2003L0085 — SV — 28.06.2011 — 008.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B RÅDETS DIREKTIV 2003/85/EG av den 29 september 2003 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka, om upphävande av direktiv 85/511/EEG och besluten 89/531/EEG och 91/665/EEG amt om ändring av direktiv 92/46/EEG (Text av betydelse för EES) (EGT L 306, 22.11.2003, p.1)

Ändrad genom:









▼B

RÅDETS DIREKTIV 2003/85/EG

av den 29 september 2003

om gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka, om upphävande av direktiv 85/511/EEG och besluten 89/531/EEG och 91/665/EEG amt om ändring av direktiv 92/46/EEG

(Text av betydelse för EES)







EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.3 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 2 ), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 3 ), med beaktande av Regionkommitténs yttrande ( 4 ), av följande skäl: (1) En av gemenskapens uppgifter på det veterinära området är att förbättra husdjurens hälsotillstånd och på så sätt öka uppfödningens lönsamhet och underlätta handeln med djur och animaliska produkter. Samtidigt är gemenskapen också en gemenskap av värderingar och dess strategier för att bekämpa djursjukdomar får inte grundas enbart på affärsmässiga intressen utan måste också ta äkta hänsyn till etiska principer. (2) Mul- och klövsjuka är en mycket smittsam virussjukdom som drabbar partåiga hovdjur. Trots att mul- och klövsjuka inte har någon betydelse för folkhälsan står den på grund av sin ytterst stora ekonomiska betydelse högst upp bland sjukdomarna på A-listan från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE). (3) Mul- och klövsjuka är en anmälningspliktig sjukdom och den drabbade medlemsstaten måste anmäla utbrott till kommissionen och de andra medlemsstaterna i enlighet med rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen ( 5 ). (4) Gemenskapsåtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka fastställs i rådets direktiv 85/511/EEG av den 18 november 1985 om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka ( 6 ). Det direktivet har många gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna av nämnda direktiv bör därför bestämmelserna ifråga av tydlighetsskäl omarbetas. (5) Efter antagandet av rådets direktiv 90/423/EEG av den 26 juni 1990 om ändring av direktiv 85/511/EEG, direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen samt direktiv 72/462/EEG om hälsoproblem och problem som rör veterinärbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, svin och färskt kött eller köttvaror ( 7 ) förbjöds profylaktisk vaccinering mot mul- och klövsjuka i hela gemenskapen från och med den 1 januari 1992. (6) Förebyggande åtgärder är nödvändiga för att undvika att mul- och klövsjuka når gemenskapen och gemenskapens husdjur från grannländer eller genom att levande djur och produkter av animaliskt ursprung förs in i gemenskapen. Det finns inget som tyder på att de utbrott av mul- och klövsjuka som rapporterats efter förbudet mot profylaktisk vaccinering kan tillskrivas import som skett i enlighet med gemenskapslagstiftningen och underkastats veterinärkontroller vid de gränskontrollstationer som inrättats i enlighet med rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land ( 8 ) samt rådets direktiv 90/675/EEG av den 10 december 1990 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter som förs in i gemenskapen från tredje land ( 9 ). (7) Det bör dock starkt betonas att de gemenskapsbestämmelser om import av animaliska produkter som syftar till minska risker skall tillämpas strikt, om inte annat på grund av den ökande handeln och människors rörlighet över hela världen. Medlemsstaterna bör se till att denna lagstiftning genomförs fullt ut och ställa personal och resurser i tillräcklig omfattning till förfogande för att sörja för stränga kontroller vid de yttre gränserna. (8) Europaparlamentets tillfälliga utskott för mul- och klövsjuka har dessutom konstaterat att gränsinspektioner i praktiken inte lyckas förhindra att avsevärda mängder kött och köttprodukter kommer in i gemenskapen olagligen. (9) Den inre marknaden och det generellt tillfredsställande hälsoläget för boskapsbesättningar har lett till ett kraftigt ökat utbyte av djur och animaliska produkter och vissa regioner i gemenskapen har en hög djurtäthet. (10) Mul- och klövsjukeepidemin i vissa medlemsstater 2001 visade att intensiv transport av och handel med djur som är mottagliga för mul- och klövsjuka kan få ett utbrott att snabbt anta epizootiska proportioner och skapa störningar i en omfattning som kraftigt minskar lönsamheten i uppfödningen av djur av mottagliga arter och andra delar av landsbygdsekonomin och dessutom kräver stora ekonomiska resurser för att kompensera uppfödare och bekämpa sjukdomen. (11) Under mul- och klövsjukekrisen 2001 stärkte kommissionen de gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka som fastställs i direktiv 85/511/EEG genom att anta skyddsåtgärder i enlighet med rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden ( 10 ), och rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden ( 11 ). (12) Under 2001 antog kommissionen också beslut om villkoren för nödvaccinering i enlighet med direktiv 85/511/EEG. Dessa villkor fastställdes med beaktande av rekommendationerna i rapporten från Vetenskapliga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa om strategin för nödvaccinering mot mul- och klövsjuka från 1999. (13) I detta direktiv bör hänsyn tas till rapporten från medlemsstaternas expertgrupper om en översyn av gemenskapslagstiftningen om mul- och klövsjuka från 1998, som återspeglar medlemsstaternas erfarenheter av epidemin av klassisk svinpest 1997, och slutsatserna från den internationella konferens om förebyggande och bekämpning av mul- och klövsjuka som hölls i Bryssel i december 2001. (14) Europaparlamentets resolution av den 17 december 2002 om mul- och klövsjukeepidemin 2001 i Europeiska unionen ( 12 ), som grundar sig på slutsatserna från Europaparlamentets tillfälliga utskott för mul- och klövsjuka, skall beaktas i detta direktiv. (15) Rekommendationerna i rapporten från trettionde sessionen för Europakommissionen för bekämpning av mul- och klövsjuka inom FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation om minimistandarder för laboratorier som arbetar med mul- och klövsjukevirus in vitro och in vivo från 1993 bör beaktas. (16) Detta direktiv bör också ta hänsyn till de ändringar som gjorts i OIE:s allmänna regler för djurhälsa och i OIE:s Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines (”OIE-handboken”). (17) För att säkerställa tidig upptäckt av varje eventuellt utbrott av mul- och klövsjuka, krävs det lagstiftning för att tvinga personer som kommer i kontakt med mottagliga djurarter att anmäla varje misstänkt fall till behöriga myndigheter. Regelbundna inspektioner bör införas i medlemsstaterna för att säkerställa att jordbrukare verkligen känner till och tillämpar de allmänna bestämmelserna om sjukdomskontroll och biosäkerhet. (18) Det är nödvändigt att åtgärder vidtas så snart förekomst av mul- och klövsjuka misstänks, så att bekämpningsåtgärder omedelbart och effektivt kan sättas in, om sjukdomsförekomst bekräftas. De behöriga myndigheterna bör anpassa åtgärderna efter den epidemiologiska situationen i den berörda medlemsstaten. Dessa åtgärder bör emellertid förstärkas genom särskilda skyddsåtgärder som fastställs i enlighet med gemenskapslagstiftningen. (19) Sjukdomsdiagnos och identifiering av det aktuella viruset bör utföras snabbt och noggrant under överinseende av nationella laboratorier i medlemsstaterna. Vid behov bör de nationella laboratoriernas verksamhet samordnas av ett referenslaboratorium, som utses av gemenskapen i enlighet med det förfarande inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet ( 13 ). (20) När det gäller differentialdiagnos av mul- och klövsjuka, bör hänsyn tas till kommissionens beslut 2000/428/EG av den 4 juli 2000 om fastställande av diagnos- och provtagningsmetoder samt kriterier för utvärdering av resultaten från laboratorietest för påvisande och differentialdiagnos beträffande vesikulär svinsjuka (SVD) ( 14 ). (21) Gemenskapens åtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka bör i första hand bygga på utslaktning av den smittade besättningen. Avlivning av infekterade och smittade djur av mottagliga arter bör utföras utan dröjsmål i enlighet med rådets direktiv 93/119/EEG av den 22 december 1993 om skydd av djur vid tidpunkten för slakt eller avlivning ( 15 ). Om så är möjligt bör bearbetning av kropparna av döda eller avlivade djur utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel ( 16 ). (22) Det är nödvändigt att ta hänsyn till folkhälso- och miljöskyddsaspekterna vid ett utbrott av mul- och klövsjuka, i synnerhet genom att upprätta ett nära samarbete mellan de behöriga myndigheterna för veterinära frågor, hälsofrågor och miljöfrågor. Rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar ( 17 ) kräver ett samordnat miljötillstånd för anläggningar för hantering av djurkroppar och animaliskt avfall med en viss hanteringskapacitet. (23) Så snart sjukdomen bryter ut, måste all spridning av sjukdomen förhindras genom noggrann övervakning av djurtransporter och användning av varor som kan antas vara smittförande samt i ovanligt svåra fall, särskilt i områden med hög djurtäthet, genom nödvaccinering. (24) Åtgärderna för att bekämpa de mul- och klövsjukeepidemier som drabbade vissa medlemsstater 2001 har visat att internationella bestämmelser och gemenskapsbestämmelser och de rutiner som följer av dessa inte har tagit tillräcklig hänsyn till möjligheten att använda nödvaccinering och därpå följande provtagning för att upptäcka smittade djur i en vaccinerad population. Alltför stor vikt har lagts vid de handelspolitiska aspekterna, vilket har haft till följd att skyddsvaccinering inte har genomförts ens när det har tillåtits. (25) Olika strategier finns tillgängliga för att bekämpa mul- och klövsjuka. Vid en eventuell epidemi bör vid valet av strategi för att bekämpa sjukdomen hänsyn tas till vilken strategi som förorsakar minsta möjliga ekonomiska skada för andra sektorer inom ekonomin än jordbrukssektorn. (26) Genom nödvaccinering utan att de vaccinerade djuren därefter avlivas kan det antal djur som avlivas i sjukdomsbekämpningssyfte minskas avsevärt. Avsaknaden av smitta bör därefter styrkas genom lämplig provtagning. (27) Rengöring och desinfektion bör ingå som en väsentlig del i gemenskapens politik för bekämpning av mul- och klövsjuka. Användning av desinfektionsmedel bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden ( 18 ). (28) Sperma, ägg och embryon som tas från djur av mottagliga arter som är smittade med mul- och klövsjukevirus kan bidra till spridning av sjukdomen och bör därför omfattas av restriktioner utöver de djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen som anges i följande direktiv: — Rådets direktiv 88/407/EEG av den 14 juni 1988 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur ( 19 ). — Rådets direktiv 89/556/EEG av den 25 september 1989 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och import från tredje land av embryon från tamdjur av nötkreatur ( 20 ). — Rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A. I till direktiv 90/425/EEG ( 21 ). (29) Vid ett eventuellt sjukdomsutbrott kan det bli nödvändigt att vidta bekämpningsåtgärder inte bara för smittade djur av mottagliga arter, utan också för smittbärande djur av arter som inte är mottagliga för sjukdomen, men som kan sprida viruset mekaniskt. Under mul- och klövsjukeepidemin 2001 infördes restriktioner också för transporter av hästdjur från anläggningar som höll djur av mottagliga arter eller från deras grannskap och det krävdes en särskild certifiering, utöver kraven i rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land ( 22 ), för att kontrollera handeln med hästdjur från medlemsstater som var drabbade av mul- och klövsjuka. (30) Villkor som gäller djurhälsa i samband med utsläppande på marknaden, handel inom och import till gemenskapen av animaliska produkter avsedda som livsmedel anges i följande direktiv: — Rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen ( 23 ). — Rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienfrågor som påverkar produktion och utsläppande på marknaden av köttprodukter och vissa andra produkter av animaliskt ursprung ( 24 ). — Rådets direktiv 80/215/EEG av den 22 januari 1980 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen ( 25 ). — Rådets direktiv 91/495/EEG av den 27 november 1990 om frågor om livsmedelshygien och djurhälsa som påverkar produktion och utsläppande på marknaden av kaninkött och kött från vilda djur i hägn ( 26 ). — Rådets direktiv 94/65/EG av den 14 december 1994 om kraven för produktion och utsläppande på marknaden av malet kött och köttberedningar ( 27 ). — Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel ( 28 ). (31) Dessa direktiv håller för närvarande på att ersättas. För att underlätta hänvisningar förtecknas i bilagorna VII-IX till detta direktiv, på grundval av bestämmelserna i dessa direktiv och i enlighet med OIE:s rekommendationer, uppgifter om den behandling av kött och köttprodukter från djur av mottagliga arter som krävs för att säkerställa att eventuellt mul- och klövsjukevirus avdödas. (32) Djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel fastställs i rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 ( 29 ). (33) I rådets direktiv 92/46/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av hygienregler för produktion och utsläppande på marknaden av rå mjölk, värmebehandlad mjölk och mjölkbaserade produkter ( 30 ) anges bestämmelser för behandling av mjölk från djur som hålls inom de övervakningszoner som fastställts i enlighet med gemenskapens åtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka. Kraven i det direktivet är inte tillräckliga, eftersom de inte omfattar behandling av mjölk från skyddszoner och från vaccinerade djur. Den behandling av mjölk avsedd som livsmedel som anges i det direktivet överskrider dessutom kraven i OIE:s allmänna regler om avdödande av mul- och klövsjukevirus i mjölk och leder till logistiska problem med att bortskaffa betydande kvantiteter mjölk som mejerier vägrar ta emot. I det här direktivet bör det finnas mer ingående bestämmelser för uppsamling och transport av mjölk från djur av mottagliga arter i områden som omfattas av åtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka. Den behandling av mjölk och mjölkprodukter som anges i bilaga IX följer OIE:s rekommendationer för avdödande av eventuellt mul- och klövsjukevirus i mjölk och mjölkprodukter. Direktiv 92/46/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. (34) När det gäller produkter av animaliskt ursprung, bör hänsyn tas till rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A. I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter ( 31 ). Vissa bestämmelser i direktiv 92/118/EEG har förts in i förordning (EG) nr 1774/2002. (35) Genom tillämpning av regionaliseringsprincipen torde strikta bekämpningsåtgärder, däribland nödvaccinering, kunna genomföras i en avgränsad del av gemenskapen utan att gemenskapens allmänna intressen hotas. Mjölk- och köttprodukter från vaccinerade djur får släppas ut på marknaden i enlighet med relevant gemenskapslagstiftning och detta direktiv i synnerhet. (36) I direktiv 64/432/EEG finns en definition av regioner. I kommissionens beslut 2000/807/EG av den 11 december 2000 om fastställande av den kodade formen och koderna för anmälan av djursjukdomar enligt rådets direktiv 82/894/EEG ( 32 ) anges administrativa områden i medlemsstaterna i samband med åtgärder för sjukdomsbekämpning och sjukdomsanmälan. (37) För nödsituationer har gemenskapen i enlighet med rådets beslut 91/666/EEG av den 11 december 1991 om att inom gemenskapen upprätta beredskapslager av vacciner mot mul- och klövsjuka ( 33 ) upprättat dels beredskapslager av inaktiverat mul- och klövsjukevirusantigen som förvaras på särskilt utsedda platser, dels en antigen- och vaccinbank för gemenskapen. Överskådliga och effektiva förfaranden bör fastställas för att säkerställa tillgång till antigen utan onödigt dröjsmål. Vissa medlemsstater har dessutom inrättat nationella antigen- och vaccinbanker, som de själva underhåller. (38) I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel ( 34 ) krävs det att det för alla veterinärmedicinska läkemedel som släpps ut på marknaden inom gemenskapen, med vissa undantag, skall finnas godkännanden för försäljning. I direktivet anges det också kriterier för beviljande av godkännande för försäljning för veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet immunologiska veterinärmedicinska läkemedel. Genom direktivet bemyndigas medlemsstaterna att tillåta att ett läkemedel släpps ut på deras marknad utan godkännande för försäljning i händelse av en allvarlig epidemi och på vissa villkor. Mul- och klövsjuka kan bli en allvarlig epidemi. Med tanke på att det krävs snabba byten av antigen för att effektivt skydda djur av mottagliga arter i ett krisläge, kan det undantag som anges i det direktivet tillämpas på vacciner mot mul- och klövsjuka. (39) Gemenskapens referenslaboratorium bör fungera som rådgivande organ för kommissionen och medlemsstaterna när det gäller behovet av vacciner och antigener, särskilt om virusstammar upptäcks mot vilka vacciner som framställts med hjälp av de antigener som lagrats i gemenskapens antigen- och vaccinbank inte ger tillräckligt skydd. (40) Som en försiktighetsåtgärd i samband med risken för ett avsiktligt utsläpp av mul- och klövsjukevirus bör särskilda förfaranden användas för upphandling av antigener till gemenskapens antigen- och vaccinbank och för offentliggörande av vissa uppgifter om åtgärder för sjukdomsbekämpning. (41) Förekomsten av en helt icke-immun population av mottagliga husdjur i medlemsstaterna kräver en ständig medvetenhet om och beredskap inför sjukdomen. Behovet av detaljerade beredskapsplaner påvisades än en gång under mul- och klövsjukeepidemin 2001. För närvarande har alla medlemsstater beredskapsplaner som är godkända genom kommissionens beslut 93/455/EEG av den 23 juli 1993 om godkännande av vissa beredskapsplaner för bekämpning av mul- och klövsjuka ( 35 ). Planerna bör regelbundet ses över, bland annat mot bakgrund av resultat från medlemsstaternas beredskapsövningar i realtid, erfarenheterna från epidemin 2001 och för att inkludera miljöskyddsåtgärder. Medlemsstaterna bör uppmuntras att organisera och genomföra sådana övningar i nära samarbete och över nationsgränserna. Kommissionen bör uppmuntras att i samarbete med medlemsstaterna vidta åtgärder för inrättandet av tekniskt bistånd, som de medlemsstater som drabbas av en epidemi kan få tillgång till. (42) För att skydda gemenskapens boskapsbesättningar, bör det på grundval av en riskbedömning finnas möjlighet att bistå angränsande tredje länder som är smittade eller riskerar att smittas av mul- och klövsjuka, särskilt genom nödleveranser av antigener och vacciner. Sådana bestämmelser bör dock tillämpas utan att det påverkar avtal som slutits mellan det berörda tredje landet och gemenskapen om tillgång till gemenskapens antigen- och vaccinbank. (43) Rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni om utgifter inom veterinärområdet ( 36 ) gäller vid utbrott av mul- och klövsjuka och innehåller bestämmelser om beviljande av gemenskapsstöd till referenslaboratorier samt antigen- och vaccinbanker. Vid all kompensation som utbetalas från gemenskapen till medlemsstaterna för utgifter i samband med bekämpningsåtgärder vid utbrott av mul- och klövsjuka skall det noggrant kontrolleras att åtminstone minimikraven enligt det här direktivet är uppfyllda. (44) För att få till stånd ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen vid bekämpning av mul- och klövsjuka, bör kommissionen med hänsyn till sjukdomens karaktär ha rätt att ändra och anpassa vissa tekniska aspekter av bekämpningsåtgärderna. Vid behov bör kommissionen grunda alla sådana ändringar eller anpassningar på resultat från en veterinärbesiktning genomförd i enlighet med bestämmelserna i kommissionens beslut 1998/139/EG av den 4 februari 1998 om fastställande av vissa regler angående kontroller på plats inom veterinärområdet som utförs av kommissionens experter i medlemsstaterna ( 37 ). (45) Medlemsstaterna bör anta bestämmelser om påföljder för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de genomförs. Påföljderna måste vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. (46) För att nå det grundläggande målet att upprätthålla och vid ett utbrott snabbt återupprätta status som område fritt från mul- och klövsjuka och smitta i alla medlemsstater är det i enlighet med proportionalitetsprincipen nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser om åtgärder för att öka sjukdomsberedskapen och bekämpa eventuella utbrott så snabbt som möjligt, om så krävs genom nödvaccinering, och begränsa de negativa effekterna för produktionen av och handel med boskap och produkter av animaliskt ursprung. Detta direktiv går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget. (47) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter ( 38 ). av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







