumnvektorn i cell (1,3) i
tabell 9.1 vara lika med kolumnvektorn i cell (1,5) i tabell 9.2.
För varje produkt gäller alltså:Produktion+Import=Insatsförbrukning+Export+Konsumtionsutgifter+-
Bruttoinvestering.
Dessa ekvationer för branscher och produkter kan användas för att pröva
och förbättra beräkningarnas konsistens och fullständighet (se punkt 9.11).
9.06 Tillgångs- och användningstabeller utgör den centrala ramen för alla
branschtabeller, t.ex. tabeller över sysselsättning, bruttoinvestering och
kapitalstockar.
9.07 Tillgångs- och användningstabellerna innehåller alla flöden i följande
konton:
a) Produktkontot.
b) Produktionskontot,
c) Inkomstbildningskontot.
9.08 En tillgångstabell och en användningstabell kan också kombineras och
redovisas som en enda tabell. Detta kan uppnås genom att addera två rader
och en kolumn till användningstabellen, nämligen produktion och import
(se tabell 9.3). Lägg märke till att raderna och kolumnerna från
tillgångstabellen i punkt 9.03 har överförts hit.
Tabell 9.3 — Kombinerad tillgångs- och användningstabell (förenklad)
Produkter Branscher UtlandetKonsum-
tionBruttoin-
vesteringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Produkter (1) — Insats-
förbru-
kningExport Konsu-
mtions-
utgifterBrut-
toin-
vesteri-
ngTotal
använd-
ning
efter
produkt
Branscher (2) Produ-
ktion— — — — Total
produk-
tion
efter
bransch
Förädlingsvär-
dets kompo-
nenter(3) — Förädl-
ingsvä-
rde
Utlandet (4) Import —
Totalt (5) Total
tillgång
efter
produktTotala
insatser
efter
bransch
9.09 En symmetrisk input-outputtabell är en produkt * produkt- eller
bransch * bransch-matris, som i detalj beskriver de inhemska produk-
tionsprocesserna och transaktionerna i produkter i landets ekonomi. En
symmetriskinput-outputtabell fördelar om både tillgång och användning i
en enda tabell. Det finns en viktig begreppsmässig skillnad mellan en1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 291
▼B
symmetriskinput-outputtabell och en k ombinerad tillgångs- och
användningstabell: i den sistnämnda typen av tabell kombinerar statistiken
produkter med branscher; i den symmetriska input-outputtabellen däremot
kombineras produkter med produkter eller branscher med branscher. I en
symmetrisk input-outputtabell tillämpas alltså endera en produktklassifi-
cering eller en branschklassificering för både rader och kolumner (se
tabell 9.4).
Tabell 9.4 — Förenklad symmetrisk input-outputtabell (produkt * produkt)
Produkter UtlandetKonsum-
tionsutgifterBruttoinves-
teringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Insatsför-
brukningExport Konsum-
tionsut-
gifterBruttoin-
vesteringTotal
användning
efter
produkt
Förädlingsvär-
dets kompo-
nenter(2) Förädlin-
gsvärde————
Utlandet (3) Import — — — —
Totalt (4) Total
tillgång
efter
produkt— — — Total
tillgång =
Total
användning
9.10 Större delen av den statistik som kan erhållas från produktionsenheter
anger vilken typ av produkter de har sålt och, vanligen mindre detaljerat,
vilken typ av produkter de har producerat/sålt. Tillgångs- och
användningstabellerna har utformats för att passa denna typ av statistisk
information (dvs. bransch och produkt). Däremot finns inte ofta
information av typen produkt * produkt eller bransch * bransch, vilket
krävs för den symmetriska input-outputtabellen. Så t.ex. ger branschun-
dersökningar vanligen imformation om den typ av produkter som använts
och om de produkter som tillverkats. Information om insatser i form av
produkter och förädlingsvärdekomponenter för varje tillverkad produkt
går dockvanligen inte att samla in (i ett idealfall sk ulle administration av
ett företag resultera i en redovisning av alla kostnader fördelade på de
olika typerna av produktion och samtidigt av insatsförbrukningens
sammansättning med avseende på produkttyp). I praktiken är därför den
information som ställts upp i form av tillgångs- och användningstabeller
en praktisk utgångspunkt för att konstruera den mer analytiska
informationen i de symmetriska input-outputtabellerna.
Produkt * bransch-informationen i tillgångs- och användningstabellerna
kan konverteras till produkt * produkt (bransch * bransch) genom att
lägga till extra statistiskinformation om insatsstruk turen, eller genom att
anta konstant insatsstruktur för produkt eller för näringsgren (se punkterna
9.54-9.60).
9.11 Tillgångs- och användningstabellerna tjänar både statistiska och analy-
tiska ändamål.
Viktiga statistiska ändamål är följande:
a) Att identifiera brister och inkonsistenser i de primära datakällorna.
b) Att beräkna vikter, indextal och pris- och volymmått.
c) Att göra skattningar residualt (att beräkna en variabel genom att först
beräkna alla andra variabler i ekvationen), t.ex. för produktion eller
slutlig konsumtion av speciella produkter.
d) Att kontrollera och förbättra konsistens, rimlighet och fullständighet
hos värden i tillgångs- och användningstabellerna och i de aggregerade
tabellerna (som produktionskonto). Därför bör avstämningen inte
begränsas till tillgångs- och användningstabeller i löpande priser
1) genom att framställa tillgångs- och användningstabeller i löpande
och fasta priser för två eller flera år kan skattningar av volym-,
värde- och prisförändringar avstämmas samtidigt: jämfört med att
integrera tillgångs- och användningstabeller för ett enda år i taget
innebär detta en avsevärt utökad effektivitet i avstämningsarbetet,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 292
▼B
2) med hjälp av tabeller som visar kopplingen till sektorräkenskaperna
kan en direkt jämförelse göras med dessa, t.ex. uppgifter om
inkomstomfördelning, sparande och om finansiellt sparande
(beräknat som resultatet av finansiella transaktioner). Detta
garanterar åtminstone att man efter avstämningen uppnår konsistens
mellan tillgångs- och användningstabellerna och sektorräkenska-
perna,
3) att försöka härleda symmetriska input-outputtabeller från tillgångs-
och användningstabellerna kan avslöja inkonsistenser och svagheter
i de sistnämnda tabellerna. Där finns också möjlig feedback från de
symmetriska input-outputtabellerna till tillgångs- och användnings-
tabellerna.
e) Att göra skattningar för tidsperioder för vilka mindre tillförlitliga
uppgifter finns att tillgå, t.ex. att skatta årssiffror på basis av de
detaljerade tillgångs- och användningssuppgifterna för ett benchmark-
år eller att skatta kvartalssiffror på basis av årliga tillgångs- och
användningstabeller.
9.12 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen ger en detaljerad bild av sammansättningen av tillgång
och användning av varor, tjänster och arbetskraft och de primärinkomster
som är involverade. Sådana tabeller och de jämförelsetal som kan härledas
från dem, t.ex. produktivitetssiffror, är viktiga områden för ekonomisk
analys.
9.13 Tillgångs- och användningstabellerna och input-outputtabellen kan också
användas som verktyg för ekonomisk analys. De båda tabelltyperna har
olika förtjänster. För beräkning av direkta och indirekta effekter behöver
tillgångs- och användningstabellerna förses med specifika antaganden
eller kompletterande statistisk information. För beräkning av kumulativa
effekter är kraven på dessa antaganden och ytterligare data allra starkast. I
själva verket är kraven för beräkning av kumulativa effekter med en
tillgångs- och användningstabell liktydiga med att konstruera en
symmetrisk input-outputtabell. För att beräkna kumulativa effekter är
därför den symmetriska input-outputtabellen att föredra som verktyg. För
beräkning av direkta effekter och effekter av första ordningen är
emellertid tillgångs- och användningstabeller som justerats med ett utvalt
antal antaganden (eller statistiskinformation) i allmänhet att föredra på
grund av att
a) beräkningen är mindre beroende av antaganden,
b) tillgångs- och användningstabellen tillhandahåller flera detaljer än den
symmetriska input-outputtabellen,
c) uppgifterna i tillgångs- och användningstabellen kan bättre kopplas till
andra typer av statistiska data.
Dessa egenskaper är också till hjälp när tillgångs- och användnings-
tabellerna integreras i en makroekonomisk modell: den resulterande
totalmodellen är närmare faktisk statistik, kan visa en mängd detaljer och
kan relativt lätt kopplas till områden för vilka annan statistisk information
finns att tillgå (t.ex. arbetsmarknad eller miljö).
9.14 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen kan användas för att beräkna
a) effekter av pris- eller skattesatsförändringar på värdena på tillgångs-
eller användningssidan,
b) effekter av volymförändringar på värdena på tillgångs- eller
användningssidan,
c) effekter av prisförändringar på tillgångssidan på priserna på
användningssidan,
d) effekter av volymförändringar på användningssidan på volymen på
tillgångssidan,
e) effekter av volymförändringar på tillgångssidan på volymen på
användningssidan.
Beräkningarna kan visa såväl indirekta som direkta effekter. Så t.ex.
kommer en signifikant uppgång av energipriserna inte bara att påverka de
branscher som är intensiva energiförbrukare, utan också de branscher som
använder de energiintensiva producenternas produktion. Med hjälp av
några antaganden kan beräkningar av storleken på sådana indirekta
effekter härledas från tillgångs- och användningstabellerna och de
symmetriska input-outputtabellerna. Exempel på vanliga antaganden är
a) konstant insatsstruktur i värdetermer,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 293
▼B
b) konstant sammansättning av värdet på produktionen per bransch och
produkt,
c) konstant produktsammansättning i hushållens konsumtionsutgifter.
Dessa antaganden är förhållandevis stela då de innebär att relativpriserna
inte förändras, att produktionsprocesserna förblir tekniskt desamma och
att ingen substitution äger rum mellan olika kategorier i hushållenskon-
sumtionsutgifter. Emellertid kan sådana allmänna antaganden modifieras
genom att man först tar hänsyn till förändringar i relativpriser, t.ex.
Leontief-prismodellen. Detta kan sedan utvidgas med ekonometriska eller
andra beräkningar av relativprisernas och andra variablers inflytande på
tekniska koefficienter eller hushållens konsumtionsutgifter.
Beräkningarna behöver inte begränsas till tillgång och användning av
varor och tjänster. De kan också tillämpas på tillgång och användning av
arbetskraft och på förädlingsvärdets komponenter.
9.15 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen kan integreras i makroekonomiska modeller för att förse
dessa med ett mer detaljerat ekonomiskt underlag. Speciella typer avanalys som utnyttjar tillgångs- och användningstabeller och den
symmetriska input-outputtabellen är t.ex.
a) analys av produktion, kostnadsstrukturer och produktivitet,
b) prisanalys,
c) analys av sysselsättning,
d) analys av strukturen på investering, konsumtion, export etc.,
e) analys av sambandet mellan inhemskproduk tion och miljö (t.ex. med
fokus på användning av speciella produkter som bränsle, papper och
glas),
f) analys av import av nädvändig energi,
g) analys av genomslaget av nya teknologier,
h) känslighetsanalys av effekterna av ändringar i skattesatser och
regleringar.
TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGSTABELLER
9.16 Tabellerna 9.5 och 9.6 visar tillgångs- och användningstabeller mera
detaljerat.
9.17 Den klassificering som används för näringsgrenar är NACE Rev. 1 och
den klassificering som tillämpas för produkter är CPA. Dessa klassificer-
ingar är helt och fullt avpassade till varandra: på varje aggregeringsnivå
redovisar CPA de viktigaste produkterna från näringsgrenarna enligt
NACE Rev. 1.
9.18 I tillgångs- och användningstabellerna är klassificeringen av produkter
minst lika detaljerad som klassificeringen av näringsgrenar, t.ex.
tresiffernivån i CPA (200 grupper) och tvåsiffernivån i NACE Rev. 1
(60 grupper).
9.19 Distinktionen mellan marknadsproduktion, produktion för egen slutlig
användning och övrig icke marknadsproduktion skall tillämpas endast för
samma branschproduktion; distinktionen krävs inte för varje produkt-
grupp.
9.20 Distinktionen mellan marknadsproducenter och producenter för egen
slutlig användning å ena sidan och övriga icke marknadsproducenter å den
andra skall användas endast för branscher när båda typerna av producent
finns inom samma bransch. I allmänhet kommer denna distinktion därför
endast att tillämpas för underindelning av ett mycket begränsat antal
branscher, t.ex. sjuk- och hälsovård och undervisning (se punkt 3.66).
9.21 Import och export skall underindelas i
a) leveranser inom EU,
b) import och export till och från övriga länder.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 294
Tabell 9.5 — Tillgångstabell i baspriser inklusive övergång till mottagarpriser
Branscher (NACE)
1234……nΣ(1) Import cifTotal tillgång till
baspriserHandels- och
transportmargi-
nalerProduktskatter
minus subven-
tionerTotal tillgång till
mottagarpriser
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktion efter produkt och bransch till
baspriser2
3
4
.
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Total produktion efter bransch 0
Av totalen:
Marknadsproduktion
(3)För egen slutlig användning 00
Övrig icke marknadsproduktion 00▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 295
Tabell 9.6 — Användningstabell i mottagarpriser
Branscher (NACE)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Insatsförbrukning till mottagarpriser
efter produkt och branschSlutlig användning i mottagarpriser/
fob:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) Export, fob2
3
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning efter
branschTotal slutlig användning efter typ Total användning
Löner o kollektiva avg.
Övriga produktionsskatter netto (3) Förädlingsvärdets komponenter efter
bransch Kapitalförslitning
Driftsöverskott, netto
Σ(3) (4) Förädlingsvärde efter bransch
Σ(1) + Σ (5) Produktion till baspriser efter
bransch
Kompletterande uppg.:
Fast bruttoinvesteringRealkapitalstockArbetskraftsinsats(6)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 296
▼B
9.22 I tillgångstabellen värderas flödena av varor och tjänster till baspriser. I
användningstabellen värderas flödena av varor och tjänster till mottagar-
priser. För att uppnå identitet mellan tillgång och användning visar tabell
9.5 också övergången från tillgång i baspriser till tillgång i mottagarpriser.
Eftersom tillgång ska vara lika med användning visar tabellen också
övergången från användning i mottagarpriser till användning i baspriser.
Följande två identiteter härleds från denna övergång:
a) Tillgång till mottagarpris är lika med användning till mottagarpris.
b) Tillgång till baspris är lika med användning till baspris.
9.23 Förädlingsvärdet registreras i baspriser. Det är nettoresultatet av
produktion värderad till baspriser minus insatsförbrukning värderad till
mottagarpriser.
9.24 Förädlingsvärde till faktorpris är inte ett begrepp i ENS. Icke desto mindre
skulle det kunna härledas från förädlingsvärde till baspris genom att
subtrahera övriga produktionsskatter minus subventioner.
9.25 BNP värderas till marknadspriser. Detta aggregat kan härledas från
tillgångs- och användningstabeller på följande tre sätt:
a) Aggregatet produktion till baspris efter bransch minus aggregatet
insatsförbrukning till mottagarpris efter bransch plus produktskatter
netto (produktionsansatsen). Insatsförbrukningen efter bransch inklu-
derar användning av indirekt mätta finansiella tjänster, som registreras
i en nominell bransch (se punkt 9.33).
b) Aggregatet av de olika komponenterna i förädlingsvärdet till baspris
efter näringsgren minus användning av indirekt mätta finansiella
tjänster (som registreras i en nominell näringsgren, se punkt 9.33) plus
produktskatter netto (inkomstansatsen).
c) Summan av kategorierna i slutlig användning minus import: export −
import + konsumtionsutgifter + bruttoinvestering (samtliga till
mottagarpris) (användningsansatsen).
9.26 Användningstabellen 9.6 innehåller också en del kompletterande
uppgifter:
bruttoinvesteringar, realkapitalstock och arbetskraftsinsats efter bransch.
Sådana uppgifter är nödvändiga för produktivitetsanalys och kan också
komma till nytta vid flera andra typer av analyser (t.ex. analys av
sysselsättning).
9.27 I ENS värderas realkapitalstocken till de marknadspriser som råder vid
balansräkningens datum. För fasta tillgångar som inköpts tidigare år
innebär detta att kapitalförslitningen för tidigare år skall dras från de
löpande marknadspriserna för nya tillgångar av samma typ och kvalitet.
Detta nettobegrepp för realkapitalstock skulle kunna användas för att
beräkna kapitalintensitet. För produktivitetsanalys används emellertid
oftare ett specifikt bruttobegrepp för realkapitalstock. Enligt detta
bruttobegrepp skall alla fasta tillgångar värderas till löpande marknadspris
för nya tillgångar av samma typ och kvalitet; inget avdrag bör göras för
kapitalförslitning under senaste och tidigare år. Detta bruttobegrepp för
realkapitalstocken är inget standardbegreepp i ENS men kan lätt beräknas
med hjälp av PI-metoden (”Perpetual Inventory Method”). Med tanke på
den stora användningen av sådana bruttosiffror rekommenderas att
inkludera både brutto- och nettotal för realkapitalstocken som komplette-
rande information.
9.28 För produktivitetsanalys är antal arbetade timmar att föredra som variabel
för arbetskraftsinsats. För att dra slutsatser om antalet sysselsatta kan
emellertid också antalet arbetstillfällan vara relevant. Båda variablerna
kan underindelas, t.ex. i anställda och egenföretagare.
9.29 För att rätt kunna sammanställa och förstå tillgångs- och användnings-
tabellerna är det viktigt att erinra sig några av de räkenskapskonventioner
som tillämpas i ENS:
a) Produktion i hjälpverksamhet registreras inte separat; alla insatser som
används i en hjälpverksamhet behandlas som insats i den primära eller
sekundära verksamhet som den stöder. Hjälpverksamheter kan t.ex.
vara försäljning, bokföring, lagring och städning (se punkterna 3.12
och 3.13).
b) Varor och tjänster som produceras och konsumeras under samma
räkenskapsperiod och inom samma lokala branschenhet identifieras
inte separat. De registreras därför inte som en del av produktionen eller
insatsförbrukningen hos denna lokala branschenhet. Detta kan t.ex.
gälla
1) fröer och plantor för sådd och plantering,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 297
▼B
2) kol som förbrukas av kolgruvor vid tillverkning av briketter,
3) elektrisk energi som förbrukas av kraftstationer.
c) Mindre tillverknings-, underhålls-, service- eller reparationsarbeten för
andra lokala branschenheter skall registreras netto, dvs. exklusive
värdet av de inblandade varorna. I motsats härtill skall transaktionen
registreras brutto, dvs. som köp och försäljning av de inblandade
varorna, när varorna blir föremål för en väsentlig fysiskförändring.
d) Varaktiga varor kan hyras eller bli föremål för operationell leasing.
Vid sådana tillfällen registreras de som bruttoinvestering och
realkapitalstock i ägarens bransch; i användarens bransch registreras
hyresbeloppet som insatsförbrukning.
e) Personer som arbetar via förmedlingar för temporära arbeten
registreras som sysselsatta i dessa förmedlingars bransch och inte i
de branscher i vilka de faktiskt arbetar. I sistnämnda branscher
registreras följaktligen betalningen till dessa personer som insatsför-
brukning (och inte som lön). Utkontrakterad arbetskraft behandlas på
samma sätt.
f) Sysselsättning och lön är vida begrepp i ENS:
1) Sysselsättning av sociala skäl räknas också som sysselsättning.
Detta är t.ex. tillämpligt på arbetsplaceringar för handikappade,
sysselsättningsprojekt för personer som har varit arbetslösa länge
och sysselsättningsprogram för ungdomar som söker arbete.
Följaktligen är de berörda personerna anställda och uppbär lön
(inte sociala transfereringar), fastän deras produktivitet kan vara
(mycket) lägre än andra anställdas.
2) Sysselsättning innefattar också några fall där de inblandade
personerna inte alls förväntas arbeta, t.ex. avskedade personer
som under någon tid uppbär betalning från sin förre arbetsgivare.
Arbetskraftsinsats i form av antal arbetade timmar störs emellertid
inte av denna konvention, eftersom inga faktiska arbetstimmar har
registrerats.
9.30 I tillgångs- och användningstabellerna måste två justeringspostser införas
för att nå överensstämmelse mellan värderingen av importen i tillgångs-
och användningstabellerna och i sektorräkenskaperna (se också tabellerna
9.5 och 9.6).
I tillgångstabellen värderas varuimporten till cif-värden. Detta är en
överskattning av importkostnaden när de transport- och försäkringstjänster
som ingår i cif-värdet utförs av inhemska subjekt (t.ex. transport i egen
regi eller transporter utförda av inhemska transportföretag). För att få rätt
saldo mellan import och export måste därför också exporten av tjänster
ökas lika mycket som importen överskattas. I sektorräkenskaperna
värderas importen av varor till fob-värden. Detta är en överskattning av
importen liksom i fallet med cif-värderingen. I fråga om fob-värderingen
är emellertid överskattningen mindre, vilket innebär att den beräknade
exportökningen också är mindre. Resultatet av att använda olika
värderingsprinciper är sålunda att saldot mellan import och export är
detsamma, men att både total import och total export blir större vid cif-
värderingen. De två värderingsprinciperna kan bringas till överensstäm-
melse i tillgångs- och användningstabellerna genom införande av
justeringsposter för både import och export. Justeringsposterna skall
vara lika med värdet av transport- och försäkringstjänster som till-
handahålls av inhemska företag och som ingår i cif-värdet men inte i fob-
värdet, dvs. som avser transport och försäkring från exportlandets gräns
till importlandets gräns. När dessa justeringsposter väl har införlivats i
tillgångs- och användningstabellerna behöver de ingen speciell behandling
i input-outputberäkningarna.
9.31 Ägarbyte av befintliga varor registreras i användningssidetabellen som en
negativ utgift för säljaren och en positiv utgift för köparen. För den
berörda produktgruppen är ägarbyte av en befintlig vara liktydigt med en
omklassificering av användning. Det är endast transaktionskostnaderna
som inte utgör en omklassificering: de registreras som användning av
företagstjänster (handel, förmedling). För ändamål som beskrivning och
analys kan det vara en fördel att redovisa den relativa storleken på
ägarbyten av befintliga varor separat för några produktgrupper, t.ex. av
begagnade bilar eller av returpapper.
9.32 Inhemska enheters direkta inköp i utlandet och utlänningars direktköp på
den inhemska marknaden beräknas vanligen genom en speciell hantering i
den statistiska kompileringsprocessen. De införs som justeringar av
ingångsskattningar av import, export och, avseende konsumtionsdelen av
utlandsköpen, konsumtionsutgifter. För att få balans mellan tillgång och
användning på produktnivå ska dessa inköp fördelas på de olika1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 298
▼B
produktgrupper som är berörda. För de produktgrupper där sådana inköp
är viktiga kan de redovisas som undergrupp, t.ex. utgift för logi.
9.33 Genomgående i tillgångs- och användningstabellerna har näringsgren-
sklassificeringen NACE Rev. 1 utökats med en nominell bransch för
användning av indrekt mätta finansiella tjänster. I tillgångstabellen
registreras inga transaktioner alls för denna bransch. I användnings-
tabellen registreras summa användning av indirekt mätta finansiella
tjänster som insatsförbrukning i den nominella branschen. Då den
nominella branschen inte har några andra transaktioner blir dess
driftsöverskott netto negativt och till storleken lika med dess insatsför-
brukning; alla andra komponenter i förädlingsvärdet är noll. Följaktligen
är det totala förädlingsvärdet brutto lika med (det negativa) driftsö-
verskottet netto.
9.34 Övergången från tillgång och användning till baspris till mottagarpris
innefattar
a) omfördelning av handelsmarginaler,
b) omfördelning av transportmarginaler,
c) tilllägg av produktskatter (utom avdragsgill mervärdesskatt),
d) avdrag av produktsubventioner.
Beräkningen av denna övergång är en viktig del av avstämningsprocessen.
Särskilda tabeller kan visa övergången mera utförligt (se tabellerna 9.7
och 9.8). De tabellerna kan också tjäna viktiga analytiska ändamål, t.ex.
prisanalys och analys av effekterna av ändrade produktskattesatser.
9.35 Vid framställningen av tillgångs- och användningstabeller och avstäm-
ningen mellan de två sidorna finns det i allmänhet alltid ett val av
tyngdpunkt mellan två olika sätt att justera statistiska data enligt följande:
a) För varje produkt kan tillgång till baspris justeras till värdering i
mottagarpriser för att möjliggöra avstämning mot användning till
mottagarpris.
b) Användning till mottagarpris kan justeras till värdering i baspris för att
matcha tillgång till baspris.
9.36 I praktiken kan båda typerna av avstämningar behövas för att bygga upp
en tillgångs- och användningstabell. Båda alternativen har att göra med
eller kräver liknande slag av justering, dvs.avseende produktskatter minus
produktsubventioner och handels- och transportmarginaler med fördelning
på produkter. I själva verket är det första alternativet inte möjligt utan det
andra, eftersom det vanligen inte är möjligt att känna till kolumnerna för
produktskatter, produktsubventioner och handels- och transportmarginaler
med nedbrytning på produkter i tillgångstabellen om inte fördelningen av
de enskilda produkterna på användningskategorier är känd från
användningstabellen till mottagarpriser (tabell 9.6).
9.37 Därmed är följande tabeller involverade i avstämningsprocessen:
a) Tillgångs- och användningstabellerna 9.5 och 9.6 som visar slutre-
sultaten av avstämningen mellan total tillgång och användning av
produkter till mottagarpris och till baspris.
b) Tabellerna över handels- och transportmarginaler och över produkts-
katter minus produktsubventioner (tabellerna 9.7 och 9.8).
9.38 Övergången från baspris till mottagarpris vad gäller tillgång och
användning (se punkt 9.34) inbegriper omfördelning av handelsmargi-
naler: värdering till baspris betyder att handelsmarginalerna registreras
som en del av produkten handelstjänst, medan värdering till mottagarpris
innebär att handelsmarginalerna allokeras till de produkter som de
belastar. En motsvarande situation gäller för transportmarginaler.
9.39 Summan av handelsmarginaler på produkter är lika med summan av
handelsmarginaler för branscherna inom varuhandeln plus de sekundära
handelsmarginalerna inom andra branscher. En motsvarande ekvation
gäller för transportmarginalerna.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 299
Tabell 9.7 — Enkel tabell över handels- och transportmarginaler
Branscher (NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Handels- och transportmarginaler på
insatsförbrukning efter produkt och
branschHandels- och transportmarginaler på
slutlig användning:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Handels- och transportmarginaler på
insatsförbrukning efter branschHandels- och transportmarginaler på
slutlig användning efter typTotala handels- och transportmarginaler▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 300
Tabell 9.8 — Enkel tabell över produktskatter minus subventioner
Branscher (NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktskatter minus produktsubven-
tioner på insatsförbrukning efter
produkt och branschProduktskatter minus produktsubven-
tioner på slutlig användning:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Produktskatter minus produktsubven-
tioner på insatsförbrukning efter branschProduktskatter minus produktsubven-
tioner på slutlig användning efter typTotala produktskatter minus produktsub-
ventioner▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 301
▼B
9.40 Transportmarginaler inkluderar alla transportkostnader som betalas
separat av köparen och som ingår i användning av produkter till
mottagarpris men inte i baspris för en tillverkares produktion eller i
handelsmarginalerna hos parti- eller detaljhandeln. Transportmarginalen
innefattar i synnerhet
a) transport av varor från den plats där de har tillverkats till den plats där
köparen mottar dem i det fall tillverkaren betalar en tredje part för
transporten om detta belopp debiteras köparen separat,
b) transport av varor ordnad av tillverkaren, parti- eller detaljhandlaren på
sådant sätt att köparen betalar separat för transprotkostnaderna även
när transporten utförs av tillverkaren eller av parti- eller detaljhand-
laren själv.
Övriga kostnader för att transportera varor registreras inte som trans-
portmarginaler, t.ex.
a) om tillverkaren transporterar varorna själv och transportkostnaden
inkluderas i baspriset för tillverkarens produktion; denna transport
representerar en hjälpverksamhet och de enskilda transportkostnadernaär inte identifierbara som transportkostnader,
b) om tillverkaren låter ombesörja transporten av varorna utan särskild
faktura för transporttjänsterna och dessa transportkostnader inkluderas
i baspriset för tillverkarens produktion; dessa transportkostnader är
identifierbara som sådana och registreras som en del av tillverkarens
insatsförbrukning,
c) om parti- och detaljhandlare låter ombesörja att varor förflyttas från
den plats där de själva mottar varorna till en plats där en annan köpare
mottar dem kommer dessa kostnader att inkluderas i handelsmargi-
nalen, om ingen särskild avgift tas ut för transporten till köparen.
Liksom var fallet för tillverkare kan dessa kostnader representera
hjälpverksamhet hos parti- och detaljhandlare eller inköp av en tjänst
för insatsförbrukning och därmed ingå i handelsmarginaler men inte i
transportmarginaler,
d) om ett hushåll köper varor avsedda för slutlig konsumtion och låter en
tredje part utföra transporten registreras dessa transportkostnader som
konsumtionsutgift av tjänster (och inkluderas inte i någon handels-
eller transportmarginal).
9.41 Tabell 9.7 visar en något förenklad bild av en handels- och trans-
portmarginalmatris, emedan:
a) Ingen uttrycklig skillnad görs mellan handels- och transportmarginaler.
Båda typerna av marginaler skulle kunna redovisas för varje produkt-
grupp. En annan lösning är att ha separata tabeller: en för
handelsmarginaler och en för transportmarginaler.
b) För handelsmarginaler bör partihandel och detaljhandel behandlas var
för sig för att ta hänsyn till skillnaderna i priser. Då man utarbetar
tabellerna bör man ha klart för sig att partihandlare också kan sälja
direkt till hushållen (t.ex. möbler) och att detaljhandlare också kan
sälja till näringsidkare (t.ex. till kaféer och restauranger).
c) Vid beräkning och analys av handelsmarginaler på produkter som
ingår i hushållens konsumtionsutgifter skulle de viktigaste distribu-
tionskanalerna för varje produktgrupp också kunna särskiljas för att ta
hänsyn till prisskillnaderna mellan dem; distinktionen mellan parti-
och detaljhandel är nämligen för grov. Så kan t.ex. varor och tjänstser
köpas av hushållen i snabbköp, speceributiker, blomsteraffärer,
varuhus, utomlands eller erhållas som naturainkomst. Vidare kan
andrahandsförsäljning vara mycket viktig för en del produkter, t.ex. i
fråga om cigaretter kan det gälla försäljning i kaféer, restauranger och
bensinstationer. Givetvis kan sådana mera förfinade distinktioner
införas endast om de tillgängliga datakällorna innehåller tillräcklig
information för åtminstone grova skattningar av varje distributions-
kanals vikt.
d) Vid beräkning av transportmarginaler kan ett särskiljande av trans-
porttyper (t.ex. med järnväg, flyg, sjöledes eller på landsväg) vara
mycket användbart.
9.42 Skatter på produktion och import består av följande:
a) Produktskatter (D21), dvs.
1) mervärdesskater (skatter av momstyp) (D211),
2) importskatter och tullar; exklusive moms (D212),3) produktskatter, exklusive moms och importskatter (D214).
b) Övriga produktionsskatter (D29).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 302
▼B
Liknande kategorier särskiljs för subventioner på produktion och import.
Subventioner behandlas som om de vore negativa skatter på produktion
och import.
Definitionerna på alla dessa kategorier har gjorts i punkterna 4.14-4.39.
9.43 Tillgång till baspris inkluderar nettot av övriga produktionsskatter (dvs.
minus övriga subventioner på produktionen). För att åstadkomma
övergång från baspris till mottagarpris (eller vice versa, se punkt 9.34),
måste de olika produktskatterna läggas till och produktsubventionerna
dras ifrån (eller vice versa).
9.44 Mervärdesskatt kan vara avdragsgill, ej avdragsgill eller inte tillämplig,
enligt följande:
a) Avdragsgill moms är vanligen tillämplig för större delen av
insatsförbrukningen, större delen av fasta bruttoinvesteringar och delar
av lagerinvestering.
b) Ej avdragsgill moms är ofta tillämplig på konsumtionsutgifter, vissa
fasta bruttoinvesteringar, delar av lagerinvestering och delar av
insatsförbrukning.
c) Moms är i allmänhet inte tillämplig på
1) export (i varje fall export till länder utanför EU),
2) alla varor eller tjänster med nollprocentig moms oavsett produktens
användning,
3) alla producenter undantagna från mervärdesskatteregistrering (små
affärsföretag, religiösa organisationer, etc.).
9.45 Mervärdesskatt registreras netto i ENS; alla tillgångsposter värderas till
baspris, dvs. exklusive fakturerad moms; insatsförbrukning och slutlig
användning registreras i mottagarpriser, dvs. exklusive avdragsgill moms.
9.46 Tabell 9.8 över produktskatter minus produktsubventioner är förenklad,
emedan
a) de olika typerna av produktskatter inte särskiljs och produktsubventio-
nerna inte visas separat,
b) olika skattesatser och subventioner kan gälla för olika distributions-
kanaler; dessa bör därför också särskiljas där det finns relevant och
tillräcklig information.
9.47►M4Metoden att bokföra skatter på produktion och produktions-
subventioner definieras under respektive 4.27 och 4.40. ◄
Produktskatter (och produktsubventioner) beräknas vanligen produktvis
genom tillämpning av de officiella skattesatserna (subventionsgraderna)
på de olika flödena. Efteråt bör en analys göras av skillnaderna mot
taxeringar eller faktiskt betalade belopp.
a) Vissa sådana skillnader betyder att den ursprungliga beräkningen av
produktskatter inte överensstämmer med ENS definitioner, varför
1) vid skattebefrielse ursprungsberäkningen av produktskatter skall
sänkas,
2) vid underlåtenhet att betala produktskatter (t.ex. erläggandet av
skatt är obligatoriskt men ingen taxering föreligger) beräkningen av
produktskatter bör sänkas,
3) vid böter beräkningen av produktskatter bör höjas.
Ändringar i beräkningen av produktskatter får följdverkningar på
variabler somberäknas genom tillägg eller subtraktion av de beräknade
produktskatterna. Så t.ex. kan produktion till baspris av en specifik
produktgrupp beräknas genom subtraktion av produktskatter från den
beräknade användningen i mottagarpriser. Emellertid kan också
beräkning av produktion i baspriser kombineras med beräkningar av
produktskatter för att komma fram till en beräkning av användning i
mottagarpriser.
b) Ett antal andra skillnader ska inte tas hänsyn till i tillgångs- och
användningstabellen enligt följande:
1) Skillnader i periodisering, t.ex. betalningar kan avse taxeringar för
flera år,
2) Företags oförmåga att betala (konkurser) ►M4 ◄.
c) I några fall kan skillnaderna också tyda på att ursprungsberäkningen av
produktskatter och produktsubventioner är behäftad med allvarliga fel,
t.ex. på grund av att produktionsvärdet för någon produkt är1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 303
▼B
underskattat. Då kan också modifieringar av beräkningarna av flöden
av varor och tjänster vara berättigade.
Vid övergången från användning av produkter till mottagarpriser till
baspris kan modifieringen av ursprungsberäkningen av produktskatter och
produktsubventioner redovisas som en separat post. För alla input-
outputberäkningar blir det emellertid nödvändigt att fördela denna
modifiering på produkter, även om detta bara kan baseras på en enkel
matematiskschablon (t.ex. proportionell fördelning).
9.48 Användningstabellen 9.6 visar inte i vilken utsträckning de använda
varorna och tjänsterna har tillverkats inom landet eller importerats. Denna
information är nödvändig för alla analyser där kopplingen mellan tillgång
och användning av varor och tjänster inom landets ekonomi spelar en roll.
Ett sådant fall är analys av hur förändringar i export meller konsumtions-
utgifter påverkar import, inhemsk produktion och närliggande variabler,
till exempel sysselsättning. I själva verket gäller det flertalet analyser som
visats i punkterna 9.14 och 9.15. Input-outputsystemet innehåller därför
också en användningstabell för importerade produkter och en för inhemskt
producerade varor och tjänster (se tabellerna 9.9 och 9.10).
9.49 Vid utarbetandet av användningstabellen för import skall all tillgänglig
information om importens användning utnyttjas, t.ex. kan för en del
produkter de större importföretagen var kända och för en del producenter
kan uppgifter finnas om importens storlek. Emellertid är direkt statistisk
information om importens användning i allmänhet otillräcklig. Sådan
information måste därför vanligen kompletteras med antaganden på
produktgruppsnivå.
9.50 Användningstabellen för inhemskt producerade varor och tjänster kan
sedan erhållas genom att subtrahera importtabellen från den totala
användningstabellen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 304
Tabell 9.9 — Användningstabell för import
Branscher (NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)För importprodukter: Insatsförbrukning
i mottagarpriser/cif efter produkt och
branschFör importprodukter:
Slutlig användning i mottagarpriser/cif:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttovinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning av importpro-
dukter efter branschTotal slutlig användning av importpro-
dukter efter typTotal import▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 305
Tabell 9.10 — Användningstabell till baspris för inhemskproduk tion
Branscher (NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)För inhemskproduk tion:
Insatsförbrukning i baspriser efter
produkt och branschFör inhemskproduk tion:
Slutlig användning till baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
....
.
m
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning för inhemsk
produktion till baspris efter branschSlutlig användning av inhemskproduk -
tion till basprisTotal inhemskproduk tion
Användning av importprodukter (3) Total insatsförbrukning av importpro-
dukter efter branschSlutlig användning av importprodukter
till basprisTotal import
Produktskatter netto (4) Produktskatter netto på insatsförbruk-
ning efter branschProduktskatter netto på slutlig använd-
ningSumma produktskatter netto
Σ(1) + (3) + (4) (5) Total insatsförbrukning i mottagarpriser
efter branschTotal slutlig användning efter typ Total användning
Löner o kollektiva avgifter
Övriga produktionsskatter netto
KapitalförslitningDriftsöverskott netto(6) Förädlingsvärdets komponenter efter
bransch
Σ(6) (7) Förädlingsvärde efter bransch▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 306
Branscher (NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1) + (3) + (4) + Σ(6) (8) Produktion till baspris efter bransch
Investeringar
RealkapitalstockArbetskraftsinsats(9)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 307
▼B
9.51 För att tillgodose mer specifika ändamål kan de ovan presenterade
tillgångs- och användningstabellerna modifieras genom införande av
alternativa och kompletterande klassificeringar. Viktiga exempel är
följande:
a) Mer detaljerade produkt- och branschklassificeringar baserade på
nationella klassificeringar eller för att ta hänsyn till specifika ändamål,
t.ex. för analys av den roll som forskning och utveckling har i landets
ekonomi.
b) Mer detaljerad geografisknedbrytning av import och export, t.ex.
handel inom EU med fördelning på länder och handel med länder
utanför EU med underindelning på ekonomiska regioner och några
specifika länder som USA och Japan.
c) Klassificering av import på
1) import av produkter som också produceras inhemskt (”konkurre-
rande import”),
2) import av produkter som inte produceras inhemskt (”komplette-
rande import”).
De båda typerna av import kan förväntas ha olika samband med och
betydelse för den nationella ekonomin. Konkurrerande import kan bli
föremål för analys (och ekonomisk politik), eftersom den kan utgöra
ett substitut för inhemsk produktion; den skulle därför kunna upptas
som en separat kategori av (potentiell) slutlig användning i
användningstabellerna. För den kompletterande importen kommer
analyserna huvudsakligen att inriktas på hur pris- eller volymföränd-
ringar (t.ex. i händelse av en oljekris) påverkar landets ekonomi.
d) Klassificering av löner och kollektiva avgifter efter sådana kriteria som
utbildning, deltid/heltid, ålder och kön. En sådan klassificering ska då
också tillämpas på den kompletterande informationen om sysselsätt-
ning. På detta sätt kan tillgångs- och användningstabellerna också
användas för olika slags analyser av arbetsmarknaden;
e) Nedbrytning av löner och kollektiva avgifter i
1) egentlig lön, varav
— anställdas egenavgifter (global skattning av detta begrepp kan
bli nödvändig om egenavgift inte bara beror på lönen utan
också på t.ex. den anställdes övriga inkomster, ålder och
civilstånd),
2) arbetsgivares kollektiva avgifter.En sådan nedbrytning tillåter analys av de sociala avgifternas roll för
priset på arbetskraftsinsats och övervältrandet av denna pålaga på
driftsöverskott brutto.
f) Ändamålsklassificering av slutlig konsumtion (COICOP för hushåll
och COFOG för offentliga sektorn). Den funktionella klassificeringen
av dessa utgifter gör det möjligt att uppskatta hur varje funktion
påverkar den övriga ekonomin. Så kan t.ex. betydelsen av offentliga
och privata utgifter för hälso- och sjukvård, transporter och undervis-
ning bedömas. Ett liknande fall är analys av de offentliga
försvarsutgifternas betydelse för vissa inhemska branscher, i synnerhet
producenter av flygplan, lastbilar och vapen.
g) Omklassificering av bruttoinvesteringar och realkapitalstock som hyrs
ut av ägaren, t.ex. genom operationell leasing: de fasta tillgångarna kan
behandlas som om de ägs av användaren (i motsats till standardbe-
handlingen i ENS). Syftet med en sådan omklassificering är att göra
kostnadsstrukturerna jämförbara mellan branscher som hyr fasta
tillgångar och sådana som äger motsvarande fasta tillgångar. För en
konsistent kontobehandling kräver en sådan omklassificering också att
uthyrarens insatsförbrukning och inhyrarens produktion modifieras
med hyran för den fasta tillgången.
h) Omklassificering av sysselsättning och löner för utkontrakterad
arbetskraft och personer som arbetar via platsförmedlingar för
temporära arbeten: syftet med en sådan omklassificereing är att göra
branschers kostnadsstruktur mera jämförbar genom att registrera
personer som anställda i de branscher ”där de faktiskt arbetar”.
Omklassificeringen innebär också en modifiering av insatsförbrukning
och produktion i de aktuella branscherna.
TABELLER SOM KOPPLAR TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGSTA-
BELLERNA TILL SEKTORRÄKENSKAPERNA
9.52 Uppgifterna i tillgångs- och användningstabellerna skall kopplas till
sektorräkenskaperna för att säkerställa att tillgångs- och användnings-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 308
▼B
tabellen är konsistent med sektorräkenskaperna. Detta åstadkommes
genom att införa en tabell med variabler som är korsklassificerade efter
bransch och sektor (se tabell 9.11).
SYMMETRISKA INPUT-OUTPUTTABELLER
9.53 I ENS är produkt * produkt-tabellen den viktigaste symmetriska input-
outputtabellen och tabellen beskrivs här.
9.54 Produkt * produkttabellen (se tabellerna 9.4 och 9.12) kan beräknas
genom konvertering av tillgångs- och användningstabellerna, båda i
baspriser. Detta innebär en formatförändring, dvs. från två asymmetriska
tabeller till en symmetrisk tabell (se också punkt 9.09). Konverteringen
kan indelas i följande tre steg:
a) Allokering av sekundära produkter i tillgångstabellen till de branscher
där de är primärprodukter.
b) Flyttningar i kolumnerna i användningstabellen från insats i branscher
till insats i homogena branscher (utan aggregering av raderna).
c) Aggregering av de detaljerade produkterna (rader) i den nya
användningstabellen till de homogena branscher som redovisas i
kolumnerna, om detta är tillämpligt.
9.55 Steg a) innebär omflyttning av produktion i form av sekundärprodukter i
tillgångstabellen. Eftersom sekundärprodukter visas som poster ”utanför
diagonalen” i tillgångstabellen är en sådan omflyttning jämförelsevis
enkel. Sekundärprodukterna behandlas som tillägg till de branscher där de
är primärprodukter och tas bort från de branscher där de produceras.
