1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
(EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Rådets direktiv 97/62/EG av den 27 oktober 1997 L 305 42 8.11.1997
►M2Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 av den 29
september 2003L 284 1 31.10.2003
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 130s i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och
med beaktande av följande:Bevarande, skydd och förbättring av miljön, inbegripet bevarande av
livsmiljöer samt vilda djur och växter, är ett väsentligt mål av allmäntintresse som gemenskapen strävar efter att uppnå, vilket slås fast iartikel 130r i fördraget.
EG:s åtgärdsprogram för miljön (1987-1992) (
4) innehåller
bestämmelser om åtgärder för bevarandet av naturen och naturresur-serna.
Eftersom huvudsyftet med detta direktiv är att främja att den biologiska
mångfalden bibehålls med beaktande av ekonomiska, sociala, kulturellaoch regionala behov, bidrar direktivet till det övergripande målet, som
är en hållbar utveckling. För att upprätthålla den biologiska mångfalden
kan det i vissa fall vara nödvändigt att upprätthålla eller till och medfrämjamänsklig verksa mhet.
På medlemsstaternas europeiska territorium pågår en ständig
försämring av livsmiljöerna, och ett ökande antal vilda arter är allvar-ligt hotade. Eftersom de hotade livsmiljöerna och arterna utgör en delav gemenskapens naturliga arv och hoten mot dem ofta är avgränsöverskridande karaktär, är det nödvändigt att vidta åtgärder pågemenskapsnivå för att bevara dem.
Med hänsyn till hoten mot vissa typer av livsmiljöer och vissa arter är
det nödvändigt att definiera dessa som prioriterade, för att åtgärder för
att bevara dem skall kunna genomföras snabbt.
För att säkerställa att en gynnsam bevarandestatus återställs eller
upprätthålls hos livsmiljöer och arter av gemenskapsintresse är det
nödvändigt att utse särskilda bevarandeområden för att kunna skapa
ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät enligt en fastställdtidsplan.
Alla de utsedda områdena, även de som nu eller i framtiden klassifi-
ceras som särskilda skyddsområden i enlighet med direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (
5), måste
införlivas med det sammanhängande europeiska ekologiska nätet.
De åtgärder som är nödvändiga för att målsättningen vad gäller beva-
randet skall kunna uppnås bör genomföras inom vart och ett av deutseddaområdena .
Medlemsstaterna föreslår områden som kan utses till särskilda bevaran-
deområden, men ett förfarande måste ändå fastställas för att det skallvara möjligt att i undantagsfall utse ett område som inte har föreslagitsav en medlemsstat men som gemenskapen anser vara oundgängligt för1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 2
(1) EGT nr C 247, 21.9.1988, s. 3,
EGT nr C 195, 3.8.1990, s. 1.
(2) EGT nr C 75, 20.3.1991, s. 12.
(3) EGT nr C 31, 6.2.1991, s. 25.
(4) EGT nr C 328, 7.12.1987, s. 1.
(5) EGT nr L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet är senast ändrat genom direktiv
91/244/EEG (EGT nr L 115, 8.5.1991, s. 41).
▼B
bibehållandet av en prioriterad livsmiljö eller för en prioriterad arts
överlevnad.
En lämplig bedömning måste göras av alla planer eller projekt som på
ett betydande sätt kan påverka målsättningen vad gäller bevarandet avett område som har utsetts eller som kommer att utses i framtiden.
Det är ett erkänt faktum att det är alla medlemsstaters gemensamma
ansvar att vidta åtgärder som har till syfte att främja bevarandet av
prioriterade livsmiljöer och prioriterade arter av gemenskapsintresse.Detta kan emellertid innebära en alltför stor ekonomisk börda för vissamedlemsstater, vilket dels beror på den ojämna fördelningen av sådanalivsmiljöer och arter inom gemenskapen, dels på att principen ”förore-
naren betalar” endast kan tillämpas i begränsad omfattning i det
särskilda fall som bevarandet av naturen utgör.
Det råder därför enighet om att det i detta särskilda fall bör fastställas
bestämmelser om ett bidrag i form av medfinansiering från gemenska-pen inom gränsernaför de medel som i enlighet med gemenska pens
beslut är disponibla.
Inom politiken för markanvändning och utveckling bör skötsel och
förvaltning av de element i naturen som är av avgörande betydelse förvildadjur och växter främja s.
Ett system för övervakning av bevarandestatusen hos de livsmiljöer och
arter som omfattas av detta direktiv bör inrättas.
Det finns behov av att som komplement till direktiv 79/409/EEG införa
ett allmänt system för skydd av vissa arter av vilda djur och växter. För
vissa arter, vilkas bevarandestatus motiverar det, bör bestämmelserfastställas om skötsel- och förvaltningsåtgärder för vissa arter, bl. a.förbud mot vissa metoder för fångst och dödande, och samtidigt börmöjlighet ges till undantag under särskilda förhållanden.