KAPITEL I

SYFTE, RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och räckvidd

1. I detta direktiv anges

a) ett minimum av bekämpningsåtgärder som skall vidtas i händelse av ett utbrott av mul- och klövsjuka oavsett virustyp,

b) vissa förebyggande åtgärder som syftar till att göra de behöriga myndigheterna och jordbrukarna mer medvetna om och förberedda på sjukdomen.

2. Medlemsstaterna skall ha frihet att vidta strängare åtgärder på det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) djur av mottaglig art: tamdjur eller vilt som tillhör någon av underordningarna Ruminantia, Suina eller Tylopoda i ordningen Artiodactyla. För särskilda åtgärder, särskilt som tillämpning av artikel 1.2, artikel 15 och artikel 85.2, kan andra djur, såsom exempelvis av ordningen Rodentia eller Proboscidae, betraktas såsom mottagliga för mul- och klövsjuka i enlighet med vetenskapliga rön.

b) anläggning: lokaliteter för jordbruk eller annat ändamål, inbegripet cirkusar, på en medlemsstats nationella territorium där djur av mottagliga arter föds upp eller hålls permanent eller tillfälligt. Denna definition innefattar dock inte, i enlighet med artikel 10.1, boningshus för människor inom sådana lokaliteter, om inte djur av mottagliga arter, inbegripet sådana som avses i artikel 85.2, permanent eller tillfälligt hålls i dessa, slakterier, transportmedel, gränskontrollstationer och hägnade områden där djur av mottagliga arter hålls och kan jagas, om dessa hägnade områden har en sådan storlek att de åtgärder som anges i artikel 10 inte kan vidtas.

c) besättning: ett djur eller en grupp djur som hålls på en anläggning och utgör en epidemiologisk enhet. Om mer än en besättning hålls på en anläggning skall var och en av dessa besättningar utgöra en distinkt enhet och ha samma hälsostatus.

d) ägare: en eller flera personer, fysiska eller juridiska, som har äganderätten till djur av mottaglig art eller har ansvaret för att hålla sådana djur, oavsett om detta sker mot ekonomisk ersättning eller inte.

e) behörig myndighet: den myndighet i en medlemsstat som är behörig att utföra veterinära eller zootekniska kontroller eller en annan myndighet till vilken detta ansvar har delegerats.

f) officiell veterinär: en veterinär som har utsetts av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

g) godkännande: ett skriftligt godkännande som lämnats av de behöriga myndigheterna, varav erforderliga kopior skall hållas tillgängliga för senare kontroller i enlighet med relevant lagstiftning i den berörda medlemsstaten.

h) inkubationstid: tiden från smittillfället till uppträdande av kliniska tecken på mul- och klövsjuka, vilket i detta direktiv innebär 14 dagar för nötkreatur och svin samt 21 dagar för får och getter och andra djur av mottagliga arter.

i) djur som misstänks vara smittat: ett djur av en mottaglig art som visar kliniska symtom, postmortala sjukliga förändringar eller reaktioner på laboratorietest av sådant slag att det finns skäl att misstänka förekomst av mul- och klövsjuka.

j) djur som misstänks vara smittbärare: ett djur som tillhör en mottaglig art och som enligt insamlade epidemiologiska uppgifter direkt eller indirekt kan ha kommit i kontakt med mul- och klövsjukevirus.

