2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2603/2000
av den 27 november 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på
import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand samt omavslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetentereftalat med
ursprung i Indonesien, Republiken Korea och Taiwan
(EGT L 301, 30.11.2000, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Rådets förordning (EG) nr 822/2004 av den 26 april 2004 L 127 3 29.4.2004
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2603/2000
av den 27 november 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av
den provisoriska tullen på import av visst slags polyetentereftalatmed ursprung i Indien, Malaysia och Thailand samt om avslutandeav antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags poly-
etentereftalat med ursprung i Indonesien, Republiken Korea och
Taiwan
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober
1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är
medlemmar i Europeiska gemenskapen (
1), särskilt artiklarna 14 och
15 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter
samråd med den rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1) Genom förordning (EG) nr 1741/2000 (2) (nedan kallad förord-
ningen om provisorisk tull) införde kommissionen provisoriska
utjämningstullar på import till gemenskapen av visst slags poly-
etentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia, Taiwan ochThailand.
(2) Till följd av en parallell antidumpningsundersökning infördekommissionen genom förordning (EG) nr 1742/2000 (
3) preli-
minära antidumpningstullar på import till gemenskapen av visstslags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien,Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand.
(3) Undersökningen av subventionering och skada omfattade peri-oden från och med den 1 oktober 1998 till och med den 30september 1999 (nedan kallad undersökningsperioden).
Undersökningen av utvecklingstrender som är relevanta för
skadeanalysen omfattade perioden från och med den 1 januari1996 till och med utgången av undersökningsperioden (nedankallad skadeundersökningsperioden).
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(4) Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och övervä-
ganden som låg till grund för beslutet att vidta provisoriskaåtgärder lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter.Enligt bestämmelserna i artikel 11.5 i förordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grundförordningen) gavs alla berörda parter
som begärde det tillfälle att höras av kommissionen.
(5) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera allauppgifter som ansågs nödvändiga för de slutgiltiga under-
sökningsresultaten.
(6) Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och
överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera
ett införande av slutgiltiga utjämningstullar och ett slutgiltigtuttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av proviso-riska tullar.
Parterna beviljades även en period inom vilken de kunde lämna
uppgifter efter kommissionens meddelande av uppgifter.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.
(2) EGT L 199, 5.8.2000, s. 6.
(3) EGT L 199, 5.8.2000, s. 48.
▼B
(7) Parternas muntliga och skriftliga argument togs under övervä-
gande och beaktades vid fastställandet av de slutgiltiga
undersökningsresultaten i de fall det ansågs lämpligt.
(8) Efter en granskning av de provisoriska undersökningsresultaten
mot bakgrund av de uppgifter som därefter inhämtats dras slut-
satsen att de viktigaste undersökningsresultat som anges iförordningen om provisorisk tull bör bekräftas.
C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1.Berörd produkt
(9) I förordningen om provisorisk tull beskrivs den berörda
produkten som polyetentereftalat (nedan kallat PET) med enviskositetskoefficient på minst 78 ml/g, i enlighet med DIN(Deutsche Industrienorm) 53728, som omfattas av KN-numren3907 60 20 och ex 3907 60 80 (TARIC-nummer 3907 60 80 10).
Eftersom det inte inkommit några nya anmärkningar rörande
denna definition, bekräftas de provisoriska undersökningsresul-taten beträffande den berörda produkten.
2.Likadan produkt
(10) I skäl 16 i förordningen om provisorisk tull konstaterades det att
det PET som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes pågemenskapens marknad och det PET som tillverkades i deberörda länderna och exporterades till gemenskapen var enlikadan produkt, eftersom det inte fanns några skillnader vad
gäller de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna och
användningsområdena för de befintliga olika typerna av PET.Ingen ny bevisning lämnades i detta hänseende, varför de provi-soriska undersökningsresultaten beträffande den likadanaprodukten bekräftas.
D. SUBVENTIONER
(11) Undersökningsresultaten i förordningen om provisorisk tull vad
beträffar de utjämningsbara subventioner som erhölls av deexporterande tillverkarna bekräftas härmed slutgiltigt, såvida
inte annat uttryckligen anges i denna rättsakt.
I. INDIENAllmänna frågor1.Inledande av undersökningen
(12) Indiens myndigheter hävdade att kommissionen hade inlett
denna undersökning i strid mot artikel 10 i grundförordningen
och artikel 11.2 i WTO-avtalet om subventioner ochutjämningsåtgärder. De anförde att upplysningarna i klagomåletangående subventionering och skada var felaktiga och ofullstän-diga och inte utgjorde tillräcklig bevisning för att inleda dettaförfarande.
(13) Kommissionen konstaterade dock att klagomålet innehölltillräcklig bevisning för subventionering och skada i enlighetmed artikel 10.2 i grundförordningen och artikel 11.2 i avtalet
om subventioner och utjämningsåtgärder. I klagomålet angavs
uppgifter om subventionering, skada och orsakssamband somvar rimligen tillgängliga för den klagande. Vad gäller subventio-nering bör det även erinras om att flertalet av programmen iIndien redan hade undersökts och utjämnats i tidigare undersök-
ningar avseende import från Indien, t.ex. i fråga om PET-film,
valsade platta stålprodukter osv. Uppgifterna i klagomålet under-söktes av kommissionen med avseende på deras riktighet ochtillförlitlighet enligt artikel 10.3 i grundförordningen och konsta-terades vara tillräckliga för att motivera att en undersökninginleddes. Detta påstående kan således inte godtas.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 3
▼B
2.Tillkännagivande om inledande av förfarandet
(14) Indiens myndigheter gjorde gällande att tillkännagivandet om
inledande av förfarandet (1) inte uppfyllde de kriterier som anges
i artikel 22.2 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder,eftersom det varken innehöll en beskrivning av de uppgifter somlåg till grund för påståendet om subvention i klagomålet eller en
sammanfattning av de faktorer som påståendet om skada byggde
på.
(15) I artikel 22.2 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärderföreskrivs det att ett offentliggörande av påbörjandet av en
undersökning skall innehålla tillräckliga uppgifter när det gäller
bl.a. en beskrivning av subventionen och en sammanfattning avde faktorer som påståendet om skada bygger på. När det gällerpåståendet om subvention angavs följande i tillkännagivandet:”Det görs gällande att de indiska tillverkarna av den berördaprodukten har fått ett antal subventioner från Indiens offentliga
myndigheter. Dessa subventioner är befrielse från inkomstskatt,
befrielse från tullar på import av råmaterial och kapitalvarorsamt fördelar för exportorienterade företag och företag belägnai industriella frizoner för export. Det hävdas att de ovannämndasystemen är subventioner eftersom de innebär ett finansiellt
bidrag från de offentliga myndigheterna och medför en förmån
för mottagarna, dvs. exporterande tillverkare av polyetenteref-talat. De hävdas vara knutna till exportresultat och därmedselektiva och utjämningsbara.” När det gäller påståendet omskada angavs följande i tillkännagivandet: ”Den klagande görgällande och har framlagt bevis för att importen av den berörda
produkten från Indien, Indonesien, Sydkorea, Malaysia, Taiwan
och Thailand har ökat absolut sett och uttryckt som marknads-andel. Det görs vidare gällande att importens omfattning ochpriserna på de importerade produkterna bl.a. negativt harpåverkat gemenskapstillverkarnas marknadsandel och de priser
som de kan ta ut, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ
inverkan på gemenskapsindustrins sammanlagda resultat ochekonomiska situation.”
I tillkännagivandet fanns således en fullgod sammanfattning av
påståendena angående subvention och skada.
Subventioner1.Tullkreditsystemet
a) Tullkredit som beviljas före export
(16) Indiens myndigheter hävdade att systemet med tullkredit som
beviljas före export avskaffades den 1 april 2000. Utjämnings-tullar borde således inte tillämpas i fråga om detta program,
eftersom det skulle strida mot artikel 15 i grundförordningen.