För att säkerställa att genomförandet av detta direktiv övervakas,
kommer kommissionen med jämna mellanrum att utarbeta en samman-fattande rapport, baserad bl. a. på uppgifter från medlemsstaterna omtillämpningen av de nationella bestämmelser som antagits till följd avdettadirektiv.
Ett ökat vetenskapligt och tekniskt kunnande är helt nödvändigt för
genomförandet av detta direktiv. Den forskning och det vetenskapligaarbete som krävs för detta bör därför främjas.
Den tekniska och vetenskapliga utvecklingen gör att det måste vara
möjligt att anpassa bilagorna. Ett förfarande genom vilket rådet kangöra ändringar av bilagorna bör därför fastställas.
En föreskriftskommitté bör inrättas för att bistå kommissionen vid
genomförandet av detta direktiv, särskilt i samband med beslut om
medfinansiering från gemenskapen.
Bestämmelser bör fastställas om ytterligare åtgärder för återinförande
av vissa inhemska arter av vilda djur och växter samt för ett eventuelltinförande av icke inhemska arter.
Utbildning och allmän information om målen med detta direktiv är är
nödvändiga för att ett effektivt genomförande av direktivet skall kunnasäkerställas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Definitioner
Artikel 1
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
a)bevarande : de åtgärder som är nödvändigaför a tt bibehållaeller
återställa en gynnsam status enligt definitionen i e) och i) hos livs-miljöer och för populationer av arter av vilda djur och växter.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 3
▼B
b)livsmiljöer : land- eller vattenområden som kännetecknas av
särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsettom de är naturliga eller delvis naturliga.
c)livsmiljötyper av gemenskapsintresse : livsmiljötyper som, inom det
territorium som anges i artikel 2,
i) riskerar att försvinna inom sitt naturliga utbredningsområde,
eller
ii) har ett litet naturligt utbredningsområde till följd av att de har
minskat eller på grund av sin naturligt begränsade yta, eller
iii) utgör tydligaexempel på egenska per som är typiskaför en eller
flera av följande ►
A1sex◄biogeografiska regioner: alpin
region, atlantisk region, ►A1boreal region, ◄kontinentalre-
gion, makaronesisk region och medelhavsregion.
Dessa livsmiljötyper finns förtecknade eller kan förtecknas i bilaga
1.
d)prioriterade livsmiljötyper : livsmiljötyper som riskerar att försvinna
från det område som anges i artikel 2 och för vilkas bevarande ge-menskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till den andel av
deras naturliga utbredningsområde som ligger inom det territorium
som anges i artikel 2. Dessa prioriterade livsmiljötyper är marke-rade med en asterisk (*) i bilaga 1.
e)en livsmiljös bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar
en livsmiljö och dess typiska arter och som på lång sikt kan
påverka dess naturliga utbredning, struktur och funktion samt de
typiska arternas överlevnad på lång sikt inom det territorium somanges i artikel 2.
En livsmiljös bevarandestatus anses ”gynnsam” när
— dess naturliga utbredningsområde och de ytor den täcker inom
detta område är stabila eller ökande, och
— den särskildastruktur och de särskildafunktioner som är
nödvändiga för att den skall kunna bibehållas på lång sikt finns,
och sannolikt kommer att finnas under en överskådlig framtid,och
— bevarandestatusen hos dess typiska arter är gynnsam enligt defi-
nitionen i i.
f)habitat: en miljö som kännetecknas av särskilda abiotiska och
biotiska faktorer, och där en art lever under något av stadierna isin biologiskacykel.
g)arter av gemenskapsintresse : arter för vilka något av följande gäller
inom det territorium som anges i artikel 2:
i) De är hotade; undantag görs dock för arter vilkas naturliga
utbredningsområde är av marginell storlek i det territoriet ochsom inte är hotade eller sårbara inom den västra palearktiska
regionen.
ii) De är sårbara, dvs. de anses sannolikt kunna övergå till kate-
gorin av hotade arter i en nära framtid, om de faktorer som
orsakar hotet fortsätter att verka.
iii) De är sällsynta, dvs. de förekommer i små populationer som
inte för närvarande är hotade eller sårbara men som riskerar
att bli det. Dessa arter finns inom begränsade geografiska
områden eller är glest spriddaöver en större yta .
iv) De är endemiskaoch kräver särskild uppmärksa mhet på grund
av den speciella karaktären hos sin livsmiljö eller de möjliga
följder som exploatering av dem kan ha för deras livsmiljö ellerför deras bevarandestatus.