k) fall av mul- och klövsjuka eller djur smittat med mul- och klövsjuka: ett djur av en mottaglig art eller en kropp av sådant djur där mul- och klövsjuka officiellt har bekräftats, med beaktande av definitionerna i bilaga 1 — antingen på grundval av officiellt bekräftade kliniska symtom eller postmortala sjukliga förändringar som överensstämmer med mul- och klövsjuka, eller — efter en laboratorieundersökning utförd i enlighet med bilaga XIII.

l) utbrott av mul- och klövsjuka: en anläggning där djur av mottagliga arter hålls och som uppfyller minst ett av de kriterier som anges i bilaga I.

m) primärt utbrott: ett utbrott enligt definitionen i artikel 2 d i direktiv 82/894/EEG.

n) avlivning: avlivning av djur enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 93/119/EEG.

o) nödslakt: slakt i krissituationer enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 93/119/EEG av djur som på grundval av epidemiologiska data, klinisk diagnos eller provsvar på laboratorietest inte anses vara smittade med eller smittbärare av mul- och klövsjukevirus, inbegripet slakt av djurskyddsskäl.

p) bearbetning: en av de behandlingsmetoder för högriskmaterial som anges i förordning (EG) nr 1774/2002, och all genomförandelagstiftning om detta, tillämpade på ett sådant sätt att risken för spridning av mul- och klövsjukevirus undviks.

q) regionalisering: avgränsning av en restriktionszon där restriktioner tillämpas för förflyttning av eller handel med vissa djur och animaliska produkter enligt artikel 45 för att förebygga spridning av mul- och klövsjuka till den fria zon där inga restriktioner tillämpas i enlighet med detta direktiv.

r) region: ett område enligt definitionen i artikel 2.2 p i direktiv 64/432/EEG.

s) delregion: ett område som anges i bilagan till beslut 2000/807/EG.

t) gemenskapens antigen- och vaccinbank: lämpliga lokaliteter utsedda i enlighet med detta direktiv för förvaring av gemenskapens beredskapslager av dels koncentrerat inaktiverat mul- och klövsjukevirusantigen för framställning av mul- och klövsjukevacciner, dels immunologiska veterinärmedicinska läkemedel (vacciner) som har färdigställts från sådana antigener och godkänts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel ( 39 ).

u) nödvaccinering: vaccinering i enlighet med artikel 50.1.

v) skyddsvaccinering: nödvaccinering som görs på anläggningar i ett utvalt område för att skydda djur av mottagliga arter i detta område mot spridning av mul- och klövsjukevirus genom luftburen smitta eller via smittförande material och där djuren avses att hållas vid liv efter vaccineringen.

w) suppressiv vaccinering: nödvaccinering som utförs endast i samband med utslaktning på en anläggning eller i ett område där det finns ett omedelbart behov av att minska mängden cirkulerande mul- och klövsjukevirus och risken för spridning av virus utanför anläggningen eller området och där avsikten är att djuren skall destrueras efter vaccineringen.

x) vilda djur: djur av mottaglig arter som lever utanför anläggningar som avses i artikel 2.b eller lokaliteter som avses i artiklarna 15 och 16.

y) primärt fall av mul- och klövsjuka hos vilda djur: alla fall av mul- och klövsjuka som upptäcks hos vilda djur i ett område där inga åtgärder vidtagits enligt artikel 85.3 eller 85.4.







KAPITEL II

BEKÄMPNING AV UTBROTT AV MUL- OCH KLÖVSJUKA







AVSNITT 1

ANMÄLAN AV MUL- OCH KLÖVSJUKA

Artikel 3

Anmälan av mul- och klövsjuka

1. Medlemsstaterna skall se till att

a) mul- och klövsjuka förtecknas av den behöriga myndigheten som en anmälningspliktig sjukdom,

b) ägaren och alla personer som sköter djur, följer med djur vid transporter eller ser efter djur har skyldighet att utan dröjsmål till den behöriga myndigheten eller den officielle veterinären anmäla förekomst eller misstänkt förekomst av mul- och klövsjuka och att hålla djur som är eller misstänks vara smittade med mul- och klövsjuka borta från platser där andra djur av mottagliga arter riskerar att smittas med mul- och klövsjukevirus eller bli smittbärare,

c) praktiserande veterinärer, officiella veterinärer, högre tjänstemän vid veterinärmedicinska och andra officiella eller privata laboratorier och alla personer som i sitt arbete kommer i kontakt med djur av mottagliga arter eller produkter från sådana djur har skyldighet att utan dröjsmål till den behöriga myndigheten anmäla varje kännedom om förekomst eller misstänkt förekomst av mul- och klövsjuka som de fått innan det vidtagits några officiella insatser inom ramen för detta direktiv.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av befintlig gemenskapslagstiftning om anmälan av utbrott av sjukdomar hos djur skall en medlemsstat på vars territorium ett utbrott av mul- och klövsjuka eller ett primärt fall av mul- och klövsjuka hos vilda djur bekräftas göra en anmälan om sjukdomen och lämna information och skriftliga rapporter till kommissionen och de andra medlemsstaterna i enlighet med bilaga II.







AVSNITT 2

ÅTGÄRDER VID MISSTANKE OM ETT UTBROTT AV MUL- OCH KLÖVSJUKA

Artikel 4

Åtgärder vid misstanke om ett utbrott av mul- och klövsjuka

1. Medlemsstaterna skall se till att de åtgärder som anges i punkterna 2 och 3 vidtas, då en anläggning hyser ett eller flera djur som misstänks vara smittade eller vara smittbärare.

2. Den behöriga myndigheten skall omedelbart sätta igång de officiella undersökningsförfarandena under eget överinseende för att bekräfta eller utesluta förekomst av mul- och klövsjuka och i första hand låta ta prover för de laboratorieundersökningar som behövs för att bekräfta ett utbrott i enlighet med definitionen därav i bilaga I.

3. Den behöriga myndigheten skall sätta den anläggning som avses i punkt 1 under officiell tillsyn så snart den misstänkta smittan har anmälts och skall särskilt se till att

a) en inventering görs av alla kategorier djur på anläggningen och att det för varje kategori av djur av mottagliga arter antecknas antalet döda djur och djur som misstänks vara smittade eller vara smittbärare,

b) den inventering som avses i a hålls aktuell, så att den tar hänsyn till de djur av mottagliga arter som föds eller dör under den period misstanken kvarstår och att sådana uppgifter lämnas av ägaren på begäran av den behöriga myndigheten och kontrolleras av denna behöriga myndighet vid varje besök,

c) alla lager av mjölk, mjölkprodukter, kött, slaktkroppar, hudar och skinn, ull, sperma, embryon, ägg, slam, gödsel samt djurfoder och strö på anläggningen registreras och uppgifterna bevaras,

d) inga djur av mottagliga arter förs in på eller lämnar anläggningen, förutom när det gäller anläggningar som utgörs av sådana olika epidemiologiskt skilda produktionsenheter som avses i artikel 18, och alla djur av mottagliga arter på anläggningen hålls i sin del av anläggningen eller på annan plats där de kan hållas isolerade,

e) lämpliga metoder för desinfektion används vid ingångar till och utgångar från de byggnader eller platser som hyser djur av mottagliga arter och vid anläggningens in- och utgångar,

f) en epidemiologisk undersökning utförs i enlighet med artikel 13,

g) nödvändiga prov tas för laboratorieundersökningar enligt punkt 2.1.1.1 i bilaga III för att underlätta den epidemiologiska undersökningen.

Artikel 5

Transporter till och från en anläggning vid misstanke om ett utbrott av mul- och klövsjuka

1. Medlemsstaterna skall utöver de åtgärder som anges i artikel 4 se till att alla transporter till och från en anläggning där det finns misstanke om ett utbrott av mul- och klövsjuka förbjuds. Detta förbud skall särskilt gälla följande:

a) Transport från anläggningen av kött eller slaktkroppar, köttprodukter, mjölk eller mjölkprodukter, sperma, ägg eller embryon av djur av mottagliga arter eller av djurfoder, redskap, föremål eller andra substanser, till exempel ull, hudar och skinn, borst och animaliskt avfall, slam, gödsel och annat som kan överföra mul- och klövsjukevirus.

b) Förflyttning av djur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka.

c) Förflyttning av personer till och från anläggningen.

d) Förflyttning av fordon till och från anläggningen.

2. Om det uppstår svårigheter med att lagra mjölken på anläggningen, får den behöriga myndigheten, genom undantag från förbudet i punkt 1 a, beordra antingen att mjölken skall förstöras på anläggningen eller tillåta att den transporteras från anläggningen, under veterinärövervakning och endast med transportmedel utrustade så att mul- och klövsjukevirus inte kan spridas från anläggningen, till närmaste plats där mjölken kan bortskaffas eller behandlas på sådant sätt att mul- och klövsjukeviruset avdödas.

3. Genom undantag från förbuden i punkt 1 b–1 d får den behöriga myndigheten tillåta sådana förflyttningar till och från anläggningen, under förutsättning att alla nödvändiga villkor för att undvika spridning av mul- och klövsjukevirus är uppfyllda.

Artikel 6

Utvidgning av åtgärder till andra anläggningar

1. Den behöriga myndigheten får utvidga åtgärderna enligt artiklarna 4 och 5 till att gälla andra anläggningar, om dessa på grund av sin belägenhet, utformning eller kontakter med djur från den anläggning som avses i artikel 4 kan befaras ha blivit smittbärande.

2. Den behöriga myndigheten skall vidta åtminstone de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 4 och 5.1 beträffande lokaliteter eller transportmedel som avses i artikel 16, om närvaron av djur av mottagliga arter ger anledning att misstänka att djuren är smittade med eller bärare av mul- och klövsjukevirus.

Artikel 7

Tillfällig bekämpningszon

1. Den behöriga myndigheten får upprätta en tillfällig bekämpningszon om det epidemiologiska läget så kräver, särskilt vid hög djurtäthet av mottagliga arter, intensiva förflyttningar av djur eller personer som kommer i kontakt med djur av mottagliga arter, fördröjningar av anmälning av misstanke om sjukdom eller otillräcklig information om varifrån mul- och klövsjukeviruset kommer och hur det har förts in.

2. Åtminstone de åtgärder som anges i artikel 4.2, 4.3 a, 4.3 b och 4.3 d samt 5.1 skall vidtas på anläggningar i den tillfälliga bekämpningszon där djur av mottagliga arter hålls.

3. De åtgärder som vidtas i den tillfälliga bekämpningszonen får kompletteras med ett tillfälligt totalförbud mot förflyttning av djur inom ett större område eller på en medlemsstats hela territorium. Förbudet mot förflyttning av djur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka skall dock inte överskrida 72 timmar, såvida inte detta motiveras av särskilda omständigheter.

Artikel 8

Förebyggande utrotningsprogram

1. På grundval av epidemiologiska data eller andra uppgifter får den behöriga myndigheten genomföra ett förebyggande utrotningsprogram, inbegripet förebyggande slakt av djur av mottagliga arter som kan antas bli smittbärare och, om det anses nödvändigt, också av djur från produktionsenheter med ett epidemiologiskt samband eller närliggande anläggningar.

2. I så fall skall provtagningar och kliniska undersökningar av djur av mottagliga arter göras minst i enlighet med punkt 2.1.1.1 i bilaga III.

3. Den behöriga myndigheten skall informera kommissionen, innan den vidtar de åtgärder som avses i denna artikel.

Artikel 9

Upprätthållande av åtgärder

Medlemsstaterna får inte dra tillbaka de åtgärder som avses i artiklarna 4–7 förrän misstanken om mul- och klövsjuka officiellt har uteslutits.







