1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1091/94
av den 29 april 1994
om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i
gemenskapen mot luftföroreningar
(EGTL125,18.5.1994,s.1)
Ändradgenom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionensförordning(EG)nr690/95avden30mars1995 L71 25 31.3.1995
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1091/94
av den 29 april 1994
om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr
3528/86 om skyddav skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar
EUROPEISKAGEMENSKAPERNASKOMMISSIONHARANTAGIT
DENNAFÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3528/86 av den 17
november 1986 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftförore-
ningar(1),senaständradgenomförordning(EEG)nr2157/92(2),särskilt
artikel 3idenna,
med beaktande av resolution nr 1 från den första ministerkonferensen
omskyddavskogarnaiEuropar(3)ochdendärpåföljanderesolutionen,
och
medbeaktande avföljande:Enligt artikel 2.1 tredje och fjärde strecksatsen i förordning (EEG) nr
3528/86 är målet med gemenskapsprogrammet att hjälpa medlemssta-
terna att
— genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogseko-
systemen,
— på ett samordnat och enhetligt sätt utarbeta eller utöka ett nät av
permanenta observationsområden, vilket behövs för en sådanintensivochfortlöpande övervakning.
Enligt artikel 2.2iförordning(EEG)nr3528/86skallmedlemsstaterna
till kommissionen överlämna de uppgifter som samlats in genom nätet
avobservationsområden förintensivochfortlöpande övervakning.
Dettanätavobservationsområdenupprättasförattgöradetmöjligtattfå
framdetaljeradeupplysningaromutvecklingenhosskogensekosystemigemenskapen. På detta sätt blir det möjligt att fastställa sambandenmellan förändringen i de miljömässiga faktorerna, särskilt luftförore-
ning,ochreaktionen hosskogensekosystem påsådanförändring.
Upplysningarnafrånnätetmöjliggörenbättretolkningavresultatenfrån
det systematiska nät av observationsområden som föreskrivs ikommissionens förordning (EEG) nr 1696/87(
4) enast ändrad genom
förordning(EEG)nr836/94(5).
Ansökningar om stöd som görs i enlighet med förordning (EEG) nr
3528/86 i syfte att genomföra en sådan intensiv och fortlöpandeövervakning som avses i artikel 2.1 bör innehålla all den informationsom behövs för en granskning av dessa åtgärder mot bakgrund avmålsättningarna och kriterierna i den förordningen. Denna information
bör lämnas i standardiserad form för att underlätta granskning och
jämförelse avansökningarna.
Deåtgärdersomföreskrivsidennaförordningärförenligamedyttrandet
frånStändigakommittén förskogsbruk.
HÄRIGENOMFÖRESKRIVSFÖLJANDE.
Artikel 1
1. Ett nät av permanenta observationsområden skall upprättas av
medlemsstaterna. Senast den 30 juni 1994 skall valet av områden varaavslutat ochöver50%avområdena skallhaupprättats ienlighet med1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—2
(1) EGTnrL326,21.11.1986,s.2.
(2) EGTnrL217,31.7.1992,s.1.
(3) December 1990,Strasbourg.
(4) EGTnrL161,10.6.1987,s.1.
(5) EGTnrL97,15.4.1994,s.4.
▼B
de gemensamma metoderna för upprättande av ett nät av permanenta
observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning (sebilaga 1).Desistaområdena skall haupprättats föreden30juni1995.
Medlemsstaternaskallförallaområdensenastden15december1994till
kommissionen sända en översikt över urvalskriterierna och en full-ständig förteckning över de utvalda områdena, vilken skall innehållagrundläggande upplysningar såsom läge (longitud, latitud, altitud) ocharter, samt allmänna upplysningar om varje upprättat observations-
område istandardiserad formenligt bilaga 7a.
2. I de permanenta observationsområdena skall intensiv och
fortlöpande övervakning av skogens ekosystem genomföras. Dettaomfattar löpande undersökningavkronornastillstånd, undersökningavjordmånens och bladens/barrens tillstånd samt mätning av till-växtförändringar, deposition och väderförhållanden i enlighet medobjektiva provtagningsmetoder ochetablerade analysmetoder.
3. Medlemsstaterna skall senast den31december 1996till kommis-
sionen i standardiserad form sända de data som samlats in vid denövervakningsomgenomförtsmellan1991och1996förvarjepermanentobservationsområdeochbifogaentolkningavresultatenenligtbilaga7.
4. Detekniskaupplysningarsomrörbestämmelserna idennaartikel
angesibilaga 3-6.
Artikel 2
1. Ansökningar om stöd från gemenskapen enligt artikel 2.1 i
förordning (EEG) nr 3528/86 skall innehålla de upplysningar och dedokument som anges i bilaga 2 till den här förordningen och kan röra
följande verksamheter:
— Upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observations-
områdenförintensivochfortlöpande övervakning.
— Undersökningavkronornastillstånd.— Undersökningavjordmånen.— Undersökningavbladen/barren.
— Mätningaravtillväxten.
— Mätningaravdepositionen.— Meteorologiska mätningar.
Ansökningarskalllämnas itreexemplar ienlighet medbilaga 2.Medlemsstaterna skallsändaansökningarnatillkommissionenföreden
1november varje årfördetpåföljande året.
2. Ansökningarsominteuppfyllerkravenipunkt1skallintebeaktas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning ärtill alla delar bindande ochdirekt tillämplig ialla
medlemsstater.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—3
▼B
BILAGA 1
GEMENSAMMA METODER FÖR UPPRÄTTANDE AV ETT NÄT AV
PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDEN FÖR INTENSIV OCH
FORTLÖPANDE ÖVERVAKNING
(Artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar)
I.Allmänt
Syftet med det program som nämns i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr
3528/86 med ändringar är att upprätta ett nät av permanenta observa-
tionsområdenigemenskapensmedlemsstaterochattsamlaindatagenom
intensivochfortlöpande övervakning.
Målenförprogrammet är
— att genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogens
ekosystem för att kunna fastställa vilka skador som orsakas av
luftföroreningochandrafaktorer sompåverkarskogenstillstånd,
— att öka förståelsen av orsakssammanhangen mellan förändringar i
skogens ekosystem och de faktorer som påverkar det, särskilt
luftförorening, genom att på en och samma plats utföra olika
mätningar samt övervakning av skogens ekosystem och dess
beståndsdelar,
— att få fram relevant information om utvecklingen hos ett antal
skogsekosystemigemenskapen.
II.Upprättande av nätet av permanenta observationsområden
II.1Val av områden
Medlemsstaternaskallsenastden30juni1994väljautetttillräckligtstort
antalobservationsområdenivarjeland.Antaletområdenböriprincipinte
överstiga20%avantaletnationellaområdenigemenskapensrutsystemav
områdenpå16×16km(förordningEEGnr1696/87).Medlemsstatersom
harettbegränsatantalområdenigemenskapensrutsystemfårväljautett
störreantalpermanentaområden,påvillkorattantaletbegränsastillhögst
15.
Urvalet av dessa områden är medlemsstaternas ansvar, men följande
urvalskriterier börtillämpas:
— Områdenas läge bör vara sådant att de viktigaste trädarterna och de
vanligaste växtförhållandena irespektive landärrepresenterade.
— Ettområdeskallvaraminst0,25hektarmättidethorisontala planet.
— För att i möjligaste mån reducera effekterna av verksamhet på
närliggande områden skall observationsområdet omges av en
buffertzon. Zonens faktiska bredd beror på skogens typ och ålder.
Omobservationsområdetochdessomgivningarärlikartadevadgäller
höjd och åldersstruktur kan buffertzonens bredd begränsas till 5 eller
10meter.Omdetskogsområdedärobservationsområdetliggerbestår
avblandadebestånd,olikaarterellerbeståndmedolikaåldersstruktur,
skall buffertzonen utvidgas till en bredd på upp till fem gånger den
potentiella maximala höjdenpåskogeniområdet.
— Eftersomobservationsområdetmåstevaratillgängligtförövervakning
underlångtid,måstehörnenellergränsernatydligtmärkasochvarje
provträdiområdetnumreraspåett varaktigt sätt.
— Observationsområdena böralltid vara lättillgängliga, ochdet börinte
finnasnågrabegränsningar vadgäller tillgänglighet ochprovtagning.
— Det bör inte finnas några skillnader i förvaltningen av observations-
området, dess buffertzon och den omgivande skogen (t. ex. bör
skötselnvarajämförbar,ochstörningartillföljdavövervakningenbör
reducerasimöjligaste mån).
— Direkt förorening från kända lokala källor bör undvikas. Observa-
tionsområdena bör inte ligga i närheten av jordbruksanläggningar,
mycket nära större vägar eller i omedelbar närhet av förorenande
industrier.
— Etttillräckligtantalträdbörfinnastillgängligaförprovtagningielleri
närhetenavområdet.
— Observationsområdena och buffertzonerna bör vara så likartade som
möjligtvadgällert.ex.arterellerartblandning,ålder,storlek,jordmån
ochlutning.
— Områdenabörliggatillräckligt långtfrånskogskanten.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—4
▼B
Medlemsstaternarekommenderasattväljaområdensomunderdesenaste
åren har övervakats inom ramen för förordning (EEG) nr 3528/86 eller
andra program. Om ytterligare områden måste väljas ut rekommenderas
områden som är identiska med eller ligger nära ett av de områden som
ingårigemenskapensnätavområdenpå16×16kmochsomärbelägna
så att information från andra källor (t. ex. meteorologiska stationer) kan
utnyttjas.
II.2Upprättande av ochupplysningar om observationsområdet
Senast den 30 juni 1994 skall medlemsstaterna upprätta helst alla och i
vart fall över 50 % av de permanenta observationsområdena. I vissa fall
kan det accepteras att det faktiska upprättandet av de sista områdena
fördröjs med ett år. Varje upprättat område skall beskrivas i detalj.
Allmänna data skall fastställas och rapporteras före den 15 december
1994. Den detaljerade beskrivningen av området skall omfatta områdets
exakta läge, en kartskiss som visar den permanenta märkningen av
områdetshörnellergränser,antaletträdiområdetochallaandrarelevanta
permanenta element i eller i närheten av området (t. ex. tillfartsväg,
floder). I framtiden skall även provtagningsplatsernas exakta läge
markeras pådennakarta(t.ex.groparförjordprover).
II.3Definition av ett delområde
Iprincipskallallaträdihelaobservationsområdetingåidetprovsomtas
förbedömning avträden (t.ex. kronbedömning, tillväxtbedömning). Om
området harmånga träd (dvs.täta bestånd), kan ett delområde avgränsas
och användas vid dessa undersökningar. Delområdet bör när observa-
tionsområdetupprättasvaratillräckligtstortförattmöjliggöratillförlitliga
uppskattningarfördessaundersökningarunderminst20årochhelstunder
beståndets hela livstid. Minst 20 träd i delområdet bör vara tillgängliga
underdennaperiod.
II.4Allmänna uppgifter om varje observationsområde
Följande allmänna uppgifteromvarjepermanent observationsområde för
intensiv och fortlöpande övervakning skall samlas in under upprättandet
ochdeförstaundersökningarna:
Upprättande Förstaundersökningar
Beskrivandekod Land
Observationsområ-
detsnummer
Faktisklatitud och
longitud
Områdesdata Altitud
Väderstreck
Områdetstotala
storlek
Antalträdiområdet
Delområde (eventu-
ellt)Tillgång till vatten för
deviktigaste arterna
Humusform
Jordmånstyp
(uppskattning)
Beståndsdata Medelålder hosdet
härskandebeståndet
Viktigaste trädarter
Avkastning
(uppskattning)
Övrigt Områdetshistoria
Annanövervaknings-
stationinärheten
Medlemsstaterna skall senast den 15 december 1994 för varje upprättat
område till kommissionen sända den information som samlats in under
upprättandet med hjälp av datafiler (se bilaga 7a, blankett 1a) och
rapporter(sebilaga7a,blankett1b).Viktiginformationsomframkommer
underdeårdåövervakningenägerrumskallvarjeårlämnaspåblankett
1a och 1b (bilaga 7). Övrig information skall lämnas direkt efter det att
den första relevanta undersökningen har genomförts och uppdateras vid
behov.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—5
▼B
II.5Utbyte av permanenta observationsområden
Permanenta observationsområdenmåstekunnaanvändasförövervakning
underlångtid.