Dessa arter finns förtecknade eller kan komma att förtecknas i
bilaga 2 och/eller bilaga 4 eller 5.
h)prioriterade arter : de arter som avses i g) i och för vilkas beva-
rande gemenskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till denandel av deras naturliga utbredningsområde som ligger inom detterritorium som anges i artikel 2. Dessa prioriterade arter är marke-rade med en asterisk (*) i bilaga 2.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 4
▼B
i)en arts bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar den
berörda arten och som på lång sikt kan påverka den naturligautbredningen och mängden hos dess populationer inom det territo-
rium som anges i artikel 2.
Bevarandestatusen anses ”gynnsam” när
— uppgifter om den berörda artens populationsutveckling visar att
arten på lång sikt kommer att förbli en livskraftig del av sin
livsmiljö, och
— artens naturliga utbredningsområde varken minskar eller sanno-
likt kommer att minska inom en överskådlig framtid, och
— det finns, och sannolikt kommer att fortsätta att finnas, en
tillräckligt stor livsmiljö för att artens populationer skallbibehållas på lång sikt.
j)område: ett geografiskt bestämt område vars utbredning är tydligt
avgränsad.
k)område av gemenskapsintresse : ett område som, i den biogeogra-
fiskaregion eller de biogeogra fiskaregioner det tillhör, väsentligtbidrar till att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatushos någon av livsmiljöerna i bilaga 1 eller någon av arterna i bilaga
2, och som också kan bidra väsentligt till att det i artikel 3 nämnda
nätet Natura 2000 blir sammanhängande, och som väsentligt bidrartill bibehållandet av den biologiska mångfalden inom den biogeo-grafiska region eller de biogeografiska regioner som avses.
Vad gäller djurarter som är spridda över stora ytor skall områdena
av gemenskapsintresse motsvara de platser inom dessa arters natur-ligautbredningsområde som innehåller de fysiskaeller biologiska
faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.
l)särskilt bevarandeområde : ett område av gemenskapsintresse som
medlemsstaterna har utsett genom lagar och andra författningareller genom avtal, och där nödvändiga åtgärder genomförs för attbibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmil-jöerna eller populationerna av de arter för vilka området utsetts.
m)exemplar : varje djur eller planta, i levande eller dött tillstånd, av de
arter som finns förtecknade i bilagorna 4 och 5, varje del eller
derivat av dessa samt alla andra varor som att döma av ett
åtföljande dokument, förpackningen, ett märke eller en etikett ellerav någon annan omständighet verkar vara delar eller derivat av djureller plantor av dessa arter.
n)kommittén : den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 20.
Artikel 2
1. Syftet med detta direktiv är att bidra till att säkerställa den biolo-
giska mångfalden genom bevarande av livsmiljöer samt vilda djur ochväxter i medlemsstaternas europeiska territorium som omfattas avfördraget.
2. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall syfta till
att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmiljöersamt arter av vilda djur och växter av gemenskapsintresse.
3. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall ta hänsyn
till ekonomiska, sociala och kulturella behov och till regionala ochlokala särdrag.
Bevarande av livsmiljöer och habitat
Artikel 3
1. Ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät av särskilda beva-
randeområden skall inrättas under beteckningen Natura 2000. Detta nät,
som skall bestå av områdenmed de livsmiljötyper som finns förteck-nade i bilaga 1 och habitat för de arter som finns förtecknade i bilaga2, skall göra det möjligt att bibehålla eller i förekommande fallåterställa en gynnsam bevarandestatus hos de berörda livsmiljötypernaoch arterna i deras naturliga utbredningsområde.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 5
▼B
Nätet Natura 2000 skall även omfatta de särskilda skyddsområden som
medlemsstaterna har utsett i enlighet med direktiv 79/409/EEG.
2. Varje medlemsstat skall bidra till bildandet av Natura 2000 i en
utsträckning som står i proportion till omfattningen på dess territoriumav de livsmiljötyper och habitat för de arter som anges i punkt 1. Varje
medlemsstat skall därför, i enlighet med artikel 4 och med beaktande
av de mål som anges i punkt 1, utse områden till särskilda bevaran-deområden.
3. I fall då de anser det nödvändigt skall medlemsstaterna sträva
efter att göra Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande genom attbibehålla och i förekommande fall utveckla de element i naturen somanges i artikel 10 och som är av avgörande betydelse för vilda djur ochväxter.
Artikel 4
1. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1) och
relevant vetenskaplig information skall varje medlemsstat föreslå en
lista över områden och ange vilka livsmiljötyper i bilaga 1 och vilkapå dess territorium inhemska arter i bilaga 2 som finns inom dessaområden. Vad gäller djurarter som har stor utbredning skall områdenapå listan motsvara de platser inom dessa arters naturliga utbrednings-område som innehåller de fysiskaeller biologiskafa ktorer som är
avgörande för arternas liv och fortplantning. Vad gäller arter som lever
i vatten och som har stor utbredning, skall sådana områden föreslåsendast om de är klart avgränsade och innehåller de fysiska eller biolo-giska faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.Medlemsstaterna skall då detta är lämpligt föreslå att listan anpassas
mot bakgrund av resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.