9.56 Steg b) är mer komplicerat eftersom basdata om insats hanför sig till
branscher och inte till de individuella produkter som produceras i1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 309
▼B
respektive bransch. Den slags konvertering som skall göras här kräver
konvertering av insats hänförlig till sekundärproduktion från den bransch,
där denna sekundärproduktion har producerats, till den bransch som den
huvudsakligen tillhör (som den är karakteristisk för). Vid en sådan
konvertering är följande två olika ansatser tänkbara:
1) Medelst kompletterande statistisk och teknisk information.
2) Medelst antaganden.
9.57 Kompletterande statistisk och teknisk information skall utnyttjas så
mycket som möjligt. Så t.ex. kunde det vara möjligt att erhålla specifik
information om den insats som krävs för att producera vissa slag av
produkter. Emellertid är information av detta slag vanligen ofullständig.
Till slut blir det sannolikt nödvändigt att tillgripa enkla antaganden för att
göra konverteringen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 310
Tabell 9.12 — Symmetrisk input-outputtabell till baspris (produkt * produkt)
Produkt (CPA)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1) Insatsförbrukning till baspris produkt * produktSlutlig användning i baspriser:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer (HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värdeföremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
.
...
.
n
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning till baspris efter
produktSlutlig användning till baspris efter typ Total användning
till baspris
Produktskatter
Produktsubventioner (−)(3) Produktskatter netto efter produkt Produktskatter netto efter typ av slutlig
användningSumma produkts-
katter netto
Σ(1) + (3) (4) Total insatsförbrukning till mottagarpris efter
produktTotal slutlig användning efter typ till mottagar-
prisTotal användning
till mottagarpris
Löner och kollektiva avgifter
Övriga produktionsskatternetto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott netto(5) Förädlingsvärdets komponenter efter produkt
Σ(5) (6) Förädlingsvärde efter produkt
Σ(1) + (3) + Σ(5) (7) Produktion till baspris efter produkt
Import (8) Import cif efter produkt(7) + (8) (9) Tillgång till baspris efter produkt▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 311
Produkt (CPA)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + (3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Bruttoinvestering
Realkapitalstock
Arbetskraftsinsats(10)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 312
▼B
9.58 Deantaganden som används för att flytta produktion och tillhörande insats
beror ytterst på följande två teknikantaganden:
a) Branschteknik, där antagandet är att alla produkter som produceras av
lokala verksamhetsenheter i en bransch är producerade med samma
insatsstruktur.
b) Produktteknik, där antagandet är att alla produkter i en produktgrupp
har samma insatsstruktur oavsett i vilken bransch de produceras.
Valet av bästa antagande för varje fall är inte lätt. Det måste i praktiken
bero på det nationella näringslivets struktur, t.ex. graden av specialisering,
och på homogeniteten i den nationella teknik som används för att
producera produkter inom en produktgrupp. Så kan t.ex. stövlar tillverkas
av läder och av syntetmaterial. Ett antagande om samma produktteknik för
alla stövlar (eller t.ex. skodon, när en högre aggregeringsnivå används)
kan sålunda vara problematiskt; ett antagande om branschteknik kan då
vara ett bättre alternativ.
Enkel tillämpning av produktteknik-antagandet har ofta givit resultat som
är oacceptabla, så till vida att de input-outputkoefficienter som fram-kommer ibland är osannolika eller till och med orimliga (t.ex. negativa
koefficienter). Osannolika koefficienter kan bero på mätfel och på
heterogenitet (produktmix) i den bransch där den överförda produkten är
primärprodukt. Detta skulle kunna övervinnas genom att göra justeringar
på basis av kompletterande information eller genom att så långt möjligt
utnyttja initierade bedömningar. En annan lösning är naturligtvis att
tillämpa det alternativa antagandet om branschteknik. I praktiken är
tillämpning av antaganden om blandad teknik i kombination med
kompletterande upplysningar den bästa strategin för framställning av
symmetriska input-outputtabeller.
9.59 Betydelsen av den roll antagandena spelar beror på omfattningen av
sekundärproduktion, vilken i sin tur inte bara beror på hur produktionen är
organiserad i ekonomin utan också på produktindelningen. Ju mer
detaljerad produktindelning desto mer sekundär produktion kan förväntas.
9.60 Steg c) innebär aggregering av produkterna i den nya användningstabellen
till de branscher där de produceras enligt steg a) och detta ger en
symmetrisk input-outputtabell med korsklassificering av produkter mot
produkter. Dessa ändringar utgår från data från lokala branschenheter
medan de resulterande posterna överensstämmer med ”homogena produk-
tionsenheter”.
9.61 Klassificeringarna i den symmetriska input-outputtabellen
överensstämmer med dem i tillgångs- och användningstabellerna, då de
förra är en omvandling av de senare (givetvis med undantag för
klassificeringen på bransch/homogen bransch).
9.62 Den symmetriska input-outputtabellen 9.12 bör kompletteras med
åtminstone följande två tabeller:
a) En matris som visar importens användning; denna tabell är uppbyggd
på samma sätt som importtabellen i tillgångs- och användnings-
tabellerna (se tabell 9.10), utom att produkt * produkt-klassificeringen
används.
b) En symmetriskinput-outputtabell för inhemskproduk tion (tabell 9.13).
Den senare tabellen används för att beräkna de kumulerade koefficien-
terna, dvs. Leontief-inversen. Med utgångspunkt i tabell 9.13 är Leontief-
inversen lika med inversen av skillnaden mellan enhetsmatrisen I och
matrisen av tekniska koefficienter som erhållits från matrisen [(1,1)].
Leontief-inversen kan också beräknas för inhemsk produktion och
konkurrerande import (se punkt 9.51). Man får då anta att den
konkurrerande importen är producerad på samma sätt som den
konkurrerande inhemska produktionen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 313
Tabell 9.13 — Symmetrisk input-outputtabell för inhemsk produktion (produkt * produkt)
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)För inhemsk produktion: Insatsförbrukning till
baspris produkt * produktFör inhemskproduk tion: Slutlig användning
till
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer (HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttinvestering och värdeföremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
..
.
...
n
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning av inhemsk produktion
till baspris efter produktSlutlig användning av inhemskproduk tion till
basprisTotal inhemsk
produktion
Användning av importprodukter (3) Total insatsförbrukning av importprodukter
efter produktSlutlig användning av importproduktion till
basprisTotal import
Produktskatter netto (4) Produktskatter netto på insatsförbrukning efter
produktProduktskattet netto på slutlig användning Total produktskatter
netto
Σ(1) + (3) + (4) (5) Total insatsförbrukning i mottagarpriser efter
produktTotal slutlig användning efter typ Total användning
Löner o kollektiva avgifter
Övriga produktionsskatter netto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott netto(6) Förädlingsvärdets komponenter efter produkt
Σ6 (7) Förädlingsvärde efter produkt
Σ(1) + (3) + (4) Σ(6) (8) Produktion till baspriser efter produkt▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 314
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1) Slutlig användning a) b) c) d) e) f) Σ(3) Σ(1) + Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Bruttoinvestering
Realkapitalstock
Arbetskraftsinsats(9)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 315
▼B
KAPITEL 10
PRIS- OCH VOLYMMÅTT
10.01 Alla flöden och bestånd som ingår i ett system av ekonomiska räkenskaper
är uttryckta i monetära enheter. Dessa är den gemensamma nämnare som
kan användas för att värdera alla de transaktioner som bokförs i
räkenskapernas olika konton och som gör det möjligt att där härleda
meningsfulla saldon eller balansposter.
När man använder en monetär enhet som mätare uppstår problemet att
denna enhet varken är stabil eller vedertagen som internationell standard.
Av stor betydelse i ekonomisk analys är att ekonomisk tillväxt mellan
olika perioder mäts i fast penningvärde. Det är då nödvändigt att i de
förändringar i ekonomiska värden som bokförts kunna skilja mellan vad
som beror på prisförändringar och vad som avspeglar volymförändringar.
Ekonomisk analys behöver också göras i form av jämförelser i rummet,
dvs. mellan olika nationella ekonomier. Volymjämförelser mellan
produktions- och inkomstnivåerna kommer då i förgrunden, men också
rena prisjämförelser är av intresse. Det är därför nödvändigt att dela upp
de värdemässiga skillnaderna för givna aggregat mellan två olika länder i
komponenter, så att den ena avspeglar de volymmässiga skillnaderna och
den andra de prismässiga.
10.02 Vid jämförelser i tiden av flöden och stockar måste lika stor vikt fästas vid
att man noggrant mäter såväl prisförändringar som volymförändringar. På
kort sikt är det lika intressant att mäta förändringar i priser som
förändringar i volymer av utbud och efterfrågan. När det gäller mer
långsiktiga förändringar, måste analysen av ekonomisk tillväxt beakta
förändringarna i relativpriserna för olika typer av varor och tjänster.
Det främsta syftet är inte bara att ge övergripande mått på pris- och
volymförändring för räkenskapssystemets huvudaggregat utan även att
tillhandahålla en hel sammanställning av ömsesidigt beroende mått som
gör det möjligt att genomföra en systematiskoch detaljerad analys av
inflationen och av ekonomisk tillväxt och dess variationer.
10.03 Den generella regeln vid jämförelser mellan länder är att tillförlitliga mått
måste föreligga för både volymkomponenten och priskomponenten i de
olika ekonomiska aggregaten. Eftersom spridningen mellan indextalen
enligt Laspeyres respektive Paasches formler ofta är betydande vid
jämförelser mellan länder är det bara Fishers indexformel som är
användbar i detta sammanhang.
10.04 Nationalräkenskaperna har fördelen att de både ger en bas som är lämplig
för att konstruera ett system av pris- och volymindex och möjliggör att
motsvarande data blir inbördes konsistenta.
Fördelarna med en bokföringsmässig ansats kan sammanfattas på följande
sätt:
1) Genom att använda ett kontosystem som täcker hela ekonomin är det
rent begreppsmässigt nödvändigt att priser och fysiska enheter för de
olika varorna och tjänsterna i systemet definieras på ett konsistent sätt.
I ett sådant system är det helt avgörande att t.ex. pris- och
volymbegreppen för en given grupp av produkter definieras lika
både på tillgångssidan och på användningssidan.
2) Ett kontosystem för samhällsekonomin medför ur rent statistisk
synpunkt kontomässiga restriktioner som måste upprätthållas både i
löpande och i fasta priser och som vanligen kräver justeringar och
avstämning för att säkerställa konsistens mellan pris- och volymdata.
3) Vidare ger uppläggningen av ett integrerat system av pris- och
volymindex kopplat till nationalräkenskaperna ökade kontrollmöjlig-
heter. Om man antar att det finns ett avstämt och balanserande system
av tabeller över tillgång och användning i löpande priser, så innebär en
uppställning av ett motsvarande system av tabeller i fasta priser att
man också kan härleda ett system av implicita prisindex. Genom att
analysera trovärdigheten i dessa index kan man få underlag för att
justera uppgifterna i fasta priser och ibland också uppgifterna i löpande
priser.
4) Slutligen ger en kontomässig uppställning möjlighet att mäta pris- och
volymförändringar för saldoposter, som definitionsmässigt kan
härledas från andra poster på de olika kontona.
10.05 Trots fördelarna med ett integrerat system som bygger på att alla
transaktioner är redovisade på ett konsistent sätt, såväl totalt sett som när
man går ner på branschnivå, måste det framhållas att de pris- och
volymindex man därvid erhåller inte räcker för alla behov eller besvarar
alla frågor som rör pris- och volymförändringar. Kontomässiga restrik-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 316
▼B
tioner eller valen av pris- och volymindexformler, som är nödvändiga för
ett integrerat system, kan ibland utgöra hinder. Det kan också finnas
behov av pris- och volymindexar för kortare perioder, t.ex. månads- eller
kvartalsvis. I dessa fall kan det sålunda finnas behov av andra former av
pris- och volymindex.
OMFATTNINGEN AV PRIS- OCH VOLYMINDEX I EKONOMISKA
RÄKENSKAPER
10.06 Bland alla de flödesvariabler som i löpande priser redovisas i
nationalräkenskaperna kan man för somliga — det gåller då främst
produkterna — dra en skiljelinje mellan pris- respektive volymförändring
som motsvarar vad som görs på mikroplanet. För många andra flöden som
också registreras i nationalräkenskaperna är en sådan skiljelinje inte lika
uppenbar.
I det förstnämnda fallet avser flödesvariabeln transaktioner av varor och
tjänster, där värdet för var och en är identiskt med antalet fysiska enheter
multiplicerade med respektive styckpriser. För att kunna bestämma den
genomsnittliga förändringen i priser och volymer är det i detta fall ett
primärt krav att man vet hur transaktionerna i flödesvariabeln fördelas på
olika slag av varor och tjänster.
I det andra fallet — som gäller transaktioner som avser varudistribution
eller finansförmedling eller utgör saldoposter, t.ex. förädlingsvärdet — är
det svårt eller t.o.m. principiellt omöjligt att dela upp värdet i en pris- ochen volymkomponent, varför andra speciella metoder måste tillämpas.
Det finns också för ett antal aggregat behov av att mäta den reala
köpkraften. Detta gäller t.ex. löner och kollektiva avgifter, disponibel
inkomst för hushållen eller nationalinkomsten och kan göras t.ex. genom
att respektive aggregat deflateras med en prisindex för de varor och
tjänster till vilka inkomsterna används.
10.07 Det måste understrykas att målsättningen och metoden när man mäter
köpkraft är fundamentalt annorlunda än när man deflaterar varor och
tjänster eller saldoposter. För dessa kan man sålunda konstruera ett
integrerat system av pris- och volymindex som bl.a. kan användas för att
mäta ekonomisk tillväxt. Fastprisberäkningen av transaktionerna görs i det
sistnämnda fallet med hjälp av prisindex som avser helt andra trans-
aktioner än de man vill beräkna och den kan modifieras efter vilka
analysbehov som föreligger. Det handlar därför om konventioner som inte
är unika och självklara på samma sätt som beräkningar som ingår i det
integrerade systemet av pris- och volymindex.
DET INTEGRERADE SYSTEMET AV PRIS- OCH VOLYMINDEX
10.08 Den systematiska uppdelningen av förändringar i löpande värden i de
båda komponenterna förändring i prisoch förändring i volym är begränsad
till de transaktioner som redovisas i kontot för varor och tjänster (0) och i
produktionskontot (I). Den görs sålunda för data som avser olika
branscher eller täcker hela ekonomin. Saldoposter, t.ex. förädlingsvärden,
kan inte direkt delas upp i pris- och volymkomponenter. Uppdelningen
kan dock göras indirekt, med hjälp av de transaktioner som används när
man härleder ifrågavarande saldoposter.
Användningen av ett kontosystem medför en dubbel restriktion för
beräkningarna enligt följande:
a) Avstämningen mellan tillgång och användning i kontot för varor och
tjänster måste fortlöpande från ett år till nästa göras både i löpande och
i fasta priser.
b) Varje aggregat för den totala ekonomin måste utgöra summan av
motsvarande transaktioner för de olika branscherna.
Det finns en tredje restriktion, som inte i sig hänger samman med att man
använder sig av ett kontosystem, utan betingas av ett medvetet val,
nämligen att varje förändring i ett transaktionsvärde måste kunna hänföras
antingen till en prisförändring eller till en volymförändring eller till en
kombination därav.
När dessa tre krav är uppfyllda, innebär värderingen av kontot för varor
och tjänster i fasta priser att man kan erhålla ett integrerat system av pris-
och volymindex.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 317
▼B
10.09 De transaktionsslag som berörs när man vill konstruera ett integrerat
system av pris- och volymindex framgår nedan:
Transaktioner i produkter
Produktion P.1
Marknadsproduktion P.11
Produktion för egen slutlig användning P.12
Övrig icke marknadsproduktion P.13
Insatsförbrukning P.2
Konsumtionsutgift P.3
Individuell konsumtionsutgift P.31
Kollektiv konsumtionsutgift P.32
Faktisk konsumtion P.4
Faktisk individuell konsumtion P.41
Faktisk kollektiv konsumtion P.42
Bruttoinvestering P.5
Fast bruttoinvestering P.51
Lagerinvestering P.52Anskaffning minus avyttring av värdeföremål P.53
Export av varor och tjänster P.6
Export av varor P.61
Export av tjänster P.62
Import av varor och tjänster P.7
Import av varor P.71
Import av tjänster P.72
Skatter och subventioner av produkter
Produktskatter, exkl. moms D.212 och D.214
Produktsubventioner D.31
Moms på produkter D.211
Kapitalförslitning K.1
Saldoposter
Förädlingsvärde B.1
BNP B.1 * g
PRIS- OCH VOLYMINDEX FÖR ANDRA AGGREGAT
10.10 Utöver de pris- och volymmått som anförts ovan kan även följande
aggregat spaltas upp i pris- och volymkomponenter. Syftena med sådana
mått är dockolik artade.
Lagerstockar AN.12
Fasta tillgångar AN.11
Löner och kollektiva avgifter D.1
Både ingående och utgående lagerstock kan behöva beräknas i fasta priser
för att man därigenom skall kunna beräkna volymen i lagerinvesteringarna
under perioden.
Fasta tillgångar behöver beräknas i fasta priser för att man skall kunna
beräkna kapitalkvoter (”capital output ratios”) och för att man skall kunna
beräkna kapitalförslitning i fasta priser.
Löner och kollektiva avgifter behöver beräknas i fasta priser för att man
skall kunna beräkna produktivitet och i vissa fall också när man vill
bestämma produktionsvolymen med hjälp av den reala kostnadsutveck-
lingen.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 318
▼B
10.11 Löner och kollektiva avgifter är ett inkomstaggregat. För att mäta
inkomsternas köpkraft kan de reala lönerna beräknas genom deflation med
en prisindex som avser de varor och tjänster som köps av löntagare. Även
andra inkomstaggregat, t.ex. hushållens disponibla inkomster och
nationalinkomsten, kan på motsvarande sätt beräknas i reala termer.
GENERELLA PRINCIPER FÖR ATT MÄTA PRIS- OCH VOLYMINDEX
DEFINITION AV PRISER OCH VOLYMER FÖR MARKNADSPRODUKTER
10.12 Utformningen av ett integrerat system av pris- och volymindex bygger på
förutsättningen att det för enstaka, homogena slag av varor eller tjänster
— produkter — finns ett värde (v), som kan erhållas genom att ett
styckpris (p) multipliceras med antalet kvantitetsenheter (q).
v/C17p/C3q
10.13Definitionc — Pris definieras som värdet av en kvantitetsenhet av
produkten, där kvantiteterna är i strikt mening homogena,
inte bara i fysiskbemärk else utan även i en mängd andra
avseenden, som beskrivs i 10.16. För att kvantiteterna
skall vara ekonomiskt sett additiva fordras att de är
identiska och att de har samma pris per enhet. För varje
aggregat av transaktioner, som avser produkter och som
ingår i systemet, måste pris- och volymmått konstrueras
så att
v¨ardeindex ¼prisindex /C3volymindex :
Detta innebär att varje förändring i värdet för ett sådant
aggregat måste bero på antingen en prisförändring eller
en volymförändring eller en kombination av båda.
10.14 För transaktioner som avser varor är det i många fall lätt att definiera en
fysisk enhet och också ett styckpris. Ibland är detta emellertid mer
komplicerat, exempelvis för unikt utformade kapitalvaror, och speciella
metoder måste därvid tillgripas.
För transaktioner som avser tjänster är det ofta svårare att precisera det
som kännetecknar de olika tjänsterna och ange en kvantitet, och det kan
finnas skilda uppfattningar om vilka kriterier som bör användas. Detta kan
gälla viktiga branscher som banker och annan finansförmedling, parti- och
detaljhandel, konsulttjänster, undervisning, forskning och utveckling,
sjukvård och rekreationstjänster. Med hänsyn till att sådana tjänste-
producerande branscher blir alltmer betydelsefulla är det nödvändigt att
hitta gemensamma lösningar för hur dessa tjänster skall kvantifieras, även
om det då bara kan röra sig om konventioner.
SKILLNADER I KVALITET OCH SKILLNADER I PRIS
10.15 De olika fysiska och andra egenskaper som måste beaktas när man vill
identifiera olika produkter innebär olikheter i kvalitet och spelar en viktig
roll, samtidigt som de förorsakar svåra statistiska problem.
Förhållandet är nämligen att många varor och tjänster som är avsedda för
ett bestämt ändamål finns i en mångfald varianter som har olika kvalitet
och olika pris.
10.16 Skillnader i kvalitet avspeglas av följande faktorer:
a) Fysiska egenskaper.
b) Leveranser på olika lokaliteter eller marknader.
c) Leveranser under olika tider på dygnet eller olika perioder under året.
d) Skillnader i försäljningsvillkor eller i de omständigheter eller den
omgivning där produkterna tillhandahålls.
Trots givna fysiska egenskaper, innebär olikheter på grund av de övriga
angivna faktorerna att de fysiska kvantiteterna inte är identiska i
ekonomisk bemärkelse och att de olika kvantiteterna har olika värden.
Motsvarande olikheter i styckpris betraktas som en skillnad i volym och
inte som skillnad i pris.
I själva verket gäller att en betalning vid ett varuköp täcker inte bara
själva tillverkningspriset utan också tjänster som knutits till varan när den
bjuds ut på en marknad. Detta innebär att man i princip måste betrakta
identiska varuslag som säljs med olika priser under olika omständigheter
som olika produkter. Denna slutsats tillämpas explicit i tabellerna över
tillgång och användning, där värdet av handels- och transportmarginaler1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 319
▼B
— som vanligen representerar huvuddelen av de tjänster som knyts till
varuflödena — redovisas separat.
10.17 Inom en given marknad och för en given period kan förekomsten av olika
styckpris, med de undantag som anges i 10.19, anses utgöra bevis på att de
föreligger kvalitetsskillnader. Därigenom måste exempelvis olika bilmo-
deller och t.o.m olika versioner av samma modell behandlas som olika
produkter, på samma sätt måste man skilja mellan järnvägsresor i första
respektive andra klass.
När man beräknar pris- och volymmått är det nödvändigt att man
använder en så detaljerad indelning i produkter — produktklassificering
— som möjligt, så att varje produkt här högsta möjliga homogenitet,
oavsett vilken detaljnivå man sedan använder när resultaten presenteras.
10.18 Kvalitetsdimensionen måste också beaktas när man vill registrera
förändringar mellan olika perioder. En förändring i kvalitet genom att
de fysiska egenskaperna i en produkt modifieras måste sålunda betraktas
som en volymförändring och inte som en prisförändring. På samma sätt
måste vägningseffekterna vid aggregeringar beaktas. En ändrad
sammansättning i ett aggregat av transaktioner, så att innehållet förskjuts
i riktning mot produkter av högre kvalitet måste sålunda registreras som
en volymökning och inte som en prisökning. Därav följer att vid
förändringar i produktionen måste ändrade andelar mellan marknader med
olika prisnivåer, t.ex. mellan hemmamarknad respektive exportmarknad,
eller mellan användning i produktionen och för konsumtion registreras
som en volymförändring och inte som en prisförändring. Generellt gäller
att en prisförändring för ett givet flöde bara kan uppstå genom att priserna
förändras för individuella transaktioner.
10.19Definition — Förekommande observerade skillnader i styckpris
betraktas inte som en indikator på att det finns kvalitets-
killnader när följande omständigheter föreligger, nämligen
brist på information, prisdiskriminering som avspeglar
begränsad valfrihet eller förekomsten av parallella mark-
nader.
10.20 Brist på information innebär att köparen inte alltid har fullständig kunskap
om föreliggande prisolikheter och därför oavsiktligt accepterar ett högre
pris. Detta — eller motsatsen — kan också uppkomma i de tillfällen som
säljare och köpare förhandlar om priset. Åandra sidan gäller att skillnaden
mellan priset vid speciella försäljningsformer, t.ex. vid torghandel eller i
en basar, där sådana diskussioner om priset ofta förs, och priset på samma
varuslag i vanlig detaljhandel, t.ex. varuhus, normalt måste betraktas som
en kvalitetskillnad som avspeglar olikheter i försäljningsvillkor.
10.21 Prisdiskriminering innebär att säljaren har möjlighet att begära olika priser
förolika kundkategorier trots att det rör sigom identiska slag av produkter
som säljs under exakt samma omständigheter. I dessa fall finns ingen eller
begränsad valfrihet för kunder som tillhör en speciell kategori. Den
princip som gäller är att prisskillnader betraktas som prisdiskriminering
när olika priser begärs för identiska produkter, som säljs under lika
betingelser i en klart avgränsad marknad. Sådana prisskillnader innebär
sålunda inte någon skillnad i kvalitet.
Eftersom det för varor alltid finns möjligt till vidareförsäljning är
prisdiskriminering där svår att tillämpa och kan antas förekomma mera
sällan. När prisskillnader enligt undantagsregeln existerar för samma
varuslag kan de normalt i stället antas bero på bristfällig information eller
förekomsten av parallella marknader.
I tjänsteproducerande branscher, t.ex. transportväsende, kan företagen
tillämpa lägre priser för köpsvaga grupper, t.ex. pensionärer eller
studerande. Om dessa har frihet att resa till reducerat pris oavsett tidpunkt
måste detta betraktas som prisdiskriminering. Om det reducerade priset
bara gäller vid vissa tillfällen, t.ex. när utnyttjandegraden är som lägst, är
det emellertid frågan om resor med lägre kvalitet.
10.22 Det finns flera skäl till att parallella marknader kan förekomma. Kunderna
kan sålunda vara förhindrade att i önskad omfattning köpa till ett visst pris
på grund av att tillgången är begränsad. Detta kan ge upphov till en svart,
parallell marknad där de önskade inköpen kan göras, fast till högre priser.
Det finns också möjlighet till en parallel marknad där priserna är lägre på
grundav att säljaren inte betalar skatt i full utsträckning. Också i dessa fall
betraktas prisvariationer som en skillnad i pris och inte som en olikhet i
volym.
10.23 En ändrad sammansättning i en flödesvariabel påverkar värdet när
prisskillnader föreligger till följd av brist på information, prisdiskrimi-
nering eller förekomsten av parallella marknader.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 320
▼B
Antag att en viss andel av kvantiteterna för en produkt under en viss
period säljs till lägre pris till en viss kundkategori utan att det föreligger
skillnader i fysiska egenskaper, typ av marknad, tidpunkt eller period,
försäljningsvillkor eller andra liknande faktorer. En minskning under nästa
period av andelen sådan försäljning innebär allt annat lika att det
genomsnittliga priset för produkten ökar. Denna ökning måste då
betraktas som en prisökning och inte som en volymökning.
PRINCIPERNA FÖR ICKE MARKNADSPRODUKTION AV TJÄNSTER
10.24 Vid uppläggningen av ett fullständigt system av pris- och volymindex för
all tillgång och användning av varor och tjänster uppstår speciella problem
för icke marknadsproduktion av tjänster. Dessa skiljer sig från marknads-
produktion av tjänster genom att de inte säljs till något marknadspris och
de värderas av konvention till den självkostnad till vilken de framställts.
Denna motsvarar summan av insatsförbrukning, löner och kollektiva
avgifter, skatter minus subventioner på produktionen och kapitalförslit-
ning.
10.25 I avsaknad av möjligheten att ange ett marknadsmässigt bestämt styckpris
och dess förändring kan man i stället som approximation använda
styckkostnaden. Detta är i princip möjligt när de icke marknads-
producerade tjänsterna används individuellt. Man kan då bestämma
kvantiteter som är homogena och kvalitativt likvärda och som avspeglar i
vilken omfattning som tjänsterna utnyttjas. Genom att värdera dessa till
basårets styckkostnader kan man erhålla data i fasta priser, som kan
användas för att analysera produktivitetsförändringarna för dessaindivi-
duella icke marknadsproducerade tjänster. För icke marknadsproducerade
tjänster, som utnyttjas kollektivt, är det i allmänhet omöjligt att beräkna
kvantiteter och styckkostnader som avspeglar nyttjandegraden. Om man
då med indirekta metoder söker beakta produktivitetsförändringarna,
måste man fästa användarnas uppmärksamhet på att detta skett.
10.26 I nationalräkenskaperna är det av yttersta vikt att man tillämpar principen
att produktion och användning av icke marknadsproducerade tjänster —
på samma sätt som produktion och användning av varor och marknads-
produktion av tjänster — definieras i termer av det faktiska flödet av
produkter och inte med avseende på vilken slutlig behovstillfredsställelse
som uppnåtts. Eftersom denna också berott på en mängd andra faktorer är
det t.ex. inte möjligt att mäta volymen undervisningstjänster genom
förändringen i utbildningsnivå eller volymen sjuk- och hälsovård genom
förbättringen i befolkningens hälsotillstånd.
PRINCIPER FÖR FÖRÄDLINGSVÄRDET OCH BNP
10.27 Förädlingsvärdet i baspris, som redovisas i produktionskontot, är den enda
saldopost som ingår i det integrerade systemet av pris- och volymindex.
De speciella egenskaperna i denna saldopost måste dock understrykas,
liksom den betydelse som gäller för de därtill knutna pris- och
volymindex.
I motsats till de olika flödena av varor och tjänster kan inte
förädlingsvärdet anses representera någon bestämd transaktionstyp. Den
kan därför inte heller betraktas som möjligt att direkt dela upp i en
priskomponent och en volymkomponent.
10.28 Definition — Förädlingsvärdet i fasta priser definieras som skillnaden
mellan produktionen i fasta priser och insatsförbrukningen
i fasta priser.
VA¼X
P0ðÞQ1ðÞ /C0X
p0ðÞq1ðÞ
där P och Q är priser och kvantiteter för produktionen och
p och q är priser och kvantiteter för insatsförbrukningen.
Den teoretiskt riktiga metoden för att beräkna
förädlingsvärdet i fasta priser är genom dubbeldeflatering,
dvs. att man deflaterar både produktion och insatsförbruk-
ningvar försigoch beräknar förädlingsvärdet i fasta priser
som skillnaden — som saldopost — mellan de båda
prisomräknade flödena.
10.29 Det kan i en del fall, när statistiska grunddata är ofullständiga eller ej
tillräckligt tillförlitliga, vara nödvändigt att använda sig av en enkelindikator. Om det finns bra uppgifter för förädlingsvärdet i löpande priser,
är ett alternativ till dubbeldeflatering att istället deflatera förädlingsvärdet
med en prisindex som avser produktionen. Implicit innebär detta att man
antar att prisindex för insatsförbrukningen är densamma som för pro-
duktionen. En annan möjlig metod är att extrapolera förädlingsvärdet från
basåret med hjälp av en volymindex som avser produktionen. Denna kan
bestämmas antingen med hjälp av kvantitativa indikatorer eller genom att1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 321
▼B
deflatera produktionen med hjälp av en lämplig prisindex. Denna metod
innebär de facto att man antar att volymförändringen är densamma för
insatsförbrukningen som för produktionen.
För vissa tjänstebranscher, både marknadsproducenter och icke marknads-
producenter, kan det visa sig omöjligt att erhålla tillförlitliga mått på
produktionens pris- eller volymförändringar. Detta gäller t.ex. banker och
finansförmedling, konsulttjänster, undervisning och försvar. I dessa fall
kan förädlingsvärdet i fasta priser fastställas med ledning av förändring-
arna i fasta priser av löner och kollektiva avgifter samt kapitalförslitning.
När man gör dessa beräkningar kan man vara tvungen att acceptera sådana
förenklade metoder, trots att det kan saknas skäl att anta att arbetskrafts-
produktiviteten är oförändrad på både kort och lång sikt.
10.30 I sakens natur ligger därför att pris- och volymindex för förädlingsvärdet
är annorlunda än motsvarande index för de flöden av varor och tjänster
som ingår i det integrerade systemet.
Motsvarande gäller också för pris- och volymindex för en aggrererad
saldopost som BNP. Denna motsvarar summan av alla förädlingsvärden
minusde indirekt mätta tjänsterna från banker och annan finansförmedling
(FISIM) plus skater minus subventioner av produkter. BNP till marknads-
pris kan också erhållas som en saldopost mellan total slutlig användning
och import.
PROBLEM VID PRINCIPERNAS TILLÄMPNING
10.31 När man skall tillämpa principerna för pris- och volymmätning av de olika
flödena i nationalräkenskapssystemet är det nödvändigt att precisera vilka
metoder som skall tillämpas i en del problemfall.
ALLMÄN TILLÄMPNING
10.32 Behovet av att bestämma vilka av de faktorer som beskrivits i föregående
avsnitt som förklarar olikheterna i pris uppstår så snart man vill analysera
tidsserier med data i löpande priser och vill dela upp dessa i prisförändringoch volymförändring. En slutsats är att även om man arbetar på detaljerad
nivå, så ger en serie med kvantitativa data bara en grov bild av
volymutvecklingen. Detta beror på att den bara ofullständigt beaktar de
ändringar som kan ha skett i sortimentet när det däri förekommer
kvalitetsmässigt olika varianter. Detta innebär t.ex. att ett oförändrat antal
fysiska enheter i ett flöde underskattar volymökningen om det skett en
förskjutning av sammansättningen i riktning mot varianter med högre
kvalitet. En sådan förskjutning innebär en ökning av den genomsnittliga
kvaliteteten i flödet, något som måste komma till uttryck som en ökning
av volymindex. För att på bästa sätt mäta volymförändringar är det i
allmänhet att föredra att man deflaterar en värdeserie med en prisindex.
Eftersom alla förändringar i genomsnittskvalitet på ett riktigt sätt
avspeglas i värdeserien kommer man att få en rättvisande volymindex
om man dividerar med en representativ prisindex som har korrigerats med
hänsyn till kvalitetsförändringar.
10.33 Deflatering med prisindex behöver emellertid inte alltid att vara bäst i
praktiken utan andra metoder måste tillgripas. En värdeserie kan t.ex. ha
erhållits genom att multiplicera prisuppgifter med kvantitetsdata och en
fastprisserie kan då erhållas genom att applicera basårets priser på serien
av kvantitativa data. Andra problemfall är när värdeserien är osäker eller
svårigheter föreligger att få en tillförlitlig prisindex. Beräkningarna måste
då baseras på kvantitativa indikatorer. Det är därvid nödvändigt att se till
att kvantiteterna avser produkter som är så homogent sammansatta som
möjligt. Om ingen av dessa metoder går att tillämpa kan det för
fastprisberäkningar av produktionen vara nödvändigt att basera dessa på
fastprisberäkningar av insatsförbrukning och andra produktionskostnader.
10.34 För icke marknadstjänster är det inte möjligt att deflatera värdedata med
någon prisindex och andra metoder måste därför tillgripas. Detta
behandlas i punkterna 10.41-10.46 nedan.
TILLÄMPNING I SPECIELLA FALL
Varor och marknadstjänster
10.35 Av alla flödena i ekonomin är det för varor och marknadstjänster som
förändringar lättast kan delas upp i pris- och volymkomponenter. Klar
åtskillnad måste därvid göras mellan
a) flöden som avser transaktioner som faktiskt skett på marknaden till
givna priser,1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 322
▼B
b) flöden som avser produktion för egen slutlig användning (t.ex. uttag av
jordbruksprodukter ur egen rörelse och boendetjänster i ägarbebodda
bostäder),
c) flöden vars värde definieras som skillnaden i transaktionsvärden för
varor och tjänster (t.ex. handelsmarginaler),
d) flöden vars värde definieras som skillnaden mellan olika transferer-
ingar och/eller finansiella transaktioner (t.ex. indirekt mätta finansiella
tjänster och försäkringstjänster).
10.36 Flödena i kategori a) är de vanligaste och mest lätthanterliga.
Förändringarna i dessa flöden kan på ett naturligt sätt delas upp i
prisförändring och volymförändring. Den generella metoden att deflatera
värdeserier med prisindex går att tillämpa närhelst varorna och tjänsterna
kan uttryckas i enheter som i de flesta fall är homogena från ett år till ett
annat.
10.37 Flödena i kategori b) är konstruerade statistiska transaktioner som
kännetecknas av att det saknas ett bestämt transaktionspris. Detta gäller
t.ex. uttag av jordbruksprodukter för egen slutlig användning eller varor
för investering i egen regi. För tjänster är boendetjänster i ägarbebodda
bostäder de vanligaste. Värdedata för dessa transaktionstyper beräknas
genom att man använder priserna för motsvarande produkter när de är
marknadsförda, varvid motsvarande deflator skall användas. Eftersom det
är vanligt att värdera byggnadsverksamhet i egen regi med hjälp av data
över produktionskostnader hellre än genom prisdata måste deflatorn
beakta detta.
10.38 De vanligaste flödena i kategori c) är sådana att värdet i löpande priser
bestäms som skillnaden i värdet av två olika flöden av varor. Detta gäller
t.ex. ifråga om handelsmarginaler, vars värde i löpande priser erhålls som
skillnaden mellan det faktiska eller tillräknade pris som erhålles på varor
vid återförsäljningen från parti- och detaljhandel och det pris som
distributörerna skulle få erlägga vid inköp för att fylla på lagerna i
motsvarande omfattning. Enligt en metod kan handelsmarginaler i fasta
priser också de beräknas som skillnaden mellan försäljningsvärdet och
inköpsvärdet i fasta priser. En alternativ metod är att extrapolera basårets
värde på handelsmarginalerna med en volymindex antingen för
försäljningen eller för inköpen för parti- och detaljhandel. För att vara
helt korrekt måste man i detta alternativ ta hänsyn till att handels-
marginalerna är olika för olika varuområden och typer av användning.
Detta beaktas explicit i tillgångs- och användningstabellerna.
10.39 Kategori c) innefattar också resebyråtjänster, vilka motsvarar värdet av
resebyråernas avgifter och provisioner. Också dessa tjänster kan beräknas
som skillnaden mellan två typer av flöden — den totala betalning som
köparen erlägger till resebyråerna och dessas kostnader för persontrans-
porter och hotell- och restaurangtjänster. Volymmåttet kan erhållas som
skillnaden mellan flödena omräknade till fasta priser. Alternativt kan
provisionerna definieras som ett pris per arrangerad resa eller uppehälle
och volymindikatorn samvarierar då med volymen arrangerade resor eller
uppehällen.
10.40 De flöden som avses i kategori d) är de indirekt mätta finansiella
tjänsterna samt avgifterna för försäkringstjänster. Finansiella tjänster
produceras av banker och andra finansinstitut och består i att låna ut
pengar till företag eller hushåll, tillhandahålla en säker och lättillgänglig
form för sparande, erbjuda säkert förvar av pengar och andra värdesaker,
köpa och sälja främmande valutor, inkassera checkar, ge ekonomisk
rådgivning, bedriva handel med aktier och obligationer samt ge råd
beträffande finansiella placeringar. I en del fall går det att med lätthet
definiera dessa tjänster och ange ett specifikt pris, t.ex. för hyra av
bankfack, emission av aktier och obligationer. Det går då att beräkna
transaktionsvärden, som kan delas upp i pris- och volymkomponenter. För
finansförmedlingstjänster, som bara kan mätas indirekt, och för
försäkringstjänster går det bara att på ett godtyckligt sätt göra uppdel-
ningar på pris- och volymkomponenter, varvid dessa måste baseras på
vedertagna konventioner.
Flöden av icke marknadsproducerade tjänster
10.41 Icke marknadsproducerade tjänster produceras av offentliga sektorn och
av hushållens ideella organisationer (HIO) och täcker ett stort antal
tjänster som både är nödvändiga och användbara för samhället. De kan
indelas i följande två kategorier:
a) Tjänster som utförs på individuell bas, dvs. där användaren eller
förmånstagaren kan identifieras individuellt. Konsumtion av dessa
tjänster förutsätter att ett individuellt initiativ kommer till stånd.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 323
▼B
b) Rent kollektiva tjänster, dvs. tjänster som konsumeras kollektivt av
hela befolkningen.
10.42 Tjänster som utförs åt individer kan avse enskilda individer (t.ex. sjuk och
hälsovård) eller grupper av individer (t.ex. undervisning). På grund av
dessa egenskaper kan de utföras både som marknadsproducerade och i
form av icke marknadsproducerade tjänster; i många fall föreligger
valfrihet, så att individen kan vända sig antingen till ett enskilt företag och
betala ett marknadspris eller anlita en producent inom det offentliga eller
hushållens ideella organisationer och erhålla tjänsten gratis eller mot en
obetydlig avgift.
När det gäller marknadsproducenter bör metoden att deflatera värden med
prisindex användas; därigenom kommer ändringar i sammansättningen av
produkter med olika priser att korrekt återspeglas som volymförändring
och inte som prisförändring. För icke marknadsproducerade tjänster
föreligger bara möjligheten att utgå från kvantitativa indikatorer. För
undervisning kan det då gälla antalet undervisningstimmar i klasser eller
individuellt och för sjuk- och hälsovård antalet behandlingar på sjukhus
eller antalet besök hos läkare eller sköterskor. I båda fallen finns det en
kvalitetsdimension som avspeglar åtgången av resurser per elev eller
patient, dvs. styckkostnaderna. Det är viktigt att vid beräkningarna
använda uppgifter med en sådan detaljredovisning att så stor homogenitet
som möjligt föreligger för styckkostnaderna. Det är bara under denna
förutsättning som ändringar i sammansättningen korrekt återspeglas som
volymförändring.
För tjänster som görs åt individer måste volymerna för produktion och
användning i princip baseras på användningen av dessa; därigenom
undviker man att olika kriterier används beroende på om tjänsterna är
marknadsprodukter eller icke marknadsprodukter. Självklart måste varje
form av kvalitetsförändring betraktas som en volymförändring, men detta
gäller i lika hög grad marknadsproducerade som icke marknadsproduce-
rade individuella tjänster.
10.43 De kollektiva tjänsterna produceras av offentliga sektorn till hela
befolkningens fördel. De spänner över ett omfattande aktivitetsområde,
såsom allmän förvaltning, försvar, utrikespolitik, rätts- och polisväsen,
planväsende, miljövård, ekonomisk politik, etc. Eftersom dessa tjänster
konsumeras kollektivt, indirekt och fortlöpande, går det inte att mäta deras
volymutveckling genom att utgå från nyttjandegraden.
10.44 Det är inte säkert att det i praktiken går att få tillförlitliga kvantitetsin-
dikatorer för icke marknadsproducerade tjänster åt individer och man är
då hänvisad till att använda samma metoder som för kollektiva tjänster.
Det är då nödvändigt att utgå från en värdering i fasta priser av de olika
slagen av produktionskostnader, dvs.
a) insatsförbrukning,
b) löner och kollektiva avgifter,
c) övriga produktionsskatter, minus övriga produktionssubventioner,
d) kapitalförslitning.
Användningen av produktionskostnader för att approximativt mäta pro-
duktionen innebär att det inte går att analysera produktivitetsförhållan-
dena.
10.45 Beräkningen av insatsförbrukning i fasta priser ger inte upphov till några
speciella problem eftersom det rör sig om marknadsprodukter. Den kan
ske antingen genom att deflatera värdeserier med lämplig prisindex eller
genom att använda kvantitetsdata som prisomräknas med basårets priser.
10.46 Beräkning i fasta priser av löner och kollektiva avgifter samt
kapitalförslitning kan göras i enlighet med den allmänna beskrivning
som framgår i punkterna 10.53 och 10.54 nedan. Övriga produktions-
skatter är ofta av den typen att de kan relateras till en volymindikator, t.ex.
sysselsättningsvolym eller antal bilar som används i verksamheten.