Vidoförutseddahändelser(t.ex.omträdiområdetförstörsavbrandeller
storm) kan det bli nödvändigt att byta ut ett område. Medlemsstaternaskalltillkommissionensändadegrundläggandeupplysningaromdetnya
området somangesidennabilaga.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—6
▼B
BILAGA 2
ANSÖKAN OM STÖD FRÅN GEMENSKAPEN FÖR DE ÅTGÄRDER
SOM SKALL VIDTAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 I FÖRORDNING
(EEG) NR 3528/86 MED ÄNDRINGAR
Ansökningaromstödmåste lämnas ienlighet med bilaga Atill kommissionens
förordning (EEG) nr 526/87(1) tillsammans med en sammanfattning av de
upplysningar som anges nedan och den tabell (ifylld) som ingår i denna bilaga
somblankett2a.
Förvarjeåtgärdsomskallvidtasienlighetmedartikel2skallinformationlämnas
omföljande:
1.Kort beskrivning av åtgärderna
2.Sökande
Kopplingenmellan densökandeochåtgärderna.
3.Det organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna
Måletförochomfattningen avorganetsviktigaste verksamhet.
4.Detaljerad beskrivning av åtgärderna
a) Om åtgärderna rör upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta
observationsområden förintensivochfortlöpande övervakning:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Detberördaområdetsellerdeberördaområdenasgeografiskalägeoch
yta(pluskartmaterial).
3. Antalpermanenta observationsområden.
b) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av
kronornastillstånd inomdepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersök-
ningenavkronornastillstånd (blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i
observationsområdena (antal träd,markeringar etc.).
4. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).
c) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av
jordmånenstillstånd idepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersök-
ningenavjordmånenstillstånd (blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i
observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning av jord-
månsprofilenetc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de
analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse
för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är
nödvändigaförattgöraresultatenjämförbarameddeanalysresultatsom
uppnåsmeddegodkändametoderna.
5. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).
d) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av
bladens/barrens tillståndidepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersök-
ningenavbladens/barrens tillstånd (blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i
observationsområdena (antal enskilda prover,beskrivningetc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de
analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse
för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är
nödvändigaföratt göraresultaten jämförbara.
5. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—7
(1) EGTnrL53,21.2.1987,s.14.
▼B
e) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av mätningar av
tillväxtförändringar idepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i tillväxtmät-
ningarna(blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observations-
områdena (antal mätningar, beskrivningetc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de
analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse
för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är
nödvändigaförattgöraresultatenjämförbarameddeanalysresultatsom
uppnåsmeddegodkändametoderna.
5. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).
f) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av mätningar av
depositionenidepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i deposi-
tionsmätningarna (blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observations-
områdena (antal mätningar, beskrivningetc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de
analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse
för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är
nödvändigaförattgöraresultatenjämförbarameddeanalysresultatsom
uppnåsmeddegodkändametoderna.
5. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).
g) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av meteorologiska
mätningar idepermanenta observationsområdena:
1. Beskrivningavdennuvarande situationen.
2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i de meteo-
rologiskamätningarna (blankett 2a).
3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observations-
områdena (antal mätningar, beskrivningetc.).
4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de
analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse
för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är
nödvändigaförattgöraresultatenjämförbarameddeanalysresultatsom
uppnåsmeddegodkändametoderna.
5. Tidsplanförgenomförandet avdeplanerade åtgärderna (blankett 2b).
5.Kostnader för åtgärder enligt 4a-4g (blankett 2a)
1. Kostnaderförupprättande eller utvidgningavnätet (4a)
1.1 Kostnaderperobservationsområde
1.2 Totala kostnader1.3 Detstödsomsöktsfrångemenskapen
2. Kostnader för utarbetande, genomförande eller provtagning för varje
undersökning(4b-4g)
2.1 Kostnaderperobservationsområde
2.2 Totala kostnader2.3 Detstödsomsöktsfrångemenskapen
3. Kostnaderföranalysochutvärdering förvarjeundersökning(4b-4g)
3.1 Kostnaderperobservationsområde
3.2 Totala kostnader
3.3 Stödsomsöktsfrångemenskapen
4. Total projektkostnad (summan av kostnaderna för 1.2 (upprättande), 2.2
(observationeller provtagning) och3.2(analysochutvärdering))
5. Totalt stöd som sökts från gemenskapen (summan av kostnaderna för 1.3
(upprättande), 2.3 (observation eller provtagning) och 3.3 (analys och
utvärdering))
6.Fyll i blankett 2a och2b
…(datum ochunderskrift)1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—8
►(1)M1▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—9
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—10
▼B
BILAGA 3
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV KRONORNAS
TILLSTÅND I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Undersökningen skall genomföras i samtliga permanenta observations-
områden år1994ochupprepasårligen.
II.Undersökningsmetodik
II.1Urval av provträd
I princip alla förhärskande, härskande och samhärskande träd (Kraft:
klass1-3)ihelaobservationsområdetskallövervakas.Omobservations-
området har många träd (t. ex. täta bestånd) kan antalet provträd för
kronbedömningen minskas genom användning av ett delområde (se
bilaga 1, 2.3). I fråga om ett delområde skall samtliga förhärskande,
härskande och samhärskande träd (Kraft: klass 1-3) övervakas. I vissa
fall kan ett annat, men objektivt och neutralt system användas för att
minska antalet provträd. Samma metoder skall tillämpas varje år och
minst20trädskallbedömasivarjeundersökning.
II.2Bedömningsdag
Undersökningen skall genomföras mellan slutet av den period då nya
blad/barr bildasochförehöstensmissfärgningavbladen.
II.3Allmän bakgrundsinformation
Följande allmänna uppgifterskallsamlasin:
— områdetsnummer,
— antal träd,
— trädarter,
— bedömningsdag.
II.4Bedömning av provträd
1. Visuellbedömningavblad-ellerbarravfall
Blad-/barrförlust skall beräknas i 5 %-steg i förhållande till ett träd
med fullt bladverk/barrskrud enligt förhållandena på orten. Klassifi-
ceringen av träd i grader av blad-/barrförlust skall utföras under
observationen ochregistreras i5%-steg.
2. Visuellbedömningavmissfärgning
Klassificeringen av träd i grader av missfärgning skall utföras efter
detattobservationerna hargjorts.
Graderna avmissfärgningärföljande:
Klass MissfärgningVägledandeprocen-
tandel avmissfärgade
blad/barr
0 Ingeneller försumbar 0-10
1 Lätt missfärgning 11-25
2 Måttlig missfärgning 26-60
3 Starkmissfärgning >60
4 Dött
3. Tilläggsparametrar
Tilläggsparametrarna ärföljande:— Skada beroende på lätt identifierbara orsaker (insekter, svamp,
abiotiskpåverkan).
— Identifiering avskadeslag.— Observationerpåträdet iområdet.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—11
▼M1
II.5Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
sändadessauppgiftertillkommissionenförvarjeobservationsområde(se
bilaga VII,blankett 3aoch3b).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—12
▼B
BILAGA 4
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV JORDMÅNEN
I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Undersökningenskallutförasisamtligapermanentaobservationsområden
underperioden1994-1996.Uppgifteromjordmånensomsamladesinoch
analyserades före år 1994 men efter den 1 januari 1991 kan också
användas om de metoder som beskrivs nedan har använts. Undersök-
ningen skall upprepas i varje enskilt provtagningsområde vart 10:e år.
Denna bilaga grundar sig på resultaten från jordexpertpanelen vid FN-
ECE:s Internationella program för samarbete vid bedömning och
övervakningavluftföroreningarnaseffektpåskogen(ICP-Skog).Hänvis-
ning görs till den manual (1992) som förbereddes av denna panel. Efter
två provtagningsperioder skall en översyn av de parametrar som skall
analyseras vidframtida jordmånsprovtagningar göras.
II.Undersökningsmetodik
II.1Val av provtagningsplats
Jordmånsproven skall vara statistiskt representativa för förhållandena i
observationsområdet.Jordmånsprovtasfrånenprofilgropellerettborrhål.
Manbörundvikaattskadarötternapåprovträden.
II.2Allmän bakgrundsinformation
Följandeallmänna uppgifterskallsamlasin:
— Områdetsnummer.
— Dagförprovtagningochanalys.
II.3Pedologisk ochfysisk beskrivning av provtagningsplatserna
En pedologisk beskrivning skall görasavvarje provtagningsplats. Det är
tillrådligt att göra profilbeskrivningen i enlighet med FAO:s riktlinjer (
FAO guidelines for soil description ,tredjerevideradeutgåvan,Rom1990)
i buffertzonen. Man bör vara noga med att profilbeskrivningen eller -
beskrivningarna görs på en plats som är representativ för hela provtag-
ningsområdet. Det rekommenderas att torrskrymdensiteten bestäms på
grundvalavorördjordförattmöjliggöraberäkningavdettotalainnehållet
näringsämnen. Om torrskrymdensiteten inte bestäms bör en rimlig
beräkningavdennaparametergöras.Bestämningenavjordenskornstorlek
är obligatorisk. Partikel-storleksfraktionerna är: < 2 µm, 2-63 µm, 63-
2000 µm (FAO). Om 50 µm används för att separera silt- och
sandfraktionermåste enomräkningtill63µmgöras.
II.4Provtagningsmetod
Jordmånsproven skall samlas in på bestämda djup eller horisonter. För
varjeprovtagetlagerellerhorisontskallminstettrepresentativtsamman-
sattprovellerfleradelproversamlasin.Antaletdelproversomsamlasin
fördetsammansattaprovetochprovtagningsdagskallanges.Deorganiska
lagren (O- och H-)(*) provtas separat. Om provtagningen görs på
bestämda djupskallföljande lageranvändas:
— 0-10cm(detrekommenderas att provta0-5och5-10separat),1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—13
(*) JordexpertpanelenvidFN-ECE/ICPharenatsomattanvändadedefinitionersomanges
i FAO:s riktlinjer för jordmånbeskrivning (1990) och definitionerna för de organiska
lagren(O-ochH-)ärföljande:— H-horisonter eller H-lager: Lager som domineras av organiskt material, formade
genom ansamling av icke nedbrutet eller delvis nedbrutet organiskt material vidmarkytansomkanliggaundervatten.AllaH-lagermättasmedvattenunderlängre
perioderellermättadesengångitidenmenärnuartificiellt torrlagda.EttH-lager
kanliggaovanpåmineraliskjordmånellerpåvarjedjupunderytanomdetärtäckt.
— O-horisonter eller O-lager: Lager som domineras av organiskt material, bestående
avickenedbrutenellerdelvisnedbrutenförna,t.ex.blad,barr,kvistar,mossaochlavar som har ansamlats på ytan. De kan ligga ovanpå antingen mineralisk eller
organisk jordmån. O-lager är under långa perioder inte mättade med vatten.