Listan skall tillsammans med upplysningar om varje område
överlämnas till kommissionen inom tre år efter anmälan av detta
direktiv. Upplysningarna skall omfatta en karta över området, dess
namn, läge och avgränsning samt de uppgifter som framkommit genomtillämpning av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1), och de skalllämnas på ett formulär som utarbetats av kommissionen i enlighet meddet förfarande som fastställs i artikel 21.
2. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 2) skall
kommissionen, i samförstånd med varje medlemsstat, för var och enav de fem biogeografiska regioner som anges i artikel 1 c iii och förhela det område som avses i artikel 2.1 med utgångspunkt i medlems-
staternas listor upprätta ett utkast till en lista över områden av
gemenskapsintresse där det finns en eller flera prioriterade livsmiljö-typer eller prioriterade arter.
Medlemsstater i vilka de områden där det finns en eller flera priorite-
rade livsmiljötyper och prioriterade arter utgör mer än 5 % av detnationella territoriet kan, i samförstånd med kommissionen, begära attkriterierna i bilaga 3 (etapp 2) används mer flexibelt vid valet av allaområden av gemenskapsintresse på sitt territorium.
Listan över de områden som valts ut som områden av gemenskapsin-
tresse och som anger på vilka av dessa det finns en eller fleraprioriterade livsmiljötyper eller prioriterade arter, skall antas av
kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 21.
3. Den lista som avses i punkt 2 skall upprättas inom sex år efter
anmälan av detta direktiv.
4. När ett område av gemenskapsintresse har valts ut i enlighet med
förfarandet i punkt 2 skall den berörda medlemsstaten så snart sommöjligt och senast inom sex år utse området till särskilt bevaran-
deområde, varvid prioriteringar skall fastställas mot bakgrund av den
betydelse området har för att möjliggöra att en gynnsam bevarandes-tatus hos en livsmiljötyp i bilaga 1 eller en art i bilaga 2 bibehållseller återställs, och för att Natura 2000 skall bli sammanhängande, ochmot bakgrund av den risk för försämring eller förstörelse som områdetär utsatt för.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 6
▼B
5. Så snart ett område har förts upp på den lista som avses i punkt 2
tredje stycket skall det omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2-4.
Artikel 5
1. I undantagsfall, om kommissionen konstaterar att ett område där
det finns en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art saknas på en
nationell lista enligt artikel 4.1, och kommissionen på grundval av rele-vant och tillförlitlig vetenskaplig information anser detta område varaoundgängligt för bibehållandet av den prioriterade livsmiljötypen ellerför den prioriterade artens överlevnad, skall ett bilateralt samrådsförfa-rande inledas mellan den berörda medlemsstaten och kommissionen, i
syfte att jämföra de vetenskapliga data som parterna har använt.
2. Om oenighet fortfarande råder efter utgången av en samrådspe-
riod på högst sex månader, skall kommissionen till rådet överlämnaett förslag angående valet av området i fråga till område av gemens-kapsintresse.
3. Rådet skall fatta ett enhälligt beslut inom tre månader från det att
förslaget har mottagits.
4. Under samrådsperioden och i avvaktan på rådets beslut skall det
berörda området omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2.
Artikel 6
1. För de särskilda bevarandeområdena skall medlemsstaterna vidta
nödvändiga åtgärder för bevarande, vilket om så krävs innefattar utar-betande av lämpliga skötsel- och förvaltningsplaner särskilt för
områdena eller integrerade i andra utvecklingsplaner, samt lämpliga
lagar och andra författningar eller avtal, som motsvarar de ekologiskabehoven hos de livsmiljötyper i bilaga 1 och de arter i bilaga 2 somfinns i områdena.
2. Medlemsstaterna skall i de särskilda bevarandeområdena vidta
lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och
habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena
har utsetts, om sådana störningar kan ha betydande konsekvenser förmålen med dettadirektiv.
3. Alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller
är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men somenskilt eller i kombination med andra planer eller projekt kan påverka
området på ett betydande sätt, skall på lämpligt sätt bedömas med avse-
ende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet avområdet. Med ledning av slutsatserna från bedömningen av konsekven-serna för området och om inte annat följer av punkt 4, skall debehöriga nationella myndigheterna godkänna planen eller projektet
först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer
att ta skada och, om detta är lämpligt, efter att ha hört allmänhetensåsikt.
4. Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar
saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för områdetmåste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt
allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär,
skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder föratt säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande.Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationså-tgärder som vidtagits.
Om det berördaområdet innehåller en prioritera d livsmiljötyp eller en
prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör
människors hälsaeller den a llmännasäkerheten, betydelsefullakonse-kvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andratvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.