(17) Efter meddelandet av uppgifter framlade Indiens myndigheter
bevisning för att detta program faktiskt upphört att gälla ochinte längre skulle ge några förmåner till exporterande tillverkare
i Indien. Denna begäran godtas följaktligen och förmånen enligt
detta program tas inte med i beräkningen av subventionensstorlek. Till följd av att detta program inte längre utjämnas ärdet inte nödvändigt att behandla de andra påståenden somberörda parter lagt fram angående detta program.
b) Tullkredit som beviljas efter export
(18) Indiens myndigheter gjorde gällande att kommissionen hade
gjort ett uppenbart fel vid bedömningen av huruvida dettasystem var utjämningsbart. I synnerhet hade kommissionenfelaktigt dragit slutsatsen att Indiens myndigheter inte hadenågot kontrollsystem för att kunna avgöra vilka insatsvaror som2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 4
(1) EGT C 319, 6.11.1999, s. 2.
▼B
förbrukas i tillverkningsprocessen och att detta system tillämpas
i praktiken. De hävdade också att kommissionens bedömning avförmånerna enligt systemet var inkorrekt, eftersom endast den
tullrestitution som beviljades med ett alltför stort belopp kunde
anses vara en subvention enligt artikel 2 i grundförordningen.
(19) Kommissionen använde följande metod för att fastställa om
systemet med tullkredit efter export utgjorde en utjämningsbar
subvention och för att i så fall beräkna subventionens storlek. Ienlighet med artikel 2 första stycket punkt 1 a ii i grundförord-ningen dras slutsatsen att detta system innefattar ett finansielltbidrag från Indiens myndigheter eftersom offentliga intäkter(dvs. importtullar) som normalt är tillämpliga inte tas ut. De
exporterande tillverkarna beviljas en förmån eftersom de inte
behöver betala normalt tillämpliga importtullar.
(20) I artikel 2 första stycket punkt 1 a ii i grundförordningen före-skrivs ett undantag från denna allmänna regel för bl.a. sådana
restitutionssystem eller restitutionssystem som tillåter substitu-
tion vilka uppfyller de strikta villkor som anges i led i i bilagaI och i bilaga II till grundförordningen (definition av ochbestämmelser för restitution) och i bilaga III till grundförord-ningen (definition av och bestämmelser för restitutionssystem
som tillåter substitution).
(21) Kommissionens undersökning visade att systemet med tullkredit
efter export inte var ett restitutionssystem eller ett restitutions-system som tillåter substitution. Det system som undersöktes
saknade en skyldighet att endast importera varor som förbrukas
vid tillverkningen av de exporterade varorna (bilaga II till grund-förordningen). Det fanns inte heller något system för attkontrollera om importvarorna faktiskt förbrukas i tillverknings-processen. Systemet utgjorde inte ett restitutionssystem som
tillåter substitution eftersom importvarorna inte behöver ha
samma kvantitet eller samma egenskaper som de insatsvarorsom köps på den inhemska marknaden och som används förexporttillverkningen (bilaga III till grundförordningen). Dess-utom var exporterande tillverkare berättigade till stöd enligtsystemet oavsett om de importerade några insatsvaror över
huvudtaget. Exportörer fick förmåner av systemet blott genom
att exportera varor och behövde inte visa att insatsvaror faktisktimporterades. Exporterande tillverkare som köpte alla sinainsatsvaror på den inhemska marknaden och inte importeradevaror som kunde användas som insatsvaror var ändå berättigadetill förmåner enligt systemet. Systemet med tullkredit efter
export uppfyller följaktligen inte någon av bestämmelserna i
bilagorna I-III till grundförordningen. Eftersom det undantag ifråga om definitionen på subventioner som anges i artikel 2 igrundförordningen inte är tillämpligt, utgörs den utjämningsbaraförmånen av den sammanlagda återbetalningen av importtullar
som normalt är tillämpliga på all import.
(22) Av detta följer klart att den återbetalning av importtullar som
beviljas med ett alltför stort belopp utgör grunden för beräk-ningen av förmånens storlek endast i fråga om system som
verkligen utgör restitutionssystem eller restitutionssystem som
tillåter substitution. Eftersom det fastställts att systemet med tull-kredit som beviljas efter export inte ingår i någon av dessa tvåkategorier, utgörs förmånen av den sammanlagda återbetalningenav importtullar och inte bara av den återbetalning som sägs
beviljas med ett alltför stort belopp.
(23) Påståendet om förekomsten av ett kontrollsystem är relaterat till
frågan huruvida systemet med tullkredit som beviljas efter exportär ett restitutionssystem eller ett restitutionssystem som tillåter
substitution. Eftersom det fastställts att systemet med tullkredit
som beviljas efter export inte utgör ett restitutionssystem ellerett restitutionssystem som tillåter substitution i den mening somavses i bilagorna II och III till grundförordningen, behövernågon ytterligare granskning inte utföras. Även om det slogsfast att systemet med tullkredit som beviljas efter export2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 5
▼B
uppfyllde kriterierna enligt dessa bilagor, skulle slutsatsen dras
att det inte finns något tillräckligt kontrollsystem. Standardnor-merna för input/output utgör en förteckning över möjliga varor
som kan förbrukas i tillverkningsprocessen och i vilka mängder
detta kan ske. Dessa standardnormer utgör dock inte ett kontroll-system i den mening som avses i avsnitt II.5 i bilaga II tillgrundförordningen. Dessa normer innebär inte att det finns ettsystem för att kontrollera vilka insatsvaror som faktiskt
förbrukas i tillverkningsprocessen eller för att kontrollera om
insatsvarorna faktiskt importerats.
(24) Av dessa skäl kan Indiens påståenden i detta avseende integodtas och de provisoriska undersökningsresultaten angåendesystemets utjämningsbarhet och beräkningen av förmånen
bekräftas.
2.Industriella frizoner för bearbetning på export/exporto-
rienterade företag
(25) En exporterande tillverkare och Indiens myndigheter gjordegällande att förmånerna enligt systemet för exportorienteradeföretag inte borde anses utgöra en subvention, med hänsyn tillatt befrielsen från punktskatt och tull enligt detta system endastskulle beviljas för den mängd insatsvaror som förbrukas i till-verkningen av den färdiga produkt som exporteras. Systemet
skulle utgöra ett restitutionssystem enligt villkoren i led i i bilaga
I och i bilaga II till grundförordningen.
(26) Två indiska exportörer är belägna i en industriell frizon för bear-betning på export och exportorienterade företag. Utan att detpåverkar bedömningen av frågan huruvida systemet utgör ett
restitutionssystem enligt bestämmelserna i grundförordningen,
godtar kommissionen, efter ytterligare granskning, påståendetatt inget av de två företagen beviljats en alltför stor återbetalningav tull. I denna undersökning kommer således tullbefrielsen förråmaterial för dessa företag inte att utjämnas.
(27) Subventionsbeloppen för de två företag som är belägna i enindustriell frizon för bearbetning på export och exportorienteradeföretag har följaktligen minskats till att endast omfatta tullbefri-elsen för kapitalvaror, och de två företagen anses ha beviljats enförmån på 0,37 % respektive 4,43 %.
3.Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapi-
talvaror
(28) Indiens myndigheter anmärkte att det enligt systemet med
förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror
inte finns någon skyldighet för mottagaren att exportera alla deprodukter som tillverkats med kapitalvarorna och att licensinne-havaren således får sälja en del av sin tillverkning på deninhemska marknaden. Indiens myndigheter hävdade att eventu-ella förmåner enligt detta system därför borde fördelas över den
totala tillverkningen.
(29) Som ett svar på detta bör det understrykas, enligt vad som anges
i skäl 52 i förordningen om provisorisk tull, att beroende påomfattningen av det exportåtagande som företaget är berett attgöra kommer det att få rätt att importera kapitalvaror till
antingen nolltullsats eller nedsatt tullsats. Systemet är rättsligt
knutet till exportresultatet, eftersom ett företag inte kan fånågon förmån utan att åta sig att exportera varor. Därför ansessystemet vara selektivt enligt artikel 3.4 a i grundförordningen.Subventionen är en exportsubvention och gynnar endastexportförsäljning. Förmånen bör således fördelas endast över
den totala exportförsäljningen.