Skatter och subventioner på produktion och import
10.47 Trots att det integrerade systemet av pris- och volymindex i huvudsak
avser transaktioner i varor och tjänster utesluts inte möjligheten att
beräkna pris- och volymförändringar också för vissa andra typer av
transaktioner. Denna möjlighet föreligger sålunda för skatter och
subventioner som är direkt kopplade till de kvantiteter eller värden som
avser själva produkterna. I tabellerna över tillgång och användning
redovisas värdet av dessa skatter och subventioner explicit. Genom att
tillämpa de regler som anges nedan är det möjligt att erhålla pris- och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 324
▼B
volymmått också för de typer av skatter och subventioner som redovisas
på kontot för varor och tjänster, nämligen
a) produktskatter, exkl. moms (D.212 och D.214),
b) produktsubventioner (D.31),
c) moms på produkter (D.211).
10.48 De enklaste fallen är när skatterna utgör ett fast belopp per kvantitetsenhet
av den produkt för vilken transaktionerna redovisas. Värdet av skatte-
intäkterna beror i dessa fall på
a) den kvantitet av produkten som ingår i transaktionsvärdet,
b) det belopp som beskattas per enhet, dvs. skattepriset.
Uppdelningen av skatteintäkternas förändring i en volym- och en
priskomponent kan då göras nästan utan problem. Förändringen i volym
bestäms sålunda av hur kvantiteterna av den beskattade produkten
förändrats medan prisförändringen motsvarar förändringen i det belopp
som beskattas per enhet, alltså skatteprisets förändring.
10.49 Mer vanligt förekommande fall är att skatten utgör en viss procent av
transaktionsvärdet. Värdet av skatteintäkterna beror i dessa fall på
a) kvantiteten av produkter som ingår i transaktionsvärdet,
b) styckpriset på produkterna i transaktionsvärdet,
c) skattesatsen (i procent).
Skattepriset erhålles då genom att skattesatsen appliceras på produktpriset.
En ändring i värdet av skatteintäkterna kan också i dessa fall delas upp i
en volymkomponent som kan fastställas med ledning av förändringen i de
beskattade kvantiteterna och en prisförändring som motsvarar ändringen i
skattepriset (b * c).
10.50 Volymutvecklingen för produktskatter (exkl. moms) (D.212 och D.214)
mäts genom att basårets skattepris appliceras på de beskattade kvantiteter
som producerats eller importerats, eller genom att när transaktionsvärdena
värderats i basårets priser, basårets skattesats appliceras. Man måste då
beakta att skattepriset varierar mellan olika typer av användning. Detta
görs i tillgångs- och användningstabellerna.
10.51 På samma sätt mäter man volymutvecklingen för produktsubventioner
(D.31) genom att basårets subventionspris appliceras på de subventione-
rade kvantiteter som producerats eller importerats, eller genom att när
transaktionsvärdena värderats i basårets priser, basårets subventionssats
appliceras. Man måste då beakta att subventionspriset varierar mellan
olika typer av användning.
10.52 Moms på produkter (D.211) beräknas både för ekonomin som helhet och
för enskilda branscher eller typ av användning på nettobas och omfattar
enbart den ej avdragsgilla momsen. Denna definieras som skillnaden
mellan utgående moms, dvs. moms på de produkter man sålt och ingående
moms, dvs. moms på de produkter som köpts. Som ett alternativ är det
möjligt att också definiera moms på produkter som summan av all ej
avdragsgill moms som användarna haft att betala.
Ej avdragsgill moms i fasta priser kan beräknas genom att basårets
momssatser appliceras på de olika flödena omräknade i basårets priser.
Varje förändring som då skett löpande i momssatserna kommer därvid att
avspeglas i prisindexen och ej i volymindexen för ej avdragsgill moms.
Den andel som kan dras av från utgående moms och sålunda påverka den
ej avdragsgilla momsen — den ingående momsen — kan ha ändrats
Den andel som kan dras av från utgående moms och sålunda påverka den
ej avdragsgilla momsen — den ingående momsen — kan ha ändrats
a) antingen genom att rätten att dra av moms ändrats genom skatte-
bestämmelser, som kan ha trätt i kraft antingen direkt eller med viss
tidsförskjutning,
b) eller genom att det skett en ändring i produkternas fördelning på
användningsområden (t.ex. så att andelen områden där man får dra av
moms ökat).
En ändring av avdragsgill moms genom ändrade skattebestämmelser blir
med den angivna metoden betraktad som ett ändrat skattepris, på samma
sätt som gäller en ändrad momssats.
Åandra sidan blir en ändring av avdragsgill moms som beror på en ändrad
fördelning på användningsområden något som påverkar volymindexen för
ej avdragsgill moms.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 325
▼B
Kapitalförslitning
10.53 Att beräkna volymmått för kapitalförslitning innebär inga större problem
om det finns bra uppgifter om beståndet av fasta tillgångar —
kapitalstocken — och dennas sammansättning. PI-metoden (”Perpetual
Inventory Method”), som används av flertalet länder för att mäta
kapitalförslitning i löpande priser, utgår nämligen från kapitalstocken i
fasta priser. För att gå från en värdering av kapitalbeståndet i anskaff-
ningskostnader till en värdering i återskaffningskostnader måste man
omvärdera kapitalanskaffningen under ett antal tidigare år till gemen-
samma priser, dvs. basårets. De pris- och volymindex som då erhålls kan
användas för beräkna både kapitalförslitning i fasta priser och dess
prisindex.
När man inte använder PI-metoden för att beräkna fasta tillgångar måste
kapitalförslitning i fasta priser erhållas genom att deflatera data i löpande
priser med prisindex för fast bruttoinvestering i olika produkter. Hänsyn
måste då tas till ålderssammansättningen hos de föremål som ingår i
beståndet.
Löner och kollektiva avgifter
10.54 För att mäta arbetskraftsinsatsen från avlönad personal i volymmässiga
termer kan som kvantitetskomponent i löner och kollektiva avgifter
betraktas en arbetstimme av specificerad typ och kvalifikationsnivå.
Precis som för varor och tjänster måste hänsyn tas till olika kvaliteter på
arbetsinsatsen och beräkning göras av kvantitetsrelativer — alltså
förändringskvoter från en period till nästa. Det pris som gäller för varje
typ av arbetsinsats är timlönen och kollektiva avgifter och denna varierar
givetvis mellan olika typer av arbeten. Ett volymmått för arbetsinsatsen
kan beräknas som ett vägt genomsnitt av kvantitets-relativerna för olika
typer av arbeten, där vikterna är löner och kollektiva avgifter under det
föregående året eller under ett fast basår. Alternativt kan man beräkna en
lönesatsindex för arbete, som är ett vägt genomsnitt av förändringskvo-
terna för lönesatser i olika typer av arbeten, även då med löner och
kollektiva avgifter som vikter. Om man vill beräkna en volymindex av
Laspeyre-typ genom att deflatera löner och kollektiva avgifter med
lönesatsindex, måste dessa vara av Paasche-typ.
10.55 Om man vill mäta den reella köpkraften för löner och kollektiva avgifter
kan man använda en prisindex som avser lönernas användning. Den
prisindex som då vanligen kommer ifråga är implicitprisindex för privat
konsumtion eller konsumentprisindex (KPI).
Fasta tillgångar och lagerstockar
10.56 Uppgifter i fasta priser behövs både för fasta tillgångar och för
lagerstocker. För de förra behövs dessa vid beräkningen av kapitalkvoter
och de kan erhållas genom PI-metoden. I andra fall måste uppgifter om
kapitalbeståndets värde insamlas från producenterna och deflatering göras
med prisindexar över fasta bruttoinvesteringar, varvid hänsyn måste tas
till de fasta tillgångarnas åldersstruktur.
Lagerinvestering mäts som skillnaden mellan uppläggning av lager och
uttag ur lager, jämte värdet av återkommande lagerförluster under
ifrågavarande period. Fastprisberäkningar kan erhållas om man deflaterar
dessa komponenter. När volymförändringarna och prisutvecklingen för de
lagrade varorna är någorlunda regelbundna kan lagerinvesteringar också
beräknas genom att volymförändringen för lager multipliceras med årets
eller basårets genomsnittspriser. Som ett andra alternativ och en
kontrollmöjlighet kan lagerinvestering beräknas som skillnaden mellan
lagerstocken vid periodens slut och lagerstocken vid periodens början.
Därvid måste lagervärden minus lageromvärdering enligt producenternas
bokföring räknas om och värderas i genomsnittspriser, som antingen avser
beräkningsåret eller basåret. I det första fallet erhåller man volymen av
lagerinvesteringar i löpande priser, i det andra fallet i basårets priser.
Mått på samhällsekonomins reala inkomster
10.57 Det är inte möjligt att dela upp ett inkomstflöde i en pris- och en
volymkomponent och av detta skäl kan inte pris- och volymmått
definieras på samma sätt som för flödes- och beståndsstorheter enligt
beskrivningarna ovan. Inkomstflöden kan mätas i reala termer bara omman väljer ut en bestämd korg av varor och tjänster för vilken
inkomsterna normalt används och använder prisindex för dessa varor
och tjänster som deflator av de löpande inkomsterna. Detta val är alltid
godtyckligt i det avseendet att inkomsterna sällan används för utgifter
under exakt samma period. En del kan sparas för att användas senare eller1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 326
▼B
alternativt kan periodens inköp ha finansierats genom inkomster och
sparande från tidigare perioder.
10.58 Bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser mäter den totala inhemska
produktionen (exkl. insatsförbrukningen) i volym för hela samhällseko-
nomin. Den total reala inkomsten för invånarna påverkas inte bara av
denna produktionsvolym utan även av det bytesförhållande som gäller när
exportinkomster kan användas för att finansiera importutgifter. Om
bytesförhållandet (”terms of trade”) ökar, vilket sker när exportpriserna
ökar i förhållande till importpriserna, behöver man mindre export för att
köpa en given mängd import, och vid en given volym av inhemsk
produktion kan då varor och tjänster omallokeras från export till
konsumtion eller kapitalbildning.
10.59 Den reala inhemska bruttoinkomsten kan erhållas genom att lägga den s.k.
bytesförhållandevinsten till den fastprisberäknade BNP. Bytesförhållan-
devinsten eller vilket också kan förekomma, -förlusten definieras som
T¼X/C0M
P/C0X
Px/C0M
Pm/C20/C21
vilket är liktydigt med bytesbalansöverskottet deflaterat med en prisindex
P minus skillnaden mellan exporten i fasta priser och importen i fasta
priser. Valet av deflator Pbörgöras av de statistiska myndigheterna i varje
land, som kan ta hänsyn till de speciella förhållanden som råder. Om det
finnsosäkerhet om vilket val sombörgöras är det troligt att ett genomsnitt
mellan import- och exportprisindexarna kan vara en lämplig deflator.
10.60 Det går att urskilja och definiera ett antal olika realinkomstaggregat enligt
tablån nedan:
Bruttonationalprodukten i fasta priser
plus bytesförhållandevinsten eller -förlusten
lika med reala inhemska bruttoprodukten
plus reala primärinkomster erhållna från utlandet
minus reala primärinkomster erlagda till utlandet
lika med reala bruttonationalinkomsten
plus reala löpande transfereringar erhållna från utlandet
minus reala löpande transfereringar erlagda till utlandet
lika med reala disponibla bruttonationalinkomsten
minus kapitalförslitning i fasta priser
lika med reala disponibla nettonationalinkomsten.
För att kunna uttrycka de olika inkomstaggregaten i reala termer
rekommenderas att erhållna respektive erlagda primärinkomster och
transfereringar från respektive till utlandet deflateras med en index för
slutliga inhemska bruttoutgifter. Den reala disponibla nationalinkomsten
kan erhållas i nettoform genom att från bruttovärdet dra kapitalförslitning
i fasta priser.
VAL AV INDEXFORMLER OCH BASÅR
10.61 Uppläggningen av ett integrerat system av pris- och volymindex
förutsätter ett medvetet val beträffande vilka typer av index som skall
användas.
10.62 Det mått över volymförändringen från år till år som är att föredra är en
volymindex enligt Fishers indexformel, som definieras som det geomet-
riska genomsnittet av Laspeyres och Paasches index. Sett över längreperioder bör volymtal erhållas genom kedjning, dvs. genom att kumulera
volymindex över förändringar från år till år.
10.63 Det mått över prisförändringen från år till år som är att föredra är en
prisindex enligt Fishers formel. Prisförändringar över längre perioder skall
då erhållas genom kedjning av förändringarna från år till år.
10.64 Kedjeindex som använder Laspeyres volymindex och Paasches prisindex
för att mäta utvecklingen från år till år utgör acceptabla alternativ till
Fischers index.
10.65 Trots att kedjeindex både för volymtal och för prisförändringar är vad som
bör föredras, måste man erkänna att de förluster i additivitet i fastpris-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 327
▼B
tabellerna som detta innebär är en allvarlig nackdel i många analytiska
sammanhang.
Varje aggregat kan definieras som en summa av sina beståndsdelar.
Additivitet innebär att denna egenskap bibehålls när både aggregatet och
dess olika beståndsdelar för ett visst år skrivs fram var för sig med sina
respektive volymindex.
10.66 Det rekommenderas därför att disaggregerade fastpristabeller — som
avspeglar volymuppgifter värderade i basårets priser — sammanställs som
komplement till de kedjeindexbaserade data som skall föreligga för
huvudaggregaten.
Fastprisberäkning av nationalräkenskaper behöver göras på finast möjliga
detaljnivå om uppgifterna skall vara konsistenta på det sätt som ett
integrerat system av pris- och volymmått förutsätter. Tabellerna över
tillgång och användning ger den centrala begreppsmässiga och statistiska
ramen för alla uppgifter i fasta priser. Därutöver kan fastprisdata
presenteras i tilläggstabeller.
Återkommande byten av basår måste oavsett ovanstående göras i
fastprisberäkningarna. ENS har därvid antagit principen att detta fr.o.m.
1995 bör ske vart femte år. När basåren ändras är det vanligt att data i det
gamla basåret länkas till det nya, hellre än att omräkningar görs långt
tillbaka med det nya basåret. När man på detta sätt gör en uppdatering till
nytt basår förloras additiviteten i de länkade serierna.
10.67 När värden för ett basårs skrivs fram med hjälp av kedjeindex över
volymutvecklingen måste man göra klart för användarna varför man då
inte längre har additivitet i tabellerna.
Sådana ej additiva tabeller bör publiceras utan att några justeringar görs.
Denna metod är lätt att överblicka och fäster användarnas uppmärksamhet
på problemets vidd.
Detta hindrar inte att det kan finnas omständigheter som gör det mera
fördelaktigt för statistikproducenterna att eliminera diskrepanser så att
man kan förbättra den övergripande konsistensen i tabellerna.
PRIS- OCH VOLYMINDEX VID JÄMFÖRELSER MELLAN LÄNDER
10.68 Vid jämförelser av priser och volymer mellan olika länder måste man
överbrygga svårigheterna med jämförelser av olika nationella valutor.
Eftersom i detta sammanhang valutakurserna varken är tillräckligt stabila
eller avspeglar skillnaderna i köpkraft på ett korrekt sätt, är det nödvändigt
att man vid länderjämförelser använder metoder som liknar dem som för
ett enskilt land tillämpas vid intertemporala jämförelser. Pris- och
volymindex måste därför beräknas för par av länder, varvid man kan
använda samma typ av indexformler som när man beräknar förändringar
från en period till en annan. Av två länder A och B kan båda ge de
nödvändiga vägningstalen och — sett ur land A:s synvinkel — en
Laspeyres-typ av index med vikter från land A kan beräknas lika väl som
en Paasche-typ som använder vikterna från land B.
10.69 Om den ekonomiska strukturen är mycket olika mellan de båda länderna
kan spridningen mellan dessa både indextyper vara mycket betydande och
resultaten skulle då bli i hög grad beroende vilken av typerna som
användes. För jämförelser mellan två länder — binära jämförelser —
fordras därför enligt ENS att man använder en Fisher-index.
10.70 Direkta volymjämförelser mellan ekonomiska tillstånd som har få
gemensamma drag är i sig svåra och metoden att deflatera med prisindex
är då det bästa alternativet. Detta gäller internationella jämförelser i än
högre grad än intertemporala. Genom att noggrant specificera och
avgränsa olika produkter och samla in information i prisundersökningar
i varje land, kan man beräkna pris-relativer för produktslag och länderpar.
Eftersom priserna då anges i nationella valutor blir det vid tolkningen av
dessa pris-relativer nödvändigt att använda begreppet köpkraftsparitet
(”Purchasing Power Parity”, PPP). För en given produkt definieras PPP
mellan valutorna i två länder A och B som det antal enheter av landet B:s
valuta som erfordras för att köpa samma mängd produkter som man får i
land A för en enhet av dess valuta. PPP erhålles för produkter och
produktgrupper på allt högre aggregeringsnivå upp till BNP genom att
PPPför produkter vägs samman med dessandel av utgifterna. För att få en
prisnivå-index mellan de två länderna måste PPP-indexen divideras med
den valutakurs som gäller mellan de båda länderna.
10.71 För icke marknadsproducerade tjänster uppstår vid internationella
jämförelser samma typ av problem som vid intertemporala. Därmed
menas att produktionsvärdena måste fastställas med ledning av produk-
tionskostnaderna. Den metod som man använder vid internationella1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 328
▼B
jämförelser är att beräkna PPP med hjälp av pris-relativer för viktiga
komponenter i dessa produktionskostnader. Denna metod, som innebär
volymjämförelser av produktionskostnaderna, beaktar inte skillnader i
produktivitet i icke marknadsproduktion mellan de båda länderna. Det är
därför viktigt att utveckla metoder som i stället bygger på jämförelser av
produktionsvolymerna. Detta är i princip möjligt för de individuella
tjänsterna, med samma allmänna metoder som vid intertemporala
jämförelser.
10.72 Behovet att kunna göra internationella jämförelser mellan olika länder
markeras i ENS. Målsättningen är volymjämförelser av BNP och dess
användning och villkoret om transitivitet måste då vara uppfyllt.
Transitivitet innebär att den direktberäknade indexen för land C, baserat
på land A måste vara lika med den indirekt beräknade index som erhållits
genom att multiplicera den direkta indexen för land B, baserat på land A
med den direkta indexen för land C baserat på land B.
10.73 Det förfarande som man i ENS använder för att beräkna ett system av
multilaterala volymmått och PPPär att utgå från binära jämförelser mellan
alla kombinationer av medlemsländer. De Fisher-index som då används är
inte transitiva men det är möjligt att från dessa härleda ett system av
transitiva index som är så långt som möjligt anpassade till primära Fisher-
index. Man gör då justeringarna enligt minsta kvadratmetoden. Minimer-
ingen av avvikelserna mellan primära index och de index som är transitiva
leder till den s.k. EKS-formeln.
10.74 EKS-index använder alla indirekta index som kan bildas för att jämföra
landimed land k, jämte den direkta indexen mellan dessa båda länder.
Det motsvarar det geometriska genomsnittet av den direkta och alla
indirekta index mellan länderna iochk. Därvid väger den direkta indexen
dubbelt så tungt som varje indirekt index. Transitivitet erhållas genom att
varje annat land i EKS-indexen är involverat i varje jämförelse mellan två
enstaka länder.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 329
▼B
KAPITEL 11
BEFOLKNING OCH ARBETSKRAFTSINSATS
11.01 Vissa jämförelser mellan länder, eller mellan branscher eller sektorer
inom samma ekonomi, blir meningsfulla endast om aggregaten i
nationalräkenskaperna (t.ex. BNP, hushållens slutliga konsumtion,
förädlingsvärdet i en bransch, löner och kollektiva avgifter) betraktas i
relation till antalet invånare och till arbetskraftsvariabler. Det är därför
nödvändigt att ha definitioner för totalbefolkning, sysselsättning, arbets-
tillfällen, antal utförda arbetstimmar, årsverken och anställdas
lönesatsvägda arbetskraftsinsats, vilka begrepp är nära knutna till de
begrepp som används i nationalräkenskaperna.
11.02 Termerna definieras i systemet på basis av begreppen ekonomiskt
territorium och ekonomisk hemvist.
11.03 Arbetskraftsinsats skall klassificeras på basis av samma statistiska enheter
som används för analysen av produktion, nämligen den lokala branschen-
heten och den institutionella enheten.
11.04 De aggregat till vilka siffrorna för befolkning och arbetskraftsinsats
relateras är årstotaler. Därför skall årsgenomsnitt för befolkning och
arbetskraftsinsats användas.
Om undersökningnar genomförs vid flera tillfällen under året, används
medeltalet av de resultat som fås vid dessa olika tidpunkter.
När en enstaka undersökning görs är det viktigt att undersöka om den
tillämpade perioden är fullt representativ; senast tillgängliga information
om variationerna över året böranvändas för att uppskatta data föråret som
helhet. När man t.ex. beräknar genomsnittssysselsättning, skall man göra
korrigering för det faktum att vissa personer inte arbetar hela året
(tillfälliga arbetstagare och/eller säsongarbetare).
TOTALBEFOLKNING
11.05Definition: På en given dag består totalbefolkningen av alla personer,
medborgare eller utlänningar, som är permanent bosatta
inom landets ekonomiska territorium, även om de tillfälligt
är frånvarande därifrån. För vissa ändamål kan ett årsge-
nomsnitt av antalet personer utgöra en lämplig bas för att
beräkna nationalräkenskapsvariabler eller för användning
som nämnare i jämförelser.
11.06 Totalbefolkningen definieras i nationalräkenskaperna med avseende på
begreppet hemvist (se kapitlet 2).
En person som stannar, eller avser att stanna, inom landets ekonomiska
territorium i minst ett år, betraktas som permanent bosatt där.
En person betraktas som tillfälligt frånvarande om han eller hon är
permanent bosatt, men stannar, eller avser att stanna, i utlandet under
högst ett år.
Alla personer som hör till samma hushåll(1) är hemmahörande där
hushållet har sin ekonomiska hemvist, dvs. där hushållet har en eller flera
bostäder som hushållsmedlemmarna betraktar och använder som sin
huvudsakliga hemvist. En medlem av ett inhemskt hushåll fortsätter att
vara hemmahörande även om personen gör täta resor utanför det
ekonomiska territoriet, eftersom den ekonomiska hemvisten förblir i den
ekonomi där hushållet är hemmahörande.
11.07 Ett lands totalbefolkning omfattar
a) medborgare bosatta i landet,
b) civila medborgare som befinner sig utomlands under högst ett år
(gränspersonal, säsongarbetare, turister, patienter etc.),
c) civila utlänningar, bosatta i landet i minst ett år (inklusive personal(2)i
Europeiska gemenskapernas institutioner och i civila internationella
organisationer, som är placerade inom landets geografiska territorium),
d) utländskmilitär personal (2) som arbetar inom internationella militära
organisationer placerade inom landets geografiska territorium, samt1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 330
(1) Hushållsbegreppet definieras i kapitel 2. Enheter och gruppering av enheter.
(2) Inklusive medföljande hushållsmedlemmar.
▼B
e) utländsktek niskpersonal(1) med långtidsuppdrag som arbetar i landet
och som anses vara anställd av värdregeringen på uppdrag av den
regering eller internationella organisation som faktiskt finansierar
arbetet.
Totalbefolkningen omfattas också enligt konvention av, oberoende av
längden på vistelsen utanför landet,
a) studerande medborgare, oavsett hur länge de studerar i utlandet,
b) medlemmar (1) i landets väpnade styrkor, stationerade i utlandet,
c) medborgare (1) som är anställda vid nationella vetenskapliga baser,
förlagda utanför landets geografiska territorium,
d) medborgare (1) som är anställda vid diplomatiska beskickningar
utomlands, samt
e) medborgare (1) som är medlemmar i besättningar på fiskebåtar, andra
fartyg, luftfartyg och flytande plattformar, som helt eller delvis
opererar utanför det ekonomiska territoriet.
11.08 Å andra sidan omfattar totalbefolkningen inte
a) civila utlänningar som uppehåller sig inom territoriet under högst ett år
(gränsarbetare, säsongarbetare, turister, patienter etc.),
b) civila medborgare som befinner sig utomlands i minst ett år,
c) militära medborgare som arbetar inom internationella organisationer
placerade i utlandet, samt
d) medborgare som arbetar som teknisk personal med långtidsuppdrag i
utlandet och som anses vara anställd av värdregeringen på uppdrag av
den regering eller internationella organisation som faktiskt finansierar
arbetet,
och av konvention inte heller
a) utländska studenter, oavsett hur länge de studerar i landet,
b) medlemmar i andra länders väpnade styrkor, stationerade i landet,
c) utländsk personal vid utländska vetenskapliga baser, förlagda inom
landets geografiska territorium, samt
d) medlemmar av utländska diplomatiska beskickningar, stationerade i
landet.
11.09 Definitionen ovan skiljer sig från närvarande (eller de facto-) befolkning,
som består av de personer som ett givet datum faktiskt befinner sig inom
ett lands geografiska territorium.
ARBETSKRAFT
11.10Definition: Arbetskraften består av alla personer av bägge könen och
över en viss ålder, som erbjuder arbetskraft för produktiv
verksamhet (som ligger inom systemets produktionsavgräns-
ning) under en given referensperiod.
Den omfattar alla personer som uppfyller kraven för att tillhöra de
sysselsatta (anställda eller egenföretagare) eller de arbetslösa.
”Anställda” och ”egenföretagare” definieras under rubriken Sysselsätt-
ning.
”Arbetslösa” definieras under rubriken Arbetslöshet.
SYSSELSATTA
11.11Definition: Sysselsättning omfattar alla personer — både anställda och
egenföretagare — som är engagerade i någon form av
produktiv verksamhet, som ligger inom systemets produk-
tionsavgränsning.
ANSTÄLLDA(2)
11.12Definition: Anställda definieras som alla personer som, enligt överens-
kommelse, arbetar för en annan institutionell enhet och får
ersättning (bokförd som D1 löner och kollektiva avgifter).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 331
(1) Inklusive medföljande hushållsmedlemmar.
(2) ”Anställda” motsvarar ILO:s definition av betald sysselsättning.
▼B
En relation mellan arbetsgivare och arbetstagare existerar när det mellan
ett företag och en person finns en, formell eller informell, överens-
kommelse, som normalt har ingåtts frivilligt av båda parter och varigenom
personen arbetar för företaget mot ersättning, kontant eller in natura.
Anställda klassificeras här om de inte samtidigt har egenföretagande som
huvudaktivitet; i så fall klassificeras de under avsnittet Egenföretagare.
11.13 Följande kategorier omfattas:
a) Personer (arbetare och tjänstemän, ledningspersonal, anställda i
hushåll, personer som utför avlönad produktiv verksamhet inom
sysselsättningsprogram) som är knutna till en arbetsgivare enligt ett
anställningsavtal.
b) Statstjänstemän och andra offentliganställda, vilkas anställningsvillkor
är fastställda i lag.
c) Väpnade styrkor, som består av yrkesmilitärer med lång- eller
korttidskontrakt och av värnpliktiga (inklusive värnpliktiga som
arbetar med civila uppgifter).
d) Präster, om de betalas direkt av den offentliga förvaltningen eller av en
intresseorganisation eller ideell organisation.
e) Ägare till aktiebolag och kvasibolag, om de arbetar i dessa företag.
f) Studenter som har ett formellt åtagande enligt vilket de bidrar med
eget arbete som insats i ett företags produktionsprocess och i gengäld
får ersättning och (eller) utbildning.
g) Legoarbetare(1), om det finns en uttrycklig överenskommelse att
legoarbetaren ersätts på basis av utfört arbete, dvs. den mängd arbete
som avlämnas som insats i en produktionsprocess.
h) Handikappade arbetstagare, förutsatt att det existerar en formell eller
informell relation mellan arbetsgivare och arbetstagare.
i) Personer, anställda av vikariebyråer, vilka skall innefattas i den
bransch somanställt dem och inte i branschen hosdet företag förvilket
de faktiskt arbetar. För input-outputanalys kan det dock övervägas att
göra en omklassificering av dessa personer och av relaterade kostnader
(se paragraf 9.51).
11.14 Personer som tillfälligt inte är i arbete betraktas också som anställda,
förutsatt att de har en formell arbetsplatsanknytning. Denna formella
anknytning skall fastställas utifrån ett eller flera av följande kriterier:
a) Fortsatt mottagande av lön.
b) En försäkran om att få återgå i arbete efter det tillfälliga avbrottet eller
en överenskommelse om datum för återgång.
c) Varaktigheten av frånvaron från arbetet, som i förekommande fall kan
vara den period under vilken arbetstagaren kan få sociala förmåner
utan skyldighet att acceptera andra arbeten.
Detta täcker personer som tillfälligt inte är i arbete på grund av
sjukdom eller skada, helgdag eller semester, strejk eller lockout,
utbildning, moderskaps- eller föräldraledighet, nedgång i den ekono-
miska aktiviteten, tillfällig störning eller inställelse av arbetet beroende
på sådant som dåligt väder, mekaniska eller elektriska stopp eller brist
på råvaror eller bränsle, eller annan tillfällig frånvaro med eller utan
ledighet.
EGENFÖRETAGARE
11.15Definition: Egenföretagare definieras som personer som är ensamägare
eller medägare till personliga företag i vilka de arbetar,
exklusive de personliga företag som klassificeras som
kvasibolag. Egenföretagare klassificeras här om de inte
samtidigt har avlönad sysselsättning som huvudaktivitet; i så
fall klassificeras de under avsnittet Anställda.
De kan tillfälligt vara icke i arbete under referensperioden av något visst
skäl. Ersättningen till egenföretagare är sammansatt förvärvsinkomst.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 332
(1) En legoarbetare är en person som kommit överens om att arbeta för ett bestämt företag
eller att tillhandahålla en bestämd kvantitet varor eller tjänster till ett bestämt företagenligt föregående avtal eller kontrakt med detta företag, men vars arbetsplats inte är inom
företaget.
▼B
11.16 Egenföretagare omfattar också följande kategorier:
a) Oavlönade medhjälpande familjemedlemmar, inklusive dem som
arbetar i personliga företag helt eller delvis sysselsatta med marknads-
produktion.
b) Legoarbetare, vikas inkomst är en funktion av produktionsvärdet i
någon produktionsprocess för vilken de är ansvariga, oavsett hur
mycket eller litet arbete som satts in.
c) Arbetstagare som är sysselsatta i produktion som företas uteslutande
för deras egen slutliga konsumtion eller egen kapitalbildning, antingen
individuellt eller kollektivt.
Obetalda frivilliga arbetstagare klassas som egenföretagare om deras
frivilliga aktiviteter resulterar i varor, t.ex. byggandet av en bostad, en
kyrka eller annan byggnad. Men om deras frivilliga aktiviteter resulterar i
tjänster, t.ex. vård eller städning utan betalning, skall de inte inräknas i
sysselsättningen, eftersom dessa frivilliga tjänster inte ingår i pro-
duktionen (se 3.08).
Då det inte anses förekomma någon arbetskraftsinsats i produktionen av
boendetjänster i ägarbebodda bostäder, betraktas inte bostadsägare som
sådana som egenföretagare.
SYSSELSÄTTNING OCH HEMVIST
11.17 Resultaten av producentenheters verksamhet kan bara jämföras med
sysselsättningen om den senare omfattar både inhemska och utländskaarbetstagare, som arbetar för inhemska producentenheter.
Sysselsättning omfattar därför också följande kategorier:
a) Utländska gränsarbetare, dvs. personer som korsar gränsen varje dag
för att arbeta inom det ekonomiska territoriet.
b) Utländska säsongarbetare, dvs. personer som flyttar in i det
ekonomiska territoriet och stannar där mindre än ett år för att arbeta
i branscher som periodvis behöver extra arbetskraft.
c) Medlemmar i landets väpnade styrkor, stationerade i utlandet.
d) Medborgare som är anställda vid nationella vetenskapliga baser,
förlagda utanför landets geografiska territorium.
e) Medborgare som är anställda vid diplomatiska beskickningar utom-
lands.
f) Medlemmar i besättningar på fiskebåtar, andra fartyg, luftfartyg och
flytande plattformar, som drivs av inhemska enheter.
g) Lokalanställda vid offentliga förvaltningsenheter, placerade utanför det
ekonomiska territoriet.
11.18 Sysselsättning omfattar däremot inte följande:
a) Invånare som är gränsarbetare eller säsongarbetare, dvs. som arbetar
inom ett annat ekonomiskt territorium.
b) Medborgare som är medlemmar i besättningar på fiskebåtar, andra
fartyg, luftfartyg och flytande plattformar, som drivs av utländska
enheter.
c) Lokalanställda vid utländska offentliga förvaltningsenheter, placerade
inom landets geografiska territorium.
d) Personal i Europeiska gemenskapernas institutioner och i civila
internationella organisationer, som är placerade inom landets geogra-
fiska territorium (inklusive direktrekryterade lokalanställda).
e) Medlemmar i väpnade styrkor som arbetar inom internationella
militära organisationer, placerade inom landets geografiska territorium.
f) Medborgare som arbetar vid utländska vetenskapliga baser, förlagda
inom landets ekonomiska territorium.
11.19 För att möjliggöra övergången till de begrepp som generellt används i
arbetsmarknadsstatistik (sysselsättning på nationell nivå) föreskriver ENS
särskilt att följande poster skall redovisas separat:
a) Värnpliktiga (inkluderas inte i arbetsmarknadsstatistiken, men ingår i
ENS under offentliga förvaltningstjänster).
b) Invånare som arbetar för utländska producentenheter (inkluderas i
arbetsmarknadsstatistiken, men ingår inte i sysselsättningen som den
definieras i ENS).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 333
▼B
c) Utlänningar som arbetar i inhemska producentenheter (inkluderas inte i
arbetsmarknadsstatistiken, men ingår i sysselsättningen som den
definieras i ENS).
d) Invånare som arbetar och permanent bor på en institution.
e) Invånare som arbetar i en ålder lägre än som beaktas i arbets-
marknadsstatistik.
ARBETSLÖSHET
11.20Definition: I överensstämmelse med de normer som fastställts av
Internationella arbetsorganisationen (Trettonde internatio-
nella arbetsmarknadsstatistikerkonferensen) omfattar
”arbetslösa” alla personer över en viss ålder, som under
referensperioden
a) var utan arbete, dvs. inte hade betald sysselsättning som
anställd eller egenföretagare,
b) var omedelbart tillgänglig för arbete, dvs. var tillgänglig
för betald sysselsättning som anställd eller egenföretagare
under referensperioden, samt
c) sökte arbete, dvs. hade under en bestämd aktuell period
vidtagit särskilda åtgärder för att söka betald sysselsätt-
ning som anställd eller egenföretagare.
De särskilda åtgärderna kan innefatta att registrera sig vid en offentlig
eller privat arbetsförmedling; att söka arbete hos arbetsgivare; att fråga
efter arbete vid arbetsplatser, lantbruk, fabriker, marknader eller andra
mötesplatser, att sätta in eller svara på tidningsannonser; att söka hjälp av
vänner eller släktingar; att söka efter mark, byggnader, maskiner eller
utrustning för att starta eget företag; att planera för finansiella resurser; att
ansöka om tillstånd och licenser etc.
11.21Definition: Arbetslöshetsgrad anger antalet arbetslösa personer i procent
av arbetskraften.
Sådana tal beräknas vanligtvis med fördelning efter kön och ålder och
ibland med korsklassificering med andra demografiska variabler som
civilstånd, kvalifikationer eller nationalitet.
ARBETSTILLFÄLLEN
11.22Definition: Ett arbetstillfälle definieras som ett explicit eller implicit
avtal(1) mellan en person och en inhemskinstitutionell enhet
om att utföra arbete(2) i utbyte mot ersättning(3) under en
bestämd period eller tills vidare.
Denna definition omfattar arbetstillfällen för både anställda och egen-
företagare, dvs. för anställda när personen tillhör en annan institutionell
enhet än arbetsgivaren och för egenföretagare när personen tillhör samma
institutionella enhet som arbetsgivaren.
11.23 Begreppet arbetstillfällen skiljer sig från begreppet sysselsättning som det
definierats ovan:
a) Det omfattar andra, tredje osv. arbetstillfället för samma person. Dessa
andra, tredje osv. arbetstillfällen för en person kan antingen följa
successivt på varandra inom referensperioden (vanligtvis en vecka)
eller löpa parallellt när någon har såväl ett kvällsarbete som ett
dagarbete.
b) Å andra sidan omfattar det inte personer som tillfälligt inte är i arbete
men har en formell anknytning till sina arbetsplatser, t.ex. i form av en
försäkran om att få återgå i arbete eller en överenskommelse om datum
för återgång. En sådan överenskommelse mellan en arbetsgivare och
en person, som är permitterad eller frånvarande på grund av utbildning,
räknas inte som ett arbetstillfälle i ENS.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 334
(1) Det explicita eller implicita avtalet hänför sig till arbetskraftsinsatsen och inte till
produktion av en vara eller tjänst.
(2) Med arbete avses varje verksamhet som bidrar till produktionen av varor eller tjänster
inom produktionsavgränsningen. Lagligheten vad gäller arbetet och arbetstagarens ålderär i princip irrelevanta.
(
3) Ersättning måste här tolkas i en vid mening som också omfattar sammansatt
förvärvsinkomst för egenföretagare.
▼B
ARBETSTILLFÄLLEN OCH HEMVIST
11.24 Ett arbetstillfälle inom ett lands ekonomiska territorium är ett explicit eller
implicit avtal mellan en person (som kan vara hemmahörande i ett annat
ekonomiskt territorium) och en institutionell enhet hemmahörande i
landet.
Vidmätning av arbetskraftsinsatsen i ekonomisk verksamhet är endast den
producerande institutionella enhetens hemvist relevant, eftersom endast
inhemska producenter bidrar till bruttonationalprodukten.
11.25 Dessutom:
a) Vid räkning av antalet arbetstillfällen innefattas sådana arbetstillfällen,
där de anställda hos en inhemskproducent tillfälligt arbetar inom ett
annat ekonomiskt territorium och där verksamhetens karaktär och
varaktighet inte berättigar till att den behandlas som en konstruerad
inhemskstatistiskenhet i det andra territoriet.
b) Vid räkning av antalet arbetstillfällen innefattas inte sådana arbets-
tillfällen, där de utförs för utländska institutionella enheter, dvs. för
enheter som har sin hemvist i ett annat land och som inte har för avsikt
att verka inom det inhemska territoriet längre än ett år.
c) Arbetstillfällen, som gäller personal vid internationella organisationer
och lokalt rekryterad personal vid ambassader, innefattas inte i
beräkningen, eftersom den anställande enheten inte är inhemsk.
TOTALA ANTALET UTFÖRDA ARBETSTIMMAR
11.26Definition: Totala antalet utförda arbetstimmar motsvarar det samman-
lagda antalet faktiskt arbetade timmar som anställd eller
egenföretagare under räkenskapsperioden, förutsatt att
produktionsresultatet ligger inom produktionsavgränsningen.
På grund av den breda definitionen av anställda, som innefattar personer
som tillfälligt inte är i arbete men har en formell anknytning samt
deltidsarbetande, rekommenderar ENS som det lämpliga måttet för
produktivitetsberäkningar inte antalet personer utan totala antalet utförda
arbetstimmar.
Totala antalet utförda arbetstimmar är det mått på arbetskraftsinsats som
förordas i systemet.
11.27 I överensstämmelse med de normer som fastställts av Internationella
arbetsorganisationen (Tionde internationella arbetsmarknadsstatistiker-
konferensen) omfattar totala antalet faktiskt utförda arbetstimmar
a) faktiskt arbetade timmar under normal arbetstid,
b) arbetade timmar utöver dem som utförts under normal arbetstid,
vanligen ersatta med högre belopp än normalt (övertid),
c) tid som tillbringas på arbetsplatsen med uppgifter som förberedelser av
arbetsplatsen, reparations- och underhållsarbeten, förberedelser och
rengöring av verktyg samt utarbetande av kvittenser, fakturor,
arbetstidsrapporter och andra rapporter,
d) outnyttjad tid tillbringad på arbetsplatsen som vänte- eller bered-
skapstid på grund av t.ex. tillfällig arbetsbrist, maskinavbrott eller
olyckor, eller tid tillbringad på arbetsplatsen under vilken inget arbete
utförs men som betalas enligt ett anställningsavtal med garanti,
e) tid motsvarande korta viloperioder på arbetsplatsen, inklusive avbrott
för intagande av förfriskningar.
11.28 Å andra sidan omfattar antalet faktiskt utförda arbetstimmar inte
a) betalda men inte arbetade timmar såsom betald årlig semester, betalda
allmänna helgdagar eller betald sjukfrånvaro,
b) måltidsraster,
c) tid tillbringad på resa mellan hemmet och arbetsplatsen, även om den
betalas (t.ex. byggnadsarbetare). Dockink luderas sådant resande på av
arbetsgivaren organiserad arbetstid i antalet utförda arbetstimmar.
11.29 Totala antalet utförda arbetstimmar är det sammanlagda antalet faktiskt
utförda arbetstimmar under räkenskapsperioden i arbetstillfällen som
anställd eller egenföretagare inom det ekonomiska territoriet
a) inklusive arbete utanför det ekonomiska territoriet för inhemska
institutionella arbetsgivarenheter utan ekonomisk hemvist där,
b) exklusive arbete för utländska institutionella arbetsgivarenheter utan
ekonomisk hemvist inom det ekonomiska territoriet.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 335
▼B
11.30 Många företagsundersökningar bokför betalda timmar och inte arbetade
timmar.
I dessa fall måste arbetade timmar uppskattas för varje grupp av
arbetstillfällen med användning av all tillgänglig information om t.ex.
betald frånvaro etc.
11.31 För konjunkturanalys kan det vara lämpligt med dagkorrigering, dvs. att
justera totala antalet utförda arbetstimmar med hjälp av ett standardiserat
antal arbetsdagar per år.
ÅRSVERKEN
11.32Definition: Årsverken som motsvarar antalet arbetstillfällen omräknade
till heltid definieras som totala antalet utförda arbetstimmar
dividerat med genomsnittligt antal utförda arbetstimmar per
år vid heltidsarbete inom det ekonomiska territoriet.
11.33 Denna definition beskriver inte nödvändigtvis hur begreppet beräknas:
eftersom längden hos ett heltidsarbetstillfälle har förändrats över tiden och
varierar mellan branscher, måste metoder användas som för varje
arbetstillfällegrupp fastställer genomsnittliga andelen av och genom-
snittliga arbetstiden för arbetstillfällen kortare än heltid. En normal
heltidsvecka måste först beräknas för varje arbetstillfällegrupp. Om
möjligt kan en arbetstillfällegrupp definieras inom en bransch med
avseende på kön och (eller) arbetets art. Arbetstimmar som fastställtsi
avtal utgör för anställda det lämpliga kriteriet för att bestämma dessa tal.
Årsverken beräknas separat för varje arbetstillfällegrupp, varefter de
summeras.
11.34 Trots det faktum att totala antalet utförda arbetstimmar är det bästa måttet
på arbetskraftsinsatsen är det vissa fördelar med årsverken: de kan
beräknas lättare och de underlättar därför internationella jämförelser med
länder som saknar beräkning av antal utförda arbetstimmar.
ANSTÄLLDAS LÖNESATSVÄGDA ARBETSKRAFTSINSATS
11.35Definition: Anställdas lönesatsvägda arbetskraftsinsats mäter den aktu-
ella arbetskraftsinsatsen, värderad till den lönenivå för
anställda som gällde under en utvald basperiod.
11.36 Löner och kollektiva avgifter i löpande priser, dividerade med anställdas
lönesatsvägda arbetskraftsinsats ger en implicit löneindex, jämförbar med
den implicita prisindexen för slutlig användning.