AVSNITT 3

ÅTGÄRDER DÅ ETT UTBROTT HAR BEKRÄFTATS

Artikel 10

Åtgärder då ett utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats

1. Så snart ett utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats, skall medlemsstaterna, utöver de åtgärder som anges i artiklarna 4–6, se till att följande åtgärder utan dröjsmål vidtas på anläggningen:

a) Alla djur av mottagliga arter skall avlivas på platsen. I undantagsfall får djur av mottagliga arter avlivas på närmast belägna för ändamålet lämpliga plats under officiell övervakning och på ett sådant sätt att risken att sprida mul- och klövsjukevirus under transport och avlivning undviks. Den berörda medlemsstaten skall underrätta kommissionen om sådana undantagsfall och om de åtgärder som har vidtagits.

b) Den officielle veterinären skall se till att, före eller under avlivning av djur av mottagliga arter, ett tillräckligt antal av alla relevanta prover som behövs för den epidemiologiska undersökning som avses i artikel 13 har tagits i enlighet med punkt 2.1.1.1 i bilaga III. Den behöriga myndigheten får besluta att artikel 4.2 inte skall gälla, om det framkommer att det finns en sekundär källa som har ett epidemiologiskt samband med en primär källa för vilken prov redan har tagits i enlighet med den artikeln, förutsatt att det har tagits relevanta och tillräckligt många prov för den epidemiologiska undersökning som avses i artikel 13.

c) Kroppar av de djur av mottagliga arter som har dött på anläggningen och kroppar av djur som har avlivats i enlighet med a skall utan onödiga dröjsmål och under officiell övervakning bearbetas på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att mul- och klövsjukeviruset sprids. Om det av särskilda omständigheter krävs att slaktkropparna grävs ned eller bränns, på platsen eller på annan plats, skall detta utföras i enlighet med de instruktioner som utarbetats i förväg inom ramen för de beredskapsplaner som avses i artikel 72.

d) Alla produkter och substanser som avses i artikel 4.3 c skall isoleras till dess smittbärande har kunnat uteslutas eller behandlas enligt den officielle veterinärens instruktioner på sådant sätt att allt mul- och klövsjukevirus avdödas eller bearbetas.

2. Efter avlivning och bearbetning av djur av mottagliga arter och sedan de åtgärder som föreskrivs i punkt 1 d har genomförts, skall medlemsstaterna se till att

a) de byggnader där djur av mottagliga arter förvarats, den omgivande miljön och de fordon som använts för transporter samt alla andra byggnader och all annan utrustning som kan antas vara smittbärande rengörs och desinficeras i enlighet med artikel 11,

b) om det finns anledning att misstänka att människors boningshus eller kontorslokaler på anläggningen är kontaminerade med mul- och klövsjukevirus, även dessa områden desinficeras med lämpliga metoder,

c) återinsättning av djur sker enligt bilaga V.

Artikel 11

Rengöring och desinfektion

1. Medlemsstaterna skall se till att rengöring och desinfektion, som är en väsentlig del av de åtgärder som anges i detta direktiv, dokumenteras på ett tillfredsställande sätt och utförs under officiell övervakning och enligt de instruktioner som lämnas av den officielle veterinären, med hjälp av sådana desinfektionsmedel och brukslösningar av dessa desinfektionsmedel som är officiellt godkända och registrerade för utsläppande på marknaden av den behöriga myndigheten som hygienbiocidprodukter för veterinärverksamhet enligt direktiv 98/8/EG, så att mul- och klövsjukevirus avdödas.

2. Medlemsstaterna skall se till att rengöring och desinfektion, vilket skall omfatta lämplig skadedjursbekämpning, utförs på ett sådant sätt att all negativ miljöpåverkan som denna verksamhet kan medföra blir så liten som möjligt.

3. Medlemsstaterna skall eftersträva att alla desinfektionsmedel som används, förutom att desinficera effektivt, också har minsta möjliga negativa påverkan på miljö och folkhälsa i överensstämmelse med bästa tillgängliga teknik.

4. Medlemsstaterna skall se till att rengöring och desinfektion utförs i enlighet med bilaga IV.

Artikel 12

Spårning och behandling av produkter och substanser som härrör från eller varit i kontakt med djur vid ett utbrott av mul- och klövsjuka

Medlemsstaterna skall se till att de produkter och substanser som avses i artikel 4.3 c från de djur av mottagliga arter som hämtats från en anläggning där ett utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats samt sperma, ägg och embryon som samlats in från de djur av mottagliga arter som finns på anläggningen, under perioden mellan den sannolika tidpunkten för sjukdomens införande på anläggningen och den tidpunkt då officiella åtgärder vidtogs, skall spåras och behandlas eller, när det gäller andra substanser än sperma, ägg och embryon, behandlas under officiell övervakning på ett sådant sätt att mul- och klövsjukeviruset avdödas och inte riskerar att spridas vidare.

Artikel 13

Epidemiologisk undersökning

1. Medlemsstaterna skall se till att epidemiologiska undersökningar i samband med utbrott av mul- och klövsjuka görs av specialutbildade veterinärer på grundval av frågeformulär som sammanställts inom ramen för de beredskapsplaner som avses i artikel 72, för att garantera enhetliga, snabba och målinriktade undersökningar. Dessa undersökningar skall minst behandla

a) hur länge mul- och klövsjukan kan ha funnits på anläggningen innan den misstänktes eller anmäldes,

b) möjligt ursprung för mul- och klövsjukevirus på anläggningen samt identifiering av andra anläggningar med djur som misstänks vara smittade eller smittbärare från samma källa,

c) i hur stor omfattning djur av mottagliga arter utöver nötkreatur och svin kan ha blivit smittade eller smittbärare,

d) förflyttning av de djur, personer, fordon och substanser enligt artikel 4.3 c som kan antas ha fört med sig viruset till eller från de berörda anläggningarna.

2. Medlemsstaterna skall informera kommissionen och de andra medlemsstaterna och regelbundet förse dem med aktuella uppgifter om epidemiologin och spridningen av mul- och klövsjukeviruset.

Artikel 14

Ytterligare åtgärder då utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats

1. Den behöriga myndigheten får beordra att, utöver djur av mottagliga arter, djur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka på den anläggning där ett utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats också skall avlivas och bearbetas på ett sådant sätt att risk för spridning av mul- och klövsjukeviruset undviks.

Första stycket skall dock inte tillämpas för djur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka, vilka kan isoleras och genomgå en effektiv rengöring och desinfektion, under förutsättning att de identifieras individuellt, när det gäller hästdjur i enlighet med gemenskapslagstiftningen, så att deras rörelser kan kontrolleras.

2. Den behöriga myndigheten får vidta de åtgärder som anges i artikel 10.1 a på produktionsenheter med epidemiologiskt samband och intilliggande anläggningar om epidemiologiska data eller andra uppgifter ger anledning att misstänka att dessa är smittbärande. Om dessa bestämmelser utnyttjas, skall detta om möjligt meddelas till kommissionen, innan de börjar tillämpas. I så fall skall åtgärder för provtagning och klinisk undersökning av djuren genomföras minst i enlighet med punkt 2.1.1.1 i bilaga III.

3. Den behöriga myndigheten skall omedelbart efter det att det första utbrottet av mul- och klövsjuka har bekräftats göra alla nödvändiga förberedelser för nödvaccinering inom ett område som är minst lika stort som den övervakningszon som inrättats i enlighet med artikel 21.

4. Den behöriga myndigheten får vidta de åtgärder som anges i artiklarna 7 och 8.







AVSNITT 4

ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS I SÄRSKILDA FALL

Artikel 15

Åtgärder som skall vidtas vid ett utbrott av mul- och klövsjuka i närheten av eller inom vissa särskilda lokaliteter där djur av mottagliga arter tillfälligt eller regelbundet hålls

1. Om ett utbrott av mul- och klövsjuka hotar att smitta djur av mottagliga arter i laboratorier, djurparker, viltparker eller hägnade områden, eller i organ, institut eller centrum som är godkända i enlighet med artikel 13.2 i direktiv 92/65/EEG och där djur hålls för vetenskapliga ändamål eller för bevarande av arter eller genetiska resurser hos husdjur, skall den berörda medlemsstaten se till att alla lämpliga åtgärder för biosäkerhet vidtas för att skydda dessa djur från smitta. Dessa åtgärder kan omfatta begränsning av tillträdet till offentliga institutioner eller särskilda villkor för tillträde.

2. Om ett utbrott av mul- och klövsjuka bekräftas i någon av de lokaliteter som avses i punkt 1, får den berörda medlemsstaten besluta om undantag från artikel 10.1 a, under förutsättning att gemenskapens grundläggande intressen, särskilt andra medlemsstaters djurhälsostatus, inte hotas och att alla nödvändiga åtgärder har vidtagits för att förebygga varje risk för spridning av mul- och klövsjukevirus.

3. Kommissionen skall omedelbart underrättas, om ett sådant beslut som avses i punkt 2 fattas. När det gäller genetiska resurser hos husdjur, skall underrättelsen innefatta en hänvisning till den förteckning över lokaliteter som upprättats i enlighet med artikel 77.2 f, enligt vilken den behöriga myndigheten i förväg skall ha fastställt dessa lokaliteter som uppfödningscentrum för djur av mottagliga arter som är nödvändiga för en ras fortbestånd.

Artikel 16

Åtgärder som skall vidtas i slakterier, vid gränskontrollstationer och i transportmedel

1. Om ett fall av mul- och klövsjuka bekräftas i ett slakteri, vid en gränskontrollstation inrättad enligt direktiv 91/496/EEG eller i ett transportmedel, skall den behöriga myndigheten se till att följande åtgärder vidtas i de berörda lokaliteterna eller transportmedlen:

a) Alla djur av mottagliga arter i sådana lokaliteter eller transportmedel skall avlivas utan dröjsmål.

b) Kroppar av de djur som avses i punkt a skall bearbetas under officiell övervakning på ett sådant sätt att risk för spridning av mul- och klövsjukeviruset undviks.

c) Annat animaliskt avfall, inbegripet slaktbiprodukter, från djur som är eller misstänks vara smittade eller smittbärare skall bearbetas under officiell övervakning på ett sådant sätt att risk för spridning av mul- och klövsjukeviruset undviks.

d) Stallgödsel och flytgödsel skall desinficeras och får endast bortföras för behandling i enlighet med avsnitt II.A.5 i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002.

e) Byggnader och utrustning, inbegripet fordon och transportmedel, skall rengöras och desinficeras under den officielle veterinärens överinseende i enlighet med artikel 11 och de instruktioner som fastställts av den behöriga myndigheten.

f) En epidemiologisk undersökning skall utföras i enlighet med artikel 13.

2. Medlemsstaterna skall se till att de åtgärder som anges i artikel 19 vidtas på kontaktanläggningar.

3. Medlemsstaterna skall se till att inga djur åter förs in för slakt, kontroll eller transport i de lokaliteter eller transportmedel som avses i punkt 1 tidigare än 24 timmar efter det att den rengöring och desinfektion som avses i punkt 1 e är slutförd.

4. När det epidemiologiska läget så kräver, särskilt när det finns skäl att misstänka att djur av mottagliga arter på anläggningar i omedelbar närhet av de lokaliteter eller transportmedel som avses i punkt 1 har smittats, skall medlemsstaterna genom undantag från artikel 2 b andra meningen se till att ett utbrott förklaras ha skett i de lokaliteter eller transportmedel som avses i punkt 1, varvid åtgärderna i artiklarna 10 och 21 tillämpas.

Artikel 17

Översyn av åtgärder

Kommissionen skall i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa vid första möjliga tillfälle se över situationen i de särskilda fall som avses i artikel 15. Åtgärder som är nödvändiga för att förhindra spridning av mul- och klövsjukevirus, särskilt i samband med regionalisering enligt artikel 45 och nödvaccinering enligt artikel 52, skall antas enligt det förfarande som avses i artikel 89.3.