Artikel 7
Förpliktelser som uppstår till följd av artikel 6.2-4 i detta direktiv skall
ersätta alla förpliktelser som uppstår till följd av artikel 4.4 första1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 7
▼B
meningen i direktiv 79/409/EEG vad gäller områden som klassificerats
i enlighet med artikel 4.1 eller som på samma sätt erkänts i enlighetmed artikel 4.2 i det direktivet, från och med dagen för genomförandet
av det här direktivet eller den dag då en medlemsstat i enlighet med
direktiv 79/409/EEG har klassificerat eller erkänt ett område, om dendagen infaller senare.
Artikel 8
1. Samtidigt som de föreslår områden som de finner lämpliga som
särskilda bevarandeområden, och som hyser prioriterade livsmiljötypereller prioriterade arter, skall medlemsstaterna vid behov till kommis-sionen sända sina beräkningar avseende den medfinansiering frångemenskapen som de anser nödvändig för att de skall kunna uppfylla
sinaförpliktelser enligt a rtikel 6.1.
2. I samförstånd med var och en av de berörda medlemsstaterna
skall kommissionen, för de områden av gemenskapsintresse för vilkaansökan om medfinansiering gjorts, fastställa vilka åtgärder som ärhelt nödvändiga för att det skall vara möjligt att bibehålla elleråterupprätta en gynnsam bevarandestatus hos de prioriterade livsmiljö-
typerna och de prioriterade arterna på de berörda områdena, samt de
totala kostnaderna för dessa åtgärder.
3. Kommissionen skall i samförstånd med de berörda medlemssta-
terna göra en bedömning av den finansiering, inbegripetmedfinansiering, som är nödvändig för genomförandet av de åtgärdersom avses i punkt 2, varvid hänsyn skall tas till bl. a. koncentrationenpå medlemsstatens territorium av prioriterade livsmiljötyper eller prio-
riterade arter och den relativa börda som de nödvändiga åtgärderna
innebär.
4. Med utgångspunkt i den bedömning som avses i punkterna 2 och
3 skall kommissionen, med beaktande av de finansiella medel som ärdisponibla enligt relevanta gemenskapshandlingar och i överensstäm-melse med förfarandet i artikel 21, anta en prioriterad plan för deåtgärder som rör medfinansiering och som skall vidtas när området
har utsetts i enlighet med artikel 4.4.
5. De åtgärder som inte har tagits med i åtgärdsplanen på grund av
att medlen är otillräckliga, samt de som finns med i ovannämndaåtgärdsplan men som inte har fått nödvändig medfinansiering ellerbara delvis medfinansieras, skall, i samband med den översyn avplanen som skall göras vartannat år, tas upp till förnyad prövning ienlighet med förfarandet i artikel 21 och kan under tiden uppskjutas
av medlemsstaterna i avvaktan på översynen. Vid översynen skall om
detta är nödvändigt hänsyn tas till den nya situationen för det berördaområdet.
6. I områden där åtgärder som är beroende av medfinansiering skjuts
upp, skall medlemsstaterna undvika att vidta nya åtgärder som sanno-likt skulle ledatill en försämring för dessaområden.
Artikel 9
Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 21, med jämna
mellanrum se över hur Natura 2000 bidrar till förverkligandet av måleni artiklarna 2 och 3. I detta sammanhang kan ett områdes status som
särskilt skyddsområde upphävas, om övervakningen enligt artikel 11
visar att den naturliga utvecklingen gör detta berättigat.
Artikel 10
I syfte att göra nätet Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande
skall medlemsstaterna inom politiken för markanvändning och utveck-
ling, i den mån de anser det nödvändigt, sträva efter att främja skötselnoch förvaltningen av de element i naturen som är av avgörande bety-delse för vildadjur och växter.
Dessa element är sådana som, till följd av sin lineära eller kontinuerliga
struktur (t. ex. floder med sina bankar eller de traditionella systemenför markering av markgränser) eller sin förbindelsefunktion (t. ex.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 8
▼B
dammar eller små skogar), är väsentliga för vilda arters flyttning, sprid-
ning och genetiskautbyte.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall övervaka bevarandestatusen hos de livsmiljöer
och de arter som avses i artikel 2 och särskilt ta hänsyn till prioriteradelivsmiljötyper och prioriterade arter.
Skydd av arter
Artikel 12
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem i det naturliga utbredningsområdet för de djur-
arter som finns förtecknade i bilaga 4 a, med förbud mot
a) att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen,
oavsett hur detta görs,
b) att avsiktligt störa dessa arter, särskilt under deras parnings-,
uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder,
c) att avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen,
d) att skada eller förstöra parningsplatser eller rastplatser.