11.37 Syftet med begreppet anställdas lönesatsvägda arbetskraftinsats är att
beakta förändringarna i sammansättningen av arbetskraften, t.ex. från
lågavlönade till högavlönade arbetstagare. Analysen bör, för att vara
effektiv, genomföras på branschnivå.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 336
▼B
KAPITEL 12
KVARTALSVISA EKONOMISKA RÄKENSKAPER
12.01 De kvartalsvisa ekonomiska räkenskaperna utgör en integrerad del av
nationalräkenskapssystemet och är bland annat mycket viktiga för analys
av det innevarande året och för beräkning av preliminära skattningar för
det närmast föregående året. De kvartalsvisa räkenskaperna utgör en
sammanhängande uppsättning transaktioner, konton och balansposter, på
både det icke-finansiella och det finansiella området, registrerade
kvartalsvis. De följer samma principer, definitioner och struktur som de
årsvisa räkenskaperna, med vissa modifikationer, beroende på den
tidsperiod som täcks.
12.02 Betydelsen av kvartalsvisa räkenskaper vilar väsentligen på det faktum att
de är den enda uppsättning sammanhängande indikatorer, tillgängliga med
kort tidseftersläpning, som kan ge en heltäckande bild av både den icke-
finansiella och den finansiella ekonomiska aktiviteten på kort sikt.
12.03 Den tidsperiod som de kvartalsvisa räkenskaperna hänför sig till och
behovet av tillförlitlig information så snabbt som möjligt kräver speciella
förutsättningar. Dessa innefattar statistiska metoder för att ställa samman
räkenskaperna, säsongpåverkan och behandlingen av denna, överensstäm-
melsen mellan de kvartalsvisa och årsvisa räkenskaperna och
särbehandling av konton beroende på referensperioden. Dessa förutsätt-
ningar analyseras utförligt i en handbok för kvartalsvisa räkenskaper som
Eurostat avser att publicera innan föreliggande förordning börjar
tillämpas.
12.04 De statistiska metoder som används för att ställa samman kvartalsvisa
räkenskaper kan skilja sig ansenligt från dem som används för årsvisa
räkenskaper. De kan hänföras till två kategorier: direkta metoder och
indirekta metoder. Direkta metoder baseras på tillgången i kvartalsvisa
intervaller, med tillämpliga förenklingar, av liknande källor som dem som
används för att ställa samman årliga räkenskaper. Å andra sidan baseras
indirekta metoder på en tidsmässig nedbrytning av de årliga räkenska-
perna enligt matematiska eller statistiska metoder utgående från
referensindikatorer som tillåter extrapolering avseende det innevarande
året. Valet mellan olika indirekta metoder måste framför allt syfta till att
minimera prognosfelet för det innevarande året för att den årliga
preliminära skattningen skall komma så nära det definitiva utfallet som
möjligt. Valet mellan olika ansatser beror bland annat på den tillgängliga
kvartalsvisa informationen.
12.05 Kvartalsräkenskapsserierna visar relativt ofta upp kortsiktiga variationer
beroende på väder, vanor, lagstiftning m.m. vanligen benämnda säsong-
variationer. Trots att säsongmässighet är en integrerad del av kvartalsdata
är den ofta ett hinder för att korrekt identifiera och analysera trend-
cykelkomponenten. Med den bakgrunden behövs sammanställningar av
både faktiska och säsongkorrigerade räkenskaper. Konsistensen i de
säsongkorrigerade uppgifterna bör säkras. Ett säsongkorrigeringen
näraliggande problem är korrigering för olikheter i antalet arbetsdagar
som mer utförligt kommer att behandlas i Eurostat:s handbok.
12.06 Eftersom kvartalsräkenskaper utgår från samma ram som de årliga
räkenskaperna måste de två vara ömsesidigt överensstämmande över
tiden. Det innebär, beträffande flödesvariabler, att summan av kvartals-
variabler skall vara lika med motsvarande årsvariabler för varje år. I
princip är det inte några svårigheter att tillgodose det kravet för gångna år.
För det innevarande året blir det emellertid problem eftersom kvartalsdata
vanligen är tillgängliga tidigare än årsdata. Detta problem kan lösas
genom att man beslutar att preliminära skattningar av årsresultaten erhålls
genom summering av kvartalsuppgifter. När ny årlig information blir
tillgänglig och resulterar i en revidering av de preliminära resultaten,
måste kvartalsuppgifterna anpassas. Inom vissa system är de årliga
räkenskaperna en biprodukt i kvartalssystemet och det förekommer inte
några separata årliga beräkningar eller sammanställningar.
12.07 Tidsseriekvaliteten behöver säkras för faktiska data och i överensstäm-
melse med säsongkorrigeringsmetoderna, även för de korrigerade
uppgifterna.
12.08 Även om de flesta transaktioner och balansposter fördelas med en viss
regelmässighet på samtliga kvartal, finns det några operationer som
koncentreras till ett eller två kvartal varje år. Detta är fallet för bl.a.
inkomstskatt, utdelningar, räntor. Behandlingen av sådana fall beror
väsentligen på den bakomliggande beräkningsmetoden.
12.09 Från teoretisksynpunk t finns det inte något hinder för att den utformning
som används för kvartalsräkenskaperna är densamma som används för
årsräkenskaperna. I praktiken är det emellertid lämpligt att förenkla och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 337
▼B
aggregera årsräkenskapernas utformning för att erhålla tillförlitliga
kvartalsräkenskaper så snabbt som möjligt (se det program för tabeller
och för data som skall levereras inom ramen för ENS 95).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 338
▼B
KAPITEL 13
REGIONALA RÄKENSKAPER
13.01 Med regionala räkenskaper avses en regional fördelning av de olika
konton, som ingår i nationalräkenskaperna. De regionala räkenskaperna
använder samma begrepp som de nationella, dockmed de undantag som
framgår av detta kapitel.
13.02 Ett fullständigt system av ekonomiska räkenskaper på regional nivå
innebär att man behandlar varje region som en separat ekonomi.
Transaktioner med andra regioner antar då karaktären av en sorts externa
transaktioner. Man måste dock skilja mellan externa transaktioner som
avser andra regioner och externa transaktioner som avser utlandet.
13.03 Begreppsmässiga problem (jfr. 13.10-13.14) utgör en viktig förklaring till
att regionala räkenskaper är begränsade till att avse konton för produk-
tionsverksamhet och institutionellt främst för hushållssektorn.
DET REGIONALA TERRITORIET
13.04 Den regionala ekonomin inom ett land är en del av det landets nationella
ekonomi. Den nationella ekonomin definieras i termer av institutionella
enheter. Den består av alla institutionella enheter som har sin hemvist
inom ett lands ekonomiska territorium (jfr. 2.04). Ekonomiskt territorium
sammanfaller nästan, men inte helt, med landets geografiska territorium
(jfr 2.05). Det ekonomiska territoriet kan fördelas på regionala territorier
samt det utom-regionala territoriet.
13.05 Det regionala territoriet innefattar
a) den region som är en del av det geografiska territoriet, samt
b) alla frihandelszoner, inklusive magasin, lagerförråd och fabriker under
tullkontrol inom regionen.
13.06 Det utom-regionala territoriet består av alla de delar av det ekonomiska
territoriet som inte direkt kan hänföras till någon av regionerna. Däri ingår
a) det nationella luftrummet, territorialvattnet och den kontinentalhylla på
internationellt vatten där landet innehar exklusiva rättigheter,
b) territoriella enklaver (dvs. geografiska territorier belägna i andra länder
och i enlighet med fördrag eller avtal mellan statsmakterna nyttjade av
landets offentliga myndigheter (ambassader, konsulat, militära baser,
forskningstationer etc.), samt
c) olje- och gasfyndigheter på internationellt vatten, utanför landets del
av kontinentalhyllan, vilka drivs av inhemska enheter.
13.07 Standardindelningen av territoriella enheter för statistikändamål (Nomen-
clature of territorial units forstatistics — NUTS)ger en enkel och enhetlig
indelning av EU's ekonomiska territorium. NUTS utgör den territoriella
standardindelningen för regionalräkenskaperna.
ENHETER OCH HEMVIST
13.08 Det föreligger två typer av enheter. Den första enheten är den lokala
branschenheten (LBE), vilket används för analys av de flöden som
uppkommer i samband med produktionsprocesser och när det gäller
användning av varor och tjänster. Den andra typen är institutionella
enheter, som används för analys av flöden som påverkar inkomster,
kapital och finansiella transaktioner, andra flöden och balansräkningar.
13.09 En LBE är den del av en branschenhet, som motsvarar en lokal enhet. Den
lokal enheten är en institutionell enhet eller del, därav, som producerar
varor och tjänster och som har en geografiskt identifierbar belägenhet. (jfr.
2.106.). Därigenom kan i princip den regionala hemvisten hos ett
arbetsställe fastställas på ett otvetydigt sätt.
När det gäller transaktioner som avser produktionsverksamhet är det
nödvändigt att redovisa flöden mellan LBE, som tillhör samma
institutionella enhet och som är belägna i olika regioner. ENS
rekommenderar att leveranser mellan LBE ingår i definitionerna av
produktion och detta är speciellt viktigt i regionala räkenskaper.
13.10 När det gäller institutionella enheter är det två typer som måste beaktas i
regionala räkenskaper. Den första är de inom-regionala enheterna, vilka
har sin ekonomiska hemvist inom regionen och för vilka huvuddelen av
verksamheten sker inom regionen. Bland de inom-regionala enheterna
ingår hushåll, de aktiebolag, vars alla LBE är belägna i regionen,
kommuner och landsting, delar av socialförsäkringen samt många av
hushållens organisationer.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 339
▼B
De andra typen är de multi-regionala enheterna, vars ekonomiska hemvist
gäller för flera regioner. Många aktiebolag och några hushållsorganisa-
tioner är av denna typ. I än större omfattning gäller detta de institutionella
enheter, vars verksamhet täcker hela landet, t.ex. staten och vissa
aktiebolag och statliga affärsverk, i en monopol eller liknande situation,
t.ex. järnvägsväsendet och nationella kraftföretag.
13.11 För de inom-regionala enheterna allokeras alla transaktioner till den
region där enheterna har sin ekonomiska hemvist. För hushållen gäller att
deras ekonomiska hemvist är i den region de bor, inte där de arbetar. För
övriga inom-regionala enheter gäller att deras ekonomiska hemvist är den
region där de är belägna.
13.12 För multi-regionala enheter är vissa transaktioner inte möjliga att i strikt
bemärkelse och begreppsmässigt sett hänföra till en bestämd region. Detta
gäller flertalet inkomstomfördelande och finansiella transaktioner.
Följaktligen kan för multi-regionala enheter vissa saldoposter inte tydligt
definieras på regional nivå.
13.13 Man skulle kunna överväga att med hjälp av olika tumregler fördela alla
transaktioner för multi-regionala enheter på region. Detta bör dock inte
betraktas som enbart en approximation i det praktiska arbetet. Det skulle
nämligen också innebära en begreppsmässig omformulering av ENS,
eftersom de skäl som förhindrar att man uppställer ett fullständigt
kontosystem för LBE respektive produktionsenheter på nationell nivå
också i princip förhindrar att alla institutionella enheter och dess konton
fördelas på region; detta skulle sålunda i princip innebära att man
konstruerade ett fullständigt system av konton för LBE.
13.14 Till följd av ovannämnda sakförhållande är systemet av regionala
räkenskaper begränsat till följande
a) Regionala branschvisa fördelningar av produktionsverksamhet:
1) Förädlingsvärdet, brutto.
2) Löner och kollektiva avgifter.
3) Sysselsättning.
4) Antal anställda.5) Fasta bruttoinvesteringar.
b) Bruttonationalprodukt per region (BNPR).
c) Regionala konton för hushållssektorn.
METODER FÖR REGIONALA FÖRDELNINGAR
13.15 Regionala räkenskaper baseras på transaktioner för de enheter som har sin
ekonomiska hemvist i det regionala territoriet. I allmänhet kan regionala
fördelningar erhållas genom metoder som går antingen nerifrån och upp,
eller uppifrån och ner, eller avser någon form av blandning av dessa. De
tre metoderna kan beskrivas på följande sätt:
a)Nerifrån och upp-metoden
Beräkningar enligt nerifrån och upp-metoden bygger på information
som gäller för enheter som har sin ekonomiska hemvist i regionen och
som aggregeras så att data på regional nivå erhålles. Summerat för alla
regioner måste dessa data stämma överens med data i de nationella
räkenskaperna.
b)Uppifrån och ner-metoden
Beräkningar enligt uppifrån och ner-metoden innebär fördelning av
totaler i nationalräkenskaperna på region. Detta görs utan att man
därvid särskiljer enskilda regionala enheter. I stället använder man
fördelningsnycklar, som i så hög grad som möjligt anknyter till de
typer av transaktioner som man vill fördela. Metoden kallas uppifrån
och ner eftersom ett aggregat fördelas på region utan att anknytas till
enskilda enheter. Det behövs emellertid en begreppsmässig föreställ-
ning om vilka regionala enheter det gäller för att fördelningsnyckelns
regionala tillämplighet skall kunna avgöras.
c)Blandade metoder
Metoden att gå nerifrån och upp går sällan att tillämpa i sin renodlade
form. Därför måste man även använda blandade metoder. Det kan t.ex.
förekomma att en variabel eller ett aggregat av variabler kan
regionalfördelas med hjälp av nerifrån och upp-metoden på NUTS-1
nivån. För ytterligare regional fördelning till NUTS-2 eller NUTS-3
nivån kan uppifrån och ner-metoden behöva tillgripas.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 340
▼B
13.16 Fördelen med nerifrån och upp-metoden är i princip att den direkt
utnyttjar den relevanta informationen på regional nivå. En fördel med
uppifrån och ner-metoden är att man får garanti för konsistens mellan
nationalräkenskaper och regionalräkenskaper för alla regioner. En nackdel
är att beräkningarna inte görs med stöd av direkt information och sker
med fördelningsnycklar som bara kan antas vara korrelerade med den
variabel som de avser att mäta.
13.17 Flöden som begreppsmässigt är samma som i nationalräkenskaperna skall
i största möjliga utsträckning beräknas regionalt med hjälp av direkt
information, dvs. enligt nerifrån och upp-metoden. Uppifrån och ner-
metoden ger inte tillräckligt solitt underlag för att bedöma tillförlitligheten
i beräkningarna, medan nerifrån och upp-metoden kan användas för att
fästa uppmärksamhet på skillnader som erhålles i förhållande till totalerna
på nationell nivå.
AGGREGAT PÅ BRANSCHNIVÅ
13.18 En bransch i en region består av en grupp av LBE som bedriver samma
eller likartad ekonomisk verksamhet (jfr. 2.108). LBE är den enhet som
uppgifterna om produktionsverksamhet (produktion, insatsförbrukning,
etc.) baseras på.
13.19 Den generella principen är att aggregat över produktionsverksamhet skall
allokeras till den region där de enheter som svarar för de ifrågavarande
transaktionerna har sin ekonomiska hemvist. LBE:s hemvist är det
primära kriteriet för hur de olika aggregaten skall allokeras regionalt.
13.20 För att fördela fasta bruttoinvesteringar på region gäller som generell
princip att det precis som på nationell nivå är ägandesektorn som är
avgörande för hur klassificering skall ske (jfr 2.205, fotnot 1). För fasta
tillgångar som ägs av en multiregional enhet gäller att de skall fördelas på
de LBE där de används. För fasta tillgångar gäller samma principer som i
nationalräkenskaperna att de — när de används i form av operationell
leasing — förs till den region där ägaren har sin ekonomiska hemvist,
medan föremål som anskaffats genom finansiell leasing förs till regionen
där användaren har sin ekonomiska hemvist.
13.21 Det kan i praktiken vara så att det bara finns information för enheter som
täcker flera LBE med verksamhet i flera olika branscher och/eller
regioner. I sådana fall kan tillgängliga indikatorer (t.ex. löner och
kollektiva avgifter eller sysselsättning per region) behöva användas för att
erhålla en regional fördelning på önskvärd branschnivå.
13.22 När man definierar en LBE kan man skilja mellan tre typfall:
a) En produktionsverksamhet med en bestämd belägenhet och en
arbetskraftanvändning över en viss nivå(1) erbjuder inga problem. I
några fall behövs emellertid ytterligare förtydligande (jfr 13.24-13.27).
b) En produktionsverksamhet med en bestämd belängenhet men med en
arbetskraftsanvändning under en viss nivå behandlas inte som en
separat LBE och dess produktion förs till den lokala enhet som
administrerar verksamheten.
c) För produktionsverksamhet som saknar en bestämd belägenhet gäller
att det hemvistbegrepp som används på nationell nivå skall tillämpas.
13.23 Hjälpverksamheter betraktas inte som fristående enheter, som är skilda
från den huvudverksamhet eller sidoverksamhet som de betjänar (jfr
2.104). Följaktligen skall hjälpverksamheter behandlas som integrerade
med den LBE som de stöder.
Hjälpverksamheter kan bedrivas på särskilda lokaliteter och vara belägna i
annan region än den LBE de betjänar. En strikt tillämpning av
ovannämnda huvudregel skulle vid den regionala fördelningen av
hjälpverksamheter innebära en underskattning av aggregaten i de regioner
som har en hög koncentration av hjälpverksamheter. I enlighet med
principerna för bestämning av hemvist gäller därför att de förs till den
region där de är belägna; branschningen sker därvid med ledning av vad
som gäller för det LBE som de betjänar.
13.24 För några branscher behövs ytterligare förtydligande av metoderna för
fördelning på region. Dessa branscher är
a) byggnadsverksamhet,
b) transport, magasinering och kommunikation, och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 341
(1) Arbetskraftsanvändning över en viss nivå betyder i detta sammanhang minst en
årsarbetskraft på halvtid.
▼B
c) finansiell verksamhet.
13.25 För byggnadsverksamhet gäller att byggplatsen skall betraktas som en
LBE förutsatt att verksamheten är betydande (jfr 2.09 fotnot 4). På grund
av att en del utrustning, t.ex. pålningskranar och lyftkranar, är flyttbara
mellan de enskilda byggplatserna inom en LBE och information saknas på
denna nivå, rekommenderas att fasta bruttoinvesteringar i sådan utrustning
allokeras till den region där huvudkontoret för ifrågavarande branschenhet
är beläget.
13.26 För transportväsende, inklusive transport i rörledningar, är det nödvändigt
att definiera de LBE till vilka produktionsverksamheten och de fasta
bruttoinvesteringarna skall hänföras. För landtransporter (exklusive
järnvägar) gäller att produktionen och bruttoinvesteringarna förs till de
depåer eller liknande LBE där utrustningen är baserad. För sjötrans-
portväsende skall produktion och transportmedel föras till den region där
de har sin hemmabas. Rörledningar hänförs till den LBE som bedriver
verksamheten.
För järnvägar och luftfart skall uppifrån och ner-metoden användas och
totalerna på nationell nivå fördelas på region med hjälp av lämpliga
fördelningsnycklar. Löner och kollektiva avgifter skall allokeras till de
regioner där arbetskraften är anställd. Driftsöverskott brutto skall fördelas
med hjälp av indikatorer över tågrörelser och flyglinjer.
När det gäller kommunikationsföretag utgör teleautomater, teleapparater
och telenät etc. bara stödfunktioner. De är sålunda inga självständiga
enheter och måste hänföras till de LBE som har det administrativa
ansvaret. De fasta bruttoinvesteringarna i infrastruktur skall också föras
dit.
13.27 För finansiell verksamhet skall förädlingsvärdet fördelas från inkomst-
sidan. Löner och kollektiva avgifter skall allokeras till den LBE där
arbetskraften är anställd. Driftsöverskott, brutto, skall för kreditinrätt-
ningar fördelas på LBE i proportion till summan av utlåning och inlåning
och för försäkringsinstitutioner i förhållande till erhållna premier. De fasta
bruttoinvesteringarna avser i huvudsakbyggnader och sk all därför
fördelas på de regioner där de är belägna.
13.28 Produktionen skall värderas i baspriser (jfr. 3.47). Produkter, som används
för insatsförbrukning skall värderas i de mottagarpriser som gäller när de
används i produktionsprocessen (jfr. 3.72). Som en följd av detta blir
förädlingsvärdet för varje bransch värderat i baspriser.
Fasta bruttoinvesteringar skall värderas i mottagarpriser, inklusive
installationsavgifter och andra kostnader i samband med byte av
äganderätt. När de fasta tillgångarna är producerade i egen regi skall
värderingen ske i de baspriser som gäller för motsvarande produktslag
eller — när sådana uppgifter saknas — till produktionskostnaderna (jfr.
3.113).
13.29 Den regionala motsvarigheten till BNP är BNPR (bruttonationalprodukt
per region). BNPR skall värderas till marknadspriser, genom att man till
förädlingsvärdet i baspriser för alla branscher lägger regionens skatter
minus subventioner på produkter och import. Summan av BNPR i
marknadspris för varje region, inklusive BNPR för det utomregionala
territoriet, motsvarar BNP till marknadspris.
KONTON FÖR HUSHÅLLSSEKTORN
13.30 Bruttonationalprodukten per region är resultatet av produktionsverksam-
heten i de LBE som har sin ekonomiska hemvist i regionen. Fördelningen
och omfördelningen av inkomsterna resulterar i några andra viktiga
saldoposter, nämligen primär inkomst och disponibel inkomst. Till följd
av de omständigheter som anförts i 13.10-13.14 finns i de regionala
räkenskaperna dessa inkomstbegrepp enbart för hushållssektorn.
13.31 Regionala konton för hushållssektorn utgör en precisering på regional nivå
av motsvarande konton på nationell nivå. Av praktiska skäl görs en
begränsning till
a) kontot för allokering av primära inkomster,
b) kontot för fördelning av sekundära inkomster.
Generellt sett är syftet att mäta primär inkomst och disponibel inkomst för
de hushåll som har sin hemvist i regionen.
13.32 De regionala kontona för hushållssektorn är baserade på de hushåll som
har sin hemvist på det regionala territoriet. När det gäller definitionerna av
hushåll som institutionella enheter och motsvarande för hushållssektorn
hänvisas till 2.13, 2.16, 2.75 och 2.76. Det antal personer som tillhör1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 342
▼B
hushåll med hemvist i regionen motsvarar regionens totala inhemska
befolkning.
13.33 I allmänhet är de regler som gäller för att på nationell nivå avgöra
hemvisten för hushållen tillämpiga också för de regionala kontona för
hushållssektorn. Undantag görs dock beträffande hemvisten för studenter
och långtidspatienter när värdregionen finns i samma land. I de regionala
räkenskaperna förs de då som hemmavarande i värdregionen om vistelsen
överstiger ett år.
13.34 I de regionala kontona för hushållssektorn måste två överväganden göras
för hushåll, som äger personliga företag, markoch/eller en andra bostad i
en annan regionen.
a)Ett hushåll som äger ett personligt företag (sålunda ej kvasibolag på
nationell nivå) i en annan region
Det personliga företaget betraktas som en konstruerad statistisk
inhemsk enhet i värdregionen. Som en konsekvens blir de sammansatta
förvärvsinkomster som erhålles när man beräknar produktionen
branschvis en del av regionens sammansatta förvärvsinkomster.Emellertid måste sammansatta förvärvsinkomster som redovisas
regionalt i kontot för allokering av primära inkomster för hushållen
vara lika med den sammansatta förvärvsinkomst som totalt erhålles för
hushållen med hemvist i regionen oavsett i vilken region dessa
inkomster bildats.
b)Ett hushåll, som äger mark och/eller en andra bostad i en annan
region
Också i detta fall betraktas marken och/eller den andra bostaden som
en konstruerad statistisk inhemsk enhet i värdregionen. Följaktligen
kommer arrenden och hyror som betalas av den som använder
egendomen att erläggas till den konstruerade statistiska enheten. Om
den andra bostaden används av ägaren för egen slutlig konsumtion,
registreras hyresvärdet som en mellan-regional export från regionen
där bostaden är belägen till regionen där ägaren har sin hemvist. Denna
region importerar dessa tjänster och använder dem som konsumtions-
utgift. På samma sätt som för sammansatta förvärvsinkomster kommer
de driftsöverskott som erhålles ur denna produktion regionalt att skilja
sig från de driftsöverskott som redovisas som inkomst i kontot för
allokering av primära inkomster för hushållen; för ekonomin totalt är
båda docklik a.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 343
▼B
BILAGA I
INDIREKT MÄTTA FINANSIELLA TJÄNSTER
FÖRÄNDRINGAR I ENS-KAPITLEN OM FISIM ALLOKERAS
Kapitel 1
1.13 femte
stycket, d Ta bort efter ”ENS innehåller också
många specifika konventioner t. ex.”:
”att indirekt mätta finansiella tjänster
registreras som insatsförbrukning i en
konstruerad sektor eller bransch”.Ersätt med:
”att fördela indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) på användande
sektorer/näringsgrenar”.
1.25 andra
stycketLäggefteruppräkningenavdepunkter
som inleds med ”Några av de större
begreppsskillnaderna är” till följande
punkt:
”i) användningen av indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) har
fördelats på användande sektorer/
näringsgrenar i stället för på en
symbolisknäringsgren. Som en
följd härav är användningen av
FISIM inte längre helt och hållet
enligt vedertaget brukregistrerad
som insatsförbrukning utan kan
även bli slutlig konsumtion och
export. Detta innebär att även
import av FISIM kan förekomma.”
Kapitel 3
3.63
Ta bort all text från början och fram
till:”… värderas på basis av de
avgifter och provisioner som tas ut” i
slutet av fjärde stycket.Ersätt med:
”J.Tjänster från finansförmedling
(här ingår försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster)
Tjänster från finansförmedling (exklu-
sive försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster) består av
a) tjänster från finansförmedling för
vilka finansförmedlarna tar ut
avgifter direkt av sina kunder och
som mäts som summan av avgifter
och provisioner, finansförmedlarna
kan explicit ta ut avgifter för den
finansförmedling de erbjuder.
Produktionen av sådana tjänster
värderas på basis av de avgifter
och provisioner som tas ut.
b) tjänster från finansförmedling som
tas ut indirekt och mäts indirekt
(FISIM).
Finansmedlarna erbjuder tjänster
för vilka de inte tar ut särskilda
avgifter och provisioner. De betalar
istället ut lägre räntor, än annars
skulle varit fallet, till dem som
lånar in pengar och tar ut högre
räntor av dem de lånar ut till.
Följaktligen bildas FISIM-produk-
tionen genom finansförmedlarnas
styrning av utlåningen och
inlåningen vilkas ränteavkastning
de kontrollerar.
Å andra sidan saknas förmed-1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 344
▼M1
▼M1
lingstjänster för andra värdepapper
än aktier.
Produktionen i undersektorerna
S122 (andra finansiella institu-
tioner) och S123 (andra
finansförmedlare exklusive
försäkringsföretag och pensionsin-
stitut), exklusive
investeringsfonder värderas på
basis av skillnaden mellan aktuella
räntor som betalas ut och tas emot
och en 'referensränta'. För dem,
vare sig de är bosatta i landet eller
ej, till vilka förmedlarna lånar ut
medel, mäts den som skillnaden
mellan den effektiva ränta som tas
ut för lånen och det belopp som
skulle ha tagits ut om en refe-
rensränta hade tillämpats. För dem,
vare sig de är bosatta i landet eller
ej, från vilka förmedlarna lånar in
medel, mäts den som skillnaden
mellan den ränta de skulle ha
erhållit om en referensränta hade
tillämpats och den effektiva ränta
de faktiskt erhåller.
c) tjänster från finansförmedling som
tillhandahålls av centralbanken.
Centralbanken får ej tas med vid
beräkningen av FISIM. Dennas
produktion mäts som summan av
kostnaderna.”
3.70 j) Ta bort:
”Endast för den totala ekonomin: alla
indirekt mätta finansiella tjänster
(FISIM) tillhandahållna av inhemska
producenter.”Ersätt med:
”Användningen av indirekt mätta
finansiella tjänster hos inhemska
producenter.”
3.70 Lägg till:
”k) Genom konvention skall central-
bankens produktion i sin helhet
fördelas till insatsförbrukningen
av andra finansförmedlare (under-
sektorerna S122 — S123).”
3.76 e) Lägg till efter: ”finansiella tjänster där
betalning sker direkt”:
”och delar av indirekt mätta finansiella
tjänster som används för slutlig
konsumtion av hushållen.”
3.142 h) Lägg omedelbart efter ”Finansiella
tjänster, vad avser explicita provi-
sioner och avgifter” till frasen
”och den del av indirekt mätta finan-
siella tjänster som används av
utlänningar”.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 345
▼M1
Kapitel 4
4.51, andra
stycket Ta bort:
”Om värdet av finansförmedlares
tjänster inte fördelas mellan olika
kunder, skall inte den faktiska ränte-
betalningen till eller från
finansförmedlare justeras för att elimi-
nera de marginaler som svarar mot den
implicita avgiften hos finansförmed-
lare. En justeringspost behövs i
kontona för allokering av primärin-
komster hos finansförmedlarna och
hos en nominell bransch, till vilken,
enligt konvention, finansförmedlarnas
hela produktion allokeras som
insatsförbrukning.”Ersätt med:
”Om värdet av finansförmedlares
tjänster fördelas mellan olika kunder,
skall de faktiskt betalda eller mottagna
räntorna till eller från finansförmed-
lare justeras för att eliminera de
marginaler som svarar mot den impli-
cita avgiften hos finansförmedlare. De
räntor som låntagare betalar till
finansförmedlare skall reduceras med
ett uppskattat värde på de betalda
avgifterna, medan de räntor som
insättare erhåller på liknande sätt
måste ökas. Värdet av dessa avgifter
behandlas som betalning för tjänster
producerade av finansförmedlare för
sina kunder och inte som räntebetal-
ningar.”
Kapitel 8
8.09
FÖRKLARANDE ANMÄRKNING
Lägg till: Tabell AI.1 och AI.2, för att
visa konsekvenserna av att fördela
FISIM till värden angivna i kapitel 8.
”Kontosystem och saldoposter” (siffe-
rexempel).
8.14 Ta bort:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektor, behandlas hela
värdet av produktion av FISIM som
insatsförbrukning i en nominell sektor
med produktionsvärdet noll och ett
negativt förädlingsvärde lika stort som
insatsförbrukningen men med omvänt
tecken. På detta sätt reducerar man
förädlingsvärdet för alla sektorer och
branscher tillsammans totalt sett med
detta belopp. För att förenkla presen-
tationen av kontona kan man låta bli
att sätta i en tillägskolumn för den
nominella sektorn, och i stället beakta
motsvarande värde i kolumnen för den
totala ekonomin.”Ersätt med:
”Eftersom indirekt nätta finansiella
tjänster (FISIM) är fördelade på
användarsektorer är vissa delar av
räntebetalningarna omklassificerade
till betalning för tjänster. Denna
omklassificering har konsekvenser för
värdet av produktion och insatsför-
brukning (liksom även för värdet av
import, export och slutlig konsum-
tion).”
8.24 Ta bort:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektorer, är de poster
som visas för räntor de som svarar
mot faktiskt betalda eller mottagna
räntor. En justering görs på till-
gångssidan i kolumnen finansiella
företag (med negativt tecken) och i
kolumnen nominell sektor (med posi-
tivt tecken). För att förenkla
presentationen av kontona är det
möjligt att avstå från att lägga till en
extra kolumn för den nominella
sektorn, och istället presentera det
motsvarande talet i kolumnen för den
totala ekonomin.”Ersätt med:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) är fördelade på
användarsektorer motsvaras posten
'ränta' i kontot för primär inkomstför-
delning av betalda resp. mottagna
räntor efter det att FISIM dragits av
från faktiska räntebetalningar av lånta-
gare och lagts till långivares erhållna
räntor.”1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 346
▼M1
Kapitel 9
9.25 a)
Ta bort:
”Insatsförbrukningen efter bransch
inkluderar användning av indirekt
mätta finansiella tjänster, som regi-
streras i en nominell bransch (se punkt
9.33).”
9.25 b) Ta bort:
”minus användning av indirekt mätta
finansiella tjänster (som registreras i
en nominell näringsgren, se punkt
9.33).”
9.33) Ta bort:
”Genomgående i tillgångs- och
användningstabellerna har närings-
grensklassificeringen NACE Rev. 1
utökats med en nominell bransch för
användning av indirekt mätta finan-
siella tjänster. I tillgångstabellen
registreras inga transaktioner alls för
denna bransch. I användningstabellen
registreras summa användning av indi-
rekt mätta finansiella tjänster som
insatsförbrukning i den nominella
branschen. Då den nominella bran-
schen inte har några andra
transaktioner blir dess driftsöverskott
netto negativt och till storleken lika
med dess insatsförbrukning; alla andra
komponenter i förädlingsvärdet är
noll. Följaktligen är det totala
förädlingsvärdet brutto lika med (det
negativa) driftsöverskottet netto.”1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 347
Tabell A.I.1 — Följder av att fördela FISIM till institutionell sektor, inklusive icke marknadsproducenter
Användning Tillgång
Konto TotalVaror
och
tjänster
(res.)S.2
Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offen-
tlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offen-
tlig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minS.2
Utlan-
detVaror
och
tjänster
(anv.)Total Konto
I.
Produktion
utrikeskonto2 2 P.72 Import av tjänster 2 2 I.
Produktion
utrikeskonto4 4 P.62 Export av tjänster 4 4
P.1 Produktion 48 6 3 57 57
27 27 3 0 6 0 18 P.2 Insatsförbrukning
30 − 2 30 48 − 18 B.1 Förädlingsvärdet/
Utrikessaldo för varor
och tjänster−1 8 4 8 3 0 3 0
II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning30 30 48 − 18 B.2 Driftsöverskott − 18 48 30 30 II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning
II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomster230 13 217 6 14 35 106 56 D.41 Ränta 33 106 14 49 7 209 21 230 II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomster22 22 1 35 − 21 48 − 41 B.5 Primärinkomstsaldo − 41 48 − 21 35 1 22 22
II.2.
Konto för
sekundär
inkomstför-
delning22 22 1 35 − 21 48 − 41 B.6 Disponibel inkomst − 41 48 − 21 35 1 22 22 II.2.
Konto för
sekundär
inkomstför-
delning
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto28 28 3 19 6 P.3 Konsumtionsutgift II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto6 − 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.8n Sparande, netto/Utri-
kessaldo▼M11996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 348
Tabell A.I.2 — Följder av att fördela FISIM till nominell sektor
Användning Tillgång
Konto TotalVaror
och
tjäns-
ter
(utg.)S.2
Utlan-
detS.1
Totala
eko-
nominS.15
HIOS.14
Hu-
shållS.13
Offen-
tlig
sektorS.12
Finan-
siella
före-
tagS.11
Icke-
finan-
siella
före-
tagNomi-
nellTransaktions- och saldoposterNomi-
nellS.11
Icke-
finan-
siella
före-
tagS.12
Finan-
siella
före-
tagS.13
Offen-
tlig
sektorS.14
Hu-
shållS.15
HIOS.1
Totala
eko-
nominS.2
Utlan-
detVaror
och
tjänst-
er
(anv.)Total Konto
I.
Produktions-
kontoP.1 Produktion 48 48 48 I.
Produktions-
konto48 48 48 P.2 Insatsförbrukning 48 48
48 − 48 B.1 Förädlingsvärdet/
Utrikessaldo för
varor och tjänster−4 8 4 8
II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning48 − 48 B.2 Driftsöverkott − 48 48 II.1.1.
Konto för
inkomstbild-
ning
II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomster222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Ränta 25 125 12 33 5 200 22 222 II.1.2.
Konto för
allokering av
primära
inkomsterP.119 Justering för FISIM 48 − 48
− 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.5 Primärinkomstsaldo − 41 48 − 27 16 − 2 − 6
II.2.
Konto för
sekundär
inkomstför-
delning− 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.6 Disponibel inkomst − 41 48 − 27 16 − 2 − 6 II.2.
Konto för
sekundär
inkomstför-
delning
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto6 − 6 − 2 16 − 27 48 − 41 B.8n Sparande, netto/
UtrikessaldoII.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto▼M11996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 349
▼B
BILAGA II
LEASING OCH AVBETALNINGSKÖP AV VARAKTIGA
VAROR
DEFINITIONER
1. Förutom genom att direkt köpa varaktiga varor kan en institutionell enhet få
tillgång till dem på följande sätt: genom operationell leasing, finansiell
leasing och avbetalningsköp. I samtliga tre fall förvärvar den aktuella
institutionella enheten rätten att använda en varaktig vara, trots att varan
juridiskt förblir i en annan enhets ägo.
Leasing
2. När en institutionell enhet A äger en varaktig vara och överför rätten att
använda denna vara till en annan enhet B, benämns A uthyraren och B
hyrestagaren. Betalningar från B till A som ersättning för överföringen av
rätten att använda varan kallas hyresbetalningar. Uthyraren kan vara
identiskmed, eller ett dotterbolag till, tillverk aren eller säljaren av den
varaktiga varan, med uthyraren kan också vara en fullständigt oberoende
enhet utan band med tillverkaren eller säljaren. Alla sorters tillverkade
varaktiga varor, från byggnader och anläggningar till varaktiga konsum-
tionsvaror, kan vara föremål för leasing, och varje slag av institutionell
enhet kan använda leasing för att erhålla rätten att använda varaktiga varor.
De två typerna av leasing, operationell och finansiell leasing, behandlas
olika i systemet.
Operationell leasing
3. Hyrestagaren förvärvar rätten att använda en varaktig vara för en viss
tidsperiod, som kan vara lång eller kort men inte nödvändigtvis fastställd på
förhand. När hyresperioden upphör förväntar sig uthyraren varan tillbaka i
mer eller mindre samma skick som när han hyrde ut den, bortsett från
normal förslitning. Det är då sannolikt att uthyraren endera hyr ut varan till
en annan hyrestagare eller använder den på något annat sätt. Hyresperioden
täcker sålunda inte hela, eller den övervägande delen av, varans ekonomiska
livstid.
Enheter som är verksamma i operationell leasing äger expertskunskap om
de varaktiga varor som de hyr ut. De håller lager av dessa varor för att
kunna hyra ut dem direkt vid förfrågan eller med kort varsel. Vanligen
erbjuder de en uppsättning modeller att välja mellan. För att deras varaktiga
varor skall fungera väl måste uthyraren utföra underhåll och reparationer på
de varor som de avser att hyra ut. Uthyraren tar normalt också ansvaret för
reparationer och underhåll för en vara, liksom för ersättning vid
oreparerbarhet, då varan är uthyrd.
Operationell leasing omfattar inte situationer där ägaren till utrustning också
tillhandahåller personal att handha utrustningen, eller uthyrning av icke
producerade tillgångar. Sådana aktiviteter är klassificerade på annat ställe
(se paragraf 7).
Finansiell leasing
4. Hyrestagaren förvärvar rätten att använda en varaktig vara i utbyte mot
hyresbetalningar under en förutbestämd och utdragen tidsperiod. Om alla
risker och ersättningar förbundna med ägarskap, i praktiken men inte
formellt, har överförts från uthyraren till hyrestagaren, är uthyrningen
finansiell. Vid finansiell leasing täcker hyresperioden hela, eller nästan hela,
den varaktiga varans ekonomiska livstid. Hyrestagaren har ofta företräde
(option) att köpa varan till ett nominellt pris vid slutet av hyresperioden.
Uthyraren behöver inte ha någon expertkunskap om varan i fråga. Han
erbjuder ingen reparation, underhåll eller ersättning av varan till hyres-
tagaren. Normalt väljs varan av hyrestagaren och levereras direkt till denne
av producenten eller säljaren. Uthyrarens roll är sålunda rent finansiell.
ENS godtar den ekonomiska verkligheten bakom finansiell leasing genom
att registrera den på följande sätt: Uthyraren tillhandahåller hyrestagaren ett
lån som gör det möjligt för hyrestagaren att köpa envaraktig vara, till vilken
hyrestagaren i praktiken blir ägaren. Systemet behandlar sålunda den
varaktiga varan som om den ägdes av hyrestagaren från början av
hyresperioden. Faktiskt betalda hyror av hyrestagaren till uthyraren måste
delas upp i återbetalning av lånebelopp och räntebetalningar relaterade till
det tillräknade lånet.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 350
▼B
Avbetalning
5. En varaktig vara säljs till en köpare med överenskomna framtida betalningar
som motprestation. Varan övergår i köparens ägo omedelbart, även om den
enligt lag förblir säljarens eller finansiärens egendom som säkerhet eller
garanti tills alla överenskomna betalningar har erlagts. Avbetalning
begränsas vanligen till varaktiga konsumtionsvaror, och de flesta köpare
är hushåll. Finansiärer av avbetalningskontrakt är vanligen fristående
institutionella enheter som verkar i nära samarbete med säljare av varaktiga
varor.
BEHANDLING I KONTOSYSTEMET
Operationell leasing
6. En varaktig vara som har köpts för att hyras ut är del av uthyrarens fasta
bruttokapitalbildning (P.51) och redovisas som en fast kapitaltillgång
(AN.III) i uthyrarens balansräkning under hela sitt ekonomiska liv. Senare
kapitalförslitning (K.1) avseende den varaktiga varan registreras i
uthyrarens konton.
Hyresbetalningar som erhålls av en uthyrare noteras i dennes produktions-
konto somproduktion (P.1)av hyres(leasing)tjänster. Om hyrestagaren är en
producent är hyresbetalningarna del av dennes insatsförbrukning (P.2). När
hyrestagaren är ett hushåll i rollen av slutkonsument, är hyresbetalningarna
del av hushållets utgift för slutlig konsumtion (P.3).
7. I NACE Rev. 1 klassificeras operationell leasing av fast egendom till
aktivitetsartikel 70.20 Uthyrning av egna fastigheter. Operationell leasing
av andra varaktiga varor klassificeras till avdelning 71 Uthyrning av fordon
och maskiner utan bemanning samt av hushållsartiklar och varor för
personligt bruk. Operationell leasing omfattar inte uthyrning av maskiner
och utrustning med personal för drift, vilken klassificeras i enlighet med de
tjänster som tillhandahålls av utrustningen och personalen. Så t.ex.
klassificeras uthyrning av lastbil med förare till aktivitetsart 60.24
Vägtransport av gods. Institutionellt är aktiebolag som sysslar med
operationell leasing klassificerade till sektor S.11 Icke finansiella företag,
men uthyrare inom operationell leasing kan också hittas i sektor S.14
Hushåll.
Om uthyraren är inhemskmedan hyrestagaren är utländsk , visas hyres-
betalningar som export av tjänster (P.62). Eftersom den uthyrda varan
noteras på den inhemska enhetens (uthyrarens) balansräkning, redovisas
varan inte på utlandskontot. Om uthyraren är utländsk medan hyrestagaren
är inhemsk, registreras hyresbetalningar som import av tjänster (P.72). I
detta fall anses inte varan själv ingå i det ekonomiska territoriet (endast dess
tjänster gör det). Den uthyrda varan noteras sålunda varken på utlandskontot
eller på något annat konto.
Finansiell leasing
8. Om hyrestagaren är en producent redovisas den varaktiga varan som fast
bruttokapitalbildning (P.51) för hyrestagaren i början av hyresperioden.
Över hela hyresperioden (om hyrestagaren inte försummar hyresbetal-ningarna) visas varan som en fast tillgång (AN.III) i hyrestagarens
balansräkning. Senare kapitalförslitning (K.1) redovisas i hyrestagarens
konton. Vid slutet av hyresperioden endera a köper hyrestagaren varan till
dess restvärde och den står kvar i hyrestagarens balansräkning, eller b
återgår varan till uthyraren och den noteras som en negativ fast
bruttokapitalbildning hos hyrestagaren och lämnar sålunda hyrestagarens
balansräkning, och kan föras in i uthyrarens balansräkning eller en tredje
persons, till vilken uthyraren har sålt vidare.