Andelen mineral i sådant material är endast en liten procentandel av materialetsvolym och iallmänhet betydligt mindre än halva vikten. Ett O-lager kan ligga påytan eller på varje djup under ytan om det är täckt. En horisont skapad genomanrikning av organiskt material till underliggande mineraljord är inte ett O-lager,
ävenomvissalagersomformatspådettasättinnehållermycketorganisktmaterial.
▼B
— 10-20cm,
— 20-40cm,
— 40-80cm.
II.5Transport, lagring ochbeh andling
Proven skall transporteras och lagras på ett sådant sätt att de kemiska
förändringarna minimeras. Förfarandena för sådan transport och lagring
(inbegripetväntetider)skallanges.Itillämpligafallskallproblemenmed
ochavvikelserna från dessa förfaranden anges detaljerat. Det rekommen-
derasattendelavprovetförvarasienjordprovsbankförattanvändastill
jämförelse med framtida provtagningar (t. ex. om 10 år). Innan proven
analyseras skall de behandlas. Stora ämnen (2 mm) skall tas bort och
provenskalltorkas(vidhögst40ºC)ochmalaseller siktas.
II.6Analysmetoder
I ”Manual on methodologies of forest soil sampling and analysis” av
jordexpertpanelen vid ICP-Skog beskrivs de godkända metoderna för
analysavdeolikajordparametrarna.Detrekommenderasattdegodkända
metoderna används. Om andra (nationella) metoder tillämpas skall
analysens jämförbarhet detaljerat anges tillsammans med presentationenav analysresultaten. Undersökningen av skogensjordmånstillstånd skiljer
mellan obligatoriska ochfrivilliga parametrar (seförteckningen).
Obligatoriska och frivilliga parametrar och deras respektive godkända
analysmetod:
Parameter Enheter H/OMin GodkändametoderAnmärk-
ningar
pH(CaCl2) obligatorisk obligatorisk Labex8703-01-1-1
ochISO/TC190/
SC3/GT8
Org.bundetkol
(C-org)(g/kg) obligatorisk obligatorisk Torrförbränning
Kväve(N) (g/kg) obligatorisk obligatorisk Torrförbränning
Fosfor(P) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med
kungsvatten
Kalium(K) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med
kungsvatten
Kalcium (Ca) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med
kungsvatten
Magnesium(Mg) (mg/kg) obligatorisk frivillig Extraktion med
kungsvatten
Organisktlager
(OrgLag)(kg/m2) obligatorisk Volym(Cylindrisk)
Torrvikt
Kalciumkarbonat
(CaCo3)(g/kg) frivillig obligatorisk AFNORX31-105 ompH
(CaCl2)>6
Utbytbarsurhet
(Ac-Exc)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Titrering
Utbytbara
basiskakatjoner
(BCE)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Extraktion med
BaCl2
Utbytbara sura
katjoner (ACE)(cmol+/kg) frivillig obligatorisk Extraktion med
BaCl2
Katjonutbyteska-pacitet (CEC)(cmol
+/kg) frivillig obligatorisk Bascomb
Basmättnadsgrad
(BaseSat)(%) frivillig obligatorisk LabexL8703-26-1-1
Natrium(Na) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Aluminium(Al) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Järn(Fe) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Krom(Cr) (mg/kg) frivillig Extraktion med
kungsvatten1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—14
▼B
Parameter Enheter H/OMin GodkändametoderAnmärk-
ningar
Nickel(Ni) (mg/kg) frivillig Extraktion med
kungsvatten
Mangan(Mn) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Zink(Zn) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Koppar(Cu) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Bly(Pb) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Kadmium(Cd) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
Kvicksilver(Hg) (mg/kg) frivillig Extraktion med
kungsvatten
Svavel(S) (mg/kg) frivillig frivillig Extraktion med
kungsvatten
pH(H2O) frivillig frivillig pH-elektrod
Elektrisk
konduktivitet
(EC)(mS/m) frivillig frivillig Konduktivitetsmä-
tare
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
II.7Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observations-
område(sebilaga 7,blankett 4a-c).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—15
▼B
BILAGA 5
GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV BLAD/BARR I
DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Undersökningenskallutförasiallapermanentaobservationsområden.Den
första gemensamma undersökningen skall vara avslutad före sommaren
1996. Det rekommenderas att undersökningen av bladen/barren utförs
under de angivna perioderna sommaren 1995 och vintern 1995/96, men
detkandocktillåtasattdendelasupppåtvåår.Undersökningenupprepas
med två års mellanrum i varje enskilt område. Följande tekniska
upplysningar grundar sig på resultaten från expertpanelen för analys av
blad/barr vid ICP-Skog. Det hänvisas till den manual (1993) som
utarbetats avdennaexpertpanel.
II.Undersökningsmetodik
II.1Tidpunkter för provtagning
Lövfällande arter (inklusive lärkträd): provtagningen skall utföras när de
nyalövenärfulltutvecklade,ochinnanbladenbörjatgulnaochåldraspå
hösten.Vintergrönaarter:provtagningenskallutförasunderviloperioden.
Medlemsstaterna ombeds att för varje region, och inom varje region för
slättland och bergsområden, ange den lämpligaste tidsperioden för
provtagning och analys av de olika arterna och att hålla sig till denna
period.
II.2Urval av träd
Vartannat år tas prov från åtminstone fem träd från var och en av
huvudarternainomobservationsområdet.
Vidurvalavdeträdsomskallanvändasförprovtagningiakttasföljande:
— Attintesammaträdanvändssomvidbedömningenavkronornaföratt
undvikaattflerapåvarandraföljandeprovtagningarorsakarblad-eller
barrförlust.
— Om vitalitetsbedömningen begränsas till träden i delområdet skall
trädenförprovtagningavblad/barrväljasutidenåterståendedelenav
det totala observationsområdet. Om inget delområde används skall
provträdenväljasblandträdibuffertzonen.Isåfallskalldeträdsom
valtsutibuffertzonen gesettsärskilt nummer(sebilaga 7).
— Attträdentillhördeförhärskandeellerhärskandeklasserna(skogmed
slutet trädtak) eller inte avviker med mer än +/− 20 % från
genomsnittshöjden(skogmedöppetträdtak).
— Attträdenbefinnersiginärhetenavdeplatserdärjordmånsproverför
analys tagits. Det måste dock ges akt på att provträdens huvudrötter
inteskadatsavjordmånsproverna.
— Att träden är representativa för observationsområdets genomsnittliga
blad-eller barrförlust(I5%avvikelse).
— Attträdenärrepresentativa förobservationsområdets hälsostatus.
Samma provträd skall användas varje år och träden skall numreras. För
artermedsmåkronorochalltförfåblad/barrperårärdettillåtet(meninte
rekommenderat) att växla mellan två bestånd med vart och ett fem träd,
om risk föreligger för skada på provträden. Varje bestånd skall uppfylla
villkoren ovan.
Endast träd som tillhör huvudarterna i gemenskapen skall provtas (se
bilaga 7,punkt15).
För träd som används för provtagning av blad/barr skall kronornas
tillstånd bedömas (se bilaga 3) varvid de existerande eller särskilt
tilldelade numren används.
II.3Allmän bakgrundsinformation
Följandeuppgifter skallsamlasin:
— områdesnummer,
— dagförprovtagningochanalys,
— trädart.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—16
▼B
II.4Urval ochkvantitet av blad ochbarr
Träden i observationsområdet får inte fällas vilket kan påverka metoden
förprovtagningavblad eller barr.Detärviktigt att deprovtagna bladen
eller barren har utvecklats i fullt ljus. Allmänt sett är det lämpligast att
användadetinnevarandeåretsbladellerbarrfrånvintergrönaarterföratt
bedöma näringsämnesinnehållet, men för ett antal grundämnen kan det
vara intressant att jämföra årets koncentrationer med koncentrationen av
grundämneniäldrebarr.
Bladenellerbarrenskalltasfrånkronansövretredjedel,menintefråndet
sistagrenvarvetvadgällerbarrträd.Ibestånddärolikagrenvarvklartkanidentifieras rekommenderas det att provta mellan det sjunde och det
femtondegrenvarvet.Pålövfällandeartertasprovernapåinnevarandeårs
bladeller barr.
Påvintergrönaarterrekommenderasdetattprovernatasbådepådeblad
ellerbarrsombildatsinnevarandeårochpådesombildatsföregåendeår.
För alla arter är det nödvändigt att tillse att de provtagna bladen eller
barrenärfulltutvecklade,särskiltförartersomskjuterskottfleragånger
per år (t. ex. Pinus halepensis ,Pseudotsuga menziesii ,Eucalyptussp.,
Quercussp.). Vad gäller Larixsp. och Cedrussp. tas proven från
föregående årskortagrenar.
I allmänhet skall provtagning utföras så att alla väderstreck är
representerade i beståndet med provträd. Om nödvändigt kan provtag-
ningen utföras från olika sidor av varje träd i provtagningsbeståndet. På
särskildaväxtplatsermedtydligpåverkanfrånettväderstreck(t.ex.branta
sluttningar eller stark vind från en viss riktning) tas prov endast i ett
väderstreck,somalltidskallvaradetsamma.Idettafallärdetnödvändigt
att angeväderstrecket.
För att analysera viktigare grundämnen samt för Fe, Mn, Zn, Cu är den
rekommenderade kvantiteten 30 gram färska blad eller barr för varje
provtagen åldersklass.
Varje land får besluta att provta en större kvantitet om dess egna
analytiska metoder såkrävereller förattbevaraprovförframtiden.
II.5Provtagningsmetoder
Eftersom träden inte får fällas kan varje lämpligt provtagningssätt med
hänsyntagentillslagavochstorlekpåbeståndetcanvändas,förutsattatt
detintemedförföroreningavproven,kraftigaskadorpåträdenellerrisker
förprovtagningsgruppen.
II.6Behandling av proven innan de skickas till laboratorium för analys
Prov tas från minst fem träd av var och en av de huvudarter som
förekommer i observationsområdet. Proven bevaras var och en för sig i
påsar.Föranalysenpreparerasettsammansattprovgenomattblandalika
kvantiteteravvartochettavdefemproven(omdefemprovenanalyseras
separatberäknas medelvärdet förvarjegrundämne).
Förlövträdkandetvaratillrådligtattavlägsnabladenfrånkvistarna(och
förvissaarterdessutomdesmåbladenfrånbladaxeln)menmotsvarande
förfarandeärintenödvändigtförbarrträd.Åretsskottochdetföregående
årets skott skiljs åt och förvaras i separata påsar. Perforerade kraftiga
polyetylenpåsar böranvändas.Ommöjligt torkasproverna iett rentrum
ochlagraspåenkyligplatsiperforeradepolyetylenpåsar.Varjeprovskall
noggrant och tydligt märkas (skog, observationsområdets nummer, art,
barrens ålder, etc.) innan det skickas till laboratoriet för analys.
Märkningen skall göras utanpå påsen (direkt på påsen med outplånligt
bläck, eller genom att sätta fast en etikett på påsen). Märkningen bör
upprepasmedoutplånligtbläckpåenpappersetikettinutipåsen.Etiketten
börvikasförattundvikaattbladenellerbarrenförorenasgenomkontakt
medbläcket.
II.7Behandling före analys
För den intensiva och kontinuerliga övervakningen av de permanenta
observationsområdenaochåretsskottbörmassanav100bladeller1000
barrliksomskottensmassafastställas.
Det är inte nödvändigt att skära av skaften från bladen men för
sammansatta blad kan det vara tillrådligt att avlägsna de små bladen
från bladaxeln om detta inte redan gjorts i skogen. För att undvika
föroreningarskallpudradeplasthandskarinte användas.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—17
▼B
Detärintenödvändigtattsystematiskttvättaproverna,mendetkanvara
lämpligtiregionermedenhöghaltavluftföroreningarellersomliggeri
närheten avhavet.Provernatvättasmedvatten utannågratillsatser.