(30) Några övriga synpunkter angående detta system mottogs inte
efter meddelandet av de provisoriska undersökningsresultaten,varför undersökningsresultaten i skälen 50–57 i förordningenom provisorisk tull bekräftas.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
4.De utjämningsbara subventionernas storlek
(31) Alla konstaterade subventioner befanns vara exportsubventioner.
De utjämningsbara exportsubventionernas storlek, uttryckta somen del av värdet, uppgår för de exporterande tillverkare somundersökts till följande:
SubventionstypTullkredit Förmånstull-
ar i
exportfrä-
mjande syfte
vid import
av kapital-
varorIndustriella
frizoner för
bearbetning
på export/
Exportorien-
terade
företagTotalt (som
beviljas efter
export)
Reliance Industries Limited 6,52 % 1,71 % 8,23 %
Futura Polymer Limited 0,37 % 0,37 %
Pearl Engineering Polymers
Limited5,01 % 0,79 % 5,8 %
Elque Polyesters Limited 4,43 % 4,43 %
Alla andra företag 8,23 %
(32) Den landsomfattande vägda genomsnittliga subventionsmargi-
nalen för alla exporterande tillverkare som undersökts, vilkarepresenterar mer än 90 % av exporten till gemenskapen av den
berörda produkten med ursprung i Indien, ligger över det för
detta land tillämpliga tröskelvärdet för subventionering på 3 %.
(33) Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja fastställdesden övriga tullsatsen för icke-samarbetsvilliga företag till tull-
satsen för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta
subventionsmarginalen, dvs. 8,23 %.
II. INDONESIEN
(34) Eftersom några väsentliga synpunkter inte mottagits efter medde-
landet av de provisoriska undersökningsresultaten bekräftasslutsatsen att subventionsmarginalen för Indonesien måste ansesvara försumbar samt de undersökningsresultat som anges i skäl
78 i förordningen om provisorisk tull. Förfarandet rörande Indo-
nesien bör därför avslutas.
III. SYDKOREA
(35) Eftersom några synpunkter inte mottagits efter meddelandet av
de provisoriska undersökningsresultaten bekräftas slutsatsen attsubventionsmarginalen för Sydkorea måste anses vara försumbarsamt de undersökningsresultat som anges i skäl 79 i förord-
ningen om provisorisk tull. Förfarandet rörande Sydkorea bör
därför avslutas.
IV. MALAYSIA
1.Inledning
(36) I skäl 132 i förordningen om provisorisk tull klassificerades
förmånerna enligt systemet med pionjärstatus felaktigt som enexportsubvention. Undersökningsresultaten i skälen 93–95 iförordningen om provisorisk tull om att systemet som en selektivinhemsk subvention är utjämningsbart bekräftas dock. Detta
skulle innebära att den konstaterade subventionen inte längre
borde avräknas mot antidumpningstullen.
(37) Eftersom några ytterligare synpunkter inte mottagits eftermeddelandet av de provisoriska undersökningsresultaten,bekräftas de undersökningsresultat som anges i skälen 80–133 i2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 7
▼B
förordningen om provisorisk tull, efter korrigering av vissa
beräkningsfel.
2.De utjämningsbara subventionernas storlek
(38) De utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmel-
serna i grundförordningen, uttryckta som en del av värdet,uppgår för de exporterande tillverkare som undersökts tillföljande:
SubventionstypExport Inhemsk Inhemsk Export
TotaltDubbla
avdragPionjärstatusBefrielse
från import-
tull och
omsättnings-
skattBefrielse
från import-
tull och
omsättnings-
skatt
Hualon Corporation
(M) Sdn. Bhd.0 3,3 % 0 0,27 % 3,57 %
MPI Polyester
Industries Sdn. Bhd.0 0 0,91 % 0 0,91 %
Alla andra företag 3,57 %
(39) Den landsomfattande vägda genomsnittliga subventionsmargi-
nalen för alla exporterande tillverkare som undersökts, vilkarepresenterar mer än 90 % av exporten till gemenskapen av denberörda produkten med ursprung i Malaysia, ligger över det för
detta land tillämpliga tröskelvärdet för subventionering på 2 %.
V. TAIWAN
(40) Ett företag hävdade att kommissionen hade gjort ett räknefel vid
beräkningen av förmånen för företaget enligt systemet medimporttullbefrielse för maskiner. Förmånen enligt systemet
beräknades på nytt och det konstaterades att ett räknefel gjorts.
Detta rättades till och förmånen enligt detta program minskadesfrån 1,92 % till 0,27 %.
(41) Kommissionen undersökte därefter grundligt alla frågor rörandeTaiwans exportsubventioner, inbegripet en kontroll av beräk-ningarna för alla fyra exporterande tillverkare för att se vilken
verkan ovannämnda ändring kunde ha för den landsomfattande
subventionsmarginalen.
(42) Till följd av minskningen av det ovannämnda företagets subven-tionsgrad fastställdes den landsomfattandesubventionsmarginalen till 0,94 %, vilket är lägre än det för dettaland tillämpliga tröskelvärdet för subventionering på 1 %. Därför
bör undersökningen avseende import med ursprung i Taiwan
avslutas.
VI. THAILAND
1.Allmänt
(43) I det preliminära skedet hade det fastställts att även om en zon i
Thailand (zon 3) utgjorde ett tydligt avgränsat, geografisktområde som motsvarade definitionen på en missgynnad regionenligt artikel 4.3 i grundförordningen, var tillträdet till de olikasubventionssystemen begränsat till vissa sektorer av ekonomineftersom endast vissa branscher omfattades av programmen.
Thailands myndigheter hävdade att dessa system var tillgängliga
för ett stort antal olika branscher och således var allmänttillgängliga.
(44) Thailands myndigheter konstaterades ha fastställt en begränsadlista på verksamheter som kunde omfattas av reglerna om inve-steringsfrämjande, vilket per definition begränsade tillträdet till2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 8
▼B
subventionerna eftersom företag som tillverkar produkter som
inte främjas inte kan omfattas av lagen om investerings-främjande. Denna lista bör betecknas som en positiv lista, i
vilken de specifika produkter vars tillverkare skall främjas klart
definieras. Den omständigheten att 200 olika produkter omfattasav lagen om investeringsfrämjande är irrelevant eftersom företagsom inte producerar dessa produkter inte kan omfattas avprogrammet. De provisoriska undersökningsresultaten angående
systemets selektivitet bekräftas följaktligen.
(45) I skälen 193 och 196 i förordningen om provisorisk tull konsta-
terades det att projekt för att få omfattas av stöd fråninvesteringsstyrelsen måste uppfylla villkoret att de innefattarett förädlingsvärde på 20 %. Preliminärt drogs slutsatsen att dettavillkor uppmuntrade företag att använda inhemska varor framförimporterade och således innebar att systemet var selektivt enligt
artikel 3.4 b i grundförordningen.
(46) Efter meddelandet av uppgifter lämnade Thailands myndigheter
bevisning som gick ut på att kravet på förädlingsvärde intetvingade PET-tillverkarna att använda inhemska insatsvarorframför importerade. Myndigheterna visade att kravet påförädlingsvärde kunde uppfyllas även om endast importerade
råmaterial användes vid tillverkningen av den färdiga produkten.
Vad gäller den produkt som berörs av denna undersökning ärföljaktligen detta program inte knutet till villkoret att inhemskavaror måste användas framför importerade varor i den meningsom avses i artikel 3.4 b i grundförordningen.
2.Befrielse från bolagsinkomstskatt
(47) Den exporterande tillverkaren gjorde gällande att han, i stället
för att få befrielse från bolagsinkomstskatt, valde att kvitta sinavinster mot de ackumulerade nettoförlusterna från föregående åri syfte att minska den beskattningsbara vinsten, vilket skulleinnebära att ingen förmån hade erhållits under undersökningspe-
rioden.