AVSNITT 5

ANLÄGGNINGAR SOM BESTÅR AV EPIDEMIOLOGISKT SKILDA ENHETER SAMT KONTAKTANLÄGGNINGAR

Artikel 18

Anläggningar som består av epidemiologiskt skilda produktionsenheter

1. Den behöriga myndigheten får, i undantagsfall och efter en bedömning av riskerna, för anläggningar som består av två eller flera åtskilda produktionsenheter, göra undantag från artikel 10.1 a när det gäller produktionsenheter på sådana anläggningar som inte drabbats av mul- och klövsjuka.

2. Undantag enligt punkt 1 skall beviljas först efter det att den officielle veterinären vid den officiella undersökning som anges i artikel 4.2 har bekräftat att följande villkor för att förhindra spridning av mul- och klövsjukevirus mellan de produktionsenheter som avses i punkt 1 varit uppfyllda under minst dubbla inkubationstiden före den tidpunkt då utbrottet av mul- och klövsjuka konstaterades på anläggningen:

a) Lokaliteternas utformning, inbegripet förvaltning, och storlek möjliggör helt åtskild inhysning och skötsel, även med avseende på luften, av de olika besättningarna av djur av mottagliga arter.

b) Verksamheten i de olika produktionsenheterna, särskilt organisationen av stallar och bete, utfodring samt bortforsling av stallgödsel, är helt åtskild och sköts av olika personer.

c) Maskiner, arbetsdjur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka, utrustning, installationer, instrument och desinfektionsutrustning till bruk i de olika produktionsenheterna hålls helt åtskilda.

3. När det gäller mjölk, får undantag från artikel 10.1 d beviljas en anläggning som producerar mjölk, under förutsättning att

a) anläggningen uppfyller de villkor som fastställs i punkt 2, och

b) mjölkning i varje enhet utförs separat, och

c) mjölken, beroende på avsedd användning, genomgår minst en av de behandlingar som beskrivs i del A eller del B i bilaga IX.

4. Innan undantag beviljas enligt punkt 1, skall medlemsstaterna ha fastställt tillämpningsföreskrifter för sådana undantag. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om undantaget och lämna närmare information om de åtgärder som vidtagits.

Artikel 19

Kontaktanläggningar

1. Anläggningar skall betraktas som kontaktanläggningar, om den officielle veterinären upptäcker, eller på grundval av bekräftade uppgifter gör bedömningen, att mul- och klövsjukevirus kan ha förts in till följd av förflyttning av personer, djur, animaliska produkter, fordon eller på annat sätt, antingen från andra anläggningar till en sådan anläggning som avses i artiklarna 4.1 eller 10.1 eller från en sådan anläggning som avses i artiklarna 4.1 eller 10.1 till andra anläggningar.

2. Kontaktanläggningar skall omfattas av de åtgärder som anges i artikel 4.3 och artikel 5, och dessa åtgärder skall pågå till dess att misstanken om förekomst av mul- och klövsjukevirus på dessa kontaktanläggningar officiellt har uteslutits i enlighet med definitionen i bilaga I och undersökningskraven i punkt 2.1.1.1 i bilaga III.

3. Den behöriga myndigheten skall förbjuda flyttning av alla djur från kontaktanläggningar under en period som motsvarar den inkubationstid som anges för de berörda arterna i artikel 2 h. Den behöriga myndigheten får dock genom undantag från artikel 4.3 d tillåta att djur av mottagliga arter transporteras under officiell övervakning direkt till närmast möjliga utsedda slakteri för nödslakt.

Innan ett sådant undantag beviljas, skall den officielle veterinären göra åtminstone de kliniska undersökningar som anges i punkt 1 i bilaga III.

4. Den behöriga myndigheten får, om den anser att den epidemiologiska situationen medger det, låta en kontaktanläggning enligt punkt 1 vara begränsad till en angiven epidemiologisk produktionsenhet på anläggningen och de djur som är inhysta där, under förutsättning att den epidemiologiska produktionsenheten uppfyller kraven i artikel 18.

5. Om det inte går att utesluta ett epidemiologiskt samband mellan ett utbrott av mul- och klövsjuka och de lokaliteter eller transportmedel som avses artikel 15 respektive artikel 16 skall medlemsstaterna se till att de åtgärder som anges i artikel 4.2 och 4.3 och i artikel 5 skall vidtas i sådana lokaliteter eller transportmedel. Den behöriga myndigheten får besluta om åtgärderna enligt artikel 8 skall tillämpas.

Artikel 20

Samordning av åtgärder

Kommissionen kan i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa se över situationen för de anläggningar som avses i artiklarna 18 och 19, i syfte att enligt det förfarande som avses i artikel 89.3 anta nödvändiga åtgärder för att få till stånd en samordning av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar enligt artiklarna 18 och 19.







AVSNITT 6

SKYDDS- OCH ÖVERVAKNINGSZONER

Artikel 21

Upprättande av skydds- och övervakningszoner

1. Medlemsstaterna skall se till att, utan att tillämpningen av åtgärderna enligt artikel 7 påverkas, minst de åtgärder som fastställs i punkterna 2, 3 och 4 nedan vidtas omedelbart efter det att ett utbrott av mul- och klövsjuka har bekräftats.

2. Den behöriga myndigheten skall fastställa en skyddszon med en radie av minst 3 km och en övervakningszon med en radie av minst 10 km, med centrum vid det utbrott av mul- och klövsjuka som avses i punkt 1. Vid den geografiska avgränsningen av zonerna skall hänsyn tas till de administrativa gränser, naturliga barriärer, övervakningsmöjligheter och tekniska framsteg som gör det möjligt att förutsäga den sannolika spridningen av mul- och klövsjukevirus via luft eller på annat sätt. Avgränsningen skall vid behov ses över mot bakgrund av sådana faktorer.

3. Den behöriga myndigheten skall se till att skydds- och övervakningszonerna markeras med skyltar i lämplig storlek vid alla vägar in i zonerna.

4. För att få en god samordning av alla nödvändiga åtgärder för att utrota mul- och klövsjukan så snabbt som möjligt, skall sådana nationella och lokala bekämpningscentrum som avses i artiklarna 74 och 76 upprättas. För genomförandet av den epidemiologiska undersökning som avses i artikel 13 skall dessa centrum bistås av en expertgrupp i enlighet med artikel 78.

5. Medlemsstaterna skall snarast möjligt spåra djur som sänts utanför zonerna under en period av minst 21 dagar före det datum då en anläggning i skyddszonen tidigast beräknas ha smittats och underrätta de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater och kommissionen om resultatet av spårningen av djuren.

6. Medlemsstaterna skall samarbeta för att spåra färskt kött, köttprodukter, obehandlad mjölk och obehandlade mjölkprodukter från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen, som har producerats mellan beräknat datum för införande av mul- och klövsjukeviruset och det datum då de åtgärder som anges i punkt 2 träder i kraft. Färskt kött, köttprodukter, obehandlad mjölk och obehandlade mjölkprodukter av detta slag skall behandlas i enlighet med artiklarna 25, 26 respektive 27 eller kvarhållas till dess att eventuell kontaminering med mul- och klövsjukevirus officiellt kan uteslutas.

Artikel 22

Åtgärder som skall vidtas vid anläggningar i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall se till att minst följande åtgärder snarast möjligt vidtas i skyddszonen:

a) Alla anläggningar med djur av mottagliga arter skall registreras och en inventering av djuren på anläggningarna så snart som möjligt genomföras och hållas aktuell.

b) Alla anläggningar med djur av mottagliga arter skall med jämna mellanrum genomgå veterinärkontroll utförd på ett sådant sätt att spridning av eventuellt mul- och klövsjukevirus på anläggningen undviks, vilket särskilt skall omfatta den relevanta dokumentationen, bland annat de uppgifter som avses i led a och åtgärder som tillämpas för att förhindra att mul- och klövsjukevirus förs in eller ut, vilket kan omfatta klinisk inspektion i enlighet med punkt 1 i bilaga III eller provtagning av djur av mottagliga arter i enlighet med punkt 2.1.1.1 i bilaga III.

c) Djur av mottagliga arter får inte flyttas från den anläggning där de hålls.

2. Genom undantag från punkt 1 c får djur av mottagliga arter under officiell övervakning transporteras direkt till nödslakt på ett slakteri inom samma skyddszon eller, om slakteri saknas i zonen, på ett slakteri utanför zonen, vilket utsetts av den behöriga myndigheten, i transportmedel som under officiell kontroll rengjorts och desinficerats efter varje transport.

Den förflyttning som avses i första stycket skall endast tillåtas, om den behöriga myndigheten, efter en klinisk undersökning som den officielle veterinären i enlighet med punkt 1 i bilaga III utfört av alla djur av mottagliga arter på anläggningen och efter en utvärdering av de epidemiologiska omständigheterna, är övertygad om att det inte finns skäl att misstänka förekomst av djur som är smittade eller smittbärare på anläggningen. Köttet från sådana djur skall omfattas av de åtgärder som anges i artikel 25.

Artikel 23

Förflyttning och transport av djur eller produkter av dessa i skyddszonen

Medlemsstaterna skall se till att följande verksamheter förbjuds i skyddszonen:

a) Förflyttning mellan anläggningar och transport av djur av mottagliga arter.

b) Mässor, marknader, utställningar och andra ansamlingar av djur av mottagliga arter, inbegripet hämtning och leverans.

c) Ambulerande avelstjänst för djur av mottagliga arter.

d) Artificiell inseminering av och insamling av ägg och embryon från djur av mottagliga arter.

Artikel 24

Ytterligare åtgärder och undantag

1. Den behöriga myndigheten får utvidga förbuden i artikel 23 till

a) förflyttning eller transport av djur av icke mottagliga arter mellan anläggningar inom zonen eller ut ur och in i skyddszonen,

b) transitering av djur av alla arter genom skyddszonen,

c) evenemang med samlingar av människor som kan komma i kontakt med djur av mottagliga arter, om risk finns för spridning av mul- och klövsjukevirus,

d) artificiell inseminering eller insamling av ägg eller embryon från djur av arter som inte är mottagliga för mul- och klövsjuka,

e) förflyttning av transportmedel avsedda för djurtransport,

f) slakt på anläggningen av djur av mottagliga arter för privat konsumtion,

g) transport av varor enligt artikel 33 till anläggningar som håller djur av mottagliga arter.

2. De behöriga myndigheterna får ge tillstånd till

a) sådan transitering av djur av alla arter genom skyddszonen som sker uteslutande längs huvudleder för motor- och järnvägstrafik,

b) sådan transport av djur av mottagliga arter som enligt intyg från den officielle veterinären kommer från anläggningar utanför skyddszonerna och transporteras på angivna vägar direkt till utsedda slakterier för omedelbar slakt, under förutsättning att transportmedlen efter leverans rengörs och desinficeras på slakteriet under officiell övervakning och att dekontamineringen registreras i transportmedlets körjournal,

c) sådan artificiell inseminering av djur på en anläggning som utförs av anläggningens personal genom användning av sperma som samlats in från djur på anläggningen eller sperma som lagrats på anläggningen eller sperma som levererats från en seminstation till områden utanför anläggningen,

d) förflyttning och transport av hästdjur med beaktande av de villkor som anges i bilaga VI,

e) transport på vissa villkor av varor enligt artikel 33 till anläggningar som håller djur av mottagliga arter.

Artikel 25

Åtgärder för färskt kött som har producerats i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut färskt kött, malet kött och köttberedningar från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen.

2. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut färskt kött, malet kött och köttberedningar från djur av mottagliga arter som har producerats vid inrättningar belägna i skyddszonen.

3. Medlemsstaterna skall se till att färskt kött, malet kött och köttberedningar enligt punkt 1 märks i enlighet med rådets direktiv 2002/99/EG och därefter transporteras i slutna behållare till en inrättning utsedd av behörig myndighet för omvandling till köttprodukter som behandlas i enlighet med punkt 1 i del A i bilaga VII till det här direktivet.

4. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla färskt kött, malet kött och köttberedningar som producerats minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i skyddszonen och efter produktion har transporterats och lagrats åtskilt från sådant kött som har producerats efter detta datum. Sådant kött skall vara lätt att skilja från sådant kött som inte får sändas utanför skyddszonen genom tydlig märkning som uppfyller kraven i gemenskapens lagstiftning.

5. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 2 inte gälla färskt kött, malet kött och köttberedningar från inrättningar i skyddszonen, om följande villkor är uppfyllda:

a) Inrättningens verksamhet skall stå under strikt veterinärkontroll.

b) Endast färskt kött, malet kött och köttberedningar enligt punkt 4 eller färskt kött, malet kött och köttberedningar från djur som har fötts upp och slaktats utanför skyddszonen eller från djur som transporterats till inrättningen och där slaktats enligt bestämmelserna i artikel 24.2 b får bearbetas vid inrättningen.

c) Allt färskt kött och malet kött samt alla köttberedningar av denna typ skall kontrollmärkas i enlighet med kapitel XI i bilaga I till direktiv 64/433/EEG eller, när det gäller kött av andra partåiga hovdjur, i enlighet med kapitel III i bilaga I till direktiv 91/495/EEG eller, när det gäller malet kött och köttberedningar, i enlighet med kapitel VI i bilaga I till direktiv 94/65/EG.

d) Under hela framställningsprocessen skall allt färskt kött och malet kött samt alla köttberedningar av denna typ vara tydligt identifierat och transporteras och lagras åtskilt från färskt kött, malet kött och köttberedningar som inte får sändas utanför skyddszonen i enlighet med detta direktiv.

6. När det gäller färskt kött, malet kött och köttberedningar för handel inom gemenskapen, skall uppfyllelse av villkoren i punkt 5 certifieras av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndigheten skall övervaka de lokala veterinärmyndigheternas kontroll av att villkoren uppfylls och skall, vid handel inom gemenskapen, till de andra medlemsstaterna och kommissionen överlämna en förteckning över de inrättningar som den har godkänt för denna certifiering.

7. Undantag från förbudet i punkt 1 får beviljas på särskilda villkor, som antagits enligt det förfarande som avses i artikel 89.3, i synnerhet avseende kontrollmärkning av kött från djur av mottagliga arter med ursprung i sådana skyddszoner som upprätthålls mer än 30 dagar.

Artikel 26

Åtgärder för köttprodukter som framställts i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut köttprodukter framställda av kött från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen.

2. Genom undantag skall förbudet i punkt 1 inte gälla köttprodukter som antingen har genomgått någon av de behandlingar som anges i punkt 1 i del A i bilaga VII eller som har framställts av sådant kött som avses i artikel 25.4.

Artikel 27

Åtgärder för mjölk och mjölkprodukter som har producerats i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut mjölk från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen samt mjölkprodukter som har framställts av sådan mjölk.

2. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut sådan mjölk och sådana mjölkprodukter från djur av mottagliga arter som har framställts vid en inrättning i skyddszonen.

3. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla sådan mjölk och sådana mjölkprodukter från djur av mottagliga arter med ursprung i den skyddszon som framställts minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i skyddszonen och efter framställning har lagrats och transporterats åtskilt från sådan mjölk och sådana mjölkprodukter som har framställts efter det datumet.

4. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla mjölk från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen och mjölkprodukter framställda av sådan mjölk, som har genomgått någon av de behandlingar som anges i del A eller B i bilaga IX, beroende på mjölkens eller mjölkprodukternas användning. Behandlingen skall utföras på de villkor som anges i punkt 6 i inrättningar enligt punkt 5 eller, om det inte finns någon inrättning i skyddszonen, i inrättningar utanför skyddszonen, enligt villkoren i punkt 8.

5. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 2 inte gälla mjölk och mjölkprodukter som har beretts i inrättningar som ligger i skyddszonen enligt villkoren i punkt 6.

6. De inrättningar som avses i punkterna 4 och 5 skall uppfylla följande villkor:

a) Inrättningens verksamhet skall stå under ständig och strikt officiell kontroll.

b) Antingen skall all mjölk som används i inrättningen uppfylla kraven i punkterna 3 och 4 eller skall obehandlad mjölk härröra från djur utanför skyddszonen.

c) Under hela framställningsprocessen skall mjölken vara tydligt identifierad och transporteras och lagras åtskilt från obehandlad mjölk och obehandlade mjölkprodukter som inte är avsedda att sändas utanför skyddszonen.

d) Transport av obehandlad mjölk från anläggningar utanför skyddszonen till inrättningarna skall ske i fordon som har rengjorts och desinficerats före transporten och därefter inte haft någon kontakt med de anläggningar i skyddszonen som håller djur av mottagliga arter.

7. När det gäller mjölk för handel inom gemenskapen, skall uppfyllelse av villkoren i punkt 5 certifieras av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndigheten skall övervaka de lokala veterinärmyndigheternas kontroll av att villkoren uppfylls och skall, vid handel inom gemenskapen, till de andra medlemsstaterna och kommissionen överlämna en förteckning över de inrättningar som den har godkänt för denna certifiering.

8. För transport av obehandlad mjölk från anläggningar i skyddszonen till inrättningar utanför skyddszonen och bearbetningen av denna mjölk skall följande villkor gälla:

a) Tillstånd till bearbetning i inrättningar utanför skyddszonen av obehandlad mjölk från de djur av mottagliga arter som hålls inom skyddzonen skall ges av de behöriga myndigheterna.

b) I tillståndet skall färdvägen till den utsedda inrättningen anges och beskrivas.

c) Transport skall ske i fordon som har rengjorts och desinficerats före transporten, som är konstruerade och underhållna på ett sådant sätt att ingen mjölk läcker ut under transporten och är utrustade och hållna i sådant skick att spridning av aerosoler undviks medan mjölken lastas på och av.

d) Före avfärden från den anläggning där mjölk från djur av mottagliga arter har hämtats, skall anslutningsrör, däck, hjulhus och de nedre delarna av fordonet rengöras och desinficeras och eventuell utspilld mjölk avlägsnas, och efter den senaste desinfektionen får fordonet därefter innan skyddszonen lämnas inte ha någon kontakt med de anläggningar i skyddszonen där djur av mottagliga arter hålls.

e) Transportmedlen skall strikt anvisas till ett avgränsat geografiskt eller administrativt område, vara försedda med lämplig märkning och får endast förflyttas till annat område efter rengöring och desinfektion under officiell kontroll.

9. Insamling och transport av prover av obehandlad mjölk från djur av mottagliga arter från anläggningar i skyddszonen till andra laboratorier än ett laboratorium för veterinärdiagnostik som godkänts för diagnostisering av mul- och klövsjuka samt bearbetning av mjölken i sådana laboratorier skall förbjudas.

Artikel 28

Åtgärder för sperma, ägg och embryon som samlats in från djur av mottagliga arter i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut sperma, ägg och embryon från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen.

2. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla fryst sperma och frysta ägg och embryon som samlats in och lagrats minst 21 dagar före det datum då en anläggning i zonen tidigast beräknas ha blivit smittad med mul- och klövsjukevirus.

3. Fryst sperma som samlats in i enlighet med gemenskapslagstiftningen efter det smittdatum som avses i punkt 2 skall lagras åtskilt och får inte släppas ut förrän

a) alla åtgärder i samband med ett utbrott av mul- och klövsjuka har upphävts i enlighet med artikel 36,

b) alla djur som tas emot på seminstationen har genomgått en klinisk undersökning och prov som tagits i enlighet med punkt 2.2 i bilaga III har undergått ett serologiskt test för att styrka frånvaron av smitta vid den berörda seminstationen, och

c) donatordjuret med negativt resultat har genomgått ett serologiskt test för att påvisa antikroppar mot mul- och klövsjukeviruset i ett prov som tagits tidigast 28 dagar efter insamlingen av sperma.

Artikel 29

Transport och spridning av stallgödsel från djur av mottagliga arter i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot transport och spridning inom skyddszonen av stallgödsel från de anläggningar och lokaliteter eller transportmedel enligt artikel 16 i skyddszonen där djur av mottagliga arter hålls.

2. Genom undantag från förbudet i punkt 1 får den behöriga myndigheten tillåta att stallgödsel från djur av mottagliga arter forslas från en anläggning i skyddszonen till en angiven anläggning för behandling i enlighet med avsnitt II.A.5 i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EG) nr 1774/2002 eller för mellanlagring.

3. Genom undantag från förbudet i punkt 1 får de behöriga myndigheterna bevilja att stallgödsel från djur av mottagliga arter från de anläggningar i skyddszonen som inte omfattas av åtgärderna enligt artiklarna 4 eller 10 forslas bort för att spridas på angivna fält på följande villkor:

a) Hela volymen stallgödsel har producerats minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i skyddszonen och stallgödseln sprids nära marken och på tillräckligt avstånd från anläggningar där djur av mottagliga arter hålls samt omedelbart arbetas in i marken, eller

b) när det gäller stallgödsel från nötkreatur eller svin i) det genom en undersökning som utförs av den officielle veterinären av alla djur på anläggningen har uteslutits förekomst av djur som misstänks vara smittade med mul- och klövsjukevirus, och ii) hela volymen stallgödsel har producerats minst 4 dagar före den undersökning som avses i led i, och iii) gödseln arbetas in i marken på angivna fält nära ursprungsanläggningen och på tillräckligt avstånd från andra anläggningar där djur av mottagliga arter hålls i skyddszonen.

4. Medlemsstaterna skall se till att alla tillstånd att forsla bort stallgödsel från en anläggning där djur av mottagliga arter hålls omfattas av stränga åtgärder, så att man undviker att mul- och klövsjukevirus sprids, särskilt genom att se till att de täta transportfordonen rengörs och desinficeras efter lastning och innan de lämnar anläggningen.

Artikel 30

Åtgärder för hudar och skinn från djur av mottagliga arter i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut hudar och skinn från djur av mottagliga arter med ursprung i skyddszonen.

2. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla hudar och skinn, som

a) producerades minst 21 dagar före det datum enligt artikel 10.1 då anläggningen beräknas ha smittats och har lagrats åtskilda från sådana hudar och skinn som har producerats efter detta datum, eller

b) uppfyller de krav som fastställs i punkt 2 i del A i bilaga VII.

Artikel 31

Åtgärder för fårull, hår från idisslare och svinborst som har producerats i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut fårull, hår från idisslare och svinborst med ursprung i skyddszonen.

2. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla obearbetad ull, obearbetat hår och obearbetad borst, som

a) producerades minst 21 dagar före det datum enligt artikel 10.1 då anläggningen beräknas ha smittats och har lagrats åtskilt från ull, hår och borst som har producerats efter detta datum, eller

b) uppfyller de krav som fastställs i punkt 3 i del A i bilaga VII.

Artikel 32

Åtgärder för andra animaliska produkter som framställts i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut sådana animaliska produkter från djur av mottagliga arter som inte nämns i artiklarna 25-31.

2. Genom undantag skall förbuden enligt punkt 1 inte gälla följande produkter enligt punkt 1, vilka

a) antingen producerades minst 21 dagar före det datum enligt artikel 10.1 då anläggningen beräknas ha smittats och har lagrats och transporterats åtskilt från produkter som har framställts efter detta datum, eller

b) har genomgått behandling i enlighet med punkt 4 i del A i bilaga VII, eller

c) beträffande specifika produkter, uppfyller de relevanta kraven i punkterna 5-9 i del A i bilaga VII, eller

d) är sammansatta produkter, som inte skall behandlas vidare och innehåller produkter av animaliskt ursprung, vilka antingen har genomgått en behandling som innebär att eventuellt mul- och klövsjukevirus avdödas eller har erhållits från djur som inte omfattas av restriktioner enligt detta direktiv, eller

e) är paketerade produkter avsedda för användning som in vitro-diagnostika eller laboratoriereagens.