Torkningiugnskallskevidhögst80ºCiminst24timmar.Barrenskall
avlägsnasfrånkvistarnamedsammaförsiktighetsomvidavlägsnandetav
desmåbladenfrånbladaxeln.
Torrprover skall malas för att få ett fint och så homogent pulver som
möjligt.Litefibrerkommeralltidattfinnaskvarberoendepåträdart,men
detinnebäringastörreolägenheteromdeärsmåochompulvretblandas
noggrantinnanprovertasföranalys.FörbestämningavMn,Fe,Cu,Cd,
Al och Pb måste det säkerställas att kvarnen inte förorenar proverna.
Kvarnen kan kontrolleras genom att mala torkad fibrös cellulosa och
analysera cellulosan med avseende på dessa grundämnen före och efter
malningen.
II.8Kemisk analys
Förvartochettavgrundämnenaärdetenbartdentotalakoncentrationen
somfastställs.
I”Manualonmethodologiesforleafandneedlesamplingandanalyses”,
som utarbetats av expertpanelen för analys av blad/barr vid ICP-Skog,
beskrivsmodellförfaranden föranalys avdeolika parametrarna förblad/
barr.
Varje land får använda sina egna inhemska metoder. Det är dock
nödvändigtattjämföradentotalakoncentrationavgrundämnenenligtden
inhemska metoden med den koncentration som referensstandardproven
visat.Vidundersökningenavblad/barrskiljsdetmellanobligatoriskaoch
frivilliga parametrar (seförteckningen nedan).
Parametrar:
Obligatoriska parametrar Frivilliga parametrar
Kväve(N)
Svavel(S)
Fosfor(P)
Kalcium (Ca)
Magnesium(Mg)
Kalium(K)Natrium (Na)
Zink(Zn)
Mangan(Mn)
Järn(Fe)
Koppar(Cu)
Bly(Pb)
Aluminium(Al)
Bor(B)
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
II.9Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
sändadessauppgiftertillkommissionenförvarjeobservationsområde(se
bilaga 7,blankett5a,bochc).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—18
▼B
BILAGA 6
GEMENSAMMA METODER FÖR MÄTNING AV TILLVÄXTFÖRÄND-
RINGAR I DE GEMENSAMMA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
De första mätningarna skall utföras i alla observationsområden under
perioden1994till 1996.
Mätningavtillväxtparametrarna beståravtvådelar:
— Periodiskamätningar avträdparametrar.
— Analysavårsringarmedhjälpavborrkärnorochstamskivor(frivillig).
De periodiska mätningarna upprepas i varje enskilt område under
viloperioden 1999-2000 och upprepas sedan med fem års mellanrum.
Provtagningochanalysavborrkärnorochstamskivorkanutförasengång,
företrädesvisunderupprättandet avområdeteller snartdärefter.
Följande tekniska upplysningar grundar sig på resultaten från expertpa-
nelen för tillväxt vid ICP-Skog. Det hänvisas till den manual som
utarbetats avdennaexpertpanel.
De metoder som beskrivs här är inte lämpade för maquis och liknande
vegetationstyper.
II.Undersökningsmetodik
II.1Tidpunkt för mätningarna
Mätningarnabörutförasunderviloperioden.
II.2Urval av provträd
Iprincipskallallaträdövervakas.Omdetfinnsmångaträdiområdet(t.
ex.tätabestånd),kanettdelområdehaavgränsatsförbedömningavträden(t. ex. bedömning av kronor och tillväxt). I så fall skall alla träd i
delområdet övervakas. Storleken på delområdet vid tidpunkten för
undersökningenbörvaratillräckligtstorförattgetillförlitligaskattningar
förbeståndstillväxten överhela mätperioden. Delområdets exakta storlek
skallfastställas ochrapporteras.
II.3Metoder
Periodiskamätningar.
Allaträdi(del)området skallmätasvartfemte år.
Analys av årsringar (borrkärnor och stamskivor). Eftersom uttag av
borrkärnor kan påverka andra mätningar bör dessa prover tas från träd
utanför området. Eftersom de träd från vilka det tas prov i form av
stamskivor måste fällas, skall de utvalda träden befinna sig sålångt bort
från området att fällningen inte på något sätt kan påverka de träd som
övervakas inom området. De provtagna träden skall samtidigt vara
representativa för träden inom området. Så långt möjligt skall träd som
fällsinomramen fördennormala verksamheten användas.
II.4Allmän bakgrundsinformation
Följandeuppgifter skallsamlasin:
— områdesnummer,
— dagförprovtagningochanalys,— trädnummer1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—19
▼B
II.5Parametrar som skall mätas
Obligatoriskaparametrar Frivilligaparametrar
Periodiskamätningar Trädarter
Diameter ibrösthöjd(DBH)
Information omförvaltningenBark
Trädhöjd
KronhöjdKronbredd
Uppskattadvolym
Årsringsanalys Ringbredd
Redogörelse för utvecklingen av
trädetsdiameterunderbarkenmed
femårsintervall
Grundytaochuppskattadvolym
Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga
parametrarna.
Medlemsstaterna får använda sina egna inhemska system och metoder.
Förslag till metoder och uppgifter om mätningsförfaranden beskrivs i
”Submanual on increment” som utarbetats av expertpanelen för tillväxt
vidICP-Skog.
II.6Överföring av uppgifter
Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter
årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observations-
område(sebilaga 7,blankett 6a,b,cochd).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—20
▼B
BILAGA 7
GEMENSAMMA RIKTLINJER FÖR INRAPPORTERING AV RESUL-
TATEN FRÅN ÖVERVAKNINGEN AV DE PERMANENTA
OBSERVATIONSOMRÅDENA OCH FÖR TOLKNINGEN AV DESSA
I.Allmänt
Syftetmednätetavpermanentaobservationsområdenärattfådetaljerade
uppgifter om utvecklingen av skogsekosystemen i gemenskapen och att
försöka finna samband mellan förändringar i omvärldsfaktorer, särskilt
luftföroreningar, ochreaktioner hosskogsekosystemen.
Detta syfte kan endast uppnås genom att utvärdera resultaten på
områdesnivå. Jämförelser mellan resultaten från olika permanenta
observationsområden på regional nivå eller gemenskapsnivå måste göras
medstörstaförsiktighet.
Såsnartdeverifieradeuppgifternafrånvarjeundersökning(elleravslutad
del därav) blivit tillgängliga skall de överlämnas till kommissionen med
användandeavdestandardiseradeblanketterna idennabilaga.Medlems-
staternaskall,förvarjepermanentobservationsområde,tillkommissionen
sända de uppgifter som samlats in från de olika undersökningar som
utförtsmellan 1991och1996tillsammans med entolkning av resultaten
förvarjeområde.
Senastden31december1996skallalladataochdennationellatolkningen
finnas tillgängliga i standardiserad form hos kommissionen för vidare
utvärdering.
De verifierade uppgifterna från undersökningarna efter 1996 sänds till
kommissionennärdeäravslutade,mednyatidsfristervartfemteår(t.ex.
den31december 2001,2006,etc.).
I denna bilaga ges upplysningar om överlämnande av undersöknings-
resultaten ochtolkningen avdessa.
II.Allmänna tekniska upplysningar om överlämnande av data
II.1Krav på maskinvaran
Sommedium för dataöverföringen har valts en 3,5“ diskett (DSDDeller
HD).Dennadiskettharblivitvärldsstandardochdenärbilligochhållbar.
Disketter avgodkvalitet skallanvändas.
II.2Krav på programvaran
Disketterna skall vara formaterade på disketter med lämplig densitet
(DSDD=lågdensitetochHD=högdensitet)medhjälpavDOS2,1eller
högreochskallvara100%IBM-kompatibla.TeckenuppsättningenASCII
skallanvändasförall information pådisketten.
II.3Datafiler
Varje diskett (eller uppsättning disketter) skall innehålla områdesfil och
resultatfil, dvs. filen med sammanfattningen av uppgifterna om observa-
tionsområdena (områdesfil) och en eller flera filer med
undersökningsresultaten för varje undersökning (resultatfiler). Närmare
upplysningaromnamnochinnehåll fördessafiler angesibilaga 7a.
II.4Diskettmall
På begäran kan en diskett med ett exempel på filernas uppbyggnad och
innehåll ställastill förfogande.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—21
▼B
BILAGA 7a
ÖVERLÄMNANDE AV DATA I DIGITALT FORMAT FÖR VARJE
ENSKILT PERMANENT OBSERVATIONSOMRÅDE
Översikt av filnamnen för de enskilda undersökningarna
Iföregåendebilagorhardeenskildadelarnaiundersökningsmetodernabeskrivits.
Efter bedömning, provtagning/analys, verifikation och utvärdering skall uppgif-
ternasändastillkommissionenistandardiseradform.Idennabilagabeskrivsden
standardiserade formenförvarjebedömning.
Förvarje bedömning skall de verifierade uppgifterna framläggas ien eller flera
filer medstandardformat.
Bedömning Bilaga Frekvens Filnamn
Upprättande I Engång XXGENER.PLT
Kronbedömning III Årligen XX1995.PLT,XX1995.TRE
Jordmånsundersök-
ningIV Vart femte
eller vart
tiondeårXX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO
Undersökningav
blad/barrV Vartannat
årXX1995.PLF,XX1995.FOM,XX1995.FOO
Tillväxt VI Vart femte
årXX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV
Deposition VIII Fortlöpan-
deXX1995.PLD,XX1995.DEM,XX1995.DEO,
XX1995.DEA
Meteorologi IX Fortlöpan-
deXX1995.PLM,XX1995.MEM,XX1995.MEC,blankett 8d,
XX1995.MEOochXX1995.MED
Varje filnamn består av en landskod på två bokstäver (som motsvarar XX i
namnkolumnen), följt av bedömningsår (1995 i exemplet) eller GENER, när
uppgifterna lämnas en enda gång, därefter en punkt (.) och en kod på tre
bokstäver. För områdesfilen utgörs dessa tre bokstäver av PL och den förstabokstaven i bedömningen av jordmån (S), blad/barr (F), tillväxt (I), deposition
(D)ochmeteorologi(M).Fördatafilernasdelbestårtrebokstavskodenavtvåeller
iblandenbokstavförjordmån(SO),blad/barr(FO),tillväxt(IN),deposition(DE)
eller meteorologi (ME) samt en eller två bokstäver för att ange obligatorisk
(Mandatory), frivillig (Optional) eller de olika delarna i tillväxtbedömningen
(Evaluation),bedömningenavdepositionen(Air)ellermeteorologin(Climateand
Damage).