9. Om hyrestagaren är ett hushåll i rollen av slutlig konsument, behandlas den
varaktiga varan som om den köpts av hyrestagaren för slutlig konsumtion i
början av hyresperioden. Det betyder att köparenspris för den hyrda varan är
del av hyrestagarens utgift för slutlig konsumtion (P.3) i början av
hyresperioden och att varan endast noteras som en varaktig konsumtions-
vara i minnesposten till hyrestagarens balansräkning.
Ett lån (F.4) till uthyraren tillräknas hyrestagaren. Värdet av lånet är
köparens pris för den uthyrda varan plus kostnader för ägarbyte (om det är
några). Det utestående tillräknade lånet (AF.4) visas i uthyrarerns och
hyrestagarens balansräkningar som en finansiell tillgång respektive skuld.
Hyresbetalningar anses utgöras av två element, återbetalning av lånebelopp
(F.4) och ränta (D.41), med en slutlig återbetalning som sammanfaller med
upphörandet av det finansiella uthyrandet (leasing).1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 351
▼B
10. Räntan på det tillräknade lånet bestäms implicit så att ackumulerade
åtebetalningar över hyresperioden blir exakt lika med värdet av lånet. När
hyresbetalningarna är konstanta från period till period, kommer räntedelen
av hyran att minska över tiden, medan återbetalningsdelen kommer att öka
med motsvarande belopp, som för ett lån med lika stora avbetalningar. När
värdet av lånet, hyran och längden av hyresperioden är kända för varje
kontrakt kan räntesatsen, räntebetalningarna och återbetalningsbeloppen lätt
beräknas med hjälp av en standardformel. När detaljerade uppgifter om
varje hyreskontrakt inte är tillgängliga, vilket ofta är fallet i praktiken,
måste rimliga antaganden göras för att klara av dessa beräkningar. I många
länder behandlar affärsbokföringen finansiell leasing på ett sätt som liknar
det som här har beskrivits, vilket underlättar datasituationen.
11. Verksamheten för uthyrare inom finansiell leasing är finansiell förmedling.
Vanligen tar uthyrare inte ut någon direkt avgift för sina förmed-
lingstjänster. Deras produktion är därför huvudsakligen eller enbart
finansiella förmedlingstjänster som mäts indirekt (FISIM), beräknad på
samma sätt som för förmedlare av andra finansiella tjänster
►M1 ◄(1). En del uthyrare inom finansiell leasing ådrar
sig skulder till andra oberoende enheter i de fall förfallen ränta kan
observeras och beräkningen av FISIM är okomplicerad. Andra uthyrare
inom finansiell leasing ådrar sig skulder enbart till sina moderföretag i de
fall förfallen ränta kan vara svår att observera. I det senare fallet kan det bli
nödvändigt att uppskatta summan av förfallen ränta genom att använda en
ändamålsenlig räntesats.
Företag inom finansiell leasing klassificeras till den institutionella
delsektorn S.123 Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och
pensionsinstitut. Aktivitetsklassificeringen är NACE Rev. 1 aktivitetsartikel
65.21 Finansiell leasing.
12. ENS behandling av finansiell leasing innebär att den uthyrda varan inte
redovisas på något av uthyrarens konton. Det är inte av någon betydelse för
behandlingen av varan i sig om uthyraren är inhemskeller utländsk . Om
producenten eller säljaren av varan är inhemskmedan hyrestagaren är
utländskbehandlas varan som exporterad (P.61) när hyrestagaren tar den i
besittning, dvs. i början av hyresperioden. Om producenten/säljaren är
utländskmedan hyrestagaren är inhemsk , anses varan som importerad
(P.71) när hyresperioden börjar.
Avbetalning
13. Den varaktiga varan registreras som om den var köpt av köparen den dag
han tar den i besittning till det pris som köparen skulle ha betalt i en
transaktion med kontant betalning. Köparen får ett tillräknat lån (F.4/AF.4)
med identiskt värde. ENS delar upp betalningarna från köparen till
finansiären i dels återbetalning av lånebeloppet (F.4), dels räntbetalningar
(D.41), genom att använda samma metod som tillämpades för finansiell
leasing.
Den produktionsaktivitet som utförs av finansiärer av avbetalningsköp är
finansiell förmedling. Eftersom de vanligen inte tar ut en direkt avgift för
sina tjänster, utgörs deras hela produktion av finansiella förmedlingstjänster
som mäts indirekt (FISIM), beräknad som erhållen kapitalinkomst minus
förfallen ränta, med undantag av all kapitalinkomst som erhålls från eget
kapital. Liksom i fallet finansiell leasing kan den förfallna räntan vara svår
att observera och måste då uppskattas.
14. I NACE Rev. 1 klassificeras finansiärer av avbetalningsköp till aktivitets-
artikel 65.22 Annan kreditgivning. Avbetalningsföretag klassificeras till den
institutionella underavdelningen S.123 Övriga finansinstitut utom
försäkringsföretag och pensionsinstitut, men finansiärer av avbetalnings-
kontrakt kan också hittas i avdelning S.41 Hushåll.
Om köparen är utländsk medan finansiären är inhemsk, behandlas varan
som exporterad (P.61) när köparen tar den i besittning. I detta fall ger
finansiären den utländska enheten (köparen) ett lån (F.4/AF.4). Om köparen
är en inhemskenhet medan finansiären inte är det, registreras varan som
importerad (P.71) när den levereras till köparen, som samtidigt erhåller ett
lån (F.4/AF.4) från den utländska finansiären. Återbetalning av lånebelopp
(F.4) och räntebetalningar (D.41) behandlas på samma sätt som beträffande
finansiell leasing innefattande utländska enheter.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 352
(1) För ytterligare detaljer, se kapitel III, paragraf 3.63.
▼B
BILAGA III
FÖRSÄKRING
INLEDNING
1. Det finns två huvudtyper av försäkring: social trygghetsförsäkring och övrig
försäkring.
Social trygghetsförsäkring kan indelas i
a) offentliga socialförsäkringssystem,
b) privata fonderade sociala trygghetsförsäkringsystem, och
c) ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av
arbetsgivare.
Övrig försäkring kan indelas i
a) övrig livförsäkring, och
b) övrig skadeförsäkring.
Återförsäkring och serviceverksamhet avseende försäkring behandlas i
särskilda avsnitt i denna bilaga. Dessa former är främst knutna till övrig
försäkring, med de kan också vara knutna till social trygghetsförsäkring.
DEFINITIONER
Social trygghetsförsäkring
2. Sociala trygghetsförsäkringssystem är sådana system, där sociala avgifter
erläggs av anställda eller andra individer, eller å deras vägnar av
arbetsgivarna, för att säkerställa rättigheter till sociala trygghets-
försäkringsförmåner för anställda eller andra avgiftserläggare eller för
deras anhöriga eller efterlevande. Sociala trygghetsförsäkringssystem täcker
sociala risker och behov(1). I motsats till socialhjälp och sociala bidrag är
sociala trygghetsförsäkringsförmåner betingade av deltagandet i ett socialt
trygghetsförsäkringssystem.
3. Sociala trygghetsförsäkringssystem är ofta organiserade i kollektiva former,
så att de som deltar inte behöver teckna individuella försäkringar i eget
namn. Emellertid behöver inget hinder föreligga för att teckna individuella
försäkringar i eget namn, något som ibland t.o.m. erfordras. Individuella
försäkringar behandlas som en del av socialförsäkringarna om de täcker
sociala risker och behov och om åtminstone ett av de följande tre villkoren
är uppfyllda:
a) De är obligatoriska, antingen enligt lag eller enligt anställningsvillkor.
b) De är organiserade till förmån för en viss grupp och begränsade till
gruppens medlemmar.
c) En arbetsgivare erlägger premierna å den anställdes vägnar.
Offentliga socialförsäkringssystem
4. Dessa system är inrättade, kontrollerade och finansierade av offentliga
sektorn och omfattar hela samhället eller stora delar av samhället. Offentliga
socialförsäkringssystem kan vara antingen fonderade eller ej fonderade. När
separata fonder kan identifieras är dessa offentlig egendom och tillhör ej
förmånstagarna. Socialförsäkringssystemens inkomster består av avgifter
som erläggs av individer eller av arbetsgivarna å de anställdas vägnar, men
de kan också innefatta transfereringar från andra offentliga organ. Att delta i
socialförsäkringssystem är vanligen men inte alltid obligatoriskt. De
ersättningar som tillfaller individerna är inte nödvändigtvis bestämda med
hänsyn till hur mycket som tidigare erlagts i avgifter.
Det bör noteras att sociala trygghetsförsäkringssystem som offentliga
sektorn inrättat för sina egna anställda inte klassificeras som offentliga
socialförsäkringssystem utan som privata fonderade eller ej fonderade
sociala trygghetsförsäkringssystem.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 353
(1) Jfr kap 4, punkt 4.83-4.86, där sociala risker och behov definieras.
▼B
Privata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem
5. Det finns två kategorier av dessa system. Den första består av system i vilka
sociala avgifter erläggs till försäkringsföretag eller autonoma pensions-
institut, vilka är institutionella enheter som är skilda både från arbetsgivarna
och de anställda. Dessa försäkringsföretag eller autonoma pensionsinstitut
har ansvaret för att administrera de föreliggande fonderna och betala de
sociala förmånerna. Den andra kategorin består av system där arbetsgivaren
gör avsättningar till speciella reserver som bestrider förmånerna. Dessa
reserver är åtskilda från andra reserver, men de utgör ej några från
arbetsgivarna fristående institutionella enheter och de betecknas som icke-
autonoma pensionsfonder.
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbets-
givarna
6. I dessa system gäller att arbetsgivarna betalar sociala förmåner till sina
anställda, tidigare anställda eller deras anhöriga, vilket sker med hjälp av
egna medel och utan att speciella reserver avsatts för ändamålet.
Övrig försäkring
7. Övrig försäkring förser individuella institutionella enheter, som är utsatta
för vissa risker, med finansiellt skydd mot följderna av att vissa
specificerade händelser inträffar. Det är också frågan om en form av
finansförmedling, i vilken medel erlagts av försäkringstagarna och
investerats i finansiella eller andra tillgångar, vilka avsatts som tekniska
reserver för att kunna möta de framtida krav, som uppstår när de i
försäkringsbreven specificerade händelserna har inträffat.
Övrig försäkring som tecknats av hushåll kan avse samma slags risker och
behov som de som täcks av de sociala trygghetsförsäkringssystemen. Övrig
försäkring som tecknats av hushåll skiljer sig dock från social trygg-
hetsförsäkring genom att de tecknats på det individuella hushållets eget
initiativ och för dess egen förmån, oberoende av både arbetsgivare och det
offentliga.
Övrig livförsäkring
8. När det gäller övrig livförsäkring består försäkringstagarna enbart av
inhemska eller utländska hushåll. Försäkringstagaren gör vanliga premie-
betalningar till en försäkringsgivare mot att denne i gengäld tillhandahåller
en förmån att vid ett datum som antingen är givet eller som, då
försäkringstagaren avlider, inträffar tidigare. Om försäkringstagaren säger
upp försäkringen före dess förfallodag är denne berättigad till ett begränsat
förmånsvärde. En förmån betalas alltså alltid till en försäkringstagare eller
till dennes efterlevande. Försäkringsinstrument som ger en förmån om
dödsfall inträffar inom en given period men ej annars, vanligen benämnd
temporär dödsfallsförsäkring, betraktas inte som övrig livförsäkring utan
hänförs till övrig skadeförsäkring. I praktiken är det inte alltid möjligt för
försäkringsgivarna att skilja dessa försäkringar från övriga livförsäkringar
beroende på försäkringsföretagens kontosystem. I dessa fall får av praktiska
skäl temporära dödsfallsförsäkringar behandlas som vanlig livförsäkring.
En livförsäkringsfordran kan erläggas antingen som ett engångsbelopp eller
som en årlig ersättning. Beloppet kan vara fast eller kan variera med hänsyn
till de inkomster som genereras av de under försäkringsperioden investerade
premiemedlen ( with profit policies [övers. anm: svenskt begrepp är ännu ej
etablerat men i lagförslaget används ”försäkring med bonusrätt” alt. är
”försäkring med rätt till återbäring”]). En speciell form av sådant instrument
är unit-link försäkringar, för vilka utfallen varierar med hänsyn till värdet av
en särskild fond.
Övrig skadeförsäkring
9. Vid övrig skadeförsäkring kan alla slag av institutionella enheter utgöra
försäkringstagare. Övrig skadeförsäkring innefattar temporär dödsfallsförsä-
kring och försäkring mot varje annan risk än dödsfall, t.ex. olyckor,
sjukdom, bränder. Fordringarna erläggs vanligen som engångsbelopp, men
kan också betalas årligen. Fordran betalas inte alltid vid övrig skadeförsä-
kring. Normalt är antalet fordringshavare betydligt mindre än antalet
försäkringstagare. För en individuell försäkringstagare saknas även på lång
sikt samband mellan erlagda premier och erhållna försäkringsfordringar.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 354
▼B
Återförsäkring
10. Ett försäkringsföretag med åtaganden gentemot försäkringstagarna kan ofta
överföra några av de risker detta innebär på andra försäkringsföretag. Dessa
transaktioner mellan försäkringsföretagen kallas återförsäkring.
Både liv- och skadeförsäkringsföretag kan använda sig av återförsäkrings-
transaktioner. De försäkringsföretag som åtar sig återförsäkring kan också
ha åtaganden mot försäkringstagare, alternativt kan de vara specialiserade
som återförsäkringsföretag.
Finansiella serviceföretag för försäkring
11. Som serviceföretag för försäkring räknas de enheter som bedriver
verksamhet, som nära anknyter till försäkring men utan att de själva gör
några riskåtaganden. Serviceföretag för försäkring omfattar särskilt
a) försäkringsmäklare,
b) privata intresseorganisationer som betjänar försäkringsföretag och
pensionsinstitut, och
c) enheter vars huvudsakliga verksamhet är att utgöra övervaknings-
myndighet för försäkringsföretag och pensionsinstitut och för
försäkringsmarknaden.
BEHANDLING I KONTOSYSTEMET
12. För att underlätta framställningen koncentreras beskrivningen som görs
nedan av de olika typerna av försäkring till de fall där enbart inhemska
subjekt är berörda. I slutet av varje stycke behandlas de speciella
omständigheter som uppstår när även utländska subjekt är berörda.
Social trygghetsförsäkring
Offentliga socialförsäkringssystem
13. Den produktion som görs av de organ som administrerar dessa system är en
del av offentliga sektorns produktion, värderad till produktionskostnad.
Följaktligen beräknas ej någon försäkringstjänst för dessa socialförsäkrings-
system.
Arbetsgivarnas avgifter till offentliga socialförsäkringssystem (D.121)
behandlas som en del av löner och kollektiva avgifter, och är förda som
kostnad för arbetsgivarens sektor i kontot för inkomstbildning och som
intäkt för hushållen i kontot för allokering av primärinkomster. Arbets-
givarnas avgifter återkommer i kontot för sekundär inkomstfördelning som
en del av arbetsgivarnas faktiska sociala avgifter (D.6111), erlagda av
hushållen och mottagna av det offentliga. De anställdas egenavgifter
(D.6112) och avgifter från egenföretagare och icke anställda (D.6113)
registreras också i kontot för sekundär inkomstfördelning som erlagda av
hushållen och mottagna av det offentliga. Kontanta social-
försäkringsförmåner (D.621) bokförs i kontot för sekundär
inkomstfördelning som kostnad för offentliga sektorn och intäkt för
hushållen, medan socialförsäkringsförmåner in natura förs i posterna
D.6311 och D.6312 som kostnad för det offentliga och intäkt för hushållen
i kontot för omfördelning av inkomster in natura.
14. De enheter som administrerar offentliga socialförsäkringssystem hänförs till
delsektor S.1314 Socialförsäkring. Den aktivitetsklassificering som gäller
enligt NACE Rev. 1 är undergrupp 75.30 Obligatoriska socialförsäkrings-
aktiviteter.
När en inlänning arbetar för en utländskarbetsgivare förs dennes avgifter
som kostnad för utlandet i utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar. Om den anställde också deltar i det utländska sociala
trygghetsförsäkringssystemet skall alla intäkter och kostnader som normalt
gäller offentliga sektorn föras som intäkter och kostnader för utlandet, och
redovisas på utrikeskontot förprimära inkomster och löpande transferer-
ingar. Emellertid anses i ENS sociala transfereringar in natura bara
förekomma mellan inhemska enheter. Alla förmåner från utländska
socialförsäkringssystem till inlänningar förs därför per definition somsociala förmåner andra än in natura (D.62).
Nären utlänning arbetar för en inhemskarbetsgivare försdennesbidrag som
intäkt för utlandet i utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar. Om en utlänning omfattas av det inhemska social-
försäkringssystemet skall transaktionerna mellan den anställde och den
offentliga sektorn bokföras på utrikeskontot för primära inkomster och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 355
▼B
löpande transfereringar. Per definition betraktas alla förmåner till utländska
anställda som sociala förmåner andra än in natura (D.62).
Ett exempel på de flöden som registreras för offentliga socialförsäkrings-
system finns i tabell AI.1.
Privata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem
15. System, som finansieras genom autonoma fonder behandlas annorlunda än
system finansierade genom icke-autonoma fonder. För autonoma fonder
beräknas försäkringstjänsten som
totala faktiska intjänade avgifter,
plus totala kompletterande bidrag,
minus försäkringsförmåner
minus ökningar (plus minskningar) i pensionsfondsreserver.
16. Alla fyra posterna i ekvation (A) redovisas exklusive kapitalvinster eller
förluster. Totala kompletterande bidrag är identiska med kapitalinkomster
som hänförs till försäkringstagarna, vilket är inkomster intjänade av privata
socialförsäkringsfonder genom placering av tekniska reserver och pensions-
reserver. I ENS betraktas dessa reserver som tillhörande försäkringstagarna,
som därför erhåller de inkomster som dessa reserver genererar.
Försäkringstjänsten förs som produktion (P.1) för de autonoma fonderna
och som konsumtionsutgift (P.3) för hushållen.
Försäkringstjänster beräknas inte för icke-autonoma fonder. Kostnaderna för
att administrera dessa fonder inkluderas i de olika kostnadsposterna i
arbetsgivarnas produktionskonto.
17. De återstående transaktionerna behandlas lika i autonoma och icke-
autonoma fonder. Arbetsgivarnas faktiska avgifter (D.121) visas som en
del av löner och kollektiva avgifter, som kostnad för arbetsgivarsektorn i
kontot för inkomstbildning och som intäkt för den anställdes hushåll i
kontot för allokering av primära inkomster. Arbetsgivarsektorn kan avse
varje institutionell sektor, inklusive offentliga sektorn och hushållen, i
egenskap av arbetsgivare. Kapitalinkomster som hänförts till försäkrings-
tagarna (del av D.4) förs i kontot för allokering av primära inkomster som
kostnad för den sektor där fonderna ingår och som intäkt för hushållen. De
inhemska autonoma fonderna förs till delsektorn för försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S.125). Icke-autonoma fonder förs uppenbarligen till
samma sektor som arbetsgivaren. I NACE Rev. 1 klassificeras pensions-
institutens aktivitet i undergrupp 66.02 Pensionsfondering.
18. Arbetsgivarnas faktiska kollektiva avgifter redovisas åter i kontot för
sekundär inkomstfördelning som del av D.6111, i form av kostnad för
hushållen och intäkt för den sektor där fonderna ingår. De anställdas
egenavgifter (D.6112) och avgifter från egenföretagare och icke anställda
(D.6113) redovisas också i kontot för sekundär inkomstfördelning som
kostnad för hushållen och intäkt för den sektor där fonderna ingår. De
avgifter som betalas av anställda och av egenföretagare och ej förvärvsar-
betande är lika med de direkta betalningarna plus de kapitalinkomster som
hänförts till försäkringstagarna exklusive avgifterna för försäkringstjänster
(som är lika med noll för de icke-autonoma fonderna). Privata fonderade
sociala avgifter, inklusive pensioner, förs på kontot för sekundär
inkomstfördelning som kostnad för fonderna och intäkter för hushållen.
Per definition betraktas alla privata fonderade sociala avgifter som del av
D.62, sociala förmåner andra än in natura.
19. Registrering i kontot för finansiella transaktioner består av två kompo-
nenter:
a) Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (F.62), som innefattar alla skillnader mellan erlagda avgifter
och intjänade avgifter och mellan försäkringsförmåneroch erhållna
förmåner(1). Enligt konvention redovisas denna del som en förändring
(om nödvändigt negativ) i fondens skulder och hushållens tillgångar.
b) Hushållens nettofordran i pensionsfonder (F.612), som också redovisas
som en förändring (om nödvändigt negativ) i fondens skulder och1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 356
(1) Faktiska intjänade avgifter, som täcker risker som ådragits under den löpande perioden
avviker vanligen från faktiskt erlagda avgifter. De senare täcker ofta risker som ådragitsbåde under den löpande och efterföljande perioder. På motsvarande sätt ärförsäkringsförmåner ej alltid lika med erhållna förmåner. Förmåner som hänger sammanmed en händelse under en bokföringsperiod kan komma att bli utbetalda under en senare
period.
▼B
hushållens tillgångar. Denna del motsvarar arbetsgivarnas och de
anställdas avgifter för pensioner, som det redovisas i kontot för sekundär
inkomstfördelning, minus pensioner förfallna till betalning.
20. Som en följd av att de noterats i kontot för finansiella transaktioner
förekommer F.612 och F.62 i hushållens balansräkningar (som en tillgång)
och i fondernas (som en skuld).
I kontot för användning av disponibel inkomst bokförs en justering för
värdeförändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver (D.8) som
intäkt för hushållen och kostnad för fonderna. Denna notering är identisk
med den andra komponenten av noteringen i kontot för finansiella
transaktioner.
Arbetsgivare och offentliga sektorn gör tillfälligtvis extraordinära inbetal-
ningar till privata sociala trygghetsförsäkringsfonder för att därigenom öka
dessa fonders reserver. Sådana betalningar redovisas i kapitalkontot som
andra kapitaltransfereringar (D.99) och då som kostnad för arbetsgivarsek-
torn eller den offentliga sektorn och intäkt för fondens sektor. Eftersom de
sociala trygghetsförsäkringsfondernas reserver behandlas som om de vore
ägda av hushållen, måste en motsvarande justering göras mellan fondens
sektor och hushållen. Denna justering redovisas som andra kapitaltransfe-
reringar (D.99), då som kostnad för fondsektorn och intäkt för hushållen.
21. Om en inhemskanställd arbetar för en utländskarbetsgivare, förs
arbetsgivarens faktiska kollektiva avgifter (D.121) som en del av löner
och kollektiva avgifter, i form av en kostnad för utlandet och en intäkt för
hushållen. När arbetsgivaren är utländsk blir också icke-autonoma sociala
trygghetsförsäkringsfonder utländska, medan autonoma fonder kan vara
antingen inhemska eller utländska. Om den anställde är ansluten till en
utländskfond redovisas alla flöden mellan hushållet och fondsek torn som
transaktioner mellan hushållen och utlandet. Försäkringstjänsten (som då
gäller autonoma utländska fonder) redovisas som import av tjänster (P.72).
Förändringen i nettofordringar på försäkringstekniska reserver (F.6)
redovisas på kontot för finansiella transaktioner för utlandet, medan övriga
flöden redovisas på utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar.
22. Om en utländskanställd arbetar för en inhemskarbetsgivare utgör
arbetsgivarens faktiska kollektiva avgifter (D.121) en del av löner och
kollektiva avgifter, i form av en kostnad för arbetsgivarens sektor och en
intäkt för utlandet. Om den utländske anställde är ansluten till en inhemsk
social trygghetsförsäkringsfond är förekommande försäkringstjänster en
export av tjänster (P.62). Alla andra flöden mellan fonden och den anställde
förs mellan fondsektorn och utlandet.
I synnerhet när utländska enheter är inblandade är inte alltid det nödvändiga
dataunderlaget tillgängligt. Beräkningen av några av de poster som behöver
bokföras måste då ibland baseras på antaganden.
Ett exempel på de flöden som redovisas för privata fonderade sociala
trygghetsförsäkringssystem visas i tabell AI.2.
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem administrerade av arbetsgivare
23. På samma sätt som för system finansierade med icke-autonoma fonder är
administrationskostnaderna för ej fonderade system inkluderade i de olika
kostnadsposterna i arbetsgivarens produktionskonto. Någon
försäkringstjänst beräknas sålunda inte.
Eftersom ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem ej utgör någon
separat institutionell enhet, skild ifrån ifrågavarande arbetsgivare, sker alla
transaktioner mellan arbetsgivarsektorn och hushållssektorn.
24. I ENS anses en arbetsgivare som adminstrerar ett ej fonderat system göra en
tillräknad avgiftsbetalning till systemet på de anställdas vägnar. Denna
tillräknade sociala trygghetsförsäkringsavgift (D.122) är en del av löner och
kollektiva avgifter och redovisas som kostnad för arbetsgivaren på kontot
för inkomstbildning och som intäkt för hushållen på kontot för allokering av
primära inkomster. Arbetsgivarens tillräknade avgift visas igen i kontot för
sekundär inkomstfördelning i post D.612, då som kostnad för hushållen och
intäkt för arbetsgivaren. Storleken på denna avgift måste fastställas med
ledning av arbetsgivarens förpliktelser att i framtiden tillhandahålla
förmåner. I praktiken kan avgiften vanligen sättas lika med de under
perioden utbetalda förmånerna.
25. Faktiska avgifter från de anställda redovisas när de förekommer som del av
D.6112, i form av kostnad för hushållen och intäkt för arbetsgivarens sektor.
I kontot för sekundär inkomstfördelning redovisas också pensioner och
andra förmåner som del av D.62, i form av intäkter för hushållen och
kostnader för arbetsgivaren.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 357
▼B
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem tillhör uppenbarligen
samma institutionella sektor som arbetsgivaren. I NACE Rev. 1 betraktas
de som stödverksamhet.
26. Om en inlänning arbetar för en utländskarbetsgivare, som administrerar ett
ej fonderat socialt trygghetsförsäkringssystem sker alla transaktioner mellan
hushållen och utlandet, i form av redovisning i utrikeskontot för primära
inkomster och löpande transfereringar. Om en utlänning arbetar åt en
inhemsk arbetsgivare, somadministerar ett sådant system, skertransaktioner
mellan utlandet och arbetsgivarens sektor och redovisas i utrikeskontot för
primära inkomster och löpande transfereringar.
Ett exempel på de flöden som registreras för ej fonderade sociala
trygghetsförsäkringssystem som administreras av arbetsgivaren visas i
tabell AI.3.
Övrig försäkring
27. Produktionen av tjänster från övrig försäkring, såväl liv- som skadeförsä-
kring, beräknas som
faktiskt intjänade premier,
plus premietillägg,
minus försäkringsersättningar
minus ökning (plus minskning) av livförsäkringsreserver mot
utestående risker och reserver i with profit -försäkringar.
28. Faktiskt intjänade premier är de faktiska premier, som täcker de risker som
ådragits under den aktuella perioden. Faktiskt intjänade premier skiljer sig
vanligen från faktiskt erhållna premier, eftersom de sistnämnda ofta täcker
risker som ådrages både under den löpande och efterföljande perioder.
Premietillägg är identiskt med de kapitalinkomster som tilldelats
försäkringstagarna, vilket motsvarar hela den inkomst som försäkringsföre-
tagen erhållit genom att investera de försäkringstekniska reserverna,
exklusive varje inkomst från investering av egna fonder. Försäkringstek-
niska reserver innehåller två komponenter: a Förskottsbetalning av premier
och reserver gentemot utestående fordringar, som uppstår genom skillnaden
mellan intjänade premier och erlagda premier respektive mellan erhållna
ersättningar och försäkringsersättningar och b livförsäkringsreserver mot
utestående risker och reserver för with-profit -försäkringar. Den senare
komponenten avser endast livförsäkring. Försäkringstekniska reserver
investeras vanligen i finansiella tillgångar, som ger intäkter i form av
räntor och utdelning. Dessa reserver kan emellertid också investeras i fast
egendom, i vilket fall inkomsterna erhålles som driftsöverskott.
29. Försäkringsersättningar täcker försäkringsfall som inträffat under den
löpande perioden. Ofta betalas inte ersättningar förrän under en period
som är senare än den då försäkringsfallen inträffat. Försäkringsersättningar
är därför inte samma som erhållna ersättningar.
Ändringar i livförsäkringsreserver mot utestående risker och reserver för
with profit -försäkringar består av avsättningar som görs till livförsäkrings-
reserver mot utestående risker och reserver för with profit -försäkringar för
att bygga upp de kapitalsummor, som är garanterade enligt försäkringsin-
strumenten. Dessa reserver berör bara livförsäkring.
Alla fyra posterna i ekvation (B) skall mätas exklusive kapitalvinster och
förluster.
Övrig livförsäkring
30. Totala produktionen för övrig livförsäkring skall beräknas enligt ekvation
(B) och redovisas i post P.1 i produktionskontot för delsektorn
försäkringsföretag och pensionsfonder. Bortsett från den del som berör
utländska hushåll används produktionen från övrig livförsäkring enbart som
slutlig konsumtion av inhemska hushåll. Produktionen av livförsäk-
ringstjänster skall fördelas mellan hushåll och utlandet i proportion till
premiebetalningarna för inhemska resp. utländska hushåll. Livförsäk-
ringstjänster som konsumeras av inlänningar förs som en del avhushållens slutliga konsumtion (P.3), medan de tjänster som konsumeras
av utländska hushåll är en del av exporten av tjänster (P.62).
31. Ytterligare två transaktioner registreras för övrig livförsäkring. I kontot för
allokering av primära inkomster redovisas kapitalinkomster vilka tilldelats
försäkringstagarna (del av D.4) som kostnad för försäkringsföretagens
sektor och som intäkt för hushållen. I kontot för finansiella transaktioner1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 358
▼B
redovisas posten hushållens nettofordringar i form av livförsäkringsreserver
som en förändring (om nödvändigt negativ) i hushållens tillgångar och
livförsäkringsföretagens skulder. Förändringen i hushållens nettofordringar
beror på alla förändringar i livförsäkringsreserver, både tekniska reserver
(F.62) och livförsäkringsreserver mot utestående risker och reserver för with
profit-försäkringar (F.611). Förändringen i nettofordringarna är därför lika
med faktiska erlagda premier (ej intjänade) plus premietillägg minus
erhållna ersättningar (ej försäkringsersättningar) och minus
försäkringsjänster.
32. På grund av dessa noteringar i kontot för finansiella transaktioner redovisas
F.611 och F.62 också i balansräkningarna för hushållen som tillgång och för
försäkringsgivarna som skuld.
Liksom för försäkringstjänsten skall kapitalinkomster som tilldelats
försäkringstagarna (= premietilläggen) fördelas mellan hushållen och
utlandet i proportion till premierna.
Institutionellt klassificeras livförsäkringsföretagen i S.125 Försäkringsföre-
tag och pensionsinstitut. Aktivitetsklassificeringen enligt NACE Rev. 1 är
undergrupp 66.01 Livförsäkring.
33. När ett inhemskt livförsäkringsföretag producerar tjänster åt ett utländskt
hushåll redovisas försäkringstjänsten som export av tjänster (P.62). Kapi-
talinkomster som tilldelats försäkringstagarna redovisas som kostnad för
försäkringssektorn och intäkt för utlandet i utrikeskontot för primärin-
komster och löpande transfereringar. Förändringen i utländska hushålls
nettofordringar i form av livförsäkringsreserver redovisas i kontot för
finansiella transaktioner för utlandet som en förändring i utlandets tillgångar
och i livförsäkringssektorns skulder.
När inhemska hushåll tecknar försäkringsskydd hos utländska livförsäk-
ringsgivare är bokföringen i princip rätlinjig: försäkringstjänsten redovisas
som import av tjänster (P.72), tilldelade kapitalinkomster förs i utrikes-
kontot för primärinkomster och löpande transfereringar som kostnad för
utlandet och intäkt för hushållen och förändringen i nettofordringar visas
som en förändring i hushållens tillgångar och utlandets skulder. De
uppgifter som skulle erfordras för att beräkna dessa poster är emellertid
normalt ej tillgängliga, vanligen är endast de erlagda premierna kända. Det
är därför nödvändigt att göra antaganden, t.ex. genom att applicera de
relationer som gäller för inhemska försäkringsgivare mellan
försäkringstjänst och premier respektive mellan tilldelade kapitalinkomster
och premier på de premier som erläggs av inhemska hushåll till utländska
livförsäkringsgivare.
Ett exempel på de flöden som registreras för övrig livförsäkring visas i
tabell AI.4.
Övrig skadeförsäkring
34. Produktionen för skadeförsäkringsföretag beräknas enligt ekvation (B) och
redovisas i produktionskontot för delsektorn försäkringsföretag och
pensionsinstitut. Tjänster från skadeförsäkring kan användas som insatsför-
brukning (P.2) av varje inhemsk sektor, som slutlig konsumtion av
hushållen när de ingår i hushållens slutliga konsumtionsutgifter (P.3), eller
som export (P.62). Skadeförsäkringstjänster skall fördelas på branscher.
Ekvation (B) skall användas för att beräkna det totala värdet av pro-
duktionen av skadeförsäkring. Denna produktion skall sedan fördelas på
användarsektor och bransch i proportion till de premier som erläggs av varje
sektor. Alla inhemska sektorer utom hushållen använder dessa tjänster som
insatsförbrukning, medan hushållen använder dem både för insatsförbruk-
ning och för slutlig konsumtion. Hushållens användning av
skadeförsäkringstjänster skall fördelas på insatsförbrukning och konsumtion
i proportion till de erlagda premierna. Premier som klart hänger samman
med produktionsverksamheten i personliga företag skall anses relaterade till
insatsförbrukning, medan de återstående premierna som erläggs av
hushållen skall anses vara relaterade till slutlig konsumtion.
35. I kontot för allokering av primära inkomster redovisas kapitalinkomster
tilldelade försäkringstagarna som del av D.4, i form av kostnader för
försäkringssektorn och intäkter för försäkringstagarens sektor. Idealt skulle
kapitalinkomsterna tilldelas försäkringstagarna i proportion till de reserver
som tilldelats varje försäkringstagarsektor, men detta är knappast möjligt i
praktiken. Kapitalinkomster skall därför tilldelas försäkringstagarna i
proportion till de premier som varje berörd sektor faktiskt erlägger.
36. I kontot för sekundär inkomstfördelning redovisas intjänade nettopremier
som kostnad för alla försäkringstagarsektorerna och intäkt för försäkrings-
sektorn. Intjänade nettopremier beräknas som faktiska premier plus1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 359
▼B
kapitalinkomster tilldelade försäkringstagarna minus värdet av använda
skadeförsäkringstjänster. Enligt ekvation (B) är intjänade nettopremier lika
med fordringar tillgodo(1). I kontot för sekundär inkomstfördelning visas
också försäkringsersättningar som kostnad för försäkringssektorn och intäkt
för alla sektorer med försäkringstagare. Både intjänade nettopremier och
försäkringsersättningar utgör del av post D.7, Övriga löpande transferer-
ingar.
Några ersättningar uppstår till följd av förluster eller skador som
försäkringstagaren åsamkar egendom eller personer tillhöriga en tredje
part. I sådana fall registreras de gällande fordringarna som utbetalda från
försäkringsföretagen direkt till den skadelidande sektorn, utan att indirekt
föras via försäkringstagarens sektor.
37. I kontot för finansiella transaktioner redovisas försäkringstagarnas
förändrade nettofordringar i form av skadeförsäkringsreserver som en
ändring av tillgångarna för försäkringstagarsektorerna och en ändring av
skulderna för försäkringssektorn. Förändringen i nettofordringar, klassifi-
cerad som F.62, beror på förskottsbetalningar av intjänade premier och
reserver gentemot utestående fordringar. F.62 finns också som en skuld i
skadeförsäkringsföretagens balansräkning och som tillgång i försäkring-
stagarens.
Skadeförsäkringsföretagen ingår i NACE Rev. 1 i undergrupp 66.03.
Skadeförsäkring. Den institutionella sektorn är S.125 Försäkringsföretag
och pensionsfonder.
När utländska enheter tecknar försäkringskydd hos inhemska skade-
försäkringsgivare redovisas försäkringstjänsten som export av tjänster
(P.62). Kapitalinkomster tilldelade försäkringstagarna, intjänade netto-
premier och försäkringsersättningar redovisas samtliga i utrikeskontot för
primära inkomster och löpande transfereringar, medan försäkringstagarnas
nettofordringar i form av skadeförsäkringsreserver visas i kontot för
finansiella transaktioner för utlandet. I detta fall är inte beräkningarna för
utlandet svårare än för de inhemska försäkringstagarsektorerna.
38. När inhemska enheter är försäkrade hos utländska skadeförsäkringsgivare är
dataläget svårare, normalt finns uppgifter bara om erlagda premier och
erhållna ersättningar. En förenklad metod, som bortser från skade-
försäkringsreserver och dithörande tilldelade kapitalinkomster, måste
därför tillgripas:Försäkringstjänsten, som redovisas som import av tjänster
(P.72) beräknas därvid som skillnaden mellan erlagda premier och erhållna
ersättningar(2). Erlagda nettopremier beräknas som erlagda premier minus
service avgift, och är därför lika med erhållna ersättningar. Både erlagda
nettopremier och erhållna ersättningar redovisas i utrikeskontot för primära
inkomster och löpande transfereringar.
Ett exempel på de flöden som registreras för övrig skadeförsäkring visas i
tabell AI.5.
Återförsäkring
39. ENS redovisar återförsäkringstransaktioner på ett enklare sätt än de direkta
försäkringstransaktionerna (varmed avses transaktioner mellan
försäkringsföretag och vanliga försäkringstagare). I stället för att särredo-
visa de olika flöden som förekommer (intjänade premier, fordringar
tillgodo, provisioner etc.), förs återförsäkringstransaktioner helt enkelt
som en tjänst som levereras från återförsäkringsföretag till
direktförsäkringsföretag. Värdet av denna tjänst mäts som saldot av alla
flöden mellan återförsäkringsgivare och direktförsäkringsgivare.
För inhemska liv- och skadeförsäkringsföretag redovisas mottagen
återförsäkringstjänst som produktion (P.1), medan avgiven återförsäk-
ringstjänst redovisas som insatsförbrukning (P.2). Inhemska mottagna
återförsäkringstjänster från utlandet redovisas som export av tjänster
(P.62), medan avgivna återförsäkringstjänster redovisas som import av
tjänster (P.72).
40. För inhemska försäkringsföretag kan uppgifter om produktion och
insatsförbrukning av återförsäkringstjänster erhållas ur försäkringsstati-
stiken. Att beräkna import och export av återförsäkringstjänster kan vara1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 360
(1) Försäkringsersättningar (claims due) består av de ersättningsskyldigheter som avser den
aktuella perioden. Försäkringsersättningar enligt ENS är inte detsamma som försäkring-
sersättningar enligt företagsbokföringen då det sistnämnda även innefattaradministrationskostnader vilka i nationalräkenskaperna utgör del av antingen förbruk-ning eller löner och kollektiva avgifter.
(
2) Om möjligt skall man använda intjänade premier och försäkringsersättningar hellre än
erlagda premier och erhållna ersättningar.
▼B
svårare, och beror på tillgången av och kvaliteten i betalningsbalansstati-
stiken. Nettot av utrikestransaktioner av återförsäkringstjänster kan dock lätt
fastställas från försäkringsstatistik.
Återförsäkringstransaktioner mellan inhemska försäkringsföretag är ofta
konsoliderade. För att vara i överensstämmelse med EC:s direktiv för
försäkring rekommenderas emellertid i ENS att återförsäkringstransaktioner
skall redovisas utan att vara konsoliderade. Skillnader i graden av
konsolidering av återförsäkringstjänster mellan inhemska företag påverkar
emellertid nivån på produktionen av försäkringstjänster, men saldoposter
som förädlingsvärde, driftsöverskott och sparande påverkas inte.
Finansiella serviceföretag för försäkring
41. Produktionen av serviceverksamhet åt försäkring värderas med ledning av
de avgifter eller provisioner som debiteras. När det gäller intresseorgani-
sationer som bedrivs som affärssammanslutningar för försäkringsföretag
och pensionsfonder värderas produktionen enligt de medlemsavgifter som
erläggs av sammanslutningens medlemmar. Denna produktion används som
insatsförbrukning hos medlemmarna.
Institutionella enheter som i huvudsakär ak tiva som serviceföretag för
försäkringsverksamhet klassificeras i S.124 Finansiella serviceföretag.