Artikel 33

Åtgärder för foder, hö och halm som har producerats i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut foder, hö och halm med ursprung i skyddszonen.

2. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla foder, hö och halm, som

a) producerades minst 21 dagar före det datum enligt artikel 10.1 då anläggningarna beräknas ha smittats och har lagrats och transporterats åtskilt från foder, hö och halm som har producerats efter detta datum, eller

b) är avsett att användas inom skyddszonen, efter godkännande från de behöriga myndigheterna,

c) producerats i lokaliteter där djur av mottagliga arter inte hålls, eller

d) producerats i inrättningar där djur av mottagliga arter inte hålls, vilka hämtar sitt råmaterial från sådana lokaliteter som avses i led c eller från lokaliteter belägna utanför skyddszonen.

3. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla foder och halm som producerats på anläggningar där djur av mottagliga arter hålls och som uppfyller kraven i punkt 1 i del B i bilaga VII.

Artikel 34

Beviljande av undantag och ytterligare certifiering

1. Undantag från förbuden i artiklarna 24–33 skall beviljas genom ett särskilt beslut av den behöriga myndigheten, först efter det att myndigheten har kontrollerat att alla relevanta krav varit uppfyllda under en tillräckligt lång period innan produkterna lämnar skyddszonen och att det inte finns någon risk för spridning av mul- och klövsjukevirus.

2. Undantag från förbuden i artiklarna 25–33 vid handel inom gemenskapen kräver ytterligare certifiering av den behöriga myndigheten.

3. Närmare bestämmelser för genomförandet av de åtgärder som avses i punkt 2 får antas i enlighet med förfarandet i artikel 89.2.

Artikel 35

Ytterligare åtgärder som medlemsstaterna kan vidta i skyddszonen

Förutom de åtgärder som enligt detta direktiv skall tillämpas i skyddszonen, får medlemsstaterna vidta ytterligare nationella åtgärder som anses nödvändiga och proportionerliga för att förhindra spridning av mul- och klövsjukevirus, med hänsyn till särskilda förhållanden i det berörda området när det gäller epidemiologi, djuruppfödning, handel och samhälleliga villkor. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och andra medlemsstater om sådana ytterligare åtgärder.

Artikel 36

Upphävande av åtgärder i skyddszonen

1. Medlemsstaterna skall se till att de åtgärder som vidtas i skyddszonen tillämpas till dess att följande krav är uppfyllda:

a) Minst 15 dagar har gått efter avlivning och säkert bortskaffande av alla djur av mottagliga arter i den anläggning som avses i artikel 10.1 och preliminär rengöring och desinfektion i anläggningen har slutförts i enlighet med artikel 11.

b) En undersökning av alla anläggningar som håller djur av mottagliga arter inom skyddszonen har genomförts med negativa testresultat.

2. Efter det att de särskilda åtgärderna för skyddszonen har upphävts, skall de åtgärder som vidtas i övervakningszonen enligt artiklarna 37–42 fortsätta att tillämpas i minst 15 dagar, innan de upphävs i enlighet med artikel 44.

3. Den undersökning som avses i punkt 1 b skall utföras för att styrka frånvaron av smitta minst i enlighet med kriterierna i punkt 1 i bilaga III och skall inbegripa de åtgärder som anges i punkt 2.3 i bilaga III på grundval av kriterierna i punkterna 2.1.1 och 2.1.3 i bilaga III.

Artikel 37

Åtgärder som skall vidtas vid anläggningar i övervakningszonen

1. Medlemsstaterna skall se till att de åtgärder som anges i artikel 22.1 vidtas i övervakningszonen.

2. Genom undantag från förbudet i artikel 22.1 c får de behöriga myndigheterna om det inte finns slaktkapacitet inom övervakningszonen eller om den är otillräcklig tillåta att djur av mottagliga arter flyttas från anläggningar i övervakningszonen för att transporteras under officiell övervakning direkt till slakt på ett slakteri utanför övervakningszonen på följande villkor:

a) De uppgifter som avses i artikel 22.1 har kontrollerats officiellt och det epidemiologiska läget på anläggningen visar att inget djur misstänks vara bärare av eller smittat med mul- och klövsjukevirus.

b) Alla djur av mottagliga arter på anläggningen har undersökts med negativt resultat av den officielle veterinären.

c) Ett representativt antal djur, med beaktande av de statistiska parametrarna i punkt 2.2 i bilaga III, har genomgått noggrann klinisk undersökning för att utesluta förekomst av eller misstanke om kliniskt smittade djur.

d) Slakteriet har utsetts av den behöriga myndigheten och ligger så nära övervakningszonen som möjligt.

e) Det kött som framställs från sådana djur skall behandlas enligt artikel 39.

Artikel 38

Förflyttning av djur av mottagliga arter inom övervakningszonen

1. Medlemsstaterna skall se till att djur av mottagliga arter inte förflyttas från anläggningar inom övervakningszonen.

2. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla förflyttning av djur i något av följande syften:

a) För att utan att komma i kontakt med djur av mottagliga arter från olika anläggningar föras ut på bete i övervakningszonen minst 15 dagar efter det att det senaste utbrottet av mul- och klövsjuka har konstaterats i skyddszonen.

b) För transport under officiell övervakning direkt till slakt på ett slakteri i samma zon.

c) För transport i enlighet med artikel 37.2.

d) För transport av djur i enlighet med artikel 24.2 a och 24.2 b.

3. Tillstånd till förflyttningar av djur enligt punkt 2 a skall ges av den behöriga myndigheten först efter det att en officiell veterinär efter en undersökning av alla djur av mottagliga arter på anläggningen, inbegripet provtagning i enlighet med punkt 2.2 i bilaga III, har uteslutit förekomst av djur som misstänks vara smittade eller smittbärare.

4. Tillstånd till förflyttningar av djur enligt punkt 2 b skall ges av den behöriga myndigheten först efter det att de åtgärder som anges i artikel 37.2 a och 37.2 b har genomförts med tillfredsställande resultat.

5. Medlemsstaterna skall snarast möjligt spåra de djur av mottagliga arter som sänts från övervakningszonen under en period på minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i övervakningszonen och underrätta de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater om resultatet av spårningen av djuren.

Artikel 39

Åtgärder som skall vidtas för färskt kött från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen och köttprodukter som framställts av sådant kött

1. Medlemsstaterna skall se till att det införs förbud mot att på marknaden släppa ut färskt kött, malet kött och köttberedningar från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen.

2. Medlemsstaterna skall se till att det införs förbud mot att på marknaden släppa ut färskt kött, malet kött och köttberedningar från djur av mottagliga arter i inrättningar inom övervakningszonen.

3. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla sådant färskt kött, malet kött och sådana köttberedningar som producerats minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i motsvarande skyddszon och som efter produktion har lagrats och transporterats åtskilt från sådant kött som har producerats efter det datumet. Sådant kött skall vara lätt att skilja från kött som inte får sändas utanför skyddszonen genom tydlig märkning som uppfyller kraven i gemenskapens lagstiftning.

4. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla färskt kött, malet kött och köttberedningar som framställts av djur som transporterats till slakteriet under minst lika strikta förhållanden som dem som anges i artikel 37.2 a–37.2 e, under förutsättning att köttet omfattas av de åtgärder som anges i punkt 5.

5. Genom undantag skall förbudet i punkt 2 inte gälla färskt kött, malet kött och köttberedningar från inrättningar i övervakningszonen, om följande villkor är uppfyllda:

a) Inrättningens verksamhet skall stå under strikt veterinärkontroll.

b) Endast sådant färskt kött, malet kött och sådana köttberedningar som avses i punkt 4 och omfattas av de kompletterande villkoren enligt del B i bilaga VIII eller kommer från djur som har fötts upp och slaktats utanför övervakningszonen eller från djur som transporterats i enlighet med bestämmelserna i artikel 24.2 b får bearbetas vid inrättningen.

c) Allt färskt kött, allt malet kött och alla köttberedningar av denna typ skall kontrollmärkas i enlighet med kapitel XI i bilaga I till direktiv 64/433/EEG eller, när det gäller kött av andra partåiga hovdjur, i enlighet med kapitel III i bilaga I till direktiv 91/495/EEG eller, när det gäller malet kött och köttberedningar, i enlighet med kapitel VI i bilaga I till direktiv 95/65/EG.

d) Under hela framställningsprocessen skall allt färskt kött, malet kött och alla köttberedningar av denna typ vara tydligt identifierat och transporteras och lagras åtskilt från färskt kött, malet kött och köttberedningar som inte får sändas utanför övervakningszonen i enlighet med detta direktiv.

6. Genom undantag skall förbudet i punkt 1 inte gälla köttprodukter som framställts av sådant färskt kött från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen som kontrollmärkts i enlighet med direktiv 2002/99/EG och transporterats under officiell övervakning till en angiven inrättning för behandling enligt punkt 1 i del A i bilaga VII.

7. Genom undantag skall förbudet i punkt 2 inte gälla sådana köttprodukter som framställts på inrättningar som ligger i övervakningszonen och antingen uppfyller bestämmelserna i punkt 6 eller framställts av kött som uppfyller punkt 5.

8. När det gäller färskt kött, malet kött och köttberedningar för handel inom gemenskapen, skall uppfyllelse av villkoren i punkt 5 certifieras av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndigheten skall övervaka de lokala veterinärmyndigheternas kontroll av att villkoren uppfylls och skall, vid handel inom gemenskapen, till de andra medlemsstaterna och kommissionen överlämna en förteckning över de inrättningar som den har godkänt för denna certifiering.

9. Undantag från förbudet i punkt 1 får beviljas på särskilda villkor, som antagits enligt det förfarande som avses i artikel 89.3, i synnerhet avseende kontrollmärkning av kött från djur av mottagliga arter med ursprung i sådana övervakningszoner som upprätthålls mer än 30 dagar.

Artikel 40

Åtgärder som skall vidtas för mjölk och mjölkprodukter från djur av mottagliga arter som producerats i övervakningszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut mjölk från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen samt mjölkprodukter som har framställts av sådan mjölk.

2. Medlemsstaterna skall införa förbud mot att på marknaden släppa ut sådan mjölk och sådana mjölkprodukter från djur av mottagliga arter som har producerats i övervakningszonen.

3. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla sådan mjölk eller sådana mjölkprodukter från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen som producerats minst 21 dagar före det datum då smittan tidigast beräknas ha nått en anläggning i motsvarande skyddszon och som efter produktion har lagrats och transporterats åtskilda från mjölk och mjölkprodukter som har producerats efter det datumet.

4. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 1 inte gälla sådan mjölk och sådana mjölkprodukter från djur av mottagliga arter med ursprung i övervakningszonen som har genomgått någon av de behandlingar som anges i del A eller B i bilaga IX, beroende på mjölkens eller mjölkprodukternas användning. Behandlingen skall utföras på de villkor som anges i punkt 6 i inrättningar enligt punkt 5 eller, om det inte finns någon inrättning i övervakningszonen, i inrättningar som utsetts av de behöriga myndigheterna och som ligger utanför skydds- och övervakningszonerna.

5. Genom undantag skall förbudet enligt punkt 2 inte gälla mjölk och mjölkprodukter som har beretts i inrättningar i övervakningszonen, om villkoren i punkt 6 är uppfyllda.

6. De inrättningar som avses i punkterna 4 och 5 skall uppfylla följande villkor:

a) Inrättningens verksamhet skall stå under strikt veterinärkontroll.

b) All mjölk som används i inrättningen skall antingen uppfylla kraven i punkt 4 eller härröra från djur utanför skydds- och övervakningszonen.

c) Mjölken skall vara tydligt identifierad genom hela produktionsprocessen och transporteras och lagras åtskild från mjölk och mjölkprodukter som inte är avsedda att sändas utanför övervakningszonen.

d) Transport av obehandlad mjölk från anläggningar utanför skydds- och övervakningszonen till inrättningarna skall ske i fordon som har rengjorts och desinficerats före transporten och därefter inte har haft någon kontakt med de anläggningar i skydds- och övervakningszonerna som håller djur av mottagliga arter.