(48) Det fastställdes att ett företag som åtnjuter inkomstskattebefrielse
och samtidigt kan kvitta sina vinster mot förluster som överförtsenligt normala skatteregler har rätt att välja ett av de båda alter-nativen. Skatteministeriet och Thailands investeringsstyrelsebekräftade detta. I föreliggande fall fastställdes det att den expor-terande tillverkaren tillämpade befrielsen från
bolagsinkomstskatt, eftersom vinsten inte hade kvittats mot de
ackumulerade nettoförlusterna. Dessa ökade faktiskt under detsenaste räkenskapsåret (från 1 655 089 790 baht till1 704 894 309 baht). Om den exporterande tillverkaren hadevalt att kvitta sin vinst mot de ackumulerade nettoförlusterna
skulle han inte ha fyllt i avsnittet om icke-beskattningsbar
inkomst, vilket är avsett endast för inkomster som omfattas aven befrielse som beviljas av investeringsstyrelsen. Vidare harWTO:s överprövningsorgan i ärendet rörande civila luftfartygfrån Kanada (
1) fastställt att det, i syfte att fastställa om ett finan-
siellt bidrag enligt artikel 1.1 a i i avtalet om subventioner och
utjämningsåtgärder innebär en förmån, dvs. en fördel, är
nödvändigt att avgöra huruvida det finansiella bidraget ger mott-agaren en mera fördelaktig ställning än vad som hade varit falletutan bidraget i fråga. Som det nämnts ovan befinner sig denexporterande tillverkaren genom tillämpningen av befrielsen
från bolagsinkomstskatt i en mera fördelaktig ställning, eftersom
företaget för framtida användning kunde överföra ett störrebelopp av ackumulerade förluster än vad som annars hade varitfallet. Den exporterande tillverkaren tillämpade befrielsen fråninkomstskatt och erhöll därigenom en förmån, vilket gör attföretagets påstående inte kan godtas.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 9
(1) Canada - Measures affecting the export of civilian aircraft, Rapport från
Överprövningsorganet, Dok. WT/DS70/AB/R, 2 augusti 1999 (skälen (149)
ff).
▼B
3.Befrielse från importtull för maskiner
(49) Inga synpunkter mottogs angående detta system, varför slutsat-
serna i skälen 202–208 i förordningen om provisorisk tullbekräftas.
4.De utjämningsbara subventionernas storlek
(50) På grundval av de synpunkter som inkommit efter de proviso-
riska undersökningsresultaten fastställs de utjämningsbara
subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförord-ningen, uttryckta som en del av värdet, för den exporterandetillverkare som undersökts till följande:
Befrielse från inkomst-
skattBefrielse från importtull
på maskinerTotalt
Thai Shingkong
Industry Corpora-tion Limited8,13 % 0,35 % 8,4 %
(51) Med tanke på att den undersökta exporterande tillverkaren stod
för praktiskt taget all import till gemenskapen av den berördaprodukten med ursprung i Thailand, överskrider den vägdagenomsnittliga landsomfattande subventionsmarginalen med
bred marginal det för detta land tillämpliga tröskelvärdet för
subventionering på 2 %.
E.DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN
(52) Eftersom inga nya uppgifter lämnats rörande definitionen av
gemenskapsindustrin, bekräftas de undersökningsresultat som
anges i skälen 226–231 i förordningen om provisorisk tull.
F.SKADA
1.Inledande anmärkningar
(53) Några berörda parter ifrågasatte att uppgifter från gemenskapsin-
dustrin endast användes för tiden från och med 1996, medanbedömningen av utvecklingen på marknaden före denna periodbaserades på oberoende marknadsundersökningar.
(54) Kommissionen hade ansett att uppgifter från gemenskapsin-dustrin för 1995 inte kunde användas till följd av uppdelningenav Kodak och Eastman 1995 och den omstrukturering somgjordes av Shells verksamhet. Varken Shell eller Eastman kunde
lämna några kompletta uppgifter för det året.
(55) Kommissionen ansåg det dock nödvändigt att ge en överblick
över den krisartade bristsituation som inträffade på gemenska-
pens marknad 1995, med tanke på vilka verkningar detta fick
för gemenskapsindustrins priser och lönsamhet. Att använda deoberoende marknadsundersökningsuppgifterna ansågs i sig varalämpligt vid redogörelsen för den nödvändiga bakgrunden förbedömningen av gemenskapsindustrins situation under skadeun-dersökningsperioden, som det förklaras i skäl 236.
2.Förbrukning
(56) Med hänsyn till att det inte inkommit några nya uppgifter som
bevisar motsatsen, bekräftas de undersökningsresultat rörandegemenskapens förbrukning av den berörda produkten sombeskrivs i skälen 239–240 i förordningen om provisorisk tull.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 10
▼B
3.Import från de berörda länderna
Import med ursprung i Sydkorea, Indonesien och
Taiwan
(57) Undersökningsresultaten i skäl 242 i förordningen om proviso-risk tull om att subventionsmarginalerna för importen medursprung i Sydkorea och Indonesien är försumbara bekräftas.De båda länderna utesluts därmed från skadebedömningen.
(58) Det ovan beskrivna nya undersökningsresultatet om att subven-tionsmarginalen för import med ursprung i Taiwan är försumbarinnebär att import från detta land inte tas med i skadebedöm-
ningen.
Import med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand
a) Sammantagen bedömning av importens verkan
(59) Thailands myndigheter begärde att importen från Thailand inte
skulle bedömas sammantaget med den övriga berörda importen,eftersom importen med ursprung i Thailand hade den minsta
marknadsandelen av de tre undersökta länderna och dess priser
inte underskred gemenskapsindustrins priser, vilket skulle visaatt den thailändska exportören inte uppvisade samma beteendesom de andra ländernas exportörer. Dessa uppgifter ansågs dockinte vara nya, varför denna begäran avslås och det bekräftas attimporten med ursprung i Thailand bör bedömas sammantaget
med importen med ursprung i Indien och Malaysia.
(60) Indiens och Malaysias myndigheter begärde att endast den
subventionerade importen från deras respektive länder borde
bedömas sammantaget med annan import. Med hänsyn till att
det fastställdes att de landsomfattande vägda genomsnittligasubventionsmarginalerna för all undersökt import från Indienoch Malaysia översteg de tillämpliga tröskelvärdena för subven-tionering, måste all export till gemenskapen från dessa länder
beaktas. Denna begäran avslås följaktligen och slutsatsen dras
att all import med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand börbedömas sammantaget vid fastställandet av den skada somgemenskapsindustrin lidit.
b) Importvolym
(61) Som det visas i nedanstående tabell ökade volymen av importen
från Indien, Malaysia och Thailand skarpt mellan 1996 ochundersökningsperioden (en nästan sjufaldig ökning) och nåddeen volym av 123 563 ton.
Import 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Sammanlagt för
Indien, Malaysia ochThailand17 831 ton 44 708 ton 118 113 ton 123 563 ton
Index (1996 = 100) 100 251 662 693
(62) Efter den dramatiska ökningen mellan 1996 och 1998, då
importen mer än fördubblades varje år, avtog importtillväxten
mellan 1998 och undersökningsperioden. Det bör emellertidnoteras att importen fortsatte att öka, om än i långsammare takt,trots gemenskapsindustrins ansträngningar för att bemöta pris-konkurrensen från den subventionerade importen och återtamarknadsandelar.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 11
▼B
c) Marknadsandel
(63) Den berörda importens marknadsandel utvecklades på följande
sätt:
Importens marknadsan-
delar1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Sammanlagt för
Indien, Malaysia ochThailand2,2 % 4,1 % 9,0 % 9,2 %
Index (1996 = 100) 100 190 417 424
(64) Marknadsandelen för importen med ursprung i Indien, Malaysia
och Thailand nådde 9,2 % under undersökningsperioden. Denna
nivå var mer än fyra gånger så stor som nivån 1996, då skade-undersökningsperioden inleddes. Mellan 1998 ochundersökningsperioden stabiliserades marknadsandelen för dennaimport då importvolymerna upphörde att stiga.
d) Priserna för importen
(65) Priserna för den berörda importen med ursprung i Indien,
Malaysia och Thailand minskade med 34 % mellan 1996 ochundersökningsperioden. På årsbasis föll de med 16 % mellan
1996 och 1997, med 5 % mellan 1997 och 1998 och med 13 %
mellan 1998 och undersökningsperioden. Priset cif före tull förden berörda produkten med ursprung i dessa länder var i genom-snitt 516 euro/ton under undersökningsperioden. Vidundersökningen bekräftades det att ett stort antal exportörer
sålde till förlust i gemenskapen, vilket tydde på en aggressiv
prispolitik på gemenskapens marknad.
e) Prisunderskridande
(66) Den subventionerade importens prisunderskridande, beräknat
enligt skäl 254 i förordningen om provisorisk tull, bekräftas
uppgå till följande:
Prisunderskridandemarginaler (i intervaller)
Indien Malaysia Thailand
1,2 %–7,9 % 11,8 %–12,9 % 0 %
(67) I avsaknad av nya synpunkter och uppgifter från berörda parter
som skulle tyda på motsatsen, bekräftas de undersökningsresultat
rörande prisunderskridande som anges i skäl 254 i förordningenom provisorisk tull. I synnerhet noteras det att de låga genom-snittliga prisunderskridandenivåerna berodde på det pristrycksom de exporterande tillverkarna från de berörda ländernavållade på gemenskapens marknad, i det att de sålde den berörda
produkten till inte endast subventionerade utan också olönsamma
priser.