Om behandlingen av data för observationsområdena på 16 × 16 km sker på
sammaställe,kandetledatillförväxlingaromsammafilnamnanvänds.Filernas
årskoderkanisådanafallökasmed1000(t.ex.XX2995.SOM).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—22
▼M1
▼B
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—23
▼B
Blankett 1b
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—24
▼B
Blankett 3a
XX1993.PLT
Innehåll i den fil med områdesdata som skall användas i samband med kronbedömningen (se bilaga 3)
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—25
▼B
Blankett 3b
XX1993.TRE
Innehåll i den fil med uppgifter om träd, som skall användas i samband med kronbedömningen (se bilaga 3)
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—26
▼B
Blankett 4a
XX1993.PLS
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—27
▼B
Blankett 4b
XX1993.SOM
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—28
Blankett 4 c
XX1993.500
Innehåll i filen med uppgifter från jordmånsanalysen (frivillig)
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—29
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—30
▼B
Blankett 5a
XX1993.PLF
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—31
Blankett 5b
XX1993.FOM
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—32
▼B
Blankett 5c
XX1993.FOO
Innehåll i filen med uppgifter från blad-/barranalysen (frivillig)
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—33
▼B
Blankett 6a
XX1993.PLI
Innehåll i den reducerade omradesfil som skall användas för tillväxt (se bilaga 6)
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—34
Blankett 6b
XX1993.IPM
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—35
Blankett 6c
XX1993.IRA
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—36
Blankett 6d
XX1993.IEV
▼B1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—37
▼M1
Blankett 7a
XX1995.PLD
Innehåll i den reducerade områdesfilen som skall användas i samband med depositionsmätningarna
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—38
Blankett 7b
XX1995.DEM
Innehåll i datafilen med depositionsmätningar (Obligatoriska parametrar)
▼M11994R1091—SV—03.04.1995—001.001—39
▼M11994R1091—SV—03.04.1995—001.001—40
Formular 7c
XX1995.DEO
Innehållet i datafilen med depositionsmätningar (frivillig)
▼M11994R1091—SV—03.04.1995—001.001—41
▼M11994R1091—SV—03.04.1995—001.001—42
▼M1
Blankett 7d
XX1995.DEA
Innehåll i datafilen med mätningar av luftkoncentrationen (Frivillig)
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—43
▼M1
Blankett 8a
XX1995.PLM
Innehåll i den reducerade områdesfilen som skall användas i samband med meteorologiska mätningarna
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—44
▼M1
Blankett 8b
XX1995.MEM
Innehåll i datafilen med meteorologiska mätningar
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—45
Formular 8c
XX1995.MEC
Innehåll i datafilen med klimatologisk uppskattninger
▼M11994R1091—SV—03.04.1995—001.001—46
▼M1
Blankett 8d
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—47
▼M1
Blankett 8e
XX1995.MEO
Innehåll i datafilen med de identifierade händelserna/fenomenen
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—48
▼M1
Blankett 8f
XX1995.MED
Innehåll i områdesfilen med observerade skador från meteorologiska fenomen
1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—49
▼B
FÖRTECKNINGAR ÖVER KODER FÖR DE UNDERSÖKNINGSDATA
FRÅN DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA SOM SKALL
VIDAREBEFORDRAS TILL KOMMISSIONEN
Vid ifyllandet av de gemensamma blanketterna för undersökningsdata skall
följande instruktionerochkoderföljasrespektive användas:
Upplysningar om observationsområdena1.Land
01: Frankrike
02: Belgien03: Nederländerna
04: Tyskland
05: Italien06: Förenadekungariket07: Irland08: Danmark09: Grekland10: Portugal
11: Spanien
12: Luxemburg
2.Observationsområdesnummer
Observationsområdets nummer ärett individuellt nummer somtilldelas
området dådetväljsuteller upprättas.
3.Observationsdag, bedömningsdag, analysdag
Datumskallangesenligtordningsföljdendag,månad,år:
Dag Månad År
08 09 94
4.Latitud-/longitudkoordinater
Latitud-ochlongitudkoordinaternaförcentrumavobservationsområdet
angesmedsexsiffror.
Exempel:
+/− Grader Minuter Sekunder
— latitud +501027
— longitud −011532
Denförstakolumnenanvändsföratt markera+eller −koordinat.
5.Tillgång till vatten för huvudarterna (uppskattning)
1: Otillräcklig
2: Tillräcklig
3: Iöverflöd
6.Humusform
1: Mull
2: Moder3: Mår4: ”Anmor”5: Torv6: Annan
7: ”Raw”1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—50
▼B
7.Altitud
1:≤50m
2: 51-100m3: 101-150m
4: 151-200m
5: 201-250m
6: 251-300m
7: 301-350m8: 351-400m
9: 401-450m
10: 451-500m11: 501-550m
12: 551-600m
13: 601-650m14: 651-700m
15: 701-750m
16: 751-800m17: 801-850m
18: 851-900m
19: 901-950m
20: 951-1000m
21: 1001-1050m22: 1051-1100m
23: 1101-1150m
24: 1151-1200m25: 1201-1250m
26: 1251-1300m
27: 1301-1350m28: 1351-1400m
29: 1401-1450m
30: 1451-1500m31: 1501-1550m
32: 1551-1600m
33: 1601-1650m34: 1651-1700m
35: 1701-1750m
36: 1751-1800m
37: 1801-1850m
38: 1851-1900m39: 1901-1950m
40: 1951-2000m
41: 2001-2050m42: 2051-2100m
43: 2101-2150m
44: 2151-2200m45: 2201-2250m
46: 2251-2300m
47: 2301-2350m48: 2351-2400m
49: 2401-2450m
50: 2451-2500m
51: >2500m
8.Väderstreck
1: N
2: NÖ
3: Ö
4: SÖ5: S
6: SV
7: V8: NÖ
9: flack1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—51
▼B
9.Genomsnittsålder för det härskande skiktet (år)
1:≤20
2: 21-403: 41-604: 61-805: 81-1006: 101-1207: >208: oregelbundnabestånd
10.Jordmånstyp
Fluvisols
101 Eutric Fluvisols
102 Calcaric Fluvisols103 DystricFluvisols104 Mollic Fluvisols105 Umbric Fluvisols106 Thionic Fluvisols107 SalicFluvisols
Gleysols
108 Eutric Gleysols
109 Calcic Gleysols110 DystricGleysols111 AndicGleysols112 Mollic Gleysols113 Umbric Gleysols114 Thionic Gleysols115 GelicGleysols
Regosols
116 Eutric Regosols
117 Calcaric Regosols118 GypsicRegosols119 DystricRegosols120 Umbric Regosols121 GelicRegosols
Leptosols
122 Eutric Leptosols
123 DystricLeptosols124 Rendzic Leptosols125 Mollic Leptosols126 Umbric Leptosols127 Lithic Leptosols128 GelicLeptosols
Arenosols
129 Haplic Arenosols
130 Cambic Arenosols131 Luvic Arenosols132 Ferralic Arenosols133 AlbicArenosols134 Calcaric Arenosols135 Gleyic Arenosols
Andosols
136 Haplic Andosols
137 Mollic Andosols138 Umbric Andosols1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—52
▼B
139 Vitric Andosols
140 Gleyic Andosols141 GelicAndosols
Vertisols
142 Eutric Vertisols
143 DystricVertisols144 Calcic Vertisols145 GypsicVertisols
Cambisols
146 Eutric Cambisols
147 DystricCambisols148 Humic Cambisols149 CalcaricCambisols150 Chromic Cambisols151 Vertic Cambisols
152 Ferralic Cambisols
153 Gleyic Cambisols154 GelicCambisols
Calcisols
155 Haplic Calcisols
156 Luvic Calcisols157 Petric Calcisols
Gypsisols
158 Haplic Gypsisols
159 Calcic Gypsisols160 Luvic Gypsisols161 Petric Gypsisols
Solonetz
162 Haplic Solonetz
163 Mollic Solonetz164 Calcic Solonetz165 GypsicSolonetz166 Stagnic Solonetz
167 Gleyic Solonetz
Solonchaks
168 Haplic Solonchaks
169 Mollic Solonchaks
170 Calcic Solonchaks171 GypsicSolonchaks172 SodicSolonchaks173 Gleyic Solonchaks174 GelicSolonchaks
Kastanozems
175 Haplic Kastanozems
176 Luvic Kastanozems177 Calcic Kastanozems178 GypsicKastanozems
Chernozems
179 Haplic Chernozems
180 Calcic Chernozems181 Luvic Chernozems182 GlossicChernozems
183 Gleyic Chernozems1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—53
▼B
Phaeozems
184 Haplic Phaeozems
185 Calcaric Phaeozems
186 Luvic Phaeozems
187 Stagnic Phaeozems
188 Gleyic Phaeozems
Greyzems
189 Haplic Greyzems
190 Gleyic Greyzems
Luvisols
191 Haplic Luvisols
192 FerricLuvisols
193 Chromic Luvisols
194 Calcic Luvisols195 Vertic Luvisols
196 AlbicLuvisols
197 Stagnic Luvisols
198 Gleyic Luvisols
Lixisols
199 Haplic Lixisols
200 FerricLixisols
201 Plinthic Lixisols
202 AlbicLixisols
203 Stagnic Lixisols
204 Gleyic Lixisols
Planosols
205 Eutric Planosols
206 DystricPlanosols
207 Mollic Planosols
208 Umbric Planosols
209 GelicPlanosols
Podzoluvisols
210 Eutric Podzoluvisols
211 DystricPodzoluvisols
212 Stagnic Podzoluvisols
213 Gleyic Podzoluvisols
214 GelicPodzoluvisols
Podzols
215 Haplic Podzols
216 Cambic Podzols
217 FerricPodzols
218 Carbic Podzols
219 Gleyic Podzols
220 GelicPodzols
Acrisols
221 Haplic Acrisols
222 FerricAcrisols
223 Humic Acrisols
224 Plinthic Acrisols
225 Gleyic Acrisols
Alisols
226 Haplic Alisols
227 FerricAlisols1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—54
▼B
228 Humic Alisols
229 Plinthic Alisols
230 Stagnic Alisols
231 Gleyic Alisols
Nitisols
232 Haplic Nitisols
233 Rhodic Nitisols234 Humic Nitisols
Ferralsols
235 Haplic Ferralsols
236 Xanthic Ferralsols237 Rhodic Ferralsols238 Humic Ferralsols239 GericFerralsols240 Plinthic Ferralsols
Plinthosols
241 Eutric Plinthosols
242 DystricPlinthosols
243 Humic Plinthosols244 AlbicPlinthosols
Histosols
245 FolicHistosols
246 Terric Histosols247 FibricHistosols248 Thionic Histosols249 GelicHistosols
Anthrosols
250 AricAnthrosols
251 Fimic Anthrosols252 Cumulic Anthrosols253 UrbicAnthrosols
11.Observationsområdets totala storlek, delområdets storlek
Områdetseller delområdets totala storlekskallangesi0,0001ha.
12.Antal träd i hela området
Allaträdihelaområdet.Samtligaträdfrån5cm(DBH)ochuppåtskall
räknas.
13.Avkastningsuppskattningar
Avkastningsuppskattningarnabeståravenuppskattningavdenabsoluta
och av den relativa avkastningen. Uppskattningen av den absoluta
avkastningen motsvarar den uppskattade genomsnittsavkastningen överbeståndetstotalalivslängd.Uppskattningenavdenrelativaavkastningen
anger om uppskattningen av den absoluta avkastningen betraktas som
låg, normal eller hög för beståndet i fråga. Följande koder skall
användas:
Kodförabsolutavkastning Kodförrelativ avkastning
0 = 0,0-2,5m
3perhektarochår
1 = 2,5-7,5m3perhektarochår
2 = 7,5-12,5m3perhektarochår
3 = 12,5-17,5m3perhektarochår
4 = 17,5-22,5m3perhektarochår
5 = >22,5m3perhektarochår1 = Låg
2 = Normal3 = Hög1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—55
▼B
99.Övriga observationer
Övrigarelevanta uppgifter omområdet angeshär.
Uppgifter om träd
Föranvändningvidkronbedömningen.
14.Provträdsnummer
Trädnumret är det nummer som tilldelats trädet vid områdets
upprättande.