2. För dessa arter skall medlemsstaterna förbjuda förvaring, transport
och försäljning eller byte samt utbjudande till försäljning eller byte avexemplar som insamlats i naturen, med undantag av sådana somsamlats på lagligt sätt före genomförandet av detta direktiv.
3. Det förbud som avses i punkt 1 a och b samt punkt 2 skall gälla
alla levnadsstadier hos de djur som omfattas av denna artikel.
4. Medlemsstaterna skall införa ett system för övervakning av
oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av de djurarter som finnsförtecknade i bilaga 4 a. Mot bakgrund av den insamlade informationen
skall medlemsstaterna vidta de ytterligare forsknings- eller bevaran-
deåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att oavsiktlig fångsteller oavsiktligt dödande inte får betydande negativa följder för deberörda arterna.
Artikel 13
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem för de växtarter som finns förtecknade i bilaga 4b, med förbud mot
a) att avsiktligt plocka, samla in, skära av, dra upp med rötterna eller
förstöra dessa växter i deras naturliga utbredningsområde i naturen,
b) att förvara, transportera och sälja eller byta exemplar av dessa arter
som insamlats i naturen samt att utbjuda dem för försäljning ellerbyte, med undantag av sådana som samlats på lagligt sätt föregenomförandet av detta direktiv.
2. De förbud som avses i punkt 1 a och b skall gälla alla stadier i
den biologiska cykeln hos de växter som omfattas av detta direktiv.
Artikel 14
1. Om medlemsstaterna mot bakgrund av den övervakning som
avses i artikel 11 anser det nödvändigt, skall de vidta åtgärder för attsäkerställa att insamling i naturen av exemplar av de arter av vildadjur och växter som finns förtecknade i bilaga 5 och exploatering avdessa är förenligt med bibehållandet av en gynnsam bevarandestatus
för dem.
2. Om sådana åtgärder anses nödvändiga skall de innefatta fortsatt
övervakning enligt artikel 11. De kan dessutom bl. a innefatta
— reglering av tillträdet till vissa områden,
— tillfälligt eller lokalt förbud mot insamling av exemplar i naturen
och exploatering av vissa populationer,1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 9
▼B
— reglering av perioder eller metoder för insamling av exemplar,
— tillämpning, vid insamling av exemplar, av jakt- och fiskeregler
som tar hänsyn till bevarandet av sådana populationer,
— införande av ett system med tillstånd för insamling av exemplar,
eller införande av kvoter,
— reglering av köp, försäljning, utbjudande för försäljning och
förvaring eller transport i syfte att sälja exemplar,
— uppfödning i fångenskap av djurarter och artificiell förökning av
växtarter under strikt kontrollerade förhållanden, i syfte att minskainsamlingen av exemplar i naturen,
— bedömning av effekterna av de vidtagna åtgärderna.
Artikel 15
Vid fångst eller dödande av vilda djur av de arter som finns förteck-
nade i bilaga 5 a och i fall där undantag i enlighet med artikel 16
görs i fråga om insamling, fångst eller dödande av arter som finns
förtecknade i bilaga 4 a, skall medlemsstaterna förbjuda användningav alla icke-selektiva metoder som lokalt kan medföra att populationerav en art försvinner eller utsätts för en allvarlig störning, särskilt
a) användning av de metoder för fångst och dödande som finns
förtecknade i bilaga 6 a,
b) varje form av fångst eller dödande från de transportmedel som
anges i bilaga 6 b.
Artikel 16
1. Förutsatt att det inte finns någon annan lämplig lösning och att
undantaget inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandes-tatus hos bestånden av de berörda arterna i deras naturligautbredningsområde, får medlemsstaterna göra undantag från
bestämmelserna i artiklarna 12-14 samt 15 a och b av följande anled-
ningar:
a) För att skydda vilda djur och växter och bevara livsmiljöer.
b) För att undvika allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog,
fiske, vatten och andra typer av egendom.
c) Av hänsyn till allmän hälsa och säkerhet, eller av andra tvingande
orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse, inbegripetorsaker av social eller ekonomisk karaktär och betydelsefulla posi-
tivakonsekvenser för miljön.
d) För forsknings- och utbildningsändamål, för återinplantering och
återinförsel av dessa arter och för den uppfödning som krävs fördetta, inbegripet artificiell förökning av växter.
e) För att under strängt kontrollerade förhållanden selektivt och i
begränsad omfattning tillåta insamling och förvaring av vissa exem-
plar av de arter som finns förtecknade i bilaga 4 i en begränsadmängd som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna.
2. Medlemsstaterna skall vartannat år till kommissionen sända en
rapport med den utformning som fastställs av kommittén om deundantag som gjorts i enlighet med punkt 1. Kommissionen skall yttrasig över undantagen inom 12 månader eftter mottagandet av rapportenoch underrättakommittén.