Aktivitetsklassificeringen enligt NACE Rev. 1 är undergrupp 67.20
Stödverksamhet för försäkring och pensionsfondering.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 361
A.III.1 — Offentliga socialförsäkringssystem
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Konto för
inkomstbildning
155 0 155 8 0 45 4 98 D.121 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter
Konto för allo-
kering av
primära
inkomster
D.121 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 155 155 0 155
Konto för fördel-
ning av
sekundära
inkomster
155 0 155 155 D.6111 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 155 155 0 155
76 0 76 76 D.6112 Anställdas egen-
avgifter 76 76 0 76
32 32 32 D.6113 Egenföretagares
och icke
anställdas sociala
avgifter 32 32 0 32▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 362
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
232 0 232 232 D.621 Kontanta social-
försäkringsför-
måner 232 232 0 232
Konto för
omfördelning av
inkomster in
natura
78 78 78 D.6311 Social-
försäkringsför-
måner in natura,
återbetalningar 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andra social-
försäkringsför-
måner in natura 65 65 65▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 363
A.III.2 — Privata fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikes konto
0 0 P.6 Export av varor
och tjänster 0 0
0 0 P.7 Import av varor
och tjänster 0 0
Produktions-
konto
3 3 P.1 Produktion 3 3 3
Konto för
inkomstbildning
19 0 19 2 0 3 0 14 D.121 Arbetsgivares
fakiska avgifter
för privata
pensionssystem
Konto för allo-
kering av
primära
inkomster
D.121 Arbetsgivares
faktiska avgifter
för privata
pensionssystem 19 19 0 19▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 364
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
12 0 12 12 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 12 12 0 12
Konto för fördel-
ning av
sekundära
inkomster
19 0 19 19 D.121 Arbetsgivares
faktiska avgifter
för privata
pensionssystem 1 18 0 0 0 19 0 19
21 0 21 21 D.6112 Anställdas
avgifter för
privata pensions-
system, netto 1 20 0 0 0 21 0 21
29 0 29 0 0 0 28 1 D.622 Privat fonderede
sociala förmåner 29 29 0 29
Konto för
användning av
disponibel
inkomst 0
3 3 3 P.3 Konsumtionsut-
gift 33
11 0 11 0 0 10 1 D.8 Justering för
förändring i
hushållens netto-
fodran på
pensionsreserver 11 11 0 11▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 365
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Konto för finan-
siella transak-
tioner
11 11 11 F.612 Hushållens
nettofordran i
pensionsfonder 1 10 0 0 11 0 11
1 1 1 F.62 Förskottsbetal-
ning av
försäkringspre-
mier och reserver
för utestående
fordringar 1 1 1▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 366
A.III.3 — Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbetsgivare
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Konto för
inkomstbildning
19 0 19 1 0 5 1 12 D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter
Konto för allo-
kering av
primära
inkomster
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter 19 19 0 19
Konto för fördel-
ning av
sekundära
inkomster
19 0 19 19 D.612 Tillräknade
sociala avgifter 12 1 5 0 1 19 0 19
19 0 19 1 0 5 1 12 D.623 Icke fonderade
sociala
löneförmåner 19 19 0 19▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 367
A.III.4 — Övrig livförsäkring
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikeskonto
0 0 P.6 Export av varor
och tjänster 0 0
0 0 P.7 Import av varor
och tjänster 0 0
Produktions-
konto
4 4 P.1 Produktion 4 4 4
Konto för allo-
kering av
primära
inkomster
7 7 7 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 7 7 0 7
Konto för
användning av
disponibel
inkomst
4 0 4 4 P.3 Konsumtionsut-
gift 44▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 368
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Konto för finan-
siella transak-
tioner
22 0 22 22 F.611 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
server 22 22 0 22▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 369
A.III.5 — Övrig skadeförsäkring
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikes konto
0 0 P.6 Export av varor
och tjänster 0 0
0 0 P.7 Import av varor
och tjänster 0 0
Produktions-
konto
6 6 P.1 Produktion 6 6 64 0 4 0 3 0 0 1 P.2 Insatsförbruk-
ning 44
Konto för allo-
kering av
primära
inkomster
6 6 6 D.44 Kapitalinkomst
tillräknad
försäkringsta-
garna 5 0 0 1 0 6 0 6
Konto för fördel-
ning av
sekundära
inkomster▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 370
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions- och saldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
45 2 43 0 31 4 0 8 D.71 Skade-
försäkringspre-
mier, netto 45 45 45
45 0 45 45 D.72 Skade-
försäkringsford-
ringar 6 0 1 35 0 42 3 45
Konto för
användning av
disponibel
inkomst
2 2 2 P.3 Konsumtionsut-
gift 22
Konto för finan-
siella transak-
tioner
2 0 2 0 2 0 0 0 F.62 Förskottsbetal-
ning av
försäkringspre-
mier och reserver
för utestående
fordringar 2 2 2▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 371
▼B
BILAGA IV
KLASSIFIKATIONER OCH KONTON
KLASSIFIKATIONER
KLASSIFIKATION AV INSTITUTIONELLA SEKTORER (S)
S.1 Totala ekonomin
S.11 Icke-finansiella företagS.11001 Offentligt ägda icke-finansiella företag
S.11002 Nationella privata icke-finansiella företag
S.11003 Utlandskontrollerade icke-finansiella företagS.12 Finansiella företag
S.121 Centralbanker
S.122 Andra monetära finansinstitutS.12201 Offentligt ägda
S.12202 Nationella privata
S.12203 UtlandskontrolleradeS.123 Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och pensions-
institut
S.12301 Offentligt ägda
S.12302 Nationella privata
S.12303 UtlandskontrolleradeS.124 Finansiella serviceföretag
S.12401 Offentligt ägda
S.12402 Nationella privataS.12403 Utlandskontrollerade
S.125 Försäkringsföretag och pensionsinstitut
S.12501 Offentligt ägdaS.12502 Nationella privataS.12503 Utlandskontrollerade
S.13 Offentlig sektor
S.1311 StatenS.1312 Delstater
S.1313 Kommuner
S.1314 SocialförsäkringS.14 Hushåll
S.141 + S.142 Arbetsgivare (inklusive egenföretagare utan anställda)
S.143 AnställdaS.1441 Mottagare av kapitalinkomster
S.1442 Mottagare av pensioner
S.1443 Mottagare av andra transfereringarS.145 Övriga hushåll
S.15 Hushållens ideella organisationer (HIO)
S.2 UtlandetS.21 Europeiska unionen
S.211 Europeiska unionens medlemsstater
S.212 Europeiska unionens institutioner1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 372
▼B
S.22 Tredjeländer och internationella organisationer
KLASSIFIKATION AV TRANSAKTIONER OCH ANDRA FLÖDEN
Transaktioner i varor och tjänster (produkter) (P)
P.1 Produktion
P.11 MarknadsproduktionP.119 Justering för indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM)
P.12 Produktion för egen slutlig användning
P.13 Övrig icke-marknadsproduktion
P.131 Försäljningsinkomster från övrig icke marknadsproduktion
P.132 Annan övrig icke marknadsproduktion
P.2 Insatsförbrukning
P.3 Konsumtionsutgift
P.31 Individuell konsumtionsutgift
P.32 Kollektiv konsumtionsutgiftP.4 Faktisk konsumtion
P.41 Faktisk individuell konsumtion
P.42 Faktisk kollektiv konsumtionP.5 Bruttoinvestering
P.51 Fast bruttoinvestering
P.511 Anskaffning minus avyttring av materiella fasta tillgångarP.5111 Anskaffning av nya materiella fasta tillgångar
P.5112 Anskaffning av befintliga materiella fasta tillgångar
P.5113 Avyttring av befintliga materiella fasta tillgångarP.512 Anskaffning minus avyttring av immateriella fasta tillgångar
P.5121 Anskaffning av nya immateriella fasta tillgångar
P.5122 Anskaffning av befintliga immateriella fasta tillgångarP.5123 Avyttring av befintliga immateriella fasta tillgångar
P.513 Ökning av värdet av icke-finansiella icke producerade till-
gångar
P.5131 Väsentliga förbättringar av icke-finansiella icke producerade
tillgångar
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av icke-finansiella icke producerade
tillgångar
P.52 Lagerinvestering
P.53 Anskaffning minus avyttring av värdeföremål
P.6 Export av varor och tjänsterP.61 Export av varor
P.62 Export av tjänster
P.7 Import av varor och tjänsterP.71 Import av varorP.72 Import av tjänster
Omfördelningstransaktioner (D)
D.1 Löner och kollektiva avgifter
D.11 Egentlig lön1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 373
▼M2
▼B
▼B
D.12 Arbetsgivares kollektiva avgifter
D.121 Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifterD.122 Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifterD.2 Skatter på produktion och import
D.21 Produktskatter
D.211 Mervärdesskatter (skatter av momstyp)D.212 Importskatter och tullar, exklusive momsD.2121 ImporttullarD.2122 Skatter på import, exklusive moms och importtullarD.214 Produktskatter, exklusive moms och importskatter
D.29 Övriga produktionsskatter
D.3 SubventionerD.31 ProduktsubventionerD.311 ImportsubventionerD.319 Övriga produktsubventionerD.39 Övriga produktionssubventioner
D.4 Kapitalinkomst
D.41 RäntaD.42 Inkomst från bolagD.421 Utdelning från bolagD.422 Ägaruttag från kvasibolag
D.43 Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarnaD.45 ArrendenD.5 Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.D.51 InkomstskatterD.59 Övriga löpande skatter
D.6 Sociala avgifter och förmåner
D.61 Sociala avgifterD.611 Faktiska sociala avgifterD.6111 Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifterD.61111 Arbetsgivares obligatoriska faktiska kollektiva avgifterD.61112 Arbetsgivares frivilliga faktiska kollektiva avgifter
D.6112 Anställdas egenavgifter
D.61121 Anställdas obligatoriska egenavgifterD.61122 Anställdas frivilliga egenavgifterD.6113 Egenföretagares och icke anställdas sociala avgifterD.61131 Egenföretagares och icke anställdas obligatoriska sociala
avgifter
D.61132 Egenföretagares och icke anställdas frivilliga sociala avgifterD.612 Tillräknade sociala avgifterD.62 Sociala förmåner andra än in natura
D.621 Kontanta socialförsäkringsförmåner
D.622 Privat fonderade sociala förmånerD.623 Icke fonderade sociala löneförmånerD.624 Kontanta socialbidrag1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 374
▼B
D.63 Sociala transfereringar in natura
D.631 Sociala naturaförmåner
D.6311 Socialförsäkringsförmåner, återbetalningar
D.6312 Andra socialförsäkringsförmåner in natura
D.63121 Andra socialförsäkringsförmåner in natura som tillhandahålls
av marknadsproducenter
D.63122 Andra socialförsäkringsförmåner in natura som tillhandahålls
av icke marknadsproducenter
D.6313 Socialbidrag i form av naturaförmånerD.63131 Socialbidrag i form av naturaförmåner som tillhåndahålls av
marknadsproducenter
D.63132 Socialbidrag i form av naturaförmåner som tillhandahålls av
icke marknadsproducenter
D.632 Transfereringar av individuella icke marknadsprodukter
D.7 Andra löpande transfereringar
D.71 Skadeförsäkringspremier, netto
D.72 SkadeförsäkringsfordringarD.73 Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn
D.74 Löpande internationell samverkan
D.75 Diverse löpande transfereringarD.8 Justering för förändring i hushållens nettofordran på
pensionsreserver
D.9 KapitaltransfereringarD.91 Kapitalskatter
D.92 Investeringsbidrag
D.99 Andra kapitaltransfereringar
D.995 Kapitaltransfereringar från den offentliga sektorn till berörda
sektorer av skatter och sociala avgifter, som taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.99521 Produktskatter som taxerats men ej förväntas bli erlagda
D.99529 Andra produktionsskatter som taxerats men ej förväntas bli
erlagda
D.99551 Inkomstskatter som taxerats men ej förväntas bli erlagda
D.99559 Andra löpande skatter som taxerats men ej förväntas bli
erlagda
D.9956111 Arbetsgivarnas faktiska sociala avgifter som taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.9956112 Arbetstagarnas sociala avgifter som taxerats men ej förväntas
bli erlagda
D.9956113 Egenföretagares och arbetslösas sociala avgifter som taxerats
men ej förväntas bli erlagda
D.99591 Kapitalskatter som taxerats men ej förväntas bli erlagda
Transaktioneri finansobjekt (F)(Nettoförvärv av finansiella tillgångar/skulder)
F.1 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR)
F.11 Monetärt guld
F.12 Särskilda dragningsrätter (SDR)1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 375
▼M2
▼B
▼M2
▼B
▼M4
▼B
▼B
F.2 Sedlar, mynt och inlåning
F.21 Sedlar och mynt
F.22 Överförbar inlåning
F.29 Övrig inlåningF.3 Värdepapper andra än aktier
F.33 Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
F.331 Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella
derivat
F.332 Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella
derivat
F.34 Finansiella derivat
F.4 Lån
a)
F.41 Kortfristiga lån
F.42 Långfristiga lån
F.5 Aktier och andra ägarandelara)
F.51 Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelar
F.511 Noterade aktier, exklusive fondandelar
F.512 Icke noterade aktier, exklusive fondandelarF.513 Andra ägarandelar
F.52 Fondandelar
F.6 Försäkringstekniska reserverF.61 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensions-
fonder
F.611 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserverF.612 Hushållens nettofordran i pensionsfonder
F.62 Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar
F.7 Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
a)
F.71 Handelskrediter och förskottF.79 Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive
handelskrediter och förskott
a) Memorandumpost F.m: Direkta investeringar i utlandet
Övriga kapitalbildningsposter (K)
K.1 Kapitalförslitning
K.2 Anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke
producerade tillgångar
K.21 Anskaffning minus avyttring av mark och andra materiella icke
producerade tillgångar
K.211 Anskaffning av mark och andra materiella icke producerade
tillgångar
K.212 Avyttring av markoch andra materiella ick e producerade
tillgångar
K.22 Anskaffning minus avyttring av immateriella icke producerade
tillgångar
K.221 Anskaffning av immateriella icke producerade tillgångar
K.222 Avyttring av immateriella icke producerade tillgångar1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 376
▼B
K.3 Ekonomisk tillblivelse av icke producerade tillgångar
K.4 Ekonomisk tillblivelse av producerade tillgångar
K.5 Naturlig tillväxt av icke odlade biologiska tillgångar
K.6 Ekonomiskt försvinnande av icke producerade tillgångarK.61 Uttag av naturtillgångar
K.62 Övrigt ekonomiskt försvinnande av icke producerade tillgångar
K.7 Förlust genom katastroferK.8 Konfiskation utan ersättning
K.9 Övriga volymförändringar i icke-finansiella tillgångar
K.10 Övriga volymförändringar i finansiella tillgångar och
skulder
K.11 Nominella kapitalvinster/-förluster
K.11.1 Neutrala kapitalvinster/-förlusterK.11.2 Reala kapitalvinster/-förluster
K.12 Klassificerings-och strukturförändringar
K.12.1 Förändring i sektorklassificering och strukturK.12.2 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering av guld
K.12.22 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder annat än
monetarisering/demonetarisering av guld
KLASSIFIKATION AV SALDOPOSTER(a)( B )
B.1 Förädlingsvärde/B.1 * Nationalprodukt
B.2 Driftsöverskott
B.3 Sammansatt förvärvsinkomst
B.4 FöretagarinkomstB.5 Primärinkomstsaldo/B.5 * Nationalinkomst
B.6 Disponibel inkomst
B.7 Justerad disponibel inkomstB.8 Sparande
B.9 Finansiellt sparande
B.10 Förändringar i nettoförmögenhetB.10.1 Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapi-
taltransfereringar
c),d)
B.10.2 Förändringar i nettoförmögenhet genom andra volymföränd-
ringar i tillgångar
B.10.3 Förändringar i nettoförmögenhet genom nominella kapital-
vinster/-förluster
B.10.31 Förändringar i nettoförmögenhet genom neutrala kapital-
vinster/-förluster
B.10.32 Förändringar i nettoförmögenhet genom reala kapitalvinster/-
förluster
B.11 Utrikessaldo för varor och tjänster
B.12 Bytesbalans
B.90 Nettoförmögenhet1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 377
(a) Alla saldoposter kan beräknas brutto eller netto med avseende på kapitalförslitningen.
Koden för bruttosaldoposter består av postens kod plus bokstaven b. På motsvarande sätt
anges nettovärde med bokstaven n i förbindelse med en kod.
▼B
BF.90 Finansiell nettoförmögenhet
c) ”Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfereringar” är inte en
saldopost i kontosystemet. Det är summan av högra sidan av kapitalkontot. Då denemellertid är en viktig komponent i förändringar i nettoförmögenhet, kodas den
tillsammans med de andra komponenterna i detta aggregat.
d) ”Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfereringar” för
utlandet hänför sig till förändringar i nettoförmögenhet som beror på bytesbalans och
kapitaltransfereringar.
KLASSIFIKATION AV TILLGÅNGAR (A)
Icke-finansiella tillgångar (AN)
AN.1 Producerade tillgångar
AN.11 Fasta tillgångar
AN.111 Materiella fasta tillgångar
AN.1111 BostäderAN.1112 Övriga byggnader och anläggningar
AN.11121 Övriga byggnader
AN.11122 AnläggningarAN.1113 Maskiner och inventarier
AN.11131 Transportmedel
AN.11132 Övriga maskiner och inventarierAN.1114 Odlade tillgångar
AN.11141 Avelsdjur, mjölkkor, dragdjur etc.
AN.11142 Vingårdar, fruktträdgårdar och övriga trädplanteringar som ger
återkommande skörd
AN.112 Immateriella fasta tillgångarAN.1121 Mineralprospektering
AN.1122 Datorprogramvara
AN.1123 Litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverkAN.1129 Övriga immateriella fasta tillgångarAN.12 Lagerstockar
AN.121 Insatsvaror
AN.122 Varor i arbeteAN.1221 Växande skog, växande skörd, slaktdjur etc.
AN.1222 Övriga varor i arbete
AN.123 FärdigvarorAN.124 Handelsvaror
AN.13 Värdeföremål
AN.131 Ädla metaller och ädelstenarAN.132 Antikviteter och andra konstföremål
AN.139 Övriga värdeföremål
AN.2 Icke producerade tillgångarAN.21 Materiella icke producerade tillgångar
AN.211 Mark
AN.2111 Tomt- och anläggningsmarkAN.2112 Odlad mark
AN.2113 Rekreationsmark med anslutande ytvatten
AN.2119 Övrig markmed anslutande ytvatten1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 378
▼B
AN.212 Mineraltillgångar
AN.2121 Kol-, olje- och naturgastillgångar
AN.2122 Metalliska mineraltillgångar
AN.2123 Icke metalliska mineraltillgångarAN.213 Icke odlade biologiska tillgångar
AN.214 Vattenresurser
AN.22 Immateriella icke producerade tillgångarAN.221 Patent
AN.222 Arrenden och andra överlåtelsebara kontrakt
AN.223 Förvärvad goodwillAN.229 Övriga immateriella icke producerade tillgångar
Finansiella tillgångar/skulder (AF)
AF.1 Monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR)
AF.11 Monetärt guld
AF.12 Särskilda dragningsrätter (SDR)AF.2 Sedlar, mynt och inlåningAF.21 Sedlar och mynt
AF.22 Överförbar inlåning
AF.29 Övrig inlåningAF.3 Värdepapper andra än aktier
AF.33 Värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
AF.331 Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella
derivat
AF.332 Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella
derivat
AF.34 Finansiella derivat
AF.4 Lån
e)
AF.41 Kortfristiga lånAF.42 Långfristiga lån
AF.5 Aktier och andra ägarandelar
e)
AF.51 Aktier och andra ägarandelar, exklusive fondandelarAF.511 Noterade aktier, exklusive fondandelarAF.512 Icke noterade aktier, exklusive fondandelar
AF.513 Andra ägarandelar
AF.52 FondandelarAF.6 Försäkringstekniska reserver
AF.61 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensions-
fonder
AF.611 Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver
AF.612 Hushållens nettofordran i pensionsfonder
AF.62 Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver mot
utestående fordringar
AF.7 Obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
AF.71 Handelskrediter och förskottAF.79 Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive
handelskrediter och förskott
e) Memorandumpost AF.m: Direkta investeringar i utlandet1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 379
▼B
OMGRUPPERING OCH KODNING AV NÄRINGSGRENAR (A),
PRODUKTER (P) OCH INVESTERINGAR (FAST REALKAPITAL-
BILDNING) (PI)
A60
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
01 Jordbruk, jakt och service i anslutning härtill 01
02 Skogsbruk och service till skogsbruk 02
05 Fiske, vattenbruk samt service i anslutning
härtill05
10 Kol- och torvutvinning 10
11 Utvinning av råpetroleum och naturgas samt
service i anslutning härtill11
12 Utvinning av uran- och toriummalm 12
13 Utvinning av metallmalmer 13
14 Annan mineralutvinning 1415 Livsmedels- och dryckesvaruframställning 15
16 Tobaksvarutillverkning 16
17 Textilvarutillverkning 17
18 Tillverkning av kläder; pälsberedning 18
19 Garvning och annan läderberedning; tillverk-
ning av reseffekter, handväskor, skodon o.d.19
20 Tillverkning av trä och varor av trä, kork,
rotting o.d. utom möbler20
21 Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning 21
22 Förlagsverksamhet; grafisk produktion och
reproduktion av inspelningar22
23 Tillverkning av stenkolsprodukter, raffinerade
petroleumprodukter och kärnbränsle23
24 Tillverkning av kemikalier och kemiska
produkter24
25 Tillverkning av gummi- och plastvaror 25
26 Tillverkning av icke-metalliska mineraliska
produkter26
27 Stål- och metallframställning 27
28 Tillverkning av metallvaror utom maskiner och
apparater28
29 Tillverkning av maskiner som inte ingår i annan
underavdelning29
30 Tillverkning av kontorsmaskiner och datorer 30
31 Tillverkning av andra elektriska maskiner och
artiklar31
32 Tillverkning av teleprodukter 32
33 Tillverkning av precisionsinstrument, medi-
cinska och optiska instrument samt ur33
34 Tillverkning av motorfordon, släpfordon och
påhängsvagnar34
35 Tillverkning av andra transportmedel 35
36 Tillverkning av möbler; annan tillverkning 3637 Återvinning 37
40 El-, gas-, ång- och hetvattenförsörjning 40
41 Vattenförsörjning 41
45 Byggverksamhet 45
50 Handel med och service av motorfordon;
detaljhandel med drivmedel501996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 380
▼B
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
51 Parti- och agenturhandel utom med motor-
fordon51
52 Detaljhandel utom med motorfordon; reparation
av hushållsartiklar och personliga artiklar52
55 Hotell- och restaurangverksamhet 55
60 Landtransport; transport i rörsystem 60
61 Sjötransport 61
62 Lufttransport 62
63 Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet 6364 Post- och telekommunikationer 64
65 Finansförmedling utom försäkring och
pensionsfondsverksamhet65
66 Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom
obligatorisksocialförsäk ring66
67 Stödtjänster till finansiell verksamhet 67
70 Fastighetsverksamhet 70
71 Uthyrning av fordon och maskiner utan beman-
ning samt av hushållsartiklar och varor för
personligt bruk71
72 Databehandlingsverksamhet m.m. 72
73 Forskning och utveckling 73
74 Andra företagstjänster 74
75 Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkring75
80 Utbildning 80
85 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhet85
90 Avloppsrening, avfallshantering, renhållning
o.d.90
91 Intressebevakning; religiös verksamhet 91
92 Rekreations-, kultur- och sportverksamhet 92
93 Annan serviceverksamhet 93
95 Förvärvsarbete i hushåll 95
99 Verksamhet vid internationella organisationer,
utländska ambassader o.d.99
A31
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
AA Jordbruk, jakt och skogsbruk A
BB Fiske B
CA Utvinning av energimineral CA
CB Utvinning av malmer och mineral utom energi-
mineralCB
DA Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvaru-
framställningDA
DB Textil- och beklädnadsvarutillverkning DB
DC Tillverkning av läder och lädervaror DC
DD Trävarutillverkning DD
DE Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning;
förlagsverksamhet och grafisk produktionDE1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 381
▼B
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
DF Tillverkning av stenkolsprodukter, raffinerade
petroleumprodukter och kärnbränsleDF
DG Tillverkning av kemikalier och kemiska
produkterDG
DH Tillverkning av gummi- och plastvaror DH
DI Tillverkning av icke-metalliska mineraliska
produkterDI
DJ Metallframställning och metallvarutillverkning DJ
DK Tillverkning av maskiner som ej ingår i annan
underavdelningDK
DL Tillverkning av el- och optikprodukter DL
DM Tillverkning av transportmedel DM
DN Övrig tillverkning DN
EE El-, gas-, värme- och vattenförsörjning E
FF Byggverksamhet F
GG Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
HH Hotell- och restaurangverksamhet H
II Transport, magasinering och kommunikation I
JJ Finansiell verksamhet J
KK Fastighets- och uthyrningsverksamhet, före-
tagstjänsterK
LL Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkringL
MM Utbildning M
NN Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhetN
OO Andra samhälleliga och personliga tjänster O
PP Förvärvsarbete i hushåll P
QQ Verksamhet vid internationella organisationer,
utländska ambassader o.d.Q
A17
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
A Jordbruk, jakt och skogsbruk A
B Fiske B
C Utvinning av mineral C
D Tillverkning D
E El-, gas-, värme- och vattenförsörjning E
F Byggverksamhet F
G Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personligaartiklarG
H Hotell- och restaurangverksamhet H
I Transport, magasinering och kommunikation I
J Finansiell verksamhet J
K Fastighets- och uthyrningsverksamhet, före-
tagstjänsterK
L Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkringL1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 382
▼B
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
M Utbildning M
N Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhetN
O Andra samhälleliga och personliga tjänster O
P Förvärvsarbete i hushåll P
Q Verksamhet vid internationella organisationer,
utländska ambassader o.d.Q
P60
Kod BeskrivningReferens till
CPA
01 Jordbruks- och jaktprodukter och service i
anslutning härtill01
02 Skogsbruksprodukter och service till skogsbruk 02
05 Fisk och andra fiskeriprodukter samt service i
anslutning härtill05
10 Stenkol och brunkol, torv 10
11 Råpetroleum och naturgas, service i anslutning
till utvinning av råpetroleum och naturgas, med
undantag av prospektering11
12 Uranmalm oh toriummalm 12
13 Metallmalmer 13
14 Andra produkter från utvinning av mineral 1415 Livsmedel och dryckesvaror 15
16 Tobaksvaror 16
17 Textilvaror 17
18 Kläder, pälsberedning 18
19 Läder och lädervaror 19
20 Trä och varor (utom möbler) av trä och kork,
varor av halm och andra flätningsmaterial20
21 Tryckta media och ljudmedia 21
22 Massa, papper och pappersvaror 22
23 Stenkolsprodukter, raffinerade petroleumpro-
dukter och kärnbränsle23
24 Kemikalier, kemiska produkter och konstfibrer 24
25 Gummi- och plastvaror 25
26 Andra icke-metalliska mineraliska produkter 26
27 Stål och metall 27
28 Metallvaror, utom maskiner och apparater 28
29 Maskiner som ej ingår i annan underavdelning 29
30 Kontorsmaskiner och datorer 30
31 Andra elektriska maskiner och artiklar 31
32 Teleprodukter 32
33 Precisionsinstrument, medicinska och optiska
instrument samt ur33
34 Motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar 34
35 Andra transportmedel 35
36 Möbler, diverse övriga tillverkade varor 36
37 Återvunnet skrot och avfall 37
40 El, gas, ånga och hetvatten 401996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 383
▼B
Kod BeskrivningReferens till
CPA
41 Upptaget och renat vatten, vattenförsörjning 41
45 Byggnadsarbeten 45
50 Handel med och service av motorfordon, detalj-
handel med drivmedel50
51 Parti- och agenturhandel utom med motor-
fordon51
52 Detaljhandel utom med motorfordon, reparation
av hushållsartiklar och personliga artiklar52
55 Hotell- och restaurangtjänster 55
60 Landtransport, transport i rörsystem 60
61 Sjötransport 61
62 Lufttransport 62
63 Stödtjänster till transport, resebyråtjänster 63
64 Post- och telekommunikationstjänster 64
65 Finansförmedling utom försäkrings- och
pensionsfondstjänster65
66 Försäkrings- och pensionsfondstjänster utom
obligatorisksocialförsäk ring66
67 Stödtjänster till finansiell verksamhet 67
70 Fastighetstjänster 70
71 Uthyrning av fordon och maskiner utan beman-
ning samt av hushållsartiklar och varor för
personligt bruk71
72 Databehandlingstjänster m.m. 72
73 Forskning och utveckling 73
74 Andra företagstjänster 74
75 Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkring75
80 Utbildning 80
85 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänster85
90 Avloppsrening, avfallshantering, renhållning
o.d.90
91 Intressebevakning, religiösa samfunds tjänster 91
92 Rekreations-, kultur- och sporttjänster 92
93 Annan service 93
95 Förvärvsarbete i hushåll 95
99 Internationella organisationers, utländska
ambassaders o.d. tjänster99
P31
Kod BeskrivningReferens till
CPA
AA Jordbruks-, jakt- och skogsbruksprodukter A
BB FiskB
CA Stenkol och brunkol; torv; råpetroleum och
naturgas; uranmalm och toriummalmCA
CB Malmer och mineral, utom energimineral CB
DA Livsmedel, dryckesvaror och tobak DA
DB Textil- och beklädnadsvaror DB
DC Läder och lädervaror DC1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 384
▼B
Kod BeskrivningReferens till
CPA
DD Trä och trävaror DD
DE Massa, papper och pappersvaror; reproduktion
av inspelningar samt grafiskproduk tionDE
DF Stenkolsprodukter, raffinerade petroleumpro-
dukter och kärnbränsleDF
DG Kemikalier, kemiska produkter och konstfibrer DG
DH Gummi- och plastvaror DH
DI Andra icke-metalliska mineraliska produkter DI
DJ Metaller och metallvaror DJ
DK Maskiner som ej ingår i annan underavdelning DK
DL El- och optikprodukter DL
DM Transportmedel DM
DN Övriga tillverkade varor DN
EE El, gas, värme och vatten E
FF Byggnadsarbeten F
GG Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
HH Hotell- och restaurangtjänster H
II Transport, magasinering och kommunikation I
JJ Finansiella tjänster J
KK Fastighets-, uthyrnings- och företagstjänster K
LL Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkringL
MM Utbildning M
NN Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänsterN
OO Andra samhälleliga och personliga tjänster O
PP Förvärvsarbete i hushåll P
QQ Internationella organisationers, utländska
ambassaders o.d. tjänsterQ
P17
Kod BeskrivningReferens till
CPA
A Jordbruks-, jakt- och skogsbruksprodukter A
B FiskB
C Produkter från utvinning av mineral C
D Tillverkade varor D
E El, gas, värme och vatten E
F Byggnadsarbeten F
G Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
H Hotell- och restaurangtjänster H
I Transport, magasinering och kommunikation I
J Finansiella tjänster J
K Fastighets-, uthyrnings- och företagstjänster K
L Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkringL
M Utbildning M1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 385
▼B
Kod BeskrivningReferens till
CPA
N Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänsterN
O Andra samhälleliga och personliga tjänster O
P Förvärvsarbete i hushåll P
Q Internationella organisationers, utländska
ambassaders o.d. tjänsterQ
A6-A3
A6
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
1 Jordbruk, jakt och skogsbruk; fiske A + B
2 Mineralutvinning och tillverkning, inklusive
energi- och vattenförsörjningC+D+E
3 Byggverksamhet F
4 Parti- och detaljhandel, reparation av motor-
fordon, hushållsartiklar och personliga artiklar;
hotell- och restaurangverksamhet; transport,
magasinering och kommunikationG+H+I
5 Finansiell verksamhet, fastighets- och uthyr-
ningsverksamhet, företagstjänsterJ+K
6 Andra tjänster L—P
A3
Kod BeskrivningReferens till
NACE Rev. 1
1 Jord- och skogsbruk, fiske A + B
2 Mineralutvinning och tillverkning, inklusive
energi och byggverksamhetC+D+E+F
3 Tjänster G—P
P6—P3
P6
Kod BeskrivningReferens till
CPA
1 Jord- och skogsbruksprodukter samt fisk A + B
2 Produkter från mineralutvinning, tillverkade
varor, energi och vattenC+D+E
3 Byggnadsarbeten F
4 Parti- och detaljhandel, reparation, hotell- och
restaurangtjänster, transport och kommunika-
tionG+H+I
5 Finansiella tjänster, fastighets-, uthyrnings- och
företagstjänsterJ+K
6 Andra tjänster L—P
P3
Kod BeskrivningReferens till
CPA
1 Jord- och skogsbruksprodukter samt fisk A + B
2 Produkter från mineralutvinning, tillverkade
varor, energi samt byggnadsarbetenC+D+E+F1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 386
▼B
P3
Kod BeskrivningReferens till
CPA
3 Tjänster G—P
Pi6-Pi3
Pi6
Kod BeskrivningReferens till
CPA
1 Produkter tillhörande jord- skogsbruk och fiske 01 + 02 + 05
Maskiner och inventari —
2 Metallvaror och maskiner 28—33 + 36
3 Transportmedel 34 + 35
Byggnader och anläggningar 45
4 Därav bostäder —
5 Därav övriga byggnader och anläggningar —6 Övriga produkter Övriga huvud-
grupper
Pi3
Kod BeskrivningReferens till
CPA
1 Metallvaror och maskiner, transportmedel 28—36
2 Byggnader och anläggningar 45
3 Övriga produkter Övriga huvud-
grupper
ÄNDAMÅLSKLASSIFICERING AV INDIVIDUELL KONSUMTION
(COICOP)
1.Livsmedel och alkoholfria drycker
1.1 Livsmedel
1.2 Alkoholfria drycker
2.Alkoholhaltiga drycker, tobak och narkotika
2.1 Alkoholhaltiga drycker
2.2 Tobak2.3 Narkotika
3.Kläder och skodon
3.1 Kläder
3.2 Skodon
4.Bostäder, vatten, elektricitet, gas och andra bränslen
4.1 Faktiskt betalda hyror för bostäder
4.2 Imputerade hyror för bostäder4.3 Underhåll och reparation av bostaden
4.4 Vattenförsörjning och diverse andra bostadstjänster
4.5 Electricitet, gas och andra bränslen
5.Möbler, hushållsutrustning och rutinunderhåll av bostaden
5.1 Möbler och inventarier, mattor och andra golvbeläggningar1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 387
▼M6
▼M6
5.2 Hushållstextilier
5.3 Hushållsutrustning5.4 Glas, porslin och besticksamt övrigt husgeråd5.5 Verktyg och redskap för hus och trädgård5.6 Varor och tjänster för rutinmässigt hushållsunderhåll
6.Hälso- och sjukvård
6.1 Medicinska produkter, apparater och anordningar
6.2 Öppen sjukvård6.3 Sjukhusvård
7.Transport
7.1 Inköp av fordon
7.2 Drift av persontransportmedel7.3 Transporttjänster
8.Kommunikationer
8.1 Posttjänster
8.2 Telefon- och telefaxutrustning
8.3 Telefon- och telefaxtjänster
9.Rekreation och kultur
9.1 Audiovisuell och fotografiskutrustning samt informationsbehandlingsut-
rustning
9.2 Övriga större varaktiga varor för rekreation och kultur9.3 Övriga varor och utrustning för rekreation, trädgårdar och husdjur9.4 Fritidstjänster och kulturella tjänster
9.5 Tidningar, böcker och skrivmaterial
9.6 Paketresor
10.Utbildning
10.1 Förskole- och grundskoleutbildning, årskurs 1–6
10.2 Grundskoleutbildning, årskurs 7–9 och gymnasieutbildning
10.3 Eftergymnasial utbildning, ej högskoleutbildning
10.4 Högskoleutbildning10.5 Ej nivåbestämd utbildning
11.Restauranger och hotell
11.1 Restaurangtjänster
11.2 Inkvarteringstjänster
12.Diverse varor och tjänster
12.1 Personlig vård
12.2 Prostitution12.3 Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda
12.4 Socialt skydd
12.5 Försäkringar12.6 Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda12.7. Övriga tjänster, ej tidigare nämnda
13.Individuellakonsumtionsutgifterför hushållensideella organisationer
som betjänar hushållen
13.1 Bostäder
13.2 Hälso- och sjukvård13.3 Rekreation och kultur
13.4 Utbildning1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 388
▼M6
13.5 Socialt skydd
13.6 Övriga tjänster
14.Offentliga myndigheters individuella konsumtionsutgifter
14.1 Bostäder
14.2 Hälso- och sjukvård
14.3 Fritid och kultur14.4 Utbildning
14.5 Socialt skydd
ÄNDAMÅLSINDELNING AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS
UTGIFTER (COFOG)
1.Allmän offentlig förvaltning
1.1 Verkställande och lagstiftande organ, ekonomi- och skatteförvaltning,
utrikesförvaltning
1.2 Internationellt ekonomiskt bistånd
1.3 Allmänna förvaltningstjänster1.4 Grundforskning
1.5 FoU allmän offentlig förvaltning
1.6 Övrig allmän offentlig förvaltning1.7 Skuldtransaktioner avseende offentliga sektorn1.8 Allmänna transfereringar mellan olika delsektorer inom den offentliga
sektorn
2.Försvar
2.1 Militärt försvar
2.2 Civilt försvar
2.3 Internationellt militärt bistånd2.4 FoU försvar
2.5 Övrigt försvar
3.Samhällsskydd och rättskipning
3.1 Polisverksamhet
3.2 Brand- och räddningsverksamhet
3.3 Rättskipning
3.4 Kriminalvård3.5 FoU samhällsskydd och rättskipning
3.6 Övrigt samhällsskydd och rättskipning
4.Näringslivsfrågor
4.1 Övergripande handels-, näringslivs- och arbetsmarknadsfrågor
4.2 Jordbruk, skogsbruk, fiske och jakt
4.3 Bränsle och energi
4.4 Utvinning av mineral samt tillverkning och byggverksamhet4.5 Transporter4.6 Kommunikationer
4.7 Andra näringsgrenar
4.8 FoU näringslivsfrågor4.9 Övriga ekonomiska frågor
5.Miljöskydd
5.1 Avfallshantering
5.2 Hantering av avloppsvatten5.3 Föroreningsbekämpning
5.4 Skydd av biologisk mångfald och landskap1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 389
▼M6
5.5 FoU miljöskydd
5.6 Övrigt miljöskydd
6.Bostadsförsörjning och samhällsutveckling
6.1 Bostadsförsörjning
6.2 Samhällsutveckling
6.3 Vattenförsörjning
6.4 Gatubelysning
6.5 FoU bostadsförsörjning och samhällsutveckling
6.6 Övrigt, bostadsförsörjning och samhällsutveckling
7.Hälso- och sjukvård
7.1 Medicinska produkter, apparater och anordningar
7.2 Öppen sjukvård
7.3 Sluten sjukhusvård
7.4 Folkhälsovård
7.5 FoU hälso- och sjukvård
7.6. Övrig hälso- och sjukvård
8.Fritidsverksamhet, kultur och religion
8.1 Fritids- och idrottsverksamhet
8.2 Kulturell verksamhet
8.3 Radio-, TV- och förlagsverksamhet
8.4 Religiös verksamhet och annan samhällsverksamhet
8.5 FoU fritidsverksamhet, kultur och religion
8.6 Övrig fritidsverksamhet, kultur och religion
9.Utbildning
9.1 Förskoleutbildning samt grundskoleutbildning årskurs 1–6
9.2 Grundskoleutbildning årskurs 7–9 och gymnasieutbildning
9.3 Eftergymnasial utbildning utom högskoleutbildning
9.4 Högskoleutbildning
9.5 Ej nivåbestämd utbildning9.6 Stödtjänster till utbildning
9.7 FoU utbildning
9.8 Övrig utbildning
10.Social trygghet
10.1 Sjukdom och funktionshinder
10.2 Ålderdom
10.3 Efterlevande
10.4 Familj och barn
10.5 Arbetslöshet
10.6 Boende
10.7 Övrig social utsatthet
10.8 FoU social trygghet
10.9 Övrigt, social trygghet
ÄNDAMÅLSKLASSIFICERING AV HUSHÅLLENS IDEELLA
ORGANISATIONER (COPNI)
1.Bostäder
1.0 Bostäder
2.Hälso- och sjukvård
2.1 Medicinska produkter, apparater och anordningar1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 390
▼M6
2.2 Öppen sjukvård
2.3 Sjukhusvård2.4 Folkhälsovård2.5 FoU hälso- och sjukvård
2.6 Andra hälso- och sjukvårdstjänster
3.Fritid och kultur
3.1 Fritids- och idrottstjänster
3.2 Kulturella tjänster
4.Utbildning
4.1 Förskole- och grundskoleutbildning, årskurs 1–6
4.2 Grundskoleutbildning, årskurs 7–9 och gymnasieutbidlning
4.3 Eftergymnasial utbildning, ej högskoleutbildning
4.4 Högskoleutbildning4.5 Icke nivåbestämd utbildning4.6 FoU utbildning
4.7 Andra utbildningstjänster
5.Social trygghet
5.1 Tjänster för social trygghet
5.2 FoU social trygghet
6.Religion
6.0 Religion
7.Politiska partier, arbetstagare- och branschorganisationer
7.1 Tjänster till de politiska partierna
7.2 Tjänster från arbetstagarorganisationer7.3 Tjänster från branschorganisationer
8.Miljöskydd
8.1 Miljöskyddstjänster
8.2 FoU miljöskydd
9.Tjänster, ej tidigare nämnda
9.1 Tjänster, ej tidigare nämnda
9.2 Tjänster inom FoU, ej tidigare nämnda1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 391
▼B
KONTON
Tabell A.IV.1 — Konto 0: Varu- och tjänstekonto
Tillgång Användning
P.1 Produktion 3 595 P.2 Insatsförbrukning 1 904
P.11 Marknadsproduktion 3 048P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171P.3/P.4 Konsumtionsutgift/Faktisk
konsumption 1 371
P.31/
P.41Individuell konsumtionsut-
gift/Faktisk individuell
konsumtion 1 215
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 376P.32/
P.42Kollektiv konsumtionsutgift/
Faktisk kollektiv konsumtion 156
D.21 Produktskatter 141D.31 Produktsubventioner − 8 P.51 Fast bruttoinvestering 376
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 303
P.7 Import av varor och tjänster 497 P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 305
P.71 Import av varor 392 P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 11
P.72 Import av tjänster 105 P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar − 13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 51
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 17
P.52 Lagerinvestering 28
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 101996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 392
▼B
Tillgång Användning
P.6 Export av varor och tjänster 536
P.61 Export av varor 462P.62 Export av tjänster 74
Tabell A.IV.2 — Kontosystem för totala ekonomin
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 1 904 P.1 Produktion 3 595
P.11 Marknadsproduktion 3 048
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171
P.13 Övrig icke-marknadsproduk-
tion 376
D.21-
D.31Produktskatter minus
produktsubventioner133
B.1 * b Bruttonationalprodukt 1 824
K.1 Kapitalförslitning 222B.1 * n Nettonationalprodukt 1 602
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 762 B.1 * Nettonationalprodukt 1 602
D.11 Egentlig lön 569D.12 Argetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 171996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 393
▼B
Användning Tillgång
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 3
D.29 Övriga produktionsskatter 94
D.3 Subventioner − 44
D.31 Produktsubventioner − 8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övriga produktsubventioner − 8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 36
B.2 Driftsöverskott 217
B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 380 B.2 Driftsöverskott 217
D.41 Ränta 206 B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
D.42 Inkomst från bolag 84D.421 Utdelning från bolag 60 D.1 Löner och kollektiva avgifter 766
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 24 D.11 Egentlig lön 573
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direktiva investeringar i
utlandet 0D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.45 Arrenden 65 D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 171996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 394
▼B
Användning Tillgång
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 3
D.29 Övriga produktionsskatter 94
D.3 Subventioner − 44
D.31 Produktsubventioner − 8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övriga produktsubventioner − 8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 36
D.4 Kapitalinkomst 407
D.41 Ränta 200P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) 0
D.42 Inkomst från bolag 103D.421 Utdelning från bolag 46
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 57
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 14
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25
D.45 Arrenden 65
B.5 * Nationalinkomst 1 633
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 217 B.2 Driftsöverskott 217
D.41 Ränta 147 B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25
D.45 Arrenden 45 D.4 Kapitalinkomst 247
D.41 Ränta 150
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 395
▼B
Användning Tillgång
D.42 Inkomst från bolag 37
D.421 Utdelning från bolag 37D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 11
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 44
B.4 Företagarinkomst 679
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 163 B.4 Företagarinkomst 679
D.41 Ränta 59D.42 Inkomst från bolag 84 D.1 Löner och kollektiva avgifter 766D.421 Utdelning från bolag 60 D.11 Egentlig lön 573
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 24 D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.45 Arrenden 20 D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 17
D.2121 Importtullar 17D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 3
D.29 Övriga produktionsskatter 94
D.3 Subventioner − 441996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 396
▼B
Användning Tillgång
D.31 Produktsubventioner − 8
D.311 Importsubventioner 0D.319 Övriga produktsubventioner − 8
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 36
D.4 Kapitalinkomst 160
D.41 Ränta 50D.42 Inkomst från bolag 66D.421 Utdelning från bolag 9D.422 Ägaruttag från kvasibolag 57
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5 * Nationalinkomst 1 633
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetskatter etc. 212B.5 * Nationalinkomst 1 633
D.51 Inkomstskatter 203
D.59 Övriga löpande skatter 9 D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetskatter etc. 213
D.51 Inkomstskatter 204
D.61 Sociala avgifter 322 D.59 Övriga löpande skatter 9D.611 Faktiska sociala avgifter 303 D.61 Sociala avgifter 322
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174D.611 Faktiska sociala avgifter 303
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 160D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 14D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 160
D.6112 Anställdas egenavgifter 97 D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 14
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85D.6112 Anställdas egenavgifter 971996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 397
▼B
Användning Tillgång
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22
D.612 Tillräknade sociala avgifter 19 D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10
D.612 Tillräknade sociala avgifter 19
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 332
D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 332
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29
D.624 Kontant socialbidrag 52 D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19
D.624 Kontant socialbidrag 52
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 269
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 43D.7 Andra löpande transferer-
ingar 239
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 45 D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 45
D.73 Löpande transfereringar inom
den offentliga förvaltningen 96D.72 Skadeförsäkringsfordringar 42
D.74 Löpande internationell
samverkan 31D.73 Löpande transfereringar inom
den offentliga förvaltningen 96
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 54D.74 Löpande internationell
samverkan 1
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 55
B.6 Disponibel inkomst 1 604
II.3:Kontot för omfördelning av inkomster in natura
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura 219B.6 Disponibel inkomst 1 6041996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 398
▼B
Användning Tillgång
D.631 Sociala naturaförmåner 162
D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78D.63 Sociala transfereringar in
natura 219
D.6312 Andra social-
försäkringsförmåner in natura 65D.631 Sociala naturaförmåner 162
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 57D.6312 Andra social-
försäkringsförmåner in natura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 57
B.7 Justerad disponibel inkomst 1 604
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 1 371 B.6 Disponibel inkomst 1 604
P.31 Individuell konsumtionsutgift 1 215
P.32 Kollektiv konsumtionsutgift 156 D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8 Sparande 233
II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktisk konsumtion 1 371 B.7 Justerad disponibel inkomst 1 604
P.41 Faktisk individuell konsum-
tion 1 215
P.42 Faktisk kollektiv konsumtion 156 D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 111996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 399
▼B
Användning Tillgång
B.8 Sparande 233
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.1 Förändringar i national-
förmögenhet genom
sparande och kapital 230B.8n Nettosparande 233
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 62
D.91 Kapitalskatter 2
D.92 Investeringsbidrag 23
D.99 Andra kapitaltransfereringar 37
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 65
D.91 Kapitalskatter − 2D.92 Investeringsbidrag − 27
D.99 Andra kapitaltransfereringar − 36
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 376 B.10.1 Förändringar i national-
förmögenhet genom
sparande och kapital 230
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 303
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 305
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 11
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar − 13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 511996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 400
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 17
K.1 Kapitalförslitning − 222
P.52 Lagerinvestering 28
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 10
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 0
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9 Finansiellt sparande 38
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 641F Nettoförvärv av skulder 603
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) − 1
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 119 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 1321996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 401
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.21 Sedlar och mynt 34 F.21 Sedlar och mynt 35
F.22 Överförbar inlåning 62 F.22 Överförbar inlåning 65F.29 Övrig inlåning 23 F.29 Övrig inlåning 32
F.3 Värdepapper andra än aktier 138 F.3 Värdepapper andra än aktier 123
F.4 Lån 244 F.4 Lån 217
F.41 Kortfristiga lån 83 F.41 Kortfristiga lån 76
F.42 Långfristiga lån 161 F.42 Långfristiga lån 141
F.5 Aktier och andra ägarandelar 44 F.5 Aktier och andra ägarandelar 43
F.6 Försäkringstekniska reserver 36 F.6 Försäkringstekniska reserver 36
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 61F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 52
F.71 Handelskrediter och förskott 18 F.71 Handelskrediter och förskott 18
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 43F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 34
B.9 Finansiellt sparande 38
III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 10 AF Skulder − 2
AN.1 Producerade tillgångar − 7 K.7 Förlust genom katastrofer 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 402
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 3K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer − 9 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder − 2
K.8 Konfiskation utan ersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 1K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 2K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder − 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld − 2därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
därav:
AN.11 Fasta tillgångar − 4AF.4 Lån − 4
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar − 1 AF.6 Försäkringstekniska reserver 2AN.13 Värdeföremål − 2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 17K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 24
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 4
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar − 9
K.61 Uttag av naturtillgångar − 8
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar − 1
K.7 Förlust genom katastrofer − 2K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 403
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 17
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 5
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 3
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld 2
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 7
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån − 4
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 2AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i national-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 171996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 404
▼B
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 280 AF Skulder 76
AN.1 Producerade tillgångar 126 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 111 AF.3 Värdepapper andra än aktier 42AN.12 Lagerstockar 7 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 8 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 34
AN.2 Icke producerade tillgångar 154 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 152AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 2
AF Finansiella tillgångar 84
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 12
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 40AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 31AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i national-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 288
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 198 AF Skulder 126
AN.1 Producerade tillgångar 121 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 29
AN.11 Fasta tillgångar 111 AF.3 Värdepapper andra än aktier 26AN.12 Lagerstockar 5 AF.4 Lån 291996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 405
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.13 Värdeföremål 5 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 28
AN.2 Icke producerade tillgångar 78 AF.6 Försäkringstekniska reserver 7AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 76AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 6
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 136
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 15
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 30AF.3 Värdepapper andra än aktier 25AF.4 Lån 28
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 26
AF.6 Försäkringstekniska reserver 7AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 5
B.10.31 Förändringar i national-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster 208
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 81 AF Skulder − 50
AN.1 Producerade tillgångar 5 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 29AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 16
AN.12 Lagerstockar 3 AF.4 Lån − 29
AN.13 Värdeföremål 2 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 6AN.2 Icke producerade tillgångar 77 AF.6 Försäkringstekniska reserver − 7AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 76AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 6
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar − 521996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 406
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) − 3
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 30
AF.3 Värdepapper andra än aktier 15AF.4 Lån − 28AF.5 Aktier och andra ägarandelar 5
AF.6 Försäkringstekniska reserver − 7
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster − 5
B.10.32 Förändringar i national-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 80
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 9 922 AF Skulder 6 298
AN.1 Producerade tillgångar 6 047 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 471
AN.11 Fasta tillgångar 5 544 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 311
AN.12 Lagerstockar 231 AF.4 Lån 1 437AN.13 Värdeföremål 272 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1 406AN.2 Icke producerade tillgångar 3 875 AF.6 Försäkringstekniska reserver 371
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 3 809AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 302
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 66
AF Finansiella tillgångar 6 792
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 770
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 482AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 263
AF.4 Lån 1 384
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1 296AF.6 Försäkringstekniska reserver 370AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 227
B.90 Nationalförmögenhet 104161996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 407
▼B
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 482 AF Skulder 677
AN.1 Producerade tillgångar 289 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 132
AN.11 Fasta tillgångar 239 AF.3 Värdepapper andra än aktier 165AN.12 Lagerstockar 34 AF.4 Lån 213AN.13 Värdeföremål 16 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 77
AN.2 Icke producerade tillgångar 193 AF.6 Försäkringstekniska reserver 38
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 191AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 52
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 2
AF Finansiella tillgångar 730
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 18
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 119
AF.3 Värdepapper andra än aktier 178
AF.4 Lån 240AF.5 Aktier och andra ägarandelar 75AF.6 Försäkringstekniska reserver 38
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 61
B.10 Förändringar i national-
förmögenhet, totalt därav
genom: 535
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar 230
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 17
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 288
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 208
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 801996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 408
▼B
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 10404 AF Skulder 6 975
AN.1 Producerade tillgångar 6 336 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 603AN.11 Fasta tillgångar 5 783 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 476AN.12 Lagerstockar 265 AF.4 Lån 1 650AN.13 Värdeföremål 288 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1 483
AN.2 Icke producerade tillgångar 4 068 AF.6 Försäkringstekniska reserver 409
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 4 000AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 354
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 68
AF Finansiella tillgångar 7 522
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 788
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 601
AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 441AF.4 Lån 1 624AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1 371
AF.6 Försäkringstekniska reserver 408
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 288
B.90 Nationalförmögenhet 10951
Tabell A.IV.3 — Kontosystem för icke-finansiella företag
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 881 P.1 Produktion 1 753
P.11 Marknadsproduktion 1 722P.12 Produktion för egen slutlig
användning 31
B.1b Förädlingsvärde, brutto 872
K.1 Kapitalförslitning 137B.1n Förädlingsvärde, netto 7351996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 409
▼B
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 545 B.1n Förädlingsvärde, netto 735
D.11 Egentlig lön 421
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 124
D.121 Arbetesgivares faktiska
kollektiva avgifter 112
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 12
D.29 Övriga produktionsskatter 86
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 35
B.2 Driftsöverskott 139
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 145 B.2 Driftsöverskott 139
D.41 Ränta 66
D.42 Inkomst från bolag 48 D.4 Kapitalinkomst 78D.421 Utdelning från bolag 24 D.41 Ränta 25D.422 Ägaruttag från kvasibolag 24 D.42 Inkomst från bolag 3
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.421 Utdelning från bolag 3
D.45 Arrenden 31 D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 4
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 41
B.5 Primärinkomstsaldo 721996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 410
▼B
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 97 B.2 Driftsöverskott 139
D.41 Ränta 66
D.45 Arrenden 31 D.4 Kapitalinkomst 78
D.41 Ränta 25D.42 Inkomst från bolag 3D.421 Utdelning från bolag 3D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 4
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 41
B.4 Företagarinkomst 120
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 48 B.4 Företagarinkomst 120
D.42 Inkomst från bolag 48
D.421 Utdelning från bolag 24
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 24D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
B.5 Primärinkomstsaldo 72
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.24 B.5 Primärinkomstsaldo 72
D.51 Inkomstskatter 20
D.59 Övriga löpande skatter 4 D.61 Sociala avgifter 14
D.611 Faktiska sociala avgifter 2
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 13D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 1
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 1D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 11996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 411
▼B
Användning Tillgång
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 12D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 0
D.6112 Anställdas egenavgifter 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 11D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 1
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 8D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 3D.612 Tillräknade sociala avgifter 12
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 10
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 6D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 4
B.6 Disponibel inkomst 48
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för ändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0B.6 Disponibel inkomst 48
B.8 Sparande 48
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 65B.8n Nettosparande 48
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 33
D.92 Investeringsbidrag 23
D.99 Andra kapitaltransfereringar 101996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 412
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 16
D.91 Kapitalskatter 0
D.99 Andra kapitaltransfereringar − 16
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 250 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar65
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 209
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 211