15.Arter(Referens: FloraEuropea)
Lövträd (*=arter somskallanvändasförundersökningavblad)001:Acer campestre *
002:Acer monspessulanum *
003:Acer opalus
004:Acer platanoides
005:Acer pseudoplatanus *
006:Alnus cordata
007:Alnus glutinosa *
008:Alnus incana
009:Alnus viridis
010:Betula pendula *
011:Betula pubescens *
012:Buxus sempervirens
013:Carpinus betulus *
014:Carpinus orientalis
015:Castanea sativa (C. vesca) *
016:Corylus avellana *
017:Eucalyptus sp. *
018:Fagus moesiaca *
019:Fagus orientalis
020:Fagus sylvatica *
021:Fraxinus angustifolia spp
spp.oxycarpa (F oxyphylla) *
022:Fraxinus excelsior *
023:Fraxius ornus *
024:Ilex aquifolium
025:Juglans nigra
026:Juglans regia
027:Malus domestica
028:Olea europaea *
029:Ostrya carpinifolia *
030:Platanus orientalis
031:Populus alba
032:Populus canescens
033:Populus hybrides *
034:Populus nigra *
035:Populus tremula *
036:Prunus avium *
037:Prunus dulcis (Amygdalus communis)
038:Prunus padus
039:Prunus serotina
040:Pyrus communis
041:Quercus cerris *
042:Quercus coccifera (Q. calliprinos) *
043:Quercus faginea *
044:Quercus frainetto (Q. conferta) *
045:Quercus fruticosa (Q. lusitanica)
046:Quercus ilex *
047:Quercus macrolepis (Q. aegilops)
048:Quercus petraea *
049:Quercus pubescens *1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—56
▼B
050:Quercus pyrenaica (Q. toza) *
051:Quercus robur (Q. peduculata) *
052:Quercus rotundifolia *
053:Quercus rubra *
054:Quercus suber *
055:Quercus trojana
056:Robinia pseudoacacia *
057:Salix alba
058:Salix caprea
059:Salix cinerea
060:Salix eleagnos
061:Salix fragilis
062:Salix sp.
063:Sorbus aria
064:Sorbus aucuparia
065:Sorbus domestica
066:Sorbus torminalis
067:Tamarix africana
068:Tilia cordata
069:Tilia platyphyllos
070:Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)
071:Ulmus laevis (U. effusa)
072:Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)
073:Arbutus unedo
074:Arbutus andrachne
075:Ceratonia siliqua
076:Cercis siliquastrum
077:Erica arborea
078:Erica scoparia
079:Erica manipuliflora
080:Laurus nobilis
081:Myrtus communis
082:Phillyrea latifolia
083:Phillyrea angustifolia
084:Pistacia lentiscus
085:Pistacia terebinthus
086:Rhamnus oleoides
087:Rhamnus alaternus
099:Muut lehtipuut
Barrträd (*=arter somskallanvändasförundersökningavbarr)100:Abies alba *
101:Abies borisii-regis *
102:Abies cephalonica *
103:Abies grandis
104:Abies nordmanniana
105:Abies pinsapo
106:Abies procera
107:Cedrus atlantica
108:Cedrus deodara
109:Cupressus lusitanica
110:Cupressus sempervirens
111:Juniperus communis
112:Juniperus oxycedrus *
113:Juniperus phoenicea
114:Juniperus sabina
115:Juniperus thurifera *
116:Larix decidua *
117:Larix kaempferi (L. leptolepis)
118:Picea abies (P. excelsa) *
119:Picea omorika
120:Picea sitchensis *
121:Pinus brutia *
122:Pinus canariensis1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—57
▼B
123:Pinus cembra
124:Pinus contorta *
125:Pinus halepensis *
126:Pinus heldreichii
127:Pinus leucodermis
128:Pinus mugo (P. montana)
129:Pinus nigra *
130:Pinus pinaster *
131:Pinus pinea *
132:Pinus radiata (P. insignis) *
133:Pinus strobus
134:Pinus sylvestris *
135:Pinus uncinata *
136:Pseudotsuga menziesii *
137:Taxus baccata
138:Thuya sp.
139:Tsuga sp.
199:Muut havupuut
16.Blad-/barrförlust
Blad-/barrförlusten för varje provträd uttryckt i procent (i 5 %-steg)
jämfört med ett träd med fullständigt bladverk/barrskrud. Den faktiska
procentsatsen anges.
0= 0 %
5 = 1-5%
10 = 6-10%
15 = 11-15%
osv.
17.Koder för missfärgning
0: Ingenmissfärgning(0-10%)
1: Lätt missfärgning(11-25%)
2: Måttligmissfärgning(26-60%)
3: Starkmissfärgning(>60%)
4: Dött
18.Lätt identifierbara skadeorsaker
Ange(1)imotsvarandekolumn(er)T1 = Viltochbete
T2 = Närvaroeller spåravett alltför stortantal insekter
T3 = SvampT4 = Abiotiskpåverkan(vind,snö,frost,torka,…)
T5 = Direktpåverkanavmänniska
T6 = EldT7 = Kändlokal/regional föroreningskälla
T8 = Annat
19.Identifikation av skadeslag
Om möjligt specificeras skadeslaget ytterligare, t. ex. för insekter: art
eller grupp(exempelvis ”barkborrar”).
20.Övriga observationer beträffande träd
Eventuellaytterligareobservationersomkanvaraavintresseskallanges
tydligt på blanketten (t. ex. möjliga påverkande faktorer [torka nära
tillbaka i tiden, extrema temperaturer] eller andra skade- eller
stressymptom).
attanvändavidundersökningenavjordmånenstillstånd
21.Kod för djupnivå
O= O rganisktlager(sefotnoten tillpunktII.4fördefinition)
H = Organisktlager(sefotnoten tillpunktII.4fördefinition)1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—58
▼B
M05 = Mineraliskjordmånmellan 0och5cm(frivillig)
M51 = Mineraliskjordmånmellan 5och10cm(frivillig)M01 = Mineraliskjordmånmellan 0och10cm(obligatorisk)M12 = Mineraliskjordmånmellan 10och20cm(obligatorisk)M24 = Mineraliskjordmånmellan 20och40cm(obligatorisk)M48 = Mineraliskjordmånmellan 40och80cm(obligatorisk)
22.Kod för provanalysmetod (SAM)
Förvarje parameter sombestämts i ett eller flera jordmånsprover skall
en av följande koder föras in på den första raden och användas för att
angeprovanalysmetod ispaltenprovkod.
0 = Ingenavvikelse frångodkändmetod
1 = Parametrarnaharbestämtsgenomenalternativmetod(närmare
upplysningar skall lämnas i bilaga till rapporten om jord-
månstillståndet), eller första(del)prov
2-8 = Kodersomskallanvändasförefterföljande delprover
9 = Parametrarna har bestämts genom omräkning av data som
uppnåtts genom en annan metod (närmare upplysningar skall
lämnasibilaga tillrapporten omjordmånstillståndet)
attanvändavidundersökningenavblad/barr
23.Provkod
Provkoden för undersökningen av blad/barr består av koden för trädart
(seförklaringpunkt15)följtavkodenförinnevarandeårsblad/barr(=0)
eller för föregående års blad/barr (1) (t. ex. betecknas provet för
föregående årsbarr(1)av Picea abies(118):118.1).
24.Provträdens nummer
Eftersom träd utanför det normala området (eller delområdet) måste
användasvidendelprovtagningar(blad/barr,tillväxt)ärdetnödvändigt
attanvändasärskildanummer.Numrenfördessaträdskallbörjameden
bokstav (F = blad/barr, R = analys av årsringar genom borrkärnor,
S=analysavstamskivor)följtavettlöpnummer(t.ex.F001).Numren
skallrapporteras.
25.Massa av 100 blad eller 1 000 barr
Massanför100 blad eller 1000barr skallbestämmas igram (ugnstorr
vikt).
26.Skottmassa
Skottensmassaskallbestämmas igram(ugnstorrvikt).
attanvändavidbedömningenavtillväxt
27.Diameter i brösthöjd (DBH)
Diameteribrösthöjd(1,30m)medbark,i0,1cm.Ommåttbandanvänds
är ett värde tillräckligt. Om klave används skall maximi- och
minimidiametern (med bark) bestämmas och rapporteras (diameter 1
ochdiameter 2).
28.Bark
Barkenstjocklek på1,30mhöjd,icmmedendecimals noggrannhet.
29.Trädhöjd
Trädets höjdimeter ochavrundattill närmaste 0,5meter.
30.Trädvolym
På grundval av den/de uppmätta diametern/diametrarna samt höjd kan
trädvolymen beräknas genom att använda lokalt kända formtal eller
genomattanvändagiltigavolymtabeller.Trädvolymenskalluttryckasi
kubikmeter (m
3)medtredecimaler.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—59
▼B
31.Kronlängd
Kronlängden avrundat till närmaste 0,5 meter bestäms från toppen på
stammen till denlägstalevande grenenmedundantagförvattenskott.
32.Kronbredd
Dengenomsnittligakronbreddenbestämsavgenomsnittetavminstfyra
kronradier, multiplicerat medtvåochavrundattill närmaste 0,5meter.
33.Diameter utan bark
Den faktiska diametern utan bark beräknas som diametern med bark
minusbarkenstjocklekpåbäggesidorna.Diameternutanbarkförfemår
sedanberäknassomdenfaktiskadiameternutanbarkminustillväxtende
senaste fem åren på trädets båda sidor. Diametern utan bark uttrycks i
0,1cm.
34.Grundyta per område
Den faktiska grundytan per område beräknas som den samlade
grundytan för samtliga träd i området. Grundytan per område för fem
årsedan beräknas pågrundvalavdenuppskattade diametern utanbark
församtligaträdiområdetfemårtillbakaitiden.Grundytanperområde
uttrycksi0,1m2.
35.Volym per område
Den faktiska volymen per område beräknas som den samlade volymen
för samtliga träd i området. Volymen per område för fem år sedan
beräknas på grundval av den uppskattade diametern utan bark för
samtliga träd i området fem år tillbaka i tiden. Volymen per område
uttrycksi0,1m3.
36.Gallring
Om en gallring har ägt rum i femårsperioden mellan de två år då
diameter, grundyta per område och volym per område bestämts, skall
dettaanges(ja=1,nej=0).Gallringenbeskrivssåutförligtsommöjligt
i ett tillägg (inklusive gallringsmetod, gallringsår, gallringsintensitet
uttryckt iantal träd,grundyta/ha, volym/ha).
99.Övriga observationer
Övriga relevanta uppgifter anges här och förklaras i motsvarande
utvärderingsrapport (sebilaga 7b).
Uppgifter angående depositionsövervakningen
(37)Provkod
Följande koderskallanvändasavdepositionsprovtagarna:1: Krondropp
2: Nederbördpåfritt fält3: Enbartvåtdeposition4: Stamrinning5: Dimma6: Frostdimma(rimfrost)7: Luftkoncentration9: Övrigt
Detaljer rörande denutrustningsomanväntsskallangesienbilaga till
dokumentet medbakgrundsinformation.
(37a)Provmängd
Den totala mängden insamlat provmaterial skall delas med mätarens/
mätarnas upptagningsområde ochangesimm.
(38)Datum för övervakningsperiodens början ochslut
Datum då varje övervakningsperiod börjar och slutar skall anges på
blanketternaisammaomfattningsomdatumförobservation,bedömning
ochanalys(sepunkt3).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—60
▼M1
▼M1
En övervakningsperiod skall bestå av minst en mätperiod. Mätperioder
inom samma övervakningsperiod bör vara av lika längd. Minimilängd
förenmätperiod ärenvecka, maximilängd ärenmånad.
När det är nödvändigt att använda olika mätperioder under året (till
exempelveckovispåsommarenochmånadsvispåvintern)skalldeolika
övervakningsperioderna specificeras och resultaten skall redovisas var
försigpåblanketterna.
(39)Antal mätperioder
Antaletmätperioderförvarjeenskildövervakningsperiodskallangespå
blanketterna.