3. Rapporterna skall innehålla upplysningar om följande:
a) De arter som berörs av undantagen och orsaken till dessa, inbegripet
riskens natur, i förekommande fall med angivande av de alternativsom förkastats och de vetenskapliga data som använts.
b) Vilka medel, arrangemang eller metoder som tillåts vid fångst eller
dödande av djur och anledningen till att de används.
c) När och var undantagen tillåts.
d) Den myndighet som har befogenhet att förklara och kontrollera att
de föreskrivnavillkoren är uppfylldaoch a tt beslutaom vilkamedel, arrangemang och metoder som får användas, inom vilka1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 10
▼B
gränser och av vilka inrättningar samt vilka personer som ansvarar
för genomförandet.
e) De åtgärder för övervakning som vidtagits och de resultat som
uppnåtts.
Information
Artikel 17
1. Vart sjätte år efter utgången av den period som fastställs i artikel
23 skall medlemsstaterna utarbeta en rapport om genomförandet av deåtgärder som vidtagits till följd av detta direktiv. Denna rapport skallbl. a. innehålla information om de bevarandeåtgärder som avses iartikel 6.1 samt en bedömning av dessa åtgärders effekt på bevarandes-
tatusen hos livsmiljötyperna i bilaga 1 och arterna i bilaga 2 och de
viktigaste resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.Rapporten, som skall ha den utformning som fastställs av kommittén,skall sändas till kommissionen och ställas till allmänhetens förfogande.
2. Kommissionen skall utarbeta en sammanfattande rapport på
grundval av de rapporter som avses i punkt 1. Denna rapport skallinnehålla en lämplig bedömning av de framsteg som gjorts och särskiltav hur Natura 2000 bidragit till förverkligandet av målen i artikel 3. Ett
utkast till den del av rapporten som omfattar den information som en
medlemsstat lämnat skall sändas till medlemsstaten i fråga för kontroll.Den slutliga versionen av rapporten skall, efter att ha delgivitskommittén, offentliggöras av kommissionen senast två år efter motta-gandet av de rapporter som avses i punkt 1 och vidarebefordras tillmedlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och
sociala kommittén.
3. Medlemsstaterna får markera de områden som utsetts i enlighet
med detta direktiv med särskilda gemenskapsskyltar som kommittén
har utformat för det ändamålet.
Forskning
Artikel 18
1. Medlemsstaterna och kommissionen skall främja den forskning
och det vetenskapliga arbete som är nödvändigt med hänsyn till måleni artikel 2 och den förpliktelse som avses i artikel 11. De skall utbytainformation för att få till stånd en väl fungerande samordning av den
forskning som utförs i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå.
2. Särskild uppmärksamhet skall riktas på det vetenskapliga arbete
som är nidrändigt för att genomföra artiklarna 4 och 10, och det gräns
överskridande samarbetet mellan medlemsstaterna ifråga om forskning
skall främjas.
Förfarande för ändring av bilagorna
Artikel 19
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bila-
gorna1-3, 5 och 6 till den tekniskaoch vetenska pligautvecklingenskall med kvalificerad majoritet fattas av rådet på förslag från kommis-sionen.
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilaga 4
till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen skall fattas enhälligt av
rådet på förslag från kommissionen.
Kommitté
Artikel 20
Kommissionen skall biträdas av en kommitté.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 11
▼M2
▼M2
Artikel 21
1. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut
1999/468/EG (1) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel
8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
2. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Ytterligare bestämmelser
Artikel 22
Vid genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv skall medlems-
staterna vidta följande åtgärder:
a) Undersöka om det är önskvärt att återinföra arter i bilaga 4 som är
inhemska på deras territorium i fall då detta skulle kunna bidra tillbevarandet av dessa arter, förutsatt att det vid en undersökning, somockså beaktar erfarenheter som gjorts i andra medlemsstater eller
någon annanstans, har fastställts att ett sådant återinförande på ett
effektivt sätt skulle bidra till att återställa en gynnsam bevarandes-tatus hos dessa arter samt att återinförandet skall äga rum förstefter samråd med den berörda allmänheten.
b) Säkerställa att avsiktligt införande i naturen av arter som inte är
inhemska på deras territorium regleras på så sätt att varken livsmil-
jöernai sitt na turligautbredningsområde eller inhemskavildadjuroch växter tar skada och, om de anser det nödvändigt, förbjuda dettainförande. Resultaten från den bedömning som görs skall upplys-ningsvis delges kommittén.
c) Främja utbildning och allmän information om behovet av att skydda
arter av vilda djur och växter och att bevara deras habitat samt olikalivsmiljöer.
Slutbestämmelser
Artikel 23
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom två år efterdagen för anmälan. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla
en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning
när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall
göras skall varje medlemsstat själv utfärda.
3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom detområde som omfattas av detta direktiv.