4.Verkan av ändringen av omfattningen på den berörda
importen för bedömningen av skada och orsakssamband
(68) Det faktum att importen med ursprung i Taiwan inte längreomfattas av skadeanalysen innebär ingen förändring av detrender för den berörda importen som fastställts i förordningenom provisorisk tull. Därför dras slutsatsen att undersökningsre-sultaten i förordningen om provisorisk tull rörande den berörda2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 12
▼B
importens verkningar för gemenskapsindustrins situation respek-
tive orsakssambandet inte bör ändras till följd av de revideradeuppgifter som anges ovan.
5.Gemenskapsindustrins situation
(69) I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen innefattade
granskningen av den subventionerade importens inverkan på
gemenskapsindustrin en utvärdering av alla relevanta faktoreroch förhållanden som påverkade industrins situation.
Alla de faktorer som uttryckligen anges i den artikeln gransk-
ades. Vissa faktorer behandlades dock inte i detalj eftersom deunder undersökningens gång konstaterades inte vara relevantaför bedömningen av gemenskapsindustrins situation (när detgäller löner och lager, se nedan). När det gäller frågan vilken
inverkan som storleken på de utjämningsbara subventionerna
hade på gemenskapsindustrin, kan med tanke på volymen avoch priserna för importen från de berörda länderna denna inve-rkan inte anses vara negligerbar.
Faktorer som undersökts i förordningen om proviso-
risk tull
— Investeringar:
(70) Det befanns att en samarbetsvillig gemenskapstillverkares inve-
steringar till viss del inte hade beaktats i det preliminära skedet.Dessa investeringar ändrar dock inte den trend som tidigarefastställts.
Vissa berörda parter gjorde gällande att omfattningen av
gemenskapsindustrins investeringar 1998 visade att industrins fi-nansiella tillstånd var gott. Andra parter anmärkte att den
eventuellt låga investeringsnivån under undersökningsperioden
var en följd av utvecklingen under tidigare år då gemenskapsin-dustrin hade noterat förluster och att detta inte kunde tillskrivasverkan av den subventionerade importen under undersökningspe-rioden.
I detta avseende visade undersökningen klart att investeringarna
1997, 1998 och under undersökningsperioden till största delenvar ett resultat av beslut som fattats 1995, då framtidsutsikterna
i PET-sektorn var goda (den förlustsituation som rådde 1996
ansågs vara tillfällig). I denna bransch är det mera relevant attgranska investeringsplaner än tidpunkterna för de faktiska inve-steringarna. Som det anges i skäl 264 i förordningen omprovisorisk tull bekräftas det att gemenskapsindustrin på grundav den ytterligare försämringen av dess finansiella situation till
följd av den skadevållande subventioneringen under under-
sökningsperioden inte har planerat någon betydelsefullutvidgning av sin kapacitet för att kunna möta en framtidaefterfrågeökning.
— Löner och lager:
Löner och lager granskades också. Lönerna ansågs dock inte
vara en relevant faktor med tanke på att deras andel av de totala
kostnaderna var liten och inte ändrades under skadeundersök-ningsperioden. Till följd av PET-marknadenssäsongsfluktuationer varierade lagernivåerna betydligt under åretoch ansågs inte vara meningsfulla för bedömningen av skada.
— Tillväxt:
Även om det inte uttryckligen nämndes i förordningen om provi-
sorisk tull undersökte kommissionen även tillväxten i sambandmed analysen av marknadsandel, vilken visade att gemenskaps-industrin noterade en svag minskning underskadeundersökningsperioden.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 13
▼B
Andra faktorer som undersökts
(71) Gemenskapsindustrins situation i fråga om nedanstående faktorer
undersöktes ytterligare.
— Förmåga att anskaffa kapital:
Som det redan nämnts i förordningen om provisorisk tull var
förlustnivån under undersökningsperioden sådan att inga nyainvesteringsplaner kunde fastläggas under denna period.Detta förbättrade helt klart inte gemenskapsindustrins
förmåga att anskaffa kapital under undersökningsperioden,
trots den förväntade efterfrågeökningen.
— Produktivitet:
Produktiviteten mätt i antal tillverkade ton per anställd ökade
med 67 % mellan 1996 och undersökningsperioden och med21 % mellan 1998 och undersökningsperioden. Denna bety-
dande produktivitetsökning visar att gemenskapsindustrin
gjorde allt som var möjligt för att bevara sin konkurrenskraft.
— Räntabilitetstal
1996 1997 1998Under-
sökningspe-
rioden
Avkastning på arbetande
kapital (1)–6% –7% 1% –8%
(1) Avkastning på arbetande kapital definieras som vinst före skatt efter vederbörlig justering för utdel-
ning på preferensaktier och räntor på förslagsbevis och långfristiga lån som utbetalats/mottagits, iförhållande till det sammanlagda aktiekapitalet, reserver, förlagsbevis och andra långfristiga lån.
Denna indikator avspeglar gemenskapsindustrins allmänna
situation (och avser till större delen affärsområden för PET-produkter). Kontrollen visade att en stor del av försämringenunder undersökningsperioden kunde tillskrivas PET-sektorn.
Denna indikators utveckling motsvarar försämringen av
gemenskapsindustrins lönsamhet.
— Kassaflöde
(EUR)
1996 Nettokassaflöde från rörelsen – 79 002 884
1997 Nettokassaflöde från rörelsen 84 901 988
1998 Nettokassaflöde från rörelsen 132 915 718
Undersökningspe-
riodenNettokassaflöde från rörelsen 51 115 757
Denna indikator avspeglar gemenskapsindustrins allmänna
situation (och avser till större delen affärsområden för PET-
produkter). Den representerar dessa företags bruttorörelsere-
sultat, före finansiella kostnader, avskrivningar ochavsättningar. Kontrollen visade att en stor del avförsämringen under undersökningsperioden kunde tillskrivasPET-sektorn.
6.Andra argument som framförts
a) Allmänna argument rörande kommissionens slutsatser
(72) Vissa berörda parter ifrågasatte kommissionens slutsatser om
skada, med hänsyn till att några av skadeindikatorerna visadeen ökande eller stabil trend. I detta avseende lyfte flera berörda2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 14
▼B
parter fram det låga prisunderskridandet, den ökande
försäljningsvolymen och den allmänt stabila marknadsandelen.De ansåg att dessa faktorer visade att gemenskapsindustrins situ-
ation var god och att priserna trots att de var mycket låga ändå
låg på en normal nivå med hänsyn till den rådande marknadssi-tuationen.
(73) Detta argument kunde inte godtas. Såsom fastställts i förord-
ningen om provisorisk tull inträffade den försäljningsökning och
det återtagande av marknadsandelar under undersökningspe-rioden som skedde efter en förlust på fem procentenhetermellan 1997 och 1998 vid en tidpunkt då gemenskapsindustrinväsentligt minskade sina priser för att anpassa dem till priserna
för den subventionerade importen. Som det anges i förordningen
om provisorisk tull fastställdes det att importen skedde tillsubventionerade priser. Det låga prisunderskridandet berodde påatt gemenskapsindustrins priser hade pressats ned under under-sökningsperioden. Detta pristryck var en följd av densubventionerade importen, vilken var omfattande sett till volym
och marknadsandel och tvingade gemenskapsindustrin att reagera
genom att sänka sina priser.
b) Utveckling efter undersökningsperioden
(74) Många berörda parter och delegater från medlemsstaterna
begärde att kommissionen skulle analysera och beakta vissutveckling som ägde rum efter undersökningsperioden. Dessa
parter betonade särskilt den snabba och avsevärda ökningen av
gemenskapsindustrins priser för PET i förhållande till ökningenav råmaterialkostnaderna. Enligt dessa parter hade gemenskap-sindustrins situation förbättrats dramatiskt efterundersökningsperioden och det var sannolikt att gemenskapsin-dustrin inte längre led väsentlig skada.