(40)Period
Numret pådenmätperiod inomvilketprovetinhämtats skallanges.En
nyradmätperioderstartarvarjeår(den1januariellerdäromkring).När
proverfrånfleraolikamätperioderblandasföreanalysenskalldeexakta
detaljerna kring blandningen anges i bilagan till dokumentet med
bakgrundsinformation.Numretpådenförstamätperiodenskallanvändas
för att ange hela analysperioden (ett analysprov som blandats ihop av
proverfrånperioderna9,10,11och12,tillexempel,fårperiodnummer
9).
Uppgifter angående den meteorologiska övervakningen(41)Platskod
Inom och i närheten av observationsområdet kan ett visst antal platser
specificeras. Eftersom meteorologiska instrument kan ställas upp på
olikaplatsermåstevarjeplatsspecificeras.Deexaktadetaljernarörande
platserna anges i bilagan till dokumentet med den meteorologiska
utvärderingen. Följandeutgörexempel påmöjligaplatskoder:
Iområdet
1: Underträdtaket påmeteorologiskstandardhöjd (1.50m.)
2: Underträdtaket på2metershöjd(2.00m.)3: Underträdtaket påmarknivå(0.10m.)
4: Ihöjdmedträdtaket
5: Ovanförträdtaket6: Underträdtaket på20cmdjup(−0.20m)
Utanförområdet
7: Påfritt fält,påmeteorologisk standardhöjd(1.50m)
8: Påfritt fält,påmarknivå (0.10m.)9: Påfritt fält,på10.00metershöjd
…osv.
(42)Instrumentkod
Följande koder skall användas för meteorologiska provtagningsinstru-
ment:
10: Manuell avläsning
20: Mekaniskregistrering30: Registreringpåpapper40: Digital registrering (fristående)
50: Digital registrering (integrerad datalogger)
När flera olika typer, märken osv. av instrument används kan även
entalsnummer användas (t.ex. 11: hårhygrometer, 12: våt-resp. torrter-
mometer).
Detaljer rörande denutrustningsomanväntsskallangesienbilaga till
dokumentet meddenmeteorologiska utvärderingen.
(43)Temperaturer
Temperaturerna anges i ºC, med ett plus/minus och två siffror samt en
decimal (t.ex.−12.5).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—61
▼M1
(44)Relativ fuktighet
Denrelativa fuktighetenangesmedgenomsnittetförperioden,medtvå
siffrorochendecimal (t.ex.62.5).
(45)Vindhastighet
Vindhastigheten angesmeddengenomsnittliga vindhastigheten imeter
persekund(m/s),medmaximalt tresiffror(t.ex.25).
(46)Vindriktning
Denvanligastförekommandevindriktningenangesiºavkompassrosen
(Nord=0º,Öst=90º,Syd=180º,Väst=270º).
(47)Solstrålning
Globalstrålningen under perioden anges i watt per sekund och per
kvadratmeter (W/m2).
(48)Förekomst
Händelsernas förekomst anges i veckor med standardnumrering av
veckorna. Vecka 1 börjar den 1 januari eller däromkring. När en
händelse förekommer under en enda dag är veckonumret ”från” och
”till” detsamma.
(49)Ytterligheter
Ytterlighetsvärden förenhändelse angesmedenkod.
1: (Mycket)näraenligtdefinitionen avhändelsen/fenomenet
2: Extremt långvaraktighet3: Extremt intensiv4: Extremt långochextremt intensiv
(50)Observerad skada
Det nummer och namn under vilka skadan nämns på blankett 8d (i
tillämpligafall)ellerenkortanvisningochhänvisningtillenutförligare
förklaring i undersökningen eller utvärderingsrapporten (se bilaga IX
II.8) skall anges. Samma rapport bör också innehålla detaljer om
ytterligheter, symptompåochutbredningavskadan.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—62
▼B
BILAGA 7b
NÄRMARE UPPLYSNINGAR FÖR ÖVERLÄMNANDE AV
BAKGRUNDSINFORMATION OCH FÖR TOLKNING AV RESUL-
TATEN FRÅN DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Vid överlämnandet av undersökningsresultaten skall medlemsstaterna
bifoga en bilaga med bakgrundsinformation och tolkning av resultaten,
antingen för varje område eller för samtliga nationella observations-
områden.
— I princip skall varje överföring av undersökningsdata åtföljas av
bakgrundsinformation som beskriver de metoder som faktiskt
använts för bestämning/provtagning/mätning osv. samt uppgifter
ommetodernaförregistreringochvalidering,enligtbeskrivningeni
punktIInedan.
— Tillsammans med undersökningsresultaten skall en tolkning enligt
punktIIInedaninkluderas.
— Om data från flera undersökningar skickas in samtidigt (eller om
undersökningsdata tidigare skickats in) skall tolkningen i andra
strecksatsen ovan kompletteras med en integrerad tolkning (enligt
punktIV).
Dennabilaga beskriveruppbyggnadenavdessarapporter.
II.Bakgrundsinformation
II.1.Allmänna uppgifter
Denallmännadelenskallinnehållaföljandeuppgifter(förlandetifråga
eller, iförekommandefall, förvarjeregion/provins):
— Skogsareal(i1000ha).
— Antalområden(totalt).
— Antalområden(idenundersökningsomöverlämnats).— Urvalskriterier(omdeöverlämnadeuppgifternaberörfärreområden
ändettotala antalet områden).
— Historisk redogörelse för områdena med avseende på undersök-
ningen.
— Sambandmedandraundersökningar.
II.2.Undersökningsmetoder
En sammanfattning av undersökningsmetoden skall ges, inklusive
närmare upplysningar om använd utrustning, upprättande och registre-
ring. I synnerhet när upplysningarna rör sådant som inte uttryckligen
föreskrivits är en tydlig framställning av den använda undersöknings-
metoden väsentlig för framtida tolkning, möjliga jämförelser och
utvärdering av de resultat som framkommit. I många undersökningar
råder stor frihet vid val av utrustning, djup, tidpunkt och intensitet.
Närmare upplysningar om använd utrustning, registrerade djup,
tidpunkter och frekvens för undersökningen/provtagningen skall anges.
När prover har tagits skall upplysningarna om dessa prover inkludera
lagringen (kallt, mörktetc.).
Eventuella kontrollmätningar skallkortfattat beskrivas.
II.3.Metoder för analys ochberäkning av resultaten
I de flesta fall rekommenderas bestämda metoder för den kemiska
analysen av proverna. Uppgifter om de metoder som faktiskt använts
(inklusive lagring, utvärdering och beräkning/omräkning av de resultat
som framkommit) skall anges. I tillämpliga fall skall resultaten från
kalibreringstesten anges.
II.4.Undantag ochstörningar
Särskild uppmärksamhet skall ägnas exceptionella förhållanden
beträffande undersökning, provtagning, lagring, analys, beräkning eller
tolkning.Omdetavenellerannanorsakförekommerglappiuppgifterna
kanuppskattningariblandgörasgrundadepåresultatenfrånandrakällor.
Antaganden skall noggrant dokumenteras. Regionala skillnader skall
angesochförklarasidetalj (t.ex.olikalaboratorier).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—63
▼B
III.Tolkning av en enskild undersökning
III.1.Intern tolkning
En tolkning av insamlade och utvärderade data skall göras för varje
undersökning för sig. Om möjligt skall samband mellan de olika
parametrarna iundersökningenpåvisas.
III.2.Intern tolkning med ledning av tidigare undersökningar
Resultatenfrånpåvarandraföljandeundersökningarskallutvärderasoch
såvittmöjligt skalltrender anges.
III.3.Tolkning med ledning av externa data
Resultaten från undersökningen skall granskas och jämföras med
resultaten från andra (liknande) undersökningar som utförts i samma
region/land.Likheterochskillnaderskallangesochitillämpligafallbör
skillnaderna utvärderas. Data från andra källor som kan förklara
relationer mellan parametrarna skallocksåinkluderashär.
IV.Integrerad tolkning
IV.1.Tolkning
Alla undersökningsresultat på nationell nivå samlas i den nationella
centralen. Samband mellan parametrar i olika undersökningar skall
undersökas. De olika tolkningarna av de enskilda undersöknings-
resultaten skall också beaktas och granskas mot bakgrund av
integreringen.
IV.2.Tolkning med ledning av tidigare år
Resultat på nationell nivå från tidigare undersökningar skall också
användasidenintegreradetolkningen.Såvittmöjligtskalltrenderanges
ochförklaras.
IV.3.Tolkning med ledning av externa data
Resultaten från den integrerade tolkningen skall granskas och jämföras
medresultatenfrånandrakällor.Likheterochskillnaderskallangesoch
såvittmöjligt förklaras.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—64
▼M1
BILAGA VIII
ALLMÄNNA METODER FÖR DEPOSITIONSMÄTNINGAR I DE
PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Mätningarna skall utföras fortlöpande i ett urval av de permanenta
observationsområdena. Medlemsstaterna skallvälja utminst10%avde
permanenta observationsområdena för övervakning av depositionen.
Mätningar av krondropp (under trädtaket), stamrinning (under trädtaket
för bok) och enbart våtdeposition eller nederbörd (på fritt fält i skogen)
kommer att vara obligatoriska. Installation av utrustning för de
obligatoriskadelarnaskallvaraklarasenastidecember1995.Allaandra
mätningar, som stamrinning (för andra arter än bok), dimma och
luftkoncentration ärfrivilliga.
Depositionsövervakningen görs under särskilda förutbestämda perioder
(till exempel månadsvis eller veckovis). För att minska kostnaderna för
analyserna kan prover från flera på varandra följande perioder
kombineras.
De tekniska detaljer som följer grundar sig på resultaten från
Expertpanelen för deposition vid ICP-Skog. Speciellt när det gäller
specifika detaljer om provtagningsutrustning, provtagningsteknik, kvali-
tetsförsäkranochdatabehandling refereras till dennaexpertpanel.
II.Metod för övervakning
II.1.Övervakning under skogens trädtak
Om möjligt skall mätutrustning för krondropp installeras i själva
observationsområdet. För att undvika skador på rotsystemen, är det
möjligt att installera de delar som måste installeras i gropar (uppsam-
lingskärl, registreringsapparater, osv) i buffertzonen utanför det aktuella
området.Utrustningföruppsamlingavstamrinningskalläveninstallerasi
bokskog. Eftersom även dessa uppsamligskärl kan ställas i en (eller
samma)grop,börträdutanfördetaktuellaområdetväljas,tillexempeli
buffertzonen.
Mätningaravkrondroppochstamrinning börgöraspåett sådant sättatt
resultaten blir representativa för hela området. Det betyder att ett
tillräckligt antal provtagningsapparater böranvändas.
II.2.Övervakning av ett fritt fält i skogen
Påettställeinärhetenavdetaktuellaobservationsområdet(inom2km),
skall uppsamlingskärl av enbart våtdeposition och/eller av nederbörd på
fritt fält installeras. Placeringen bör göras så att avståndet till närmast
omgivande föremålinte ärmindreänuppsamlingskärlens dubblahöjd.
II.3.Mätperiod
Mätningen görs månadsvis, veckovis eller i en tidsintervall däremellan,
till exempel varannan eller vartredje vecka, huvudsakligen beroende på
deallmänna väderförhållandena idetaktuella området(avdunstningoch
algväxtbörundvikasiprovtagningsbehållarna).
När det är nödvändigt att använda olika mätperioder under året (till
exempel veckovis under sommaren och månadsvis under vintern) skall
två separata övervakningsperioder redovisas och resultaten skall rappor-
teras var för sig på blanketterna. Mätperiodens längd inom en
övervakningsperiodskallvarakonstant.Sammamätperiodskallanvändas
bådeförövervakningunderskogensträdtakochpåfritt fält.