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 4
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar − 6
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 21
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 21
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 1
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 1
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 20
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 3
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 17
K.1 Kapitalförslitning − 137
P.52 Lagerinvestering 26
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 413
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar − 7
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar − 6
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar − 1
B.9 Finansiellt sparande −6 9
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar71 F Nettoförvärv av skulder 140
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 17 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
F.21 Sedlar och mynt 5 F.22 Överförbar inlåning 0F.22 Överförbar inlåning 10 F.29 Övrig inlåning 0F.29 Övrig inlåning 2
F.3 Värdepapper andra än aktier 6
F.3 Värdepapper andra än aktier 18
F.4 Lån 71
F.4 Lån 27 F.41 Kortfristiga lån 16
F.41 Kortfristiga lån 16 F.42 Långfristiga lån 55
F.42 Långfristiga lån 11
F.5 Aktier och andra ägarandelar 26
F.5 Aktier och andra ägarandelar 2
F.6 Försäkringstekniska reserver 0
F.6 Försäkringstekniska reserver 0 F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 0
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 7F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 37
F.71 Handelskrediter och förskott 6 F.71 Handelskrediter och förskott 81996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 414
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 1F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 29
B.9 Finansiellt sparande −6 9
III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 12 AF Skulder − 3
AN.1 Producerade tillgångar − 2 K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer − 5 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder − 4
K.8 Konfiskation utan ersättning − 1 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 1
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 1K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 3K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 3K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
därav:
AN.11 Fasta tillgångar − 1AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån − 3
AN.12 Lagerstockar − 1 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AN.2 Icke producerade tillgångar 14 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 24
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar − 71996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 415
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.61 Uttag av naturtillgångar − 6
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgå − 1
K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.8 Konfiskation utan ersättning − 4K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 1
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 1
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 14
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 2
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 2
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0
därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 416
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 17
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 144 AF Skulder 18
AN.1 Producerade tillgångar 63 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 58 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1
AN.12 Lagerstockar 4 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 16AN.2 Icke producerade tillgångar 81 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 80AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 8
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 3AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 5AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster/-
förluster 134
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 417
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 101 AF Skulder 36
AN.1 Producerade tillgångar 60 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1
AN.11 Fasta tillgångar 58 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 18AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 14AN.2 Icke producerade tillgångar 41 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 40AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 3
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 18
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 8
AF.3 Värdepapper andra än aktier 2
AF.4 Lån 1AF.5 Aktier och andra ägarandelar 4AF.6 Försäkringstekniska reserver 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 3
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 82
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 43 AF Skulder − 18
AN.1 Producerade tillgångar 3 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 1
AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1
AN.12 Lagerstockar 3 AF.4 Lån − 18AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3AN.2 Icke producerade tillgångar 40 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 40AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 418
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar − 10
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 8AF.3 Värdepapper andra än aktier 1
AF.4 Lån − 1
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1AF.6 Försäkringstekniska reserver − 1AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster − 3
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 51
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 5 041 AF Skulder 1 817
AN.1 Producerade tillgångar 3 001 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 40
AN.11 Fasta tillgångar 2 878 AF.3 Värdepapper andra än aktier 44
AN.12 Lagerstockar 85 AF.4 Lån 897AN.13 Värdeföremål 38 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 687AN.2 Icke producerade tillgångar 2 040 AF.6 Försäkringstekniska reserver 12
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1 989AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 137
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 51
AF Finansiella tillgångar 897
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 382
AF.3 Värdepapper andra än aktier 90
AF.4 Lån 50AF.5 Aktier och andra ägarandelar 200AF.6 Försäkringstekniska reserver 25
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 1501996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 419
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
B.90 Nettoförmögenhet 4 121
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 290 AF Skulder 155
AN.1 Producerade tillgångar 182 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 150 AF.3 Värdepapper andra än aktier 7AN.12 Lagerstockar 29 AF.4 Lån 68AN.13 Värdeföremål 3 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 42AN.2 Icke producerade tillgångar 108 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 108AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 37
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 81
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 17
AF.3 Värdepapper andra än aktier 21AF.4 Lån 27AF.5 Aktier och andra ägarandelar 9
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 7
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 216
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar 65
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 17
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 134
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 82
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 511996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 420
▼B
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 5 331 AF Skulder 1 972
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 40
AN.1 Producerade tillgångar 3 183 AF.3 Värdepapper andra än aktier 51AN.11 Fasta tillgångar 3 028 AF.4 Lån 965AN.12 Lagerstockar 114 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 729
AN.13 Värdeföremål 41 AF.6 Försäkringstekniska reserver 12
AN.2 Icke producerade tillgångar 2 148 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 174
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2 097
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 51
AF Finansiella tillgångar 978
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 399
AF.3 Värdepapper andra än aktier 111AF.4 Lån 77AF.5 Aktier och andra ägarandelar 209
AF.6 Försäkringstekniska reserver 25
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 157
B.90 Nettoförmögenhet 4 337
Tabell A.IV.4 — Kontosystem för finansiella företag
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 29 P.1 Produktion 102
P.11 Marknadsproduktion 102P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
B.1b Förädlingsvärde, brutto 73
K.1 Kapitalförslitning 10B.1n Förädlingsvärde, netto 631996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 421
▼B
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 15 B.1n Förädlingsvärde, netto 63
D.11 Egentlig lön 10D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 5
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 4
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 1
D.29 Övriga produktionsskatter 3
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
B.2 Driftsöverskott 45
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 138 B.2 Driftsöverskott 45
D.41 Ränta 77
D.42 Inkomst från bolag 36 D.4 Kapitalinkomst 160
D.421 Utdelning från bolag 36 D.41 Ränta 125
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) − 48
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0 D.42 Inkomst från bolag 25D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.421 Utdelning från bolag 25
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.45 Arrenden 0 D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 7
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 3
B.5 Primärinkomstsaldo 191996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 422
▼B
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 102 B.2 Driftsöverskott 45
D.41 Ränta 77
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.4 Kapitalinkomst 160
D.45 Arrenden 0 D.41 Ränta 125
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) − 48
D.42 Inkomst från bolag 25D.421 Utdelning från bolag 25
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 7
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 3
B.4 Företagarinkomst 55
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 36 B.4 Företagarinkomst 55
D.42 Inkomst från bolag 36
D.421 Utdelning från bolag 36D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
B.5 Primärinkomstsaldo 19
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.10 B.5 Primärinkomstsaldo 19
D.51 Inkomstskatter 7
D.59 Övriga löpande skatter 3 D.61 Sociala avgifter 39
D.611 Faktiska sociala avgifter 381996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 423
▼B
Användning Tillgång
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 29D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 18
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 28D.61111 Arbetesgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 15
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 1D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 3
D.6112 Anställdas egenavgifter 20
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 46D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 15
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 0D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 5
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 45 D.612 Tillräknade sociala avgifter 1D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 49
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 45
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 0D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 4
B.6 Disponibel inkomst 22
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder11 B.6 Disponibel inkomst 22
B.8 Sparande 11
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 4B.8n Nettosparande 111996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 424
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 0
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 7
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andrakapitaltransfereringar − 7
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 9 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 4
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 8
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 7
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 1
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar 0
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 1
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 1
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 0
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar 0
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 0
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning − 101996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 425
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.52 Lagerinvestering 0
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 0
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 0
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9 Finansiellt sparande 5
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 237F Nettoförvärv av skulder 232
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) − 1
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 15 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 130
F.21 Sedlar och mynt 15 F.21 Sedlar och mynt 35
F.22 Överförbar inlåning 0 F.22 Överförbar inlåning 63
F.29 Övrig inlåning 0 F.29 Övrig inlåning 32
F.3 Värdepapper andra än aktier 53 F.3 Värdepapper andra än aktier 53
F.4 Lån 167 F.4 Lån 0
F.41 Kortfristiga lån 63 F.41 Kortfristiga lån 0F.42 Långfristiga lån 104 F.42 Långfristiga lån 0
F.5 Aktier och andra ägarandelar 3 F.5 Aktier och andra ägarandelar 13
F.6 Försäkringstekniska reserver 0 F.6 Försäkringstekniska reserver 361996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 426
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.71 Handelskrediter och förskott 0 F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 0
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
F.71 Handelskrediter och förskott 0
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 0
B.9 Finansiellt sparande 5
III.3:Konto fär andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar − 2 AF Skulder 2
AN.1 Producerade tillgångar − 2 K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 2
K.8 Konfiskation utan ersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 2K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder − 21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 427
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld − 2därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
därav:
AN.11 Fasta tillgångar 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 2AN.13 Värdeföremål − 2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 0K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttag av naturtillgångar 0K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke produceradetillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning − 31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 428
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld 2
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 7
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier − 3AF.4 Lån − 4AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar −4
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 4 AF Skulder 51
AN.1 Producerade tillgångar 2 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 2 AF.3 Värdepapper andra än aktier 34
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 17AN.2 Icke producerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 429
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 57
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 11
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 30AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 16
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 10
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 3 AF Skulder 68
AN.1 Producerade tillgångar 2 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 26AN.11 Fasta tillgångar 2 AF.3 Värdepapper andra än aktier 21AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 14
AN.2 Icke producerade tillgångar 1 AF.6 Försäkringstekniska reserver 7
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 70
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 14
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 19AF.4 Lån 241996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 430
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 13
AF.6 Försäkringstekniska reserver 1AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 5
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 1 AF Skulder − 17
AN.1 Producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 26
AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 13
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3AN.2 Icke producerade tillgångar 1 AF.6 Försäkringstekniska reserver − 7
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar − 13
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) − 3
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 11
AF.4 Lån − 24AF.5 Aktier och andra ägarandelar 3AF.6 Försäkringstekniska reserver − 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 51996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 431
▼B
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 144 AF Skulder 3 384
AN.1 Producerade tillgångar 104 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 281AN.11 Fasta tillgångar 99 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 053AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 5 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 715
AN.2 Icke producerade tillgångar 40 AF.6 Försäkringstekniska reserver 335AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 37AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 3
AF Finansiella tillgångar 3 508
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 690
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 950AF.4 Lån 1 187AF.5 Aktier och andra ägarandelar 651
AF.6 Försäkringstekniska reserver 30
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.90 Nettoförmögenhet 268
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 1 AF Skulder 285
AN.1 Producerade tillgångar − 1 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 130AN.11 Fasta tillgångar 1 AF.3 Värdepapper andra än aktier 87
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål − 2 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 30AN.2 Icke producerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniska reserver 381996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 432
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 294
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 17
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 15
AF.3 Värdepapper andra än aktier 80AF.4 Lån 163AF.5 Aktier och andra ägarandelar 19AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 10
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar 4
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar −4
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 10
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 5
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 5
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 145 AF Skulder 3 669
AN.1 Producerade tillgångar 103 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1 411AN.11 Fasta tillgångar 100 AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 140
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 3 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 745AN.2 Icke producerade tillgångar 42 AF.6 Försäkringstekniska reserver 373AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 38AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 433
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 3 802
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 707
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 15AF.3 Värdepapper andra än aktier 1 030
AF.4 Lån 1 350
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 670AF.6 Försäkringstekniska reserver 30AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.90 Nettoförmögenhet 278
Tabell A.IV.5 — Kontosystem för den offentliga sektorn
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 246 P.1 Produktion 434
P.11 Marknadsproduktion 74P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 360
B.1b Förädlingsvärde, brutto 188
K.1 Kapitalförslitning 30B.1n Förädlingsvärde, netto 158
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 140 B.1n Förädlingsvärde, netto 158
D.11 Egentlig lön 87D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 53
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 48
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 51996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 434
▼B
Användning Tillgång
D.29 Övriga produktionsskatter 2
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
B.2 Driftsöverskott 16
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 46 B.2 Driftsöverskott 16
D.41 Ränta 39
D.42 Inkomst från bolag 0 D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0 D.21 Produktskatter 141
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.45 Arrenden 7 D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 17
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 3
D.29 Övriga skatter på produktion-
en 94
D.3 Subventioner − 44
D.31 Produktsubventioner − 8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övriga produktsubventioner − 8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 36
D.4 Kapitalinkomst 30
D.41 Ränta 12
D.42 Inkomst från bolag 18
D.421 Utdelning från bolag 5D.422 Ägaruttag från kvasibolag 131996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 435
▼B
Användning Tillgång
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5 Primärinkomstsaldo 191
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 9 B.2 Driftsöverskott 16
D.41 Ränta 2D.45 Arrenden 7 D.4 Kapitalinkomst 4
D.41 Ränta 0
D.42 Inkomst från bolag 4D.421 Utdelning från bolag 4D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar iutlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.4 Företagarinkomst 11
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 37 B.4 Företagarinkomst 11
D.41 Ränta 37
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 17
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
moms och importtullar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 436
▼B
Användning Tillgång
D.214 Produktskatter, exklusive
moms och importskatter 3
D.29 Övriga produktionsskatter 94
D.3 Subventioner − 44
D.31 Produktsubventioner − 8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övriga produktsubventioner − 8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 36
D.4 Kapitalinkomst 26
D.41 Ränta 12D.42 Inkomst från bolag 14
D.421 Utdelning från bolag 1
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 13
B.5 * Primärinkomstsaldo 191
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.0 B.5 Primärinkomstsaldo 191
D.59 Övriga löpande skatter 0
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 213
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 289D.51 Inkomstskatter 204
D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232D.59 Övriga löpande skatter 9
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 5D.61 Sociala avgifter 268
D.624 Kontant socialbidrag 52 D.611 Faktiska sociala avgifter 263
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 155
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 139D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 144
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 4D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 111996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 437
▼B
Användning Tillgång
D.73 Löpande transfereringar
inom den offentliga sektorn 96D.6112 Anställdas egenavgifter 76
D.74 Löpande internationell
samverkan 31D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 69
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 8D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 7
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10
D.612 Tillräknade sociala avgifter 5
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 108
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 1
D.73 Löpande transfereringar
inom den offentliga sektorn 96
D.74 Löpande internationell
samverkan 1
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 10
B.6 Disponibel inkomst 352
II.3:Inkomstomfördelningskonto
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura206 B.6 Disponibel inkomst 352
D.631 Sociala naturaförmåner 162
D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.6312 Andra social-
försäkringsförmåner in natura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 44
B.7 Justerad disponibel inkomst 1461996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 438
▼B
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 362 B.6 Disponibel inkomst 352
P.31 Individuell konsumtionsutgift 206
P.32 Kollektiv konsumtionsutgift 156
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8 Sparande −1 0
II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktisk konsumtion 156 B.7 Justerad disponibel inkomst 146
P.42 Faktisk kollektiv konsumtion 156
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8 Sparande −1 0
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar− 38 B.8n Nettosparande −1 0
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 6
D.91 Kapitalskatter 2
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andra kapitaltransfereringar 41996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 439
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 34
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag − 27
D.99 Andra kapitaltransfereringar − 7
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 37 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar−3 8
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 23
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 24
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 1
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar − 2
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 12
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 12
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 2
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 2
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 2
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 2
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning − 30
P.52 Lagerinvestering 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 440
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 3
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 2
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar 2
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9 Finansiellt sparande −5 0
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar120 F Nettoförvärv av skulder 170
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 0
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 7 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 2
F.21 Sedlar och mynt 2 F.21 Sedlar och mynt 0
F.22 Överförbar inlåning 4 F.22 Överförbar inlåning 2
F.29 Övrig inlåning 1 F.29 Övrig inlåning 0
F.3 Värdepapper andra än aktier 26 F.3 Värdepapper andra än aktier 64
F.4 Lån 45 F.4 Lån 94
F.41 Kortfristiga lån 1 F.41 Kortfristiga lån 32F.42 Långfristiga lån 44 F.42 Långfristiga lån 62
F.5 Aktier och andra ägarandelar 36 F.5 Aktier och andra ägarandelar 0
F.6 Försäkringstekniska reserver 0 F.6 Försäkringstekniska reserver 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 441
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 0
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 6
F.71 Handelskrediter och förskott 1 F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 10
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 5F.71 Handelskrediter och förskott 6
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 4
B.9 Finansiellt sparande −5 0
III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder − 1
AN.1 Producerade tillgångar − 3 K.7 Förlust genom katastrofer 0K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 3K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer − 4 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 1 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 1
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändringar i sektorklassifi-
cering och struktur − 1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 3K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur − 3K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld 0därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 442
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
därav:
AN.11 Fasta tillgångar − 3AF.4 Lån − 1
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 3
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 4
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar − 2
K.61 Uttag av naturtillgångar − 2
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer − 2
K.8 Konfiskation utan ersättning 4
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 1
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur − 1
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 3
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 3
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar − 21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 443
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur − 2
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 0
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 3AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar − 2
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andravolymförändringar i till-
gångar 2
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 44 AF Skulder 7
AN.1 Producerade tillgångar 20 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AN.11 Fasta tillgångar 18 AF.3 Värdepapper andra än aktier 7
AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 23 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 23AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 444
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 1
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 38
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 32 AF Skulder 14
AN.1 Producerade tillgångar 20 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 2
AN.11 Fasta tillgångar 18 AF.3 Värdepapper andra än aktier 4AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 7AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 12 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 12AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 8
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 2
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 3
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 2AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 445
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 26
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 12 AF Skulder − 7
AN.1 Producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2
AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 3
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån − 7AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 12 AF.6 Försäkringstekniska reserver − 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 12AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar − 6
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) − 0
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 3AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån − 2
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 12
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 1 591 AF Skulder 687
AN.1 Producerade tillgångar 1 001 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1021996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 446
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN.11 Fasta tillgångar 913 AF.3 Värdepapper andra än aktier 212
AN.12 Lagerstockar 47 AF.4 Lån 328AN.13 Värdeföremål 41 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 4
AN.2 Icke producerade tillgångar 590 AF.6 Försäkringstekniska reserver 19
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 578AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 22
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 12
AF Finansiella tillgångar 396
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 80
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 150
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 115AF.5 Aktier och andra ägarandelar 12AF.6 Försäkringstekniska reserver 20
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 19
B.90 Nettoförmögenhet 1 300
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 56 AF Skulder 176
AN.1 Producerade tillgångar 25 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 2
AN.11 Fasta tillgångar 20 AF.3 Värdepapper andra än aktier 71
AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 93AN.13 Värdeföremål 4 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 30 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 30AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 10
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 447
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 123
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 1
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 7AF.3 Värdepapper andra än aktier 29AF.4 Lån 45
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 34
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 6
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 2
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar −3 8
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 2
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 38
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 26
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 12
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 1 647 AF Skulder 863
AN.1 Producerade tillgångar 1 026 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 104
AN.11 Fasta tillgångar 933 AF.3 Värdepapper andra än aktier 283AN.12 Lagerstockar 48 AF.4 Lån 421AN.13 Värdeföremål 45 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 4AN.2 Icke producerade tillgångar 620 AF.6 Försäkringstekniska reserver 19
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 608AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 32
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 12
AF Finansiella tillgångar 519
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 811996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 448
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 157
AF.3 Värdepapper andra än aktier 29AF.4 Lån 160
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 46
AF.6 Försäkringstekniska reserver 20AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 25
B.90 Nettoförmögenhet 1 302
Tabell A.IV.6 — Kontosystem för hushållen
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 694 P.1 Produktion 1 269
P.11 Marknadsproduktion 1 129
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 140
B.1b Förädlingsvärde, brutto 575
K.1 Kapitalförslitning 42
B.1n Förädlingsvärde, netto 533
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 39 B.1n Förädlingsvärde, netto 533
D.11 Egentlig lön 39
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 0
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 0
D.29 Övriga produktionsskatter 3
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner − 1
B.2 Driftsöverskott 601996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 449
▼B
Användning Tillgång
B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 44 B.2 Driftsöverskott 60
D.41 Ränta 17 B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
D.45 Arrenden 27
D.1 Löner och kollektiva avgifter 766D.11 Egentlig lön 573
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.4 Kapitalinkomst 134
D.41 Ränta 33
D.42 Inkomst från bolag 57
D.421 Utdelning från bolag 13D.422 Ägaruttag från kvasibolag 44D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5 Primärinkomstsaldo 1 348
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 7 B.2 Driftsöverskott 60
D.41 Ränta 0 B.3 Sammansatt förvärvsinkomst 432
D.45 Arrenden 7
D.4 Kapitalinkomst 5
D.41 Ränta 0D.42 Inkomst från bolag 51996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 450
▼B
Användning Tillgång
D.421 Utdelning från bolag 5
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
B.4 Företagarinkomst 490
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 37 B.4 Företagarinkomst 490
D.41 Ränta 17D.45 Arrenden 20 D.1 Löner och kollektiva avgifter 766
D.11 Egentlig lön 573
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.4 Kapitalinkomst 129
D.41 Ränta 33
D.42 Inkomst från bolag 52D.421 Utdelning från bolag 8D.422 Ägaruttag från kvasibolag 44D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5 Primärinkomstsaldo 1 348
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande skatter på inkomst,
förmögenhet osv.178 B.5 Primärinkomstsaldo 1 348
D.51 Inkomstskatter 176
D.59 Andra löpande skatter 2 D.61 Sociala avgifter 0
D.611 Faktiska sociala avgifter 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 451
▼B
Användning Tillgång
D.61 Sociala avgifter 322 D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.611 Faktiska sociala avgifter 303 D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 0
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 160D.6112 Anställdas egenavgifter 0
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 14D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.6112 Anställdas egenavgifter 97 D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 332
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19
D.612 Tillräknade sociala avgifter 19 D.624 Kontant socialbidrag 52
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 0D.7 Andra löpande transferer-
ingar 36
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.72 Skadeförsäkringsfordringar 35
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 71
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 31
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 40
B.6 Disponibel inkomst 1 1451996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 452
▼B
II.3:Inkomstfördelningskonto
Användning Tillgång
B.6 Disponibel inkomst 1 145
D.63 Sociala transfereringar in
natura 219
D.631 Sociala naturaförmåner 162D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.6312 Andra social-
försäkringsförmåner in natura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke
marknadsprodukter 57
B.7 Justerad disponibel inkomst 1 364
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 996 B.6 Disponibelinkomst 1 145
P.31 Individuell konsumtionsutgift 996
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8 Sparande 160
II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktisk konsumtion 1 215 B.7 Justerad disponibel inkomst 1 364
P.41 Faktisk individuell konsum-
tion 1 215
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8 Sparande 1601996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 453
▼B
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar178 B.8n Nettosparande 160
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 23
D.92 Investeringsbidrag 0D.99 Andra kapitaltransfereringar 23
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 5
D.91 Kapitalskatter − 2
D.99 Andra kapitaltransfereringar − 3
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 61 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar178
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 49
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 50
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 4
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar − 5
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 12
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 9
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 3
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar 0
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 454
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning − 42
P.52 Lagerinvestering 2
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 5
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 4
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar 3
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 1
B.9 Finansiellt sparande 148
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar181 F Nettoförvärv av skulder 33
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 68 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
F.21 Sedlar och mynt 10 F.22 Överförbar inlåning 0
F.22 Överförbar inlåning 41 F.29 Övrig inlåning 0
F.29 Övrig inlåning 17
F.3 Värdepapper andra än aktier 0
F.3 Värdepapper andra än aktier 29
F.4 Lån 28
F.4 Lån 5 F.41 Kortfristiga lån 11F.41 Kortfristiga lån 3 F.42 Långfristiga lån 171996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 455
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.42 Långfristiga lån 2
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 5
F.5 Aktier och andra ägarandelar 3 F.71 Handelskrediter och förskott 4
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 1
F.6 Försäkringstekniska reserver 36
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 40
F.71 Handelskrediter och förskott 11F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 29
B.9 Finansiellt sparande 148
III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.1 Producerade tillgångar 0 K.7 Förlust genom katastrofer 0K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 456
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
sering av guld 0därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
därav:
AN.11 Fasta tillgångar 0AF.4 Lån 0
AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.12 Lagerstockar 0AN.13 Värdeföremål 0AN.2 Icke producerade tillgångar 0
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttag av naturtillgångar 0K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 457
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 2
K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 2
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 2
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 2
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 80 AF Skulder 0
AN.1 Producerade tillgångar 35 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 28 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 5 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 451996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 458
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 45
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 16
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 6AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 10
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 96
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 56 AF Skulder 6
AN.1 Producerade tillgångar 34 AF.2 Kontanter, valuta och insätt-
ningar (på bank) 0
AN.11 Fasta tillgångar 28 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 3
AN.13 Värdeföremål 4 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 22 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 2
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 22
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 36
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 17
AF.3 Värdepapper andra än aktier 4AF.4 Lån 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 459
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 8
AF.6 Försäkringstekniska reserver 6AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 1
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 87
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 24 AF Skulder − 6
AN.1 Producerade tillgångar 1 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån − 3AN.13 Värdeföremål 1 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 2
AN.2 Icke producerade tillgångar 22AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 22
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar − 20
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 17
AF.3 Värdepapper andra än aktier 2
AF.4 Lån − 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 2AF.6 Försäkringstekniska reserver − 6
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster − 1
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 91996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 460
▼B
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 2 822 AF Skulder 289
AN.1 Producerade tillgångar 1 698 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 10
AN.11 Fasta tillgångar 1 423 AF.3 Värdepapper andra än aktier 2
AN.12 Lagerstockar 97 AF.4 Lån 169AN.13 Värdeföremål 178 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 108
AN.2 Icke producerade tillgångar 1 124AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1 124
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1 819
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 840AF.3 Värdepapper andra än aktier 198
AF.4 Lån 24
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 411AF.6 Försäkringstekniska reserver 291AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 55
B.90 Nettoförmögenhet 4 352
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 110 AF Skulder 33
AN.1 Producerade tillgångar 61 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AN.11 Fasta tillgångar 47 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 4 AF.4 Lån 28
AN.13 Värdeföremål 10 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 5
AN.2 Icke producerade tillgångar 49
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 481996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 461
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 199
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 68AF.3 Värdepapper andra än aktier 35
AF.4 Lån 5
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 13AF.6 Försäkringstekniska reserver 38AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 40
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 276
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar 178
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 2
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 96
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 87
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 9
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 2 932 AF Skulder 322
AN.1 Producerade tillgångar 1 759 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 10AN.11 Fasta tillgångar 1 470 AF.3 Värdepapper andra än aktier 2AN.12 Lagerstockar 101 AF.4 Lån 197AN.13 Värdeföremål 188 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 113
AN.2 Icke producerade tillgångar 1 173AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1 172
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 2 0181996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 462
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 908
AF.3 Värdepapper andra än aktier 233AF.4 Lån 29
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 424
AF.6 Försäkringstekniska reserver 329AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 95
B.90 Nettoförmögenhet 4 628
Tabell A.IV.7 — Kontosystem för hushållens ideella organisationer
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 6 P.1 Produktion 37
P.11 Marknadsproduktion 21P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 16
B.1b Förädlingsvärde, brutto 31
K.1 Kapitalförslitning 3
B.1n Förädlingsvärde, netto 28
II:Inkomstfördelnings- och inkomstanvändningskonto
II.1:Konto för primär inkomstfördelning
II.1.1: Konto för inkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Löner och kollektiva avgifter 23 B.1n Förädlingsvärde, netto 28
D.11 Egentlig lön 12
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 11
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 10
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 1
D.29 Övriga produktionsskatter 0
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 463
▼B
Användning Tillgång
B.2 Driftsöverskott 5
II.1.2: Konto för allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 7 B.2 Driftsöverskott 5
D.41 Ränta 7
D.42 Inkomst från bolag 0 D.4 Kapitalinkomst 5
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0 D.41 Ränta 5D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.42 Inkomst från bolag 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0D.421 Utdelning från bolag 0
D.45 Arrenden 0 D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5 Primärinkomstsaldo 3
II.1.2.1: Konto för företagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 2 B.2 Driftsöverskott 5
D.41 Ränta 2
D.45 Arrenden 0 D.4 Kapitalinkomst 0
D.41 Ränta 0D.42 Inkomst från bolag 0
D.421 Utdelning från bolag 0
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0
B.4 Företagarinkomst 3
II.1.2.2: Konto för allokering av övriga primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 5 B.4 Företagarinkomst 3
D.41 Ränta 51996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 464
▼B
Användning Tillgång
D.45 Arrenden 0 D.4 Kapitalinkomst 5
D.41 Ränta 5D.42 Inkomst från bolag 0
D.421 Utdelning från bolag 0
D.422 Ägaruttag från kvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5 Primärinkomstsaldo 3
II.2:Konto för sekundär inkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.0 B.5 Primärinkomstsaldo 3
D.59 Övriga löpande skatter 0
D.61 Sociala avgifter 1
D.62 Sociala förmåner andra än in
natura 1D.611 Faktiska sociala avgifter 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 1D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 0
D.6112 Anställdas egenavgifter 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 2D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 0D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 2D.612 Tillräknade sociala avgifter 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 36
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 36
B.6 Disponibel inkomst 371996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 465
▼B
II.3:Inkomstomfördelningskonto
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura13 B.6 Disponibel inkomst 37
D.631 Sociala naturaförmåner 0
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 0
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke
marknadsprodukter 13
B.7 Justerad disponibel inkomst 24
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Konto för användning av disponibel inkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 13 B.6 Disponibel inkomst 37
P.31 Individuell konsumtionsutgift 13
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8 Sparande 24
II.4.2: Konto för användning av justerad disponibel inkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0B.7 Justerad disponibel inkomst 24
B.8 Sparande 24
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande
och kapitaltransfereringar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar21 B.8n Nettosparande 241996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 466
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 0
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar − 3
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andrakapitaltransfereringar − 3
III.1.2: Konto för anskaffning av icke finansiella tillgångar
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.51 Fast bruttoinvestering 19 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar21
P.511 Anskaffning minus avyttring
av materiella fasta tillgångar 14
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fasta tillgångar 13
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fasta tillgångar 1
P.5113 Avyttring av befintliga mate-
riella fasta tillgångar 0
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 5
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fasta tillgångar 10
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fasta tillgångar 0
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fasta tillgångar − 5
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 0
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke produce-
rade tillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning − 31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 467
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
P.52 Lagerinvestering 0
P.53 Anskaffning minus avyttring
av värdeföremål 0
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 1
K.21 Anskaffning minus avyttring
av markoch andra materiella
icke producerade tillgångar 1
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9 Finansiellt sparande 4
III.2:Konto för finansiella transaktioner
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar32 F Nettoförvärv av skulder 28
F.2 Sedlar, mynt och inlåning 12 F.2 Sedlar, mynt och inlåning 0
F.21 Sedlar och mynt 2 F.22 Överförbar inlåning 0
F.22 Överförbar inlåning 7 F.29 Övrig inlåning 0
F.29 Övrig inlåning 3
F.3 Värdepapper andra än aktier 0
F.3 Värdepapper andra än aktier 12
F.4 Lån 24
F.4 Lån 0 F.41 Kortfristiga lån 17
F.41 Kortfristiga lån 0 F.42 Långfristiga lån 7F.42 Långfristiga lån 0
F.5 Aktier och andra ägarandelar 4
F.5 Aktier och andra ägarandelar 0 F.6 Försäkringstekniska reserver 0
F.6 Försäkringstekniska reserver 0 F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 468
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 8F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
F.71 Handelskrediter och förskott 0 F.71 Handelskrediter och förskott 0
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 8F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter och förskott 0
B.9 Finansiellt sparande 4
III.3:Konto för andra förändringar i tillgångarna
III.3.1: Konto för andra volymförändringar i tillgångarna
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.1 Producerade tillgångar 0 K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0K.12.22 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
risering av guld 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 0
därav:
AN.11Fasta tillgångar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 469
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odlade biologiska resurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttag av naturtillgångar 0
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0K.8 Konfiskation utan ersättning 0K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 0
K.7 Förlust genom katastrofer 0
K.8 Konfiskation utan ersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
cering och struktur 0
K.12.2 Förändring i klassificering av
tillgångar och skulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering av guld 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 470
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
därav:
AF.2Sedlar, mynt och inlåning 0
AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2 Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 0
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 8 AF Skulder 0
AN.1 Producerade tillgångar 5 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AN.11 Fasta tillgångar 5 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 3 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 3AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AF.3 Värdepapper andra än aktier 1AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster 101996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 471
▼B
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 7 AF Skulder 2
AN.1 Producerade tillgångar 5 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 1
AN.11 Fasta tillgångar 5 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 1AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 1
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 3
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 2
AF.3 Värdepapper andra än aktier 1AF.4 Lån 0AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 8
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 2 AF Skulder − 2
AN.1 Producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 1
AN.11 Fasta tillgångar 0 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån − 1AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AN.2 Icke producerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniska reserver − 01996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 472
▼B
Förändringar i tillgångar Förändringar i skulder och nettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster − 1
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar − 2
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning − 2AF.3 Värdepapper andra än aktier 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32 Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinsterl-förluster 2
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 324 AF Skulder 121
AN.1 Producerade tillgångar 243 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 38AN.11 Fasta tillgångar 231 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 43
AN.13 Värdeföremål 10 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 0AN.2 Icke producerade tillgångar 81 AF.6 Försäkringstekniska reserver 5AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 81AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 35
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 172
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 110AF.3 Värdepapper andra än aktier 25
AF.4 Lån 8
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 22AF.6 Försäkringstekniska reserver 41996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 473
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 3
B.90 Nettoförmögenhet 375
IV.2:Förändringar i balansräkningen
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringar i skulder
AN Icke-finansiella tillgångar 25 AF Skulder 28
AN.1 Producerade tillgångar 21 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 0AN.11 Fasta tillgångar 21 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 24
AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 4AN.2 Icke producerade tillgångar 4 AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 4AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 33
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 12AF.3 Värdepapper andra än aktier 13
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktier och andra ägarandelar 1AF.6 Försäkringstekniska reserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 8
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 31
B.10.1 Sparande och kapitaltransfe-
reringar 21
B.10.2 Andra volymförändringar i
tillgångar 0
B.10.3 Nominella kapitalvinster/-
förluster 10
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 81996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 474
▼B
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 2
IV.3:Utgående balansräkning
Tillgångar Skulder och nettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 349 AF Skulder 149
AN.1 Producerade tillgångar 264 AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 38
AN.11 Fasta tillgångar 252 AF.3 Värdepapper andra än aktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 67AN.13 Värdeföremål 10 AF.5 Aktier och andra ägarandelar 4AN.2 Icke producerade tillgångar 85 AF.6 Försäkringstekniska reserver 5
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 85AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 35
AN.22 Immateriella icke produce-
rade tillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 205
AF.2 Sedlar, mynt och inlåning 122
AF.3 Värdepapper andra än aktier 38AF.4 Lån 8AF.5 Aktier och andra ägarandelar 23AF.6 Försäkringstekniska reserver 4
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 11
B.90 Nettoförmögenhet 4061996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 475
▼M5
BILAGA V
DEFINITION AV DET OFFENTLIGA UNDERSKOTTET MED
AVSEENDE PÅ FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA
UNDERSKOTT
Med avseende på medlemsstaternas rapporter till kommissionen i enlighet med
det förfarande vid alltför stora underskott som fastställs i rådets förordning (EG)
nr 3605/93(1), skall det offentliga underskottet vara saldoposten för den offentliga
sektorns nettoinlåning/nettoutlåning, inklusive ränteströmmar som grundar sig på
swapkontrakt och framtida räntesäkringsavtal. Denna saldopost skall ha koden
EDPB9. Räntor skall i detta sammanhang inkludera de ovannämnda strömmarna
och ha koden EDPD41.1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 476
(1) EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr
475/2000 (EGT L 58, 3.3.2000, s. 1).