7. När det gäller mjölk för handel inom gemenskapen, skall uppfyllelse av villkoren i punkt 6 certifieras av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndigheten skall övervaka de lokala veterinärmyndigheternas kontroll av att villkoren uppfylls och skall, vid handel inom gemenskapen, till de andra medlemsstaterna och kommissionen överlämna en förteckning över de inrättningar som den har godkänt för denna certifiering.

8. Transport av obehandlad mjölk från anläggningar inom övervakningszonen till inrättningar utanför skydds- och övervakningszonerna och bearbetningen av sådan mjölk skall omfattas av följande villkor:

a) Tillstånd till bearbetning vid inrättningar utanför skydds- och övervakningszonerna av obehandlad mjölk från djur av mottagliga arter hållna inom övervakningszonen skall ges av de behöriga myndigheterna.

b) Tillståndet skall omfatta instruktioner och uppgift om den färdväg som valts till den utsedda inrättningen.

c) Transporten skall utföras i fordon som dessförinnan har rengjorts och desinficerats, är konstruerade och hållna i sådant skick att ingen mjölk läcker ut under transporten och utrustade så att spridning av aerosoler undviks när mjölken lastas på och av.

d) Före avfärden från den anläggning där mjölk från djur av mottagliga arter har hämtats skall anslutningsrör, däck, hjulhus och de nedre delarna av fordonet rengöras och desinficeras och eventuell utspilld mjölk avlägsnas, och efter den senaste desinfektionen och får fordonet därefter innan övervakningszonen lämnas inte ha någon kontakt med de anläggningar i skydds- och övervakningszonerna där djur av mottagliga arter hålls.

e) Transportmedlen skall strikt anvisas till ett avgränsat geografiskt och administrativt område, vara försedda med lämplig märkning och får endast förflyttas till annat område efter rengöring och desinfektion under officiell kontroll.

9. För insamling och transport av prover av obehandlad mjölk från djur av mottagliga arter från anläggningar i övervakningszonen till andra laboratorier än ett laboratorium för veterinärdiagnostik som godkänts för diagnostisering av mul- och klövsjuka samt bearbetning av mjölken i sådana laboratorier skall det krävas officiellt tillstånd och sådana åtgärder att spridning av eventuellt mul- och klövsjukevirus undviks.

Artikel 41

Transport och spridning av stallgödsel från djur av mottagliga arter i övervakningszonen

1. Medlemsstaterna skall införa förbud mot transport och spridning inom och utanför övervakningszonen av stallgödsel från anläggningar och andra lokaliteter, som de som nämns i artikel 16, i övervakningszonen där djur av mottagliga arter hålls.

2. Genom undantag från det förbud som anges i punkt 1 får den behöriga myndigheten i undantagsfall ge tillstånd till transport av stallgödsel i transportmedel som noggrant rengjorts och desinficerats före och efter användning för spridning på angivna arealer inom övervakningszonen, på tillräckligt avstånd från anläggningar där djur av mottagliga arter hålls, på villkor att

a) en officiell veterinär har undersökt alla djur av mottagliga arter på anläggningen och fastställt att det inte förekommer djur som misstänks vara smittade med mul- och klövsjukevirus och stallgödseln sprids nära marken, så att aerosoler inte bildas, och omedelbart plöjs ner i marken, eller

b) en officiell veterinär har utfört en klinisk inspektion av alla djur av mottagliga arter på anläggningen med negativt resultat och stallgödseln sprutas ner i marken, eller

c) stallgödseln omfattas av bestämmelsen i artikel 29.2.

Artikel 42

Åtgärder för andra animaliska produkter som framställts i övervakningszonen

Medlemsstaterna skall se till att produkter av animaliskt ursprung utöver dem som avses i artiklarna 39–41 får släppas ut på marknaden endast på de villkor som anges i artiklarna 28 och 30-32.

Artikel 43

Ytterligare åtgärder som medlemsstaterna kan vidta i övervakningszonen

Förutom de åtgärder som anges i artiklarna 37–42, får medlemsstaterna vidta ytterligare nationella åtgärder som anses nödvändiga och proportionerliga för att förhindra spridning av mul- och klövsjukevirus, med hänsyn till särskilda förhållanden i det berörda området när det gäller epidemiologi, djuruppfödning, handel och samhälleliga villkor. Om särskilda åtgärder för att begränsa förflyttning av hästdjur anses nödvändiga, skall dessa åtgärder vidtas med beaktande av dem som anges i bilaga VI.

Artikel 44

Upphävande av åtgärder i övervakningszonen

1. Medlemsstaterna skall se till att de åtgärder som vidtas i övervakningszonen tillämpas till dess att följande krav är uppfyllda:

a) Minst 30 dagar har gått efter avlivning och säkert bortskaffande av alla djur av mottagliga arter på anläggningen enligt artikel 10.1 och preliminär rengöring och desinfektion av anläggningen har slutförts i enlighet med artikel 11.

b) De krav som anges i artikel 36 har uppfyllts i skyddszonen.

c) En undersökning har genomförts med negativa testresultat.

2. Den undersökning som avses i punkt 1 c skall utföras så att smitta i övervakningszonen utesluts i enlighet med kriterierna i punkt 1 i bilaga III och skall inbegripa de åtgärder som anges i punkt 2.4 i bilaga III på grundval av kriterierna i punkt 2.1 i bilaga III.







AVSNITT 7

REGIONALISERING, KONTROLL AV FÖRFLYTTNINGAR SAMT IDENTIFIERING

Artikel 45

Regionalisering

1. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 90/425/EG, särskilt artikel 10 i detta, skall medlemsstaterna, om mul- och klövsjukevirus trots de åtgärder som vidtagits i enlighet med det här direktivet tycks sprida sig och leder till en omfattande epizooti, samt i alla fall då nödvaccinering genomförs, se till att deras territorium regionaliseras till en eller flera restriktionszoner och fria zoner.

2. Medlemsstaterna skall utan dröjsmål meddela kommissionen närmare uppgifter om de åtgärder som vidtagits i restriktionszonen, och kommissionen skall se över och vid behov ändra samt godkänna åtgärderna enligt det förfarande som avses i artikel 89.3.

3. Utan att det påverkar medlemsstaternas skyldighet att regionalisera enligt punkt 1 får beslut om regionalisering och åtgärder som skall vidtas inom restriktionszonen fattas enligt det förfarande som avses i artikel 89.3. Beslutets effekter får utsträckas till grannmedlemsstater som inte är smittade vid den tid då åtgärderna vidtas.

4. Innan restriktionszonen avgränsas, skall det göras en noggrann epidemiologisk bedömning av situationen, särskilt av möjlig tidpunkt och sannolik plats för smittans införande, möjlig spridning och hur lång tid som sannolikt krävs för att utrota mul- och klövsjukeviruset.

5. Avgränsningen av restriktionszonen skall i möjligaste mån göras efter administrativa gränser eller geografiska barriärer. Regionaliseringen skall utgå från större administrativa enheter snarare än regioner. Restriktionszonen får mot bakgrund av den epidemiologiska undersökning som avses i artikel 13 minskas till ett område som inte är mindre än en delregion och vid behov omfattar de omgivande delregionerna. Vid eventuell spridning av mul- och klövsjukeviruset skall restriktionszonen utökas genom att ytterligare regioner eller delregioner inkluderas.

Artikel 46

Åtgärder som vidtas i en restriktionszon i en medlemsstat

1. Om regionalisering tillämpas, skall medlemsstaterna se till att minst följande åtgärder vidtas:

a) Inom restriktionszonen kontrolleras transport och förflyttning av djur av mottagliga arter, animaliska produkter och varor och transportmedel som kan bära mul- och klövsjukevirus.

b) Spårning och märkning i enlighet med gemenskapslagstiftningen av färskt kött och obehandlad mjölk och i möjligaste mån övriga de produkter i lager som inte får sändas utanför restriktionszonen.

c) Särskild certifiering av djur av mottagliga arter och produkter från dessa djur samt kontrollmärkning i enlighet med gemenskapslagstiftningen av livsmedelsprodukter avsedda och tillåtna att sändas utanför restriktionszonen.

2. Om regionalisering tillämpas, skall medlemsstaterna se till att minst spåra de djur av mottagliga arter som sänts ut från restriktionszonen till andra medlemsstater under perioden mellan beräknat datum för införande av mul- och klövsjukeviruset och det datum då regionalisering genomförs, och dessa djur skall isoleras under officiell veterinärkontroll till dess att det officiellt kan uteslutas att djuren är smittade eller smittbärare.

3. Medlemsstaterna skall samarbeta för att spåra färskt kött, obehandlad mjölk och obehandlade mjölkprodukter som härrör från djur av mottagliga arter och har producerats i restriktionszonen mellan beräknat datum för införande av mul- och klövsjukeviruset och det datum då regionalisering genomförs. Färskt kött skall behandlas i enlighet med punkt 1 i del A i bilaga VII och obehandlad mjölk och obehandlade mjölkprodukter skall behandlas i enlighet med del A eller B i bilaga IX, beroende på användning, eller kvarhållas till dess att det officiellt kan uteslutas att de är smittbärande.

4. Särskilda åtgärder, särskilt i samband med kontrollmärkning av sådana produkter som härrör från djur av mottagliga arter med ursprung i restriktionszonen och inte är avsedda att släppas ut på marknaden utanför restriktionszonen, får antas i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 2002/99/EG.

Artikel 47

Identifiering av djur av mottagliga arter

1. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapens lagstiftning om identifiering av tamdjur av nötkreatur och andra oxdjur samt får, getter och svin, skall medlemsstaterna vid ett eventuellt utbrott av mul- och klövsjuka på sitt territorium se till att djur av mottagliga arter får lämna den anläggning där de hålls endast om de är identifierade på ett sådant sätt att de behöriga myndigheterna snabbt kan spåra deras förflyttningar och deras ursprungsanläggning eller den anläggning de kommer från. För de särskilda fall som avses i artikel 15.1 och artikel 16.1 får den behöriga myndigheten under vissa betingelser med hänsyn till hälsoläget tillåta andra sätt att snabbt spåra djurens förflyttningar och deras ursprungsanläggning eller den anläggning som de kommer från. Åtgärder för att identifiera djuren eller för att spåra deras ursprungsanläggning skall beslutas av den behöriga myndigheten och anmälas till kommissionen.

2. De åtgärder som medlemsstater vidtar för permanent och outplånlig kompletterande märkning av djur i särskilt syfte att bekämpa mul- och klövsjuka, särskilt i samband med vaccinering utförd i enlighet med artiklarna 52 och 53, kan ändras enligt det förfarande som avses i artikel 89.3.

Artikel 48

Kontroll av förflyttningar vid ett utbrott av mul- och klövsjuka

1. Medlemsstaterna skall vid ett utbrott av mul- och klövsjuka på sitt territorium se till att följande åtgärder vidtas för att kontrollera förflyttningar av djur av mottagliga arter i den restriktionszon som inrättats i enlighet med artikel 45:

a) Djurens ägare skall på begäran förse den behöriga myndigheten med relevanta uppgifter om de djur som anländer till eller lämnar hans/hennes anläggning. Dessa uppgifter skall avseende alla djur av mottagliga arter minst innehålla den information som krävs enligt artikel 14 i direktiv 64/432/EEG.

b) Personer som medverkar i transport eller saluföring av djur av mottagliga arter skall på begäran förse den behöriga myndigheten med relevanta uppgifter om förflyttningar av djur som de har transporterat eller salufört. Dessa uppgifter skall minst in