II.4.Provtagning, hantering av prover
Uppsamlingsinstrumentochbehållaresomanvändsförprovtagningskall
vara rena. Avjoniserat vatten skall användas för att skölja utrustningen.
Det är viktigt att behållarna hålls borta från ljus och att de hålls svala
underprovtagningochtransport.Undersoligaochvarmaförhållandenär
det möjligt att tillsätta konserveringsmedel för att undvika algväxt. I
sådanafall skall sådanakonserveringsmedel användassominte inverkar
påanalysenavväsentliga joner.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—65
▼M1
II.5.Förbehandling av prover, transport och förvaring
Volymenförvarjeuppsamlatprovfrånvarjeenskilduppsamlingsapparat
för krondropp, stamrinning och på fritt fält skall fastställas. Proven kan
analyserasantingenvarförsigellerblandasmedproverfrånutrustningav
samma typ sominstallerats samtidigt. Proverfrån krondropp, stammrin-
ning och från fritt fält skall analyseras var för sig. Prover från
stamrinningsmätningar bör endast blandas med prover från träd av
sammaartochlikartadstorlekochförekomst.Proverfrånkortaperioder
kanantingenanalyseras somdeäreller blandas medmånadsproverföre
analysen. Om proverna blandas skall de blandas i proportion till den
totala provvolymen.
Provernaskall transporterastill laboratoriet såsnartsommöjligt (helst i
kylboxar)ochförvaraskallt (4ºC)ochmörkttillsdeanalyserats.
II.6.Allmän bakgrundsinformation
Följandeuppgifter skallsamlasin:
— Områdetsnummer
— Provkod— Datumdåövervakningsperioden börjar
— Datumdåövervakningsperioden upphör
— Antal(likvärdiga) mätperioder underövervakningsperioden.
Eventuellaytterligareuppgiftersomkanvaraanvändbaraförtolkningav
resultaten kan samlas in, som trädtakets grovlek, index för lövområdet,
osv.
II.7.Kemisk analys
För varje prov skall följande parametrar definieras som obligatoriska
(Obl.)eller frivilliga (Fri.):
Parameter KrondroppNederbörd
påfrittfält/
enbart
våtdeposi-
tionStamrinning
Dimma Luft
BokÖvriga
arter
pH Obl Obl Obl Fri. Fri.
Konduktivitet Obl Obl Obl Fri. Fri.
K Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Ca Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Mg Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Na Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
N-NH4Obl Obl Obl Fri. Fri.
Cl Obl Obl Obl Fri. Fri.
N-NO3Obl Obl Obl Fri. Fri.
S-SO4Obl Obl Obl Fri. Fri. Fri.
Alkalinitet Obl Obl Obl Fri. Fri.
NtotalObl Fri. Obl Fri. Fri.
Al3+Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Mn2+Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Fe3+Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
PO43−Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Cu Fri. Fri. Fri. Fri.
Zn Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Hg Fri. Fri. Fri. Fri.
Pb Fri. Fri. Fri. Fri. Fri.
Co Fri. Fri. Fri. Fri.
Mo Fri. Fri. Fri. Fri.Cd Fri. Fri. Fri. Fri.
S
totalFri. Fri. Fri. Fri.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—66
▼M1
Parameter KrondroppNederbörd
påfrittfält/
enbart
våtdeposi-
tionStamrinning
Dimma Luft
BokÖvriga
arter
NorgFri. Fri. Fri. Fri.
CTOCFri. Fri. Fri.
CDOCFri. Fri. Fri.
PtotalFri. Fri. Fri. Fri.
O3Fri.
SO2Fri.
SO4Fri.
NO2Fri.
NO Fri.
HNO2Fri.
HNO3Fri.
NH4NO3Fri.
NH3Fri.
V.O.C. Fri.
II.8.Överföring av uppgifter
Medlemsstaternaskallsändadessauppgifterpåstandardiseradeblanketter
till kommissionen för varje observationsområder där depositionen har
övervakats(sebilaga VII,Blankett 7a,7b,7coch7d).1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—67
▼M1
BILAGA IX
ALLMÄNNAMETODERFÖRMETEOROLOGISKA MÄTNINGARIDE
PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA
I.Allmänt
Undertiden fram till mitten av1996förutsesen testperiod under vilken
meteorologiskamätningarutförspåfrivilligbasisinomettbegränsatantal
permanenta områden (10 %). Under andra halvåret 1996 görs en
utvärderingochdetaljernaochintensitetenpådefortsättameteorologiska
mätningarnabestäms.Förutomobservationeriettbegränsatantalområde,
bör registrering av observerade skador orsakade av meteorologiska
fenomenutförasialla permanenta observationsområde.
Demeteorologiska obsevationerna delasinitredelar:
A) Mätningar av de faktiska meteorologiska förhållandena i eller i
närhetenavområdet (ett begränsatantal områden).
B) Fastställande av långsiktiga klimatförhållanden (alla områden) och
potentiellt skadliga händelser/fenomen (i ett begränsat antal
områden).
C) Observationeravskadorpåträdeniområdetsomorsakasavextrema
väderförhållanden (alla områden).
Defaktiskamätningarna(A)utförsietturvalavområden,företrädesvisi
områden som även används för övervakning av depositionen (se bilaga
VIII).Detstårmedlemsstaternafrittattsjälvaväljametod,utrustningoch
frekvens för mätningarna under testperioden. Under utvärderingspro-
cessen kommer rekommendationer för metoder, utrustning och frekvens
attfastställas.
II.Undersökningsmetoder
II.1.Placering av provtagningsutrustning
Mätutrustning för övervakning av de meteorologiska parametrarna (A)
placeras i eller i närheten av observationsområdet. Vissa parametrar
(nederbörd,vind,strålning,osv.)måstemätaspåfrittfältiskogen.Andra
parametrar (t.ex. jordtemperatur) övervakas bättre under skydd av
kronorna. Under testperioden föreskrivs inga restriktioner eller uttalade
installationsprocedurer.Närparametrarsomsolstrålning,nederbörd,osv.
skall övervakas bör ett tillräckligt stort ”fritt fält i skogen” utanför
området väljas ut. Platsen bör ligga så nära som möjligt, ha sammaförhållanden (lutning, höjd, osv.) och helst ligga inom 2 km från
observationsområdet.
Om möjligt bör utrustningen kombineras med utrustningen för deposi-
tionsmätningen. För att undvika störningar för rötter och jordmån bör
utrustningen placeras så att den kan nås och underhållas utan det är
nödvändigtatt passeraigenomområdet.
II.2.Metoder för mätning av de faktiska meteorologiska förhållandena i eller i
närheten av området (A).
Under testperioden står det medlemsstaterna fritt att välja metod,
utrustning och mätfrekvens. De meteorologiska förhållandena ska
övervakasiett begränsatantal områden.
— Om möjligt bör en station för en intensiv och fortlöpande
meteorologisk mätning installeras i ett begränsat antal områden.
Följande parametrar rekommenderas förfortlöpande mätning:
Parameter Metod
Nederbörd Mätare/datalogger
Lufttemperatur Datalogger
Jordtemperatur (t.ex. på 0.20 m
djup)Datalogger
Relativ fuktighet Datalogger
Vindhastighet Datalogger
Vindriktning Datalogger1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—68
▼M1
Parameter Metod
Solstrålning Datalogger
På platser där snö är vanligt förekommande bör speciella snöupp-
samlare installeras.
— Närdetinteärmöjligtattupprättastationerförintensivafortlöpande
meteorologiska mätningar rekommenderas upprättandet, i ett
begränsat antal områden, av utrustning för att övervaka följande
parametrar medföljande frekvens:
Parameter Frekvens
Nederbröd Dagligen
Temperatur (maximum och
minimum)Dagligen
Jordtemperatur Dagligen
Relativ fuktighet Efterfritt val
Vind(riktningochhastighet) Efterfritt val
Solstrålning Efterfritt val
Ivissafallkanvind-ochsolstrålningsuppgiftererhållasfrånnärmaste
meteorologiska stationer.
II.3.Insamling, förvaring ochöverlämnade av uppgifter
— Områdetsnummer
— Exakta detaljer omdenanvända utrustningen
— Områdets läge (longitud, latitud, höjd) och utrustningens läge (i
förhållande till området)
— Datumdåmätningarna börjarochslutar
— Frekvens(antal perioder)
Uppgifterna från de detaljerade mätningarna (temperaturer, nederbröd,
vind,osv.)börinterapporterastillkommissionen,utanbörförvarassäkert
hosmedlemsstaterna.Förvarjeområdedärmätningarharutförtsskallen
sammanfattning av de insamlade proverna ställas i ordning och delges
kommissionen före halvårsskiftet 1996. Denna sammanfattning skall
innehållauppgifterpåmånadsbasisellerfyraveckorsbasis,ochförsinpå
blanketterna XX1993.PLM(8a)ochXX1993.MEM(8b).
II.4.Uppskattning av de långsiktiga klimatförhållandena (B)
Förvarjeområdeskalldelångsiktigaklimatförhållandenaberäknassåväl
som möjligt. Eftersom det inte finns några faktiska områdesuppgifter
tillgängliga,skallbefintligadataanvändasförattuppskattadelångsiktiga
klimatförhållandena(påfrittfältiskogen)iområdet.Dettagörsendasten
gång.ResultatenpresenterasförkommissionenpåblankettXX1995.MEC
(8c).
II.5.Uppskattning av potentiellt skadliga händelser och fenomen (B)
För varje område där meteorologiska mätningar utförs skall det till en
början ställas iordning en liste över potentiellt skadliga händelser och
fenomen.Varjehändelserellerfenomenskalldefinierasimeteorologiska
termer genom att använda de parametrar som finns tillgängliga för
området. Denna lista över potentiellt skadliga händelser och fenomen
kommer fortlöpande att uppdateras av medlemsstaterna, varje gång som
nyauppgifterblirtillgängliga.Uppgifteromhändelserochfenomenskall
rapporterastill kommissionen påblankett XX1995.MEC(8d).
II.6.Rapportering av förutbestämda h ändelser ochfenomen ochderas
förekomst/ytterlighetsvärden (A och B)
För det begränsade antal områden där detaljerade uppgifter har blivit
tillgängliga kommer förekomst och ytterlighetsvärden av de förut-
bestämda händelserna/fenomenen att fastställas (II.5). För varje
uppräknad händelse/fenomen skall förekomst och relativa ytterlighets-
värden anges. Förekomst och ytterlighetsvärden skall delges
kommissionen på blankett XX1995.MEO(8e). O m händelserna/feno-1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—69
▼M1
menenhartillkommitellerändrats,skaförekomstochytterlighetsvärden
frånföregående årocksåuppdateras.
II.7.Rapportering av faktisk observerad skade (C)
Närenskadasomharenklarmeteorologiskorsakobserverasunderbesök
i området skall denna rapporteras till kommissionen senast vid
halvårsskiftet 1996påblankettXX1995.MED(8f).
Rapporten skall inkludera orsak (torka, storm, frost, hagel, osv.)
observerad skade (bladlossning, avbrutna eller vissnande grenar och
skott, osv.) och en uppskattning av under vilken period händelsen
inträffade.
II.8.Meteorologisk utvärderingsrapport
Medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen en utvärdering-
srapport med bakgrundsinformation om de metoder, modeller och den
tolkning av resultaten som använts, tillsammans med uppgifterna på de
standardiserade blanketter (i digital form) som beskrivs i styckena II.3,
II.4,II.6ochII.7.
Förrapporteringavlistanöverdeförutbestämdahändelserna/fenomenen
(II.5)rekommenderasenblankettliknandeblankett8diexemplet.Dessa
blanketter kan bifogas som en bilaga till den meteorologiska utvärder-
ingsrapporten.1994R1091—SV—03.04.1995—001.001—70