(75) Det bör erinras om att det i artikel 11.1 i grundförordningen fö-reskrivs att upplysningar som avser en period som infaller efterundersökningsperioden normalt inte skall beaktas. Enligtdomstolens rättspraxis kan utveckling som äger rum efter under-
sökningsperioden endast beaktas om den innebär att ett införande
av utjämningsåtgärder är uppenbart olämpligt.
(76) Kommissionen analyserade utvecklingen av marknaden för PETunder en niomånadersperiod efter undersökningsperioden, dvs.från och med den 1 oktober 1999 till och med den 30 juni
2000. Det konstaterades att gemenskapsindustrins försäljning-
spriser för PET på gemenskapens marknad ökade kontinuerligt.Det genomsnittliga försäljningspriset under niomånadersperiodenvar cirka 40 % högre än genomsnittspriset under undersöknings-perioden. Denna ökning var större än kostnadsökningen
(omkring 20 %) och medförde en förbättring av gemenskapsin-
dustrins finansiella situation. Inte desto mindre vargemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningenunder denna niomånadersperiod fortfarande negativ och låg på–2 %, vilket tydde på att dess resultat alltjämt var otillfredsstäl-lande och låg långt från en nivå som kunde garantera denna
industris livskraft.
(77) Denna dramatiska prisändring beror till stor del på den ökning
av råoljepriset som skett sedan mitten av 1999 och som märkbartpåverkade alla polymerpriser några månader senare. Det bör
även noteras att gemenskapsindustrin kontinuerligt har ökat sin
försäljning och marknadsandel till förfång för den subventione-rade importen. Nedgången i volymen av subventionerad importkan dock vara ett resultat av att en antisubventionsundersökninginletts. I föreliggande fall medförde utvecklingen av växelkursen
mellan US-dollar och euro också att den berörda importen blev
mindre attraktiv.
(78) Växelkurser och råoljepriser är i hög grad lättrörliga ochändringar av dem kan vara tillfälliga. Om den pågående antisub-ventionsundersökningen avslutas utan införande av åtgärder, kan2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 15
▼B
dessutom den subventionerade importen snabbt återta marknads-
andelar.
(79) På grundval av det ovanstående dras slutsatsen att utvecklingenefter undersökningsperioden inte visar att den skada som vållasav den subventionerade importen har försvunnit. Därför är ettinförande av utjämningsåtgärder inte uppenbart olämpligt.
7.Slutsats om skada
(80) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gäller
skadan för gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatsen att gemens-kapsindustrin, enligt vad som sägs i skälen 265–268 iförordningen om provisorisk tull, har lidit väsentlig skada i den
mening som avses i artikel 8 i grundförordningen.
G. ORSAKSSAMBAND
(81) Ett flertal berörda parter fortsatte att hävda att kommissionen
felaktigt hade dragit slutsatsen att importen med ursprung i de
berörda länderna var orsaken till den skada som gemenskapsin-dustrin lidit, medan situationen för denna industri och prisnivånpå gemenskapens marknad enligt deras åsikt hade sitt upphov ien kombination av andra faktorer. I detta avseende upprepadede synpunkter som redan framförts i det preliminära skedet
(bl. a. vad gäller råmaterialpriset, överkapacitet och konkurrens
mellan PET-tillverkarna).
(82) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gällerorsaken till den skada som gemenskapsindustrin lidit, bekräftasslutsatsen enligt skäl 290 i förordningen om provisorisk tull om
att importen av PET från de berörda länderna har vållat gemens-
kapsindustrin skada.
H. GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Troliga följder för parter i senare förädlingsled av att
åtgärder införs
a) Ytterligare undersökning
(83) Med tanke på användarnas låga grad av samarbetsvilja under
undersökningens första skede, beslutade kommissionen att ytter-ligare undersöka vilka följder som ett införande av åtgärdertroligen skulle få för parter i senare förädlingsled. Kommissionen
sände därför 90 nya förenklade frågeformulär till PET-
användare, varav några redan hade kontaktats men inte lämnatnågot svar. Inom de tidsfrister som fastställts lämnade 19 tidi-gare icke-samarbetsvilliga företag meningsfulla svar.
De nya samarbetsvilliga företagen är följande:
— tre förforms-/flaskomformningsföretag:
Lux PET GmbH & Co. (Luxemburg)
Puccetti SpA (Italien)EBP SA (Spanien)
— fyra tillverkare av PET-film och uvetenfolie som använder
den berörda produkten:
RPC Cobelplast Montonate Srl (Italien)
Moplast SpA (Italien)Alusuisse Thermoplastic (Förenade kungariket)Klöckner Pentaplast BV (Nederländerna)
— fyra producenter av läskedrycker:
L'abeille (Frankrike)
Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Italien)Pepsico France (Frankrike)2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 16
▼B
Europe embouteillage Snc (Frankrike)
— åtta mineral- och källvattenproducenter:
Aguas Minerales Pasqual SL (Spanien)
Eycam Perrier SA (Spanien)
Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Spanien)
Italaquae S.p.a. (Italien)
Neptune SA (Frankrike)
Roxane SA (Frankrike)San Benedetto (Italien)
Società Generale delle acque minerali arl (Italien).
De uppgifter som lämnades av de företag som besvarade
antingen det första eller det andra frågeformuläret täcktesammanlagt 26 % av gemenskapens förbrukning av PET underundersökningsperioden. De kostnadssiffror som fastställts genomsammanläggning av dessa uppgifter ansågs vara representativa
för de olika undergrupperna av användare, med hänsyn till att
uppgifter från enskilda företag uppvisade en stor likhet mellanföretag som tillhörde samma undergrupp.
(84) Efter införandet av provisoriska åtgärder inkom flera synpunkter
från användare eller deras intresseorganisationer. Dessa berörde
för det mesta den tidigare utvecklingen på PET-marknaden ochvilken verkan som åtgärderna skulle kunna få för användarsekto-rerna. Dessa synpunkter lämnades av följande användare ochorganisationer:
— Schmalbach-Lubeca, det största omformningsföretaget i
Europa (18 % av gemenskapens förbrukning av PET).
— Sammanslutningen av europeiska plastomformningsföretag
(EUPC).
— UNESDA, en sammanslutning som representerar producenter
av läskedrycker.
— Nestlé-gruppen, som återigen gör gällande att siffrorna för
den franska marknaden är representativa för deras europeiskamarknad i allmänhet. (Gruppens sammanlagda uppköp avPET i Europa motsvarar omkring 9 % av gemenskapensförbrukning av PET, varav 3 % gäller endast den franska
marknaden).
Dessa synpunkter, samt de som lämnats av organisationer som
representerar vattenproducenter (vilka hade givit sig till kännaunder undersökningens första skede), beaktades, och synpunk-terna från dessa parter representerade åtminstone hälften avmarknaden.
b) Beskrivning av användargrupperna
(85) Efter en analys av alla uppgifter som lämnats konstaterades det
att användarna, som tidigare hade delats in i tre grupper(förformstillverkare, vattenproducenter och integrerade läske-drycksproducenter), egentligen borde delas in i två grupper:
— Omformningsföretagen, inklusive tillverkare av förformar
och flaskor samt tillverkare av uvetenfolie. Dessa användareutför en enkel bearbetning, varför kostnaden för PET är denlångt viktigaste kostnadsfaktorn. Tillverkarna av flaskor ochförformar säljer den absolut största delen av sin tillverkningtill tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga drycker. Tillver-
karna av uvetenfolie, vilka endast utgör en liten andel av
gruppen av omformningsföretag, säljer till många olika typerav industrier som i huvudsak använder produkterna för attförpacka sina varor.
— Tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga drycker, inklusive
vatten, kolsyrehaltiga och icke-kolsyrehaltiga läskedrycker,mjölk, fruktjuice osv. Uppdelningen av dessa användaremellan vattenproducenter och läskedrycksproducenter är inte2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 17
▼B
relevant eftersom det i många fall är samma tillverkare som
tappar både vatten och läskedrycker. Det är mera relevant attskilja mellan de olika typer av drycker som de producerar
eftersom andelen PET i deras produktionskostnad beror på
den egentliga kostnaden för dryckerna (sodavatten eller frukt-juice kräver dyrare insatsvaror än vatten). Under allaomständigheter är PET en tämligen viktig kostnadsfaktoroch de problem som tappningsföretag möter i fråga om
försörjning av PET är liknande oavsett vilken produkt de
tappar.
(86) Det bör noteras att det finns mycket nära verksamhetsförbin-delser mellan omformningsföretagen (med undantag av
tillverkarna av uvetenfolie) och tappningsföretagen.
— Tappningsföretagen köper nästan allt som produceras av
omformningsföretagen.
— Varje omformningsföretag har ett mycket begränsat antal
kunder (oftast endast en).
— Omformningsföretag arbetar på grundval av kontrakt med
sina kunder och dessa kontrakt innehåller mycket oftabestämmelser som automatiskt beaktar ändringar av prisernaför PET eller om att de skall omförhandlas med jämnamellanrum.
Verkningarna av de åtgärder som beskrivs nedan bör således inte
läggas samman, med tanke på att åtgärderna till största delenkommer att övervältras direkt på omformningsföretagens vikti-
gaste kunder, dvs tappningsföretagen för icke-alkoholhaltiga
drycker.
c) Sannolika verkningar för användarna av att åtgärder införs
(87) Med beaktande av de nya uppgifterna kan situationen för de
användare som lämnade helt kvantifierade uppgifter beskrivaspå följande sätt:
Andel av ge-
menskapens
förbrukning av
PET (i %)Kostnaden för
PET i % av
tillverknings-
kostnadenAntal anställda
som arbetar
med produkter
för vilka PET
används
Omformnings-
företagFörforms- och
flasktillverkare7 66 770
Tillverkare av
uvetenfolie1 55 186
Tappningsföretag
för icke-alkohol-
haltiga dryckerMineral- och
källvatten18 24 6 766
Läskedrycker 1 9 298
TOTALT 26 8 020
d) Verkningar för omformningsföretag
(88) Det uppskattades att de föreslagna utjämningsåtgärderna, med
beaktande av volymen av omformningsföretagens inköp av PETmed ursprung i de berörda länderna under undersökningspe-rioden, skulle leda till en ökning på 0,75 % i
tillverkningskostnaderna för omformningsföretag som tillverkar
förformar och flaskor. På samma villkor skulle åtgärdernas verk-ningar för tillverkarna av uvetenfolie motsvara cirka 0,4 %. Tillföljd av sina kontraktsförbindelser med kunderna kan omform-ningsföretagen troligen övervältra den största delen av dennakostnadsökning på sina kunder. Utjämningsåtgärdernas verk-2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 18
▼B
ningar för dessa företags lönsamhet bedöms därför bli mycket
begränsade.
e) Verkningar för tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga
drycker
(89) Det uppskattades att de föreslagna utjämningsåtgärderna, medbeaktande av volymen av tappningsföretagens inköp av PET
med ursprung i de berörda länderna under undersökningspe-rioden, skulle leda till en genomsnittlig ökning på mindre än0,2 % i tillverkningskostnaderna för tappningsföretagen föricke-alkoholhaltiga drycker. Denna kostnadsökning kan anses
vara negligerbar.
2.Detaljhandelspriset för drycker
(90) Det fastställdes att priset för vatten och läskedrycker i flaskor
har ökat relativt konstant under det senaste decenniet, dvs. med
1–2 % per år (statistik från Eurostat över detaljhandelsprisindex).Under samma period har priserna för PET varit extremtlättrörliga, utan att detta dock påverkat detaljhandelspriserna förvatten och läskedrycker i flaskor. Påståendet att åtgärderna kan
leda till inflation i detaljhandelspriserna för vatten och läske-
drycker i flaskor avvisas således.
3.Troliga följder för gemenskapsindustrin och parter i tidi-
gare förädlingsled av att åtgärder införs
(91) De föreslagna åtgärderna skulle med högsta sannolikhet gynnagemenskapsindustrin, som genom sina omstruktureringsinsatseroch höga produktivitetsökningar har visat en bestämd föresatsatt vara närvarande på denna snabbt växande gemenskaps-
marknad. Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för
denna industri att höja sin lönsamhet och göra de nya invester-ingar som i denna kapitalintensiva industri är nödvändiga för attlångfristigt kunna stanna kvar på marknaden.
(92) Med hänsyn till att situationen för gemenskapens företag i tidi-gare förädlingsled är beroende av den ekonomiska situationenför gemenskapens tillverkare av PET, kommer en förbättrad situ-ation för dessa senare tillverkare till följd av åtgärderna också att
gynna företagen i tidigare förädlingsled. Detta har bekräftats av
samarbetsvilliga företag i tidigare förädlingsled.
4.Slutsatser om gemenskapens intresse
(93) På grundval av de ytterligare uppgifter som erhållits från
användare dras slutsatsen att åtgärdernas verkningar för använ-darna kommer att vara begränsade. Eftersomomformningsföretagen kan övervältra större delen av kost-
nadsökningen på sina kunder bedöms åtgärdernas samlade
verkningar för dryckestillverkarnas allmänna lönsamhet blimarginella.
(94) Vidare bekräftas det att det inte är sannolikt att tillverkningen avförformar kommer att flyttas ut från gemenskapen, att detaljhan-delspriserna för icke-alkoholhaltiga drycker vanligtvis intepåverkas mycket av fluktuationer i priserna för PET och att ettinförande av åtgärder klart ligger i gemenskapsindustrins och
företags i tidigare förädlingsled intresse.
(95) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gällergemenskapens intresse bekräftas slutsatsen i skäl 344 i förord-
ningen om provisorisk tull om att det inte finns några tvingandeskäl för att inte införa åtgärder.
I.BESLUT ATT INTE INFÖRA TULLAR
(96) Mot bakgrund av ovan nämnda undersökningsresultat om att den
landsomfattande vägda genomsnittliga subventionsmarginalenför import med ursprung i Indonesien, Sydkorea och Taiwanunderstiger respektive tröskelvärde, beslutas det slutgiltigt att2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 19
▼B
inte införa utjämningsåtgärder mot import med ursprung i dessa
länder. Förfarandet rörande import från dessa länder bör följakt-ligen avslutas.
J.SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
(97) Med hänsyn till slutsatserna avseende subventionering, skada,
orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltigautjämningsåtgärder vidtas för att förhindra att den subventione-rade importen med ursprung i Indien, Malaysia och Thailandvållar gemenskapen ytterligare skada.
(98) I avsaknad av nya uppgifter bekräftas användningen av denmetod för fastställande av nivån för undanröjande av skada sombeskrivs i skälen 349 och 350 i förordningen om provisorisk tull.
(99) I syfte att undvika att fluktuationer i priserna för PET som
orsakas av fluktuationer i råoljepriserna leder till att högre tullar
tas ut, bör tullar i form av ett specifikt belopp per ton införas.Dessa belopp bör beräknas med utgångspunkt i en tillämpningav utjämningstullsatsen på de exportpriser cif som använts vidberäkningen av nivån för undanröjande av skada under under-sökningsperioden.