▼B
BILAGA B
LEVERANSPROGRAM FÖR NATIONALRÄKENSKAPSDATA
Tabellöversikt
Första
sändningFördröjning
t + mndrSändning för
årTabellinnehåll Tabell nr
1999 4 95-98 Huvudaggregat, årlig 1
1999 4 95-98 Huvudaggregat, kvartalsvis 11999 8 95-98 Huvudaggregat offentlig sektor 2
2001 3 97–00 Huvudaggregat offentlig sektor 22000 9 95-99 Tabell fördelad på bransch 3
2000 9 95-99 Export och import, EU/tredje land 42000 9 95-99 Hushållens utgifter för slutlig konsum-
tion fördelade på ändamål5
2000 9 95-99 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorer6
2000 9 95-99 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorer7
2000 12 95-99 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorer8
2000 12 95-99 Detaljredovisning av skatteinkomster
efter sektor9
2000 24 95-98 Tabell fördelad på bransch och region,
NUTS II, A1710
2001 12 95-00 Offentliga sektorns konsumtion fördelad
på ändamål11
2001 24 95-99 Tabell fördelad på bransch och region,
NUTS III, A312
2001 24 95-99 Kontosystem för hushållen fördelad på
regioner, NUTS II13
2001 24 95-99 Fasta tillgångar för hela ekonomin
fördelade på produkter, Pi314
2002 36 95-99 Tillgångstabell till baspriser, inklude-
rande en omvandling till mottagarpris
A60 * P6015
2002 36 95-99 Användningstabell till mottagarpris,
A60 * P6016
2002 36 95(*) Symmetriskinput-outputtabell till
baspriser, P60 * P60, fem årlig17
2002 36 95(*) Symmetriskinput-outputtabell för
inhemskproduk tion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig18
2002 36 95(*) Symmetriskinput-outputtabell för
import till baspriser, P60 * P60, fem
årlig191996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 477
▼M2
▼B
▼B
Första
sändningFördröjning
t + mndrSändning för
årTabellinnehåll Tabell nr
2003 36 00 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31 * Pi3, fem årlig20
2003 36 00 Korsklassificering av produktionskonto
fördelat på bransch och sektor,
A60 * (S11, S12, S13, S14, S15), fem
årlig21
2003 36 00 Korsklassificering av bruttoinvestering
fördelad på bransch och produkt,
A31 * P60, fem årlig22
Se tabell Se tabell Se tabell Tillbakaskrivningar 23
t = referens år
(*) de fem årliga tabellerna för år 2000 måste levereras i 2003
Tabell 1 — Huvudaggregat — kvartalsvis och årlig redovisning
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsni-
vå +Löpande
priserFasta
priser
Bruttonationalprodukt från produktionssidan
B.1g 1. Förädlingsvärde till baspris A6 x x
D.21—D.31 2. Produktskatter minus produktsubventioner x x
P.119 3. FISIM x x
B.1 * g 4. Bruttonationalprodukt till marknadspris x x
Bruttonationalprodukt från användningssidan
P.3 5. Summa konsumtionsutgift x x
P.3 6. a) Hushållens konsumtionsutgift (inhemskt
begrepp)xx
P.3 6. b) Hushållens konsumtionsutgift (nationellt
begrepp)xx
P.3 7. Konsumtionsutgift för hushållens ideella
organisationerxx
P.3 8. Offentliga sektorns konsumtionsutgift x x
P.31 a) Individuell konsumtionsutgift x xP.32 b) Kollektiv konsumtionsutgift x xP.4 9. Hushållens faktiska konsumtion x x
P.41 a) Faktisk individuell konsumtion x x
P.5 10. Bruttoinvestering x xP.51 a) Fast bruttoinvestering Pi6 x xP.52 b) Lagerinvestering x x
P.53 c) Anskaffning minus avyttring av värde-
föremålxx1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 478
▼B
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsni-
vå +Löpande
priserFasta
priser
P.6 11. Export av varor (fob) och tjänster x x
P.7 12. Import av varor (fob) och tjänster x x
Inkomst, sparande och nettoutlåning
B.5 13. Primärinkomstsaldo vid transaktioner med
utlandetxx
B.5 * g 14. Bruttonationalinkomst till marknadspris x (x)
K.1 15. Kapitalförslitning x xB.5 * n 16. Nettonationalinkomst till marknadspris x xD.5, D.6,
D.717. Löpande nettotransfereringar till och från
utlandetx
B.6n 18. Disponibel inkomst, netto x (x)
B.8n 19. Nationellt sparande, netto x
D.9 20. Nettokapitaltransfereringar till och från
utlandetx
B.9 21. Nationens finansiella sparande, netto x
Befolkning, sysselsättning, löner och kollektiva avgifter
22. Befolknings- och sysselsättningsdata
a) Totala befolkningen (1 000)
b) Arbetslösa (1 000)
c) Sysselsättning, nationellt och inhemskt
begrepp (1 000)
— företagare A6 **
— anställda A6 **
D.1 23. Löner och kollektiva avgifter, nationellt och
inhemskt begreppA6 ** x
D.11 a) Egentlig lön A6 ** x
+ Om ingen nivå indikeras innebär det hela ekonomin
** A6 endast för inhemska begrepp
(x) i reala termer
Tabell 2 — Huvudaggregat offentlig sektor
Konsolideringsregler: transaktionerna D.41, D.7, D.92 och D.99 är konsoliderade. Övriga transaktioner
är inte konsoliderade
Kod Variabelförteckning Sändning år t + 3 Sändning år t + 8
P.1 Produktion X
P.11 + P.12 — Marknadsproduktion och produk-
tion för egen slutlig användningX
P.13 — Övrig icke marknadsproduktion X1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 479
▼M2
▼M2
Kod Variabelförteckning Sändning år t + 3 Sändning år t + 8
P.131 — Försäljningsinkomster från övrig
icke marknadsproduktionX
P.132 — Annan övrig icke marknadspro-
duktionX
P.11+P.12+P.131 X
P.2 Insatsförbrukning X X
B.1G Förädlingsvärde, brutto XK.1 Kapitalförslitning X
B.1N Förädlingsvärde, netto X
D.1P Löner och kollektiva avgifter (utgift) X X
D.29P Övriga produktionsskatter (utgift) X X
D.39R Övriga produktionssubventioner
(utgift)XX
B.2N Driftsöverskott, netto X
D.2R Skatter på produktion och import
(inkomst)XX
D.4R Kapitalinkomst (utgift) X X
D.3P Subventioner (utgift) X X
D.4P Kapitalinkomst (utgift) X XD.41P — Ränta (utgift) X X
D.42P + …D.45P — Övrig kapitalinkomst (utgift) X X
B.5N Primärinkomstsaldo, netto X
D.5R Löpande inkomst- och förmögen-
hetsskatter etc. (inkomst)XX
D.61R Sociala avgifter (inkomst) X X
D.611R — Faktiska sociala avgifter (inkomst) X XD.612 — Tillräknade sociala avgifter X X
D.7R Andra löpande transfereringar
(inkomst)XX
D.5P Löpande inkomst- och förmögen-
hetsskatter etc. (utgift)XX
D.62P Sociala förmåner andra än in natura
(utgift)X
D.6311P +
D.63121P +
D.63131PSociala transferingar in natura avse-
ende utgifter för produkter som
levereras till hushållen via mark-
nadsproducenterX
D.62P + D.6311P
+ D.63121P +
D.63131PX1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 480
▼M2
Kod Variabelförteckning Sändning år t + 3 Sändning år t + 8
D.7P Andra löpande transfereringar (utgift) X X
B.6N Disponibel inkomst, netto XP.3 Konsumtionsutgift X
P.31 — Individuell konsumtionsutgift X
P.32 — Kollektiv konsumtionsutgift XD.8 Justering för förändring i hushållens
nettofordran på pensionsreserverXX
B.8G Sparande, brutto X X
B.8N Sparande, netto XD.9R Kapitaltransfereringar (inkomst) X X
D.91R — Kapitalskatter (inkomst) X X
D.92R + D.99R — Investeringsbidrag och andra
kapitaltransfereringar (inkomst)XX
D.9P Kapitaltransfereringar (utgift) X X
P.5 Bruttoinvestering XP.51 — Fast bruttoinvestering X XP.52 + P.53 — Lagerinvestering samt anskaffning
minus avyttring av värdeföremålX
K.2 Anskaffning minus avyttring av icke
finansiella icke producerade till-
gångarX
P.5 + K.2 X
B.9 Finansiellt sparande X X
TE Totala offentliga utgifter X X
TR Totala offentliga inkomster X X
D.995 Kapitaltransfereringar från den
offentliga sektorn till berörda
sektorer av skatter och sociala avgif-
ter som taxerats men ej förväntas bli
erlagda
TE = P.2 + P.5 +D.1P + D.29P +D.3P + D.4P+ D.5P +D.62P + D.6311P+ D.63121P +D.63131P + D.7P+ D.8 +
D.9P + K.2
TR = P.11 + P.12 + P.131 + D.2R + D.39R + D.4R + D.5R + D.61R + D.7R + D.9R
Tabell 3 — Tabell fördelad på bransch — årlig redovisning
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
Förädlingsvärde
P.1 1. Produktion till baspris efter bransch A31 x1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 481
▼M4
▼M2
▼B
▼B
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
P.2 2. Insatsförbrukning till mottagarpris efter bransch A31 x
B.1g 3. Bruttofördädlingsvärde till baspris efter bransch A31 x x
K.1 4. Kapitalförslitning efter bransch A31 x x
Investeringar
P.5 5. Bruttoinvestering efter brannsch
P.51 a) Fast bruttoinvestering efter bransch A31 x x
P.52 b) Lagerinvestering efter bransch (*) A31 x x
P.53 c) Anskaffning minus avyttring av värdeföremål
efter branschA31 x x
Sysselsättning och löner och kollektiva avgifter, inhemskt
begrepp
6. Sysselsättning efter bransch (1 000)
a) företagare efter bransch A31
b) anställda efter bransch A31
c) arbetade timmar efter bransch (*) A31
D.1 7. Löner och kollektiva avgifter efter bransch A31 xD.11 a) Egentlig lön efter bransch A31 x
(*) Till och med år 2003: frivilligt.
Tabell 4 — Export och Import, EU/tredje land
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
P.6 1. Export av varor och tjänster totala
ekono-
minxx
a) EU-länder x x
b) tredje land x x
P.7 2. Import av varor och tjänster x x
a) EU-länder x xb) tredje land x x
Tabell 5 — Hushållens utgifter för slutlig konsumtion fördelade på ändamål
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
P.3 Hushållens utgifter för slutlig konsumtion fördelade på
ändamålCOICOP
2-siffrig
nivå x x1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 482
Tabell 6 — Konto för finansiella transaktioner, fördelat på sektorer — konsoliderat och ickekonsoliderat
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 483
Tabell 7 — Balansräkning över tillgångar och skulder, fördelat på sektorer — konsoliderat och ickekonsoliderat
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 484
Tabell 8 — Icke finansiella konton fördelade på sektorer
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 485
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 486
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 487
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 488
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 489
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 490
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 491
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 492
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 493
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 494
▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 495
▼B
Tabell 9 — Detaljredovisning av skatteinkomster efter sektor
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDel-
staterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektor
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter
etc.—
D.51 Inkomstskatter —
D.51a Inkomstskatter för
individer eller hushåll—
…—
D.51 b Inkomstskatter för
bolag—
…—
D.51c Skatter på realisations-
vinster—
…—
D.51d Lotteriskatt —
…—
D.59 Övriga löpande skatter —D.59.1 Löpande skatter på
egendom eller
förmögenhet—
D.59.1a Fastighetsskatt
…—
D.59.1b Förmögenhetsskatt
…—
D.59.1c Löpande skatter på
övrig egendom—
…—
D.59.2 Diverse löpande
skatter—
D.59.2a Enhetsskatt —
…—
D.59.2b Utgiftsskatter —
…—
D.59.2c Hushållens betalningar
för att erhålla vissa
licenser
…—
D.59.2d Skatter på internatio-
nella transaktioner—
…—
D.2 Skatter på produktion
och import
D.21 ProduktskatterD.211 Mervärdesskatter
…
D.212 Importskatter och
tullar, exklusive moms
D.2121 Importtullar
…1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 496
▼B
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDel-
staterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
D.2122 Skatter på import,
exklusive moms och
tullar
D.2122a Allmänna försäljnings-
eller omsättnings-
skatter
…
D.2122b Acciser
…
D.2122c Skatter på vissa
tjänster
…
D.2122d Vinster vid importmo-
nopol
…
D.2122e Skatter som resultat av
multipla växelkurser
…
D.214 Produktskatter, exklu-
sive moms och
importskatt
D.214a Allmänna försäljnings-
eller omsättnings-
skatter
…
D.214b Acciser
…
D.214c Skatter på vissa
tjänster
…
D.214d Skatter på finansiella
och kapitaltransak-
tioner
…
D.214e Vinster vid fiskala
monopol
…
D.29 Övriga produktions-
skatter
D.29a Löne- och arbets-
kraftsskatter
…
D.29b Återkommande skatter
på mark, byggnader
eller andra anlägg-
ningar
…
D.29c Affärs- och yrkesmäs-
siga licenser
…
D.29d Skatt på användningen
av fasta tillgångar eller
andra aktiviteter
…1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 497
▼B
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDel-
staterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
D.29e Stämpelskatter
…
D.29f Miljöskatter
…
D.29g Skatter på internatio-
nella transaktioner
…
D.91 Kapitalskatter —D.91a Tillfälliga och excep-
tionella skatter på
tillgångar eller netto-
förmögenhet—
…—
D.91b Skatter på kapitalt-
ransfereringar—
…
Totala skatteinkomster
D.611 Faktiska sociala
avgifter—
D.6111 — Arbetsgivares
faktiska kollektiva
avgifter—
D.6112 — Anställdas egenav-
gifter—
D.6113 Egenföretagares och
icke anställdas sociala
avgifter—
Totala inkomster av
skatter och sociala
avgifter
D.995 Kapitaltransfereringar
från den offentliga
sektorn till berörda
sektorer av skatter och
sociala avgifter, som
taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.99521 Produktskatter som
taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.99529 Andra produktions-
skatter som taxerats
men ej förväntas bli
erlagda
D.99551 Inkomstskatter som
taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.99559 Andra löpande skatter
som taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.9956111 Arbetsgivarnas faktis-
ka sociala avgifter som
taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D.9956112 Arbetstagarnas sociala
avgifter som taxerats
men ej förväntas bli
erlagda1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 498
▼M4
▼M4
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDel-
staterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
D.9956113 Egenföretagares och
arbetslösas sociala av-
gifter som taxerats
men ej förväntas bli
erlagda
D.99591 Kapitalskatter som
taxerats men ej
förväntas bli erlagda
D2+D5+D91+D611–-
D 995
Totala intäkter av
skatter och sociala av-
gifter efter avdrag för
belopp som taxerats
men ej förväntas bli
erlagda
Tabell 10 — Tabell fördelad på bransch och region (NUTS II), löpande priser
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåt+månad
B1.g 1. Förädlingsvärde brutto, till baspriser A17 24
B1.g 2. Förädlingsvärde brutto, till baspriser — 18
D.1 3. Löner och kollektiva avgifter A17 24
P.51 4. Fast bruttoinvestering A17 24
5. Sysselsättning
— Summa A17 24
— Anställda A17 241996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 499
▼B
▼M21996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 500
▼B
Tabell 12 — Tabell fördelad på bransch och region (NUTS III), löpande priser
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåt+månad
B1.g 1. Förädlingsvärde brutto, till baspriser A3 24
2. Sysselsättning
— Summa A3 18
— Anställda A3 18
Tabell 13 — Kontosystem för hushållen fördelad på regioner (NUTS II), löpande priser
Konto för hushållens allokering av primära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst B.2/B.3 Driftsöverskott/Sammansatt förvärvsin-
komst
D.1 Löner och kollektiva avgifter
B.5 Primära inkomster D.4 Kapitalinkomst
Konto för hushållens fördelning av sekundära inkomster
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och förmögen-
hetsskatter etc.B.5 Primära inkomster
D.61 Sociala avgifter D.62 Sociala förmåner andra än in nautra
D.7 Andra löpande transfereringar D.7 Andra löpande transfereringar
B.6 Disponibel inkomst
Tabell 14 — Fasta tillgångar för hela ekonomin fördelade på produkter, Pi3
Kod Variabelförteckning Redovisningsnivå
AN.11 Fasta tillgångar Pi31996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 501
Tabell 15 — Tillgångstabell till baspriser, inkluderande en omvandling till mottagarpris
löpande och fasta priser
n = 60, m = 60
Industrier (NACE)
123……nΣ(1) Import cifSumma tillgång
till basprisHandel och trans-
portmarginalerSkatter minus
subventioner på
produkterSumma tillgång
till mottagarpris
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter
(CPA)1
(1) Produktion fördelad på produkt och bransch till
basprisera) intra EU
b) extra EU2
3
.
.
.
.
..
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Summa produktion efter bransch 0
Summa varav:
Marknadsproduktion
(3)För egen slutlig användning 00
Övrig icke-marknadsproduktion 00▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 502
Tabell 16 — Anvädningstabell till mottagarpris
löpande och fasta priser
n = 60, m = 60
Industrier (NACE)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Insatsförbrukning till mottagarpris
fördelad på produkt och branschSlutlig användning till mottagarpris:
Utgift för slutlig konsumtion:
a) hushåll
b) HIO (t + 12 tillsammans med a))
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning
minus avyttring av värdeföremål
f) export
— intra EU
— extra EU2
3
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning, efter
branschSumma slutlig användning efter typ Summa användning
Sysselsättnings komponenter
Övriga produktskatter, netto (3) Komponenter för förädlingsvärde,
efter bransch Kapitalförslitning
Driftsöverskott, netto
Σ(3) (4) Förädlingsvärde, efter bransch
Σ(1)+Σ(3) (5) Produktion till baspris, efter bransch▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 503
Tabell 17 — Symmetrisk input-outputtabell till baspriser (produkt/produkt)
löpande och fasta priser
n=6 0
Produkt (CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)Insatsförbrukning till baspriser (produkt/
produkt)Slutlig användning till baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) för hushåll
b) för HIO
c) för offentliga sektorn
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering
e) lagerinvesteringar och anskaffning minus
avyttring av värdeföremål
f) Export
— intra EU
— extra EU2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning till baspriser efter
produktSlutlig användning till baspris efter typ Summa anv. till
baspris
Produktskatter
Produktsubventioner (−)(3) Produktskatter, netto efter produkt Produktskatter netto efter typ av slutlig använd-
ningSumma produk-
tionsskatt, netto
Σ(1)+(3) (4) Summa insatsförbrukning till mottagarpris efter
produktSumma slutlig anv. till mottagarpris efter typ Summa anv. till
mottagarpris
Sysselsättningskomponenter
Övriga produktskatter, netto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott, netto(5) Komponenter för förädlingsvärde efter produkt
Σ(5) (6) Förädlingsvärde efter produkt
Σ(1)+(3)+ Σ(5) (7) Produktion till baspriser efter produkt
Import (8) Import cif efter produkt▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 504
Produkt (CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
(7)+(8) (9) Tillgång till baspriser efter produkt
Fast investering
Fast realkapitalstock
Arbetsinsats(10)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 505
Tabell 18 — Symmetrisk input-outputtabell för inhemsk produktion (produkt/produkt)
löpande och fasta priser
n=6 0
Produkt (CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)För inhemsk produktion: insatsförbrukning till
baspris (produkt efter produkt)För inhemskproduk tion: Slutlig användning till
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) för hushållen
b) för HIO
c) för offentliga sektorn
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning minus
avyttring av värdeföremål
f) Export
— intra EU
— extra EU2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning för inhemsk produk-
tion efter produktSlutlig användning av inhemskproduk tion Summa inhemsk
produktion
Användning av importerade produkter (3) Summa insatsförbrukning av importerade
produkter efter produkt, cifSlutlig användning av importerade produkter,
cifSumma import
Produktskatter, netto (4) Produktskatter för insatsförbrukning efter
produktProduktskatter netto för slutlig användning Summa produkts-
katter, netto
Σ(1)+(3)+(4) (5) Summa insatsförbrukning till mottagarpris efter
produktSumma slutlig användning till mottagarpris
efter typSumma användning
Sysselsättnings komponenter
Övriga produktskatter, netto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott, netto(6) Komponenter för förädlingsvärde efter produkt
Σ(6) (7) Förädlingsvärde efter produkt▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 506
Produkt (CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1)+(3)+(4)+ Σ(6) (8) Produktion till baspris efter produkt
Fast investering
Fast realkapitalstock
Arbetsinsats(9)▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 507
Tabell 19 — Symmetrisk input-outputtabell för import (produkt/produkt), cif
löpande och fasta priser
n=6 0
Produkt (CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a) b) c) d) e) f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)För import: Insatsförbrukning till
baspris (produkt/produkt)För import: Slutlig användning till
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) för hushåll
b) för HIO
c) för offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning
minus avyttring av värdeföremål
f) Export
— intra EU
— extra EU2
3
.
.
.
..
n
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning för import till
baspris efter produktSlutlig användning av import till baspris Summa import▼B1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 508
▼B
Tabell 20 — Korsklassificering av fasta tillgångar fördelade på bransch och produkt
Industrier: A31 NACE Rev. 1
Produkter: Pi3 CPAVariabler: fasta tillgångar, brutto
fasta tillgångar, netto
Priser: löpande återanskaffningskostnad
historisk anskaffningskostnadfast återanskaffningskostnad
Tabell 21 — Korsklassificering av produktionskonto fördelat på bransch och sektor
Industrier: A60 NACE Rev. 1
Sektorer: S11
S12
S13
S14S15
Variabler: produktion
— marknad
— egen slutlig användning— övrig icke marknad
insatsförbrukningbruttoförädlingsvärde
— löner och kollektiva avgifter
— övriga skatter minus produktionssubven-
tioner
— driftsöverskott, netto— kapitalförslitning
Priser: löpande
Tabell 22 — Korsklassificering av bruttoinvestering fördelad på bransch och produkt
Industrier: A31 NACE Rev. 1
Produkter: P60 CPA
Variabler: bruttoinvesteringPriser: löpande och fasta1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 509
▼B
Tabell 23 — Tillbakaskrivningar
Tabeller, förutsedda för tillbakaskrivningårligen kvartalsvis
period leverans period leverans
88-94 April-99 88-94 April-99
Tabell l: Huvudaggregat 70-87 Dec-99 80-87 Dec-99
Tabell 2: Huvudaggregat offentlig sektor 70-94 Dec-99
Tabell 3: Tabell fördelad på bransch 70-94 Dec-00Tabell 5: Hushållens konsumtionsutgift för-
delad på ändamål80-94 Dec-00
Tabell 8: Konto för icke-finansiella transak-
tioner fördelad på sektorer90-94 Dec-99
80-89 Dec-00
Tabell 11: Offentliga sektorns konsumtion
fördelat på ändamål90-94 Dec-011996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 510
▼B
AVVIKELSER BETRÄFFANDE DE TABELLER SOM SKALL SÄNDAS I
ENLIGHET MED FRÅGEFORMULÄRET ”ESA-95” PER LAND
1 ÖSTERRIKE
1.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — årlig Fördröjning: t + 9 månader 1999
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
levereras i Dec-002000
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 70-87 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Fördröjning: t + 12 månader 1999
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
levereras i Dec-002000
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-87 skall
inte omberäknas2005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjning: t + 9 månader 1999
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
3 Tabell fördelad på bransch Fördröjning: t + 12 månader 1999
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålTillbakaskrivningar: åren 90-94 skall
inte omberäknas2005
12 Tabell fördelad på region, NUTS III,
A3Första sändning 2002 2002
13 Kontosystem för hushållen fördelad
på regioner, NUTS IIFörsta sändning 2005 2005
15 Tillgångstabell till baspriser, inklude-
rande en omvandling till mottagarpris,
A60 * P60Första sändning 2003 och endast
vartannat år2003
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60 * P60Första sändning 2003 och endast
vartannat år2003
17 Symmetriskinput-outputtabell till
baspriser, P60 * P60, fem årligFörsta sändning 2003 2003
18 Symmetriskinput-outputtabell för
inhemskproduk tion till baspriser,
P60 * P60, fem årligFörsta sändning 2003 2003
19 Symmetriskinput-outputtabell för
import till baspriser, P60 * P60, fem
årligFörsta sändning 2003 20031996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 511
▼B
1.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisIndividuell konsum-
tionsutgiftSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktisk individuell
konsumtionSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisTotala befolkningen Fördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Individuell konsum-
tionsutgiftFördröjning: t + 12
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Kollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning: t + 12
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Faktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 12
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Anskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2003 2003
1 Huvudaggregat — årlig Totala befolkningen Fördröjning: t + 9
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschKapitalförslitning efter
bransch och sektorFörsta sändning 2002 2002
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorer
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFördelning av företag
efter ägareFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFördelning av privata
hushåll efter grupperFörsta sändning 2005 2005
16 Användningstabell till
mottagarpris, A60 * P60Kapitalförslitning efter
branschFörsta sändning 2003 2003
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig
2 DANMARK
2.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFördröjning: t + 13 månader 2005
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFördröjning: t + 13 månader 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 512
▼B
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
20 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31 * Pi3, fem årligFörsta sändning 2005 2005
2.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningSysselsättning Endast inhemska
begrepp2005
3 Tabell fördelad på
branschEgentlig lön efter
branschSkall inte rapporteras 2005
3 Tabell fördelad på
branschKapitalförslitning efter
branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschFast bruttoinvestering
på branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschLagerinvestering efter
branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremål efter branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschFöretagare efter bransch Fördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschAnställda efter bransch Fördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschArbetade timmar efter
branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschLöner och kollektiva
avgifter efter branschFördröjning: t + 36
månader2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorAllmänna försäljnings-
eller omsättningsskatter
(skatter på import)
Allmänna försäljnings-
eller omsättningsskatter
(produktskatter)Båda variablerna till-
sammans2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorAcciser (skatter på
import)
Acciser (produktskatter)Båda variablerna till-
sammans2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorSkatter på vissa tjänster
(skatter på import)
Skatter på vissa tjänster
(produktskatter)Båda variablerna till-
sammans2005
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligKapitalförslitning,
driftsöverskott, nettoBåda variablerna till-
sammans vid P602005
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig1996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 513
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årlig
21 Korsklassificering av
produktionskonto
fördelat på bransch och
sektor, A60 * (S11, S12,
S13, S14, S15), fem
årlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligFast investering Endast P31 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligFast realkapitalstock Skall inte rapporteras 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årlig
21 Korsklassificering av
produktionskonto
fördelat på bransch och
sektor, A60 * (S11, S12,
S13, S14, S15), fem
årligSektor hushållen
Sektor ideella organisa-
tionerBåda sektorerna till-
sammans2005
3 TYSKLAND
3.1Avvikseler från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
3 Tabell fördelad på bransch t + 9 månader endast A17, A31 endast
i t + 21 månader fördröjning20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 514
▼B
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålDelvis endast 1-siffriga positioner 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
9 Detaljredovisning av skatteinkomster
efter sektorInga bokstavspositioner i slutet av
koden2005
10 Tabell fördelad på bransch och på
region, NUTS II, A17Endast NUTS I och A6 2005
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 91-942005
12 Tabell fördelad på region, NUTS III,
A3Fördröjning: t + 30 månader, endast
vartannat år2005
13 Kontosystem för hushållen fördelad
på regioner, NUTS IIFördröjning: t + 30 månader, endast
NUTS I2005
15 Tillgångstabell till baspriser, inklude-
rande en omvandling till mottagarpris
A60 * P60Endast vartannat år 2005
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60 * P60Endast vartannat år 2005
21 Korsklassificering av produktions-
konto fördelat på bransch och sektor
A60 * (S11, S12, S13, S14, S15), fem
årligEj fasta priser 2005
3.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningFast bruttoinvestering Pi6: inga kvartalsdata,
årliga t + 12 månader
fördröjning2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningTotala befolkningen Fördröjning: t + 12
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremål efter bransch,
Lagerinvestering efter
branschBåda variablerna till-
sammans, ej efter
bransch2005
6 Konto för finansiella
transaktioner, fördelat
på sektorerOffentlig sektor S.1311/S.1312 och
S.1313 endast tillsam-
mans2005
7 Balansräkning över till-
gångar och skulder,
fördelat på sektorer
10 Tabell fördelad på
bransch och region,
NUTS II, A17Fast bruttoinvestering Fördröjning: t + 30
månader20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 515
▼B
4 GREKLAND
4.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Första sändning 2000 2000
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
levereras i Dec-002000
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-87 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — årlig Fördröjning: t + 9 månader 2005
1 Huvudaggregat — kvartalsvis och
årlig redovisningFörsta sändning 2000 2000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjning t + 9 månader 2005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFörsta sändning: ej klart för tillfället 2005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFördröjning: ej klart för tillfället 2005
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 80-89 skall
inte omberäknas2005
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 88-942005
20 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31 * Pi3, fem årligFörsta sändning 2005 2005
4.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på
branschArbetade timmar efter
branschFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFördelning av företag
efter ägareFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFördelning av privata
hushåll efter grupperFörsta sändning 2005 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 516
▼B
5 SPANIEN
5.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålFördröjning: t + 21 månader 2005
5.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKonsumtionsutgift för
hushållens ideella orga-
nisationerSkall inte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFördelning av offentliga
konsumtionsutgifter på
individuell och kollektivSkall inte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiska konsumtion Skall inte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktisk individuell
konsumtionSkall inte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålTillsammans med lage-
rinvestering2005
1 Huvudaggregat — årlig Konsumtionsutgift för
hushållens ideella orga-
nisationerFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Fördelning av offentliga
konsumtionsutgifter på
individuell och kollektivFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Faktisk konsumtion Fördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Faktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Anskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på
branschKapitalförslitning efter
branschFörsta sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremål efter branschFörsta sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på
branschArbetade timmar efter
branschFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 517
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorFördelning av löpande
skatteinkomster;
förmögenhet etc. skatter
och importavgifter
exklusive mervärdes-
skatt och andra
produktionsskatter för
delsektorerna regioner
(S1312) och kommuner
(S1313)Fördröjning: t + 21
månader2005
16 Användningstabell till
mottagarpris, A60 * P60Kapitalförslitning efter
bransch (A60)Första sändning 2005 2005
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligKapitalförslitning (P60) Första sändning 2005 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligFast realkapitalstock
(P60)Första sändning 2005 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årlig
6 FRANKRIKE
6.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördelad på bransch och
region, NUTS II, A17Fördröjning: t + 36 månader 2005
12 Tabell fördelad på region, NUTS III,
A3Fördröjning: t + 36 månader 2005
13 Kontosystem för hushållen fördelad
på regioner, NUTS IIFördröjning: t + 42 månader 2005
6.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördelad på
branschAlla variabler Fördelning på branscher
ska beräknas för homo-
gena branscher20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 518
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördelad på
bransch och region,
NUTS II, A17
12 Tabell fördelad på
region, NUTS III, A3
15 Tillgångstabell till
baspriser, inkluderande
en omvandling till
mottagarpris A60 * P60
16 Användningstabell till
mottagarpris, A60 * P60
20 Korsklassificering av
fasta tillgångar förde-
lade på bransch och
produkt, A31 * Pi3, fem
årlig
21 Korsklassificering av
produktionskonto
fördelat på bransch och
sektor, A60 * (S11, S12,
S13, S14, S15), fem
årlig
22 Korsklassificering av
bruttoinvestering
fördelad på bransch och
produkt, A31 * P60,
fem årlig
7 IRLAND
7.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Första sändning 2002 2002
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-87 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — årlig Fördröjning: t + 6 månader 2002
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 85-942005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 85-942005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Sändning år t + 3 2002
3 Tabell fördelad på bransch Första sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: åren 70-94 skall
inte omberäknas2005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 85-942005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFörsta sändning 2005 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 519
▼M2
▼B
▼B
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 90-94 skall
inte omberäknas2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 80-89 skall
inte omberäknas2005
15 Tillgångstabell till baspriser, inklude-
rande en omvandling till mottagarpris
A60 * P60Första sändning 2005 2005
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60 * P60Första sändning 2005 2005
17 Symmetriskinput-outputtabell till
baspriser, P60 * P60, fem årligFörsta sändning 2005 2005
18 Symmetriskinput-outputtabell för
inhemskproduk tion till baspriser,
P60 * P60, fem årligFörsta sändning 2005 2005
19 Symmetriskinput-outputtabell för
import till baspriser, P60 * P60, fem
årligFörsta sändning 2005 2005
20 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31 * Pi3, fem årligFörsta sändning 2005 2005
21 Korsklassificering av produktions-
konto fördelat på bransch och sektor,
A60 * (S11, S12, S13, S14, S15), fem
årligFörsta sändning 2005 2005
22 Korsklassificering av bruttoinves-
tering fördelad på bransch och
produkt, A31 * P60, fem årligFörsta sändning 2005 2005
7.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningKonsumtionsutgift för
hushållens ideella orga-
nisationerSkall inte rapporteras 2005
2 Huvudaggregat offentlig
sektorP52 + P53 + K2 Skall inte rapporteras 2003
8 ITALIEN
8.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Fördröjning: t + 6 månader 19991996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 520
▼B
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-87 skall
levereras i Dec-002000
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 70-87 skall
levereras i Dec-002000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren 70-94 skall
inte rapporteras2005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren 80-94 skall
levereras i Dec-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjning: t + 9 månader 2005
20 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31 * Pi3, fem årligSkall inte beräknas 2005
22 Korsklassificering av bruttoinves-
tering fördelad på bransch och
produkt, A31 * P60, fem årligFörsta sändning 2005 2005
8.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisOffentlig individuell
konsumtionsutgiftFördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiska konsumtion Fördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålTillsammans med
changes in inventories2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKapitalförslitning Första sändning Dec-01 2001
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettonationalinkomst Första sändning Dec-01 2001
1 Huvudaggregat — årlig Offentlig individuell
konsumtionsutgiftFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Kollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Faktiska konsumtion Fördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Faktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Anskaffning minus
avyttring av värde-
föremålTillsammans med lage-
rinvestering20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 521
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördelad på
branschKapitalförslitning efter
branschFörd. A17, Första
sändning 20022002
3 Tabell fördelad på
branschKapitalförslitning efter
branschFörd. A31, Första
sändning 20052002
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremål efter branschTillsammans med lage-
rinvestering2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremål efter branschTillsammans med lage-
rinvestering2005
9 LUXEMBURG
9.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 95-98 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-87 skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 80-872005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 90-942005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 80-942005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFörsta sändning 2005 2005
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 90-94 skall
inte omberäknas2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 80-89 skall
inte omberäknas2005
10 Tabell fördelad på bransch och
region, NUTS II, A17Skall inte beräknas 2005
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålTillbakaskrivningar: åren 90-94 skall
inte omberäknas2005
12 Tabell fördelad på region, NUTS III,
A3Skall inte beräknas 2005
13 Kontosystem för hushållen fördelad
på regioner, NUTS IISkall inte beräknas 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 522
▼B
9.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — årlig Fast bruttoinvestering Fördelning Pi3 2005
1 Huvudaggregat — årlig Primärinkomstsaldo vid
transaktioner med
utlandetFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Bruttonationalinkomst
till marknadsprisFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Kapitalförslitning Fördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Nettonationalinkomst
till marknadsprisFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Löpande nettotransfe-
reringar till och från
utlandetFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Disponibel inkomst,
nettoFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Nationellt sparande,
nettoFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Nettokapitaltransferer-
ingar till och från
utlandetFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Nationens finansiella
sparande, nettoFördröjning: t + 9
månader2005
1 Huvudaggregat — årlig Anskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFast bruttoinvestering Ej fördelning Pi3 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKapitalförslitning Första sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettonationalinkomst
till marknadsprisFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisLöpande nettotransfe-
reringar till och från
utlandetFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisDisponibel inkomst,
nettoFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNationellt sparande,
nettoFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettokapitaltransferer-
ingar till och från
utlandetFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNationens finansiella
sparande, nettoFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 523
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördelad på
branschFast bruttoinvestering
på branschFördröjning: t + 36
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerS11, S12, S14+45,
S211, S212Första sändning 2005 2005
20 Korsklassificering av
fasta tillgångar förde-
lade på bransch och
produkt, A31 * Pi3, fem
årligTabell med historiska
kostnaderFörsta sändning 2005 2005
10 NEDERLÄNDERNA
10.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Oct-012001
1 Huvudaggregat — kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren 80-85 skall
levereras i Mar-022002
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Jul-012001
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 70-85 skall
levereras i Dec-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Jul-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren 70-85 skall
levereras i Dec-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Sändning år t + 3 2003
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Jul-012001
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: åren 70-85 skall
levereras i Dec-012001
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Jul-012001
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: åren 80-85 skall
levereras i Dec-012001
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFördröjning: t + 19 månader 2003
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 86-94 skall
levereras i Jul-01 åren 80-85 skall
levereras i Dec-012001
10 Tabell fördelad på bransch och
region, NUTS II, A17Fördröjning: t + 30 månader 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 524
▼M2
▼B
▼B
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
13 Kontosystem för hushållen fördelad
på regioner, NUTS IIFördröjning: t + 36 månader 2005
10.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördelad på
bransch och region,
NUTS II, A17Fast bruttoinvestering
på regionSkall inte beräknas 2005
10 Tabell fördelad på
bransch och region,
NUTS II, A17Total sysselsättning på
regionSkall inte beräknas 2005
12 Tabell fördelad på
region, NUTS III, A3
11 PORTUGAL
11.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: åren 88-94 skall
levereras i Dec-991999
1 Huvudaggregat — årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 77-87, skall levereras i
Dec-002005/2000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 77-94, skall levereras i
Dec-002005/2000
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 77-942005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålFördröjning: t + 12 månader 2005
5 Hushållens utgifter för slutlig
konsumtion fördelade på ändamålTillbakaskrivningar: skall inte ombe-
räknas2005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFördröjning: t + 12 månader 2005
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFördröjning: t + 12 månader 2005
8 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren 90-94 skall
levereras i Dec-991999
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålTillbakaskrivningar: skall inte ombe-
räknas20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 525
▼B
12 FINLAND
12.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 75-942005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för åren 75-942005
12.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisIndividuell konsum-
tionsutgiftSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktisk individuell
konsumtionSkall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiska konsumtion Skall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisLagerinvestering Skall inte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålSkall inte beräknas 2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålSkall inte beräknas 2005
15 Tillgångstabell till
baspriser, inkluderande
en omvandling till
mottagarpris A60 * P60Alla Fördelning A31 och P31
endast löpande priser2005
16 Användningstabell till
mottagarpris, A60 * P60Alla
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser, P60 * P60,
fem årligAlla
18 Symmetriskinput-
outputtabell för inhemsk
produktion till baspriser,
P60 * P60, fem årligAlla
19 Symmetriskinput-
outputtabell för import
till baspriser, P60 * P60,
fem årligAlla
21 Korsklassificering av
produktionskonto
fördelat på bransch och
sektor, A60 * (S11, S12,
S13, S14, S15), fem
årligAlla Fördelning A31 20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 526
▼B
13 SVERIGE
13.1Avvikelser från tabeller
Tabell nr Tabell Avvikelsetill och
med
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för 1980-942005
3 Tabell fördelad på bransch Fördröjning: t + 12 månader 2005
3 Tabell fördelad på bransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endast för 1980-942005
6 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat på sektorerFördröjning: t + 12 månader 2005
7 Balansräkning över tillgångar och
skulder, fördelat på sektorerFördröjning: t + 12 månader 2005
11 Offentliga sektorns konsumtion
fördelad på ändamålFördröjning: t + 16 månader 2005
13.2Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningOffentliga sektorns slut-
liga konsumtion
fördelad på offentlig
och enskildFördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningHushållens faktiska
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningFaktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
2 Huvudaggregat offentlig
sektorAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
2 Huvudaggregat offentlig
sektorOffentliga sektorns slut-
liga konsumtion
fördelad på offentlig
och enskildFördröjning: t + 16
månader2005
2 Huvudaggregat offentlig
sektorHushållens faktiska
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
2 Huvudaggregat offentlig
sektorFaktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
3 Tabell fördelad på
branschAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
3 Tabell fördelad på
branschRedovisningsnivå A31 Fördröjning: t + 12
månader20051996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 527
▼B
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerAnskaffning minus
avyttring av värde-
föremålFörsta sändning 2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerOffentliga sektorns slut-
liga konsumtion
fördelad på offentlig
och enskildFördröjning: t + 16
månader2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerHushållens faktiska
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFaktisk individuell
konsumtionFördröjning: t + 16
månader2005
14 STORBRITANNIEN
14.1Avvikelser för enskilda variabler/sektorer i tabellerna
Tabell nr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvis och årlig
redovisningFörvärv minus avytt-
ringar av värdepapper
samt export och import
av varor och tjänsterUteslut transaktioner av
monetära och finansiella
institut som värdebe-
varing2005
3 Tabell fördelad på
branschFörvärv minus avytt-
ringar av värdepapperUteslut transaktioner av
monetära och finansiella
institut som värdebe-
varing2005
4 Export och import,
Europeiska unionen/
tredje landExport och import,
Europeiska unionen/
tredje landUteslut transaktioner av
monetära och finansiella
institut som värdebe-
varing2005
6 Konto för finansiella
transaktioner, fördelat
på sektorerMonetärt guld och SDR Inkludera transaktioner
av monetära och finan-
siella institut som
värdebevaring2005
6 Konto för finansiella
transaktioner, fördelat
på sektorerFinansiella hjälpverk-
samheterSkall inkluderas i icke-
finansiella företag2002
7 Balansräkning över till-
gångar och skulder,
fördelat på sektorerMonetärt guld och SDR Inkludera transaktioner
av monetära och finan-
siella institut som
värdebevaring2005
7 Balansräkning över till-
gångar och skulder,
fördelat på sektorerFinansiella hjälpverk-
samheterSkall inkluderas i icke-
finansiella företag2002
8 Icke-finansiella konton
fördelade på sektorerFörvärv minus avytt-
ringar av värdepapper
samt export och import
av varor och tjänsterUteslut transaktioner av
monetära och finansiella
institut som värdebe-
varing2005
10 Tabell fördelad på
bransch och på region,
NUTS II, A17BNP FörNUTSII endast A17 20011996R2223 — SV — 20.03.2002 — 007.002 — 528