(100) Detta medför att följande utjämningstullsatser (euro/ton) börtillämpas för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna:
a) INDIEN
Reliance Industries Limited 41,3 euro/ton
Pearl Engineering Polymers Limited 31,3 euro/tonElque Polyesters Limited 22,0 euro/tonFutura Polymer Limited 0
b) MALAYSIA
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd. 0
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. 16,6 euro/ton
c) THAILAND
Thai Shinkong Industry Corporation Limited 49,1 euro/ton
(101) I syfte att undvika att bristande samarbetsvilja belönas bör tull-
satsen för icke-samarbetsvilliga företag fastställas till den högstatullsats som fastställts för en samarbetsvillig exporterande tillver-
kare, dvs. 41,3 euro/ton för indiska tillverkare, 16,6 euro/ton för
malaysiska tillverkare och 49,1 euro/ton för thailändska tillver-kare.
(102) De individuella företagsspecifika utjämningstullar som anges idenna förordning har fastställts på grundval av resultaten av dennu aktuella undersökningen. Följaktligen återspeglar de den situ-ation som konstaterades för dessa företag under denna
undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den tull för hela
landet som är tillämplig på alla andra företag) är således endasttillämpliga på de specifika rättsliga enheter som nämns. Importe-rade produkter som tillverkats av andra företag som inte särskiltnamngivits i artikeltexten till denna förordning, inbegripetenheter som är de angivna företagen närstående, kan inte2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 20
▼B
omfattas av dessa tullar, utan skall omfattas av de tullar som är
tillämpliga på alla andra företag.
(103) Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella företags-
specifika utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av
enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- ochförsäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (
1)
tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffandealla eventuella ändringar av företagets verksamhet i sambandmed tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning med
anknytning till t.ex. namnändringen eller förändringen av till-
verknings- och försäljningsenheterna. Kommissionen kommer,om så är nödvändigt, att efter samråd med rådgivande kommitténändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdateraförteckningen över företag som omfattas av individuella tull-
satser.
K. UTTAG AV DEN PROVISORISKA TULLEN
(104) Med tanke på storleken på de utjämningsbara subventioner som
konstaterats för de exporterande tillverkarna och den stora skadasom gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att debelopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska
utjämningstullar enligt förordning (EG) nr 1741/2000 slutgiltigt
tas ut till en sats som motsvarar de slutgiltigt införda tullarna. Ide fall de slutgiltiga tullarna är högre än de provisoriska tullarna,bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts till en nivå sommotsvarar de provisoriska tullarna tas ut slutgiltigt. De belopp
för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar
på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung iTaiwan bör frisläppas.
L.ÅTAGANDEN
(105) Efter införandet av de provisoriska utjämningstullarna gjorde de
två exporterande tillverkarna från Indien ett prisåtagande i
enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen.
(106) Kommissionen anser att de åtaganden som gjorts av RelianceIndustries Limited och Pearl Engineering Polymers Limited kangodtas (
2) eftersom de undanröjer de skadevållande verkningarna
av subventioneringen. De regelbundna och detaljerade rapporterföretagen förpliktigat sig att lämna till kommissionen kommer
dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Dessa företag
har dessutom en sådan försäljningsstruktur att kommissionenanser att det finns liten risk för kringgående av åtagandena.
(107) I syfte att säkerställa ett effektivt iakttagande och en effektivövervakning av åtagandena bör tullbefrielse vid uppvisandet avbegäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandet
endast beviljas under förutsättning att en giltig ”åtagandefak-
tura”, som utfärdats av de exporterande tillverkare varsåtaganden godtagits och innehåller de uppgifter som anges ibilagan, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndig-heter. Om någon sådan faktura inte uppvisas, eller den produkt
som uppvisas för tullmyndigheterna inte motsvarar varubeskriv-
ningen i ”åtagandefakturan”, skall tillämplig utjämningstullbetalas i syfte att säkerställa en effektiv tillämpning av åtagan-dena.
(108) Om ett företag överträder eller återtar åtaganden får enutjämningstull införas enligt artikel 13.9 och 13.10 i grund-förordningen.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 21
(1) Europeiska kommissionen
Generaldirektoratet för handelDirektorat C
TERV 0/13
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Bryssel.
(
2) Se sidan 88 i detta nummer av EGT.
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig utjämningstull skall införas på import av polyetente-
reftalat med en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN(Deutsche Industrienorm) 53728, enligt KN-nummer 3907 60 20 och
ex 3907 60 80 (TARIC-nummer 3907 60 80 10).
2. Med undantag för vad som föreskrivs i punkt 3 skall följande
slutgiltiga utjämningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenska-pens gräns, före tull, för produkter med ursprung i följande länder:
LandSlutgiltig tull
(euro/ton)TARIC-tilläggsnummer
Indien 41,3 A999
Malaysia 16,6 A999
Thailand 49,1 A999
3. De ovannämnda tullsatserna skall inte tillämpas på produkter som
tillverkats av nedanstående företag, för vilka följande utjämningstull-satser skall tillämpas:
Land FöretagSlutlig tull
(euro/ton)TARIC-tillä-
ggsnummer
Indien Reliance Industries Limited 41,3 A181
Indien Pearl Engineering Polymers
Limited31,3 A182
Indien Elque Polyesters Limited 22,2 A183
Indien Futura Polymer Limited 0 A184
Malaysia MPI Polyester Industries Sdn.
Bhd.0 A185
Malaysia Hualon Corporation (M) Sdn.
Bhd.16,6 A186
Thailand Thai Shingkong Industry Corpo-
ration Limited49,1 A190
Thailand Indo Pet (Thailand) Ltd 23,9 A468
4. I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det
pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid faststäl-landet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens
förordning (EEG) nr 2454/93 (
1) skall utjämningstullen, beräknad på
grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsatssom motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skallbetalas.
5. Trots vad som sägs i punkt 1 skall en slutgiltig tull inte tillämpas
på import som övergår till fri omsättning enligt bestämmelserna iartikel 2.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 22
(1) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 502/1999 (EGT L 65, 12.3.1999, s. 1).▼M1
▼B
▼B
6. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillä-
mpas.
Artikel 2
1. Produkter som importeras skall vara befriade från de utjämnings-
tullar som införs genom artikel 1, om de tillverkas av något av de
företag som anges i punkt 3 och direkt exporteras (dvs. faktureras och
sänds) till ett företag som agerar som importör i gemenskapen samtdeklareras enligt tillämpligt TARIC-tilläggsnummer och om villkoreni punkt 2 är uppfyllda.
2. Vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning skall
tullbefrielse beviljas under förutsättning att en giltig åtagandefaktura,som utfärdats av de exporterande företag som anges i punkt 3 och
innehåller de nödvändiga uppgifter som anges i bilagan till denna
förordning, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter.Ett villkor för denna tullbefrielse skall också vara att de varor somdeklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen iåtagandefakturan.
3. Produkter som importeras åtföljda av en s.k. åtagandefaktura skall
deklareras enligt följande TARIC-tilläggsnummer:
Företag LandTARIC-tillä-
ggsnummer
Reliance Industries Limited Indien A181
Pearl Engineering Polymers Limited Indien A182
Artikel 3
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämnings-
tullar enligt förordning (EG) nr 1741/2000 på import av visst slags
polyetentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia och Thailand skall
tas ut till en sats som motsvarar den slutgiltigt införda tullen. Debelopp för vilka säkerhet ställts till en sats som överstiger den slutgil-tiga utjämningstullsatsen skall frisläppas.
Artikel 4
Antisubventionsförfarandet rörande import av visst slags polyetenteref-
talat med ursprung i Indonesien, Republiken Korea och Taiwan skallavslutas.
Artikel 5
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämnings-
tullar enligt förordning (EG) nr 1741/2000 på import av visst slags
polyetentereftalat med ursprung i Taiwan skall frisläppas.
Artikel 6
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentlig-
gjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 23
▼B
BILAGA
Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2:
1. Åtagandefakturanummer.
2. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilka de fakturerade varorna kan tullkla-
reras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).
3. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:
— Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställts i det
åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga).
— KN-nummer.— Kvantitet (i enheter).
4. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per enhet.
— Betalningsvillkor.
— Leveransvillkor.— Sammanlagda rabatter och avdrag.
5. Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan
utfärdas direkt av det berörda företaget.
6. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat åtagandefakturan
samt följande undertecknade försäkran:
”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemen-
skapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt
villkoren i det åtagande som gjorts av … (företaget) och som godtagits av
Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar attuppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta.”2000R2603 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 24