Artikel 24
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 12
(1) Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som
skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
(EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).▼B
▼M1
BILAGA I
LIVSMILJÖTYPER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS BEVA-
RANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN UTSES
Förklaringar
Riktlinjer för tolkning av livsmiljötyper anges i tolkningsmanualen för Europe-iska unionens livsmiljöer (Interpretation Manual of European Union Habitats)
som har godkänts av den kommitté som har tillsatts enligt artikel 20 (Habitat-
kommittén) och offentliggjorts av Europeiska kommissionen. (
1)
Koden motsvarar Natura 2000-koden.Symbolen ”*” anger prioriterade livsmiljötyper.
1. KUSTER OCH SALTPÅVERKARE LIVSMILJÖER
11.Öppet hav och tidvattenområden
1110 Sublittorala sandbankar
1120 * Posidonia -bankar(Posidonion oceanicae)
1130 Estuarier
1140 Ler- och sandbottnar som blottas vid lågvatten
1150 * Kustnärala guner
1160 Storagrundavika r och sund
1170 Rev1180 Marina undervattensstrukturer i grunda vatten orsakade av gasläckage
12.Havsklippor och klapperstensstränder eller steniga stränder
1210 Annuell vegetation på driftvallar
1220 Perenn vegetation på steniga stränder
1230 Vegetationklädda havsklippor i Atlantkust eller Östersjökust1240 Vegetationklädda havsklippor i medelhavskust med endemisk Limo-
niumspp.
1250 Vegetationklädda havsklippor i makaronesisk kust
13.Atlantiska och kontinentala salta våtmarker och ängar
1310 Ler- och sandsediment med glasört och andra annueller
1320Spartina -mattor(Spartinion maritimi)
1330 Atlantiska havsstrandängar (Glauco-Puccinellietalia maritimae)
1340 * Salta ängar i inlandet
14.Mediterrana och thermo-atlantiska salta våtmarker och strandängar
1410 Mediterrana salta strandängar (Juncetalia maritimae)
1420 Mediterrana och thermo-atlantiska salta buskmarker (Sarcocornetea
fruticosi)
1430 Salta och kväverika buskmarker (Pegano-Salsoletea)
15.Inlandsstäpper av salt- eller gipstyp
1510 * Mediterrana saltstäpper (Limonietalia)
1520 * Iberiskagipsstäpper (Gypsophiletalia)
1530 * Pannoniska saltstäpper och marina våtmarker
16.Skärgårdar, kust och landhöjningsområden längs boreal Östersjökust
1610 Rullstensåsöar i Östersjön med littoral och sublittoral vegetation
1620 Boreala skär och småöar i Östersjön1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 13
(1) ”Interpretation Manual of European Union Habitats, version EUR 15” antagen av Habi-
tatkommittén den 25 april 1996, Europeiska kommissionen GD XI.
▼M1
1630 * Boreala strandängar av Östersjötyp
1640 Boreala sandstränder med perenn vegetation i Östersjön1650 Smala vikar i boreal Östersjökust
2. KUSTNÄRA SANDDYNER OCH INLANDSSANDDYNER
21.Kustnära sanddyner i Atlanten, Nordsjön och Östersjön
2110 Embryonala vandrande sanddyner
2120 Kustnära vandrande sanddyner med sandrör - ”vita sanddyner”2130 * Permanenta kustnära sanddyner med örtvegetation - ”grå sanddyner”2140 * Urkalkade permanenta sanddyner med kråkbär2150 * Atlantiska urkalkade permanenta sanddyner (Calluno-Ulicetea)
2160 Sanddyner med Hippophaë rhamnoides
2170 Sanddynområden med Salix repens ssp.argentea (Salicion arenariae)
2180 Trädklädda sanddyner i atlantisk, kontinental och boreal region2190 Dynvåtmarker
21A0 Machairs (* i Irland)
22.Kustnära sanddyner längs medelhavskusten
2210 Permanenta strandsanddyner av typen Crucianellion maritimae
2220 Sanddyner med Euphorbia terracina
2230Malcolmietalia sanddyngräsmarker
2240Brachypodietalia sanddyngräsmarker med annueller
2250 * Kustnärasa nddyner med Juniperus spp.
2260 Sklerofyllbuskkläddasa nddyner (Cisto-Lavenduletalia)
2270 * Trädkläddasa nddyner med Pinus pinea och/eller Pinus pinaster
23.Gamla, urkalkade inlandssanddyner
2310 Torrahedsa nddyner med ljung och ginst
2320 Torra sanddyner och sandfält med ljung- och kråkbärhedar2330 Gräsmarkssanddyner med borsttåtel och rödven2340 * Pannoniska inlandsdyner
3. SÖTVATTENMILJÖER
31.Stillastående vatten
3110 Oligotrofa mineralfattiga vatten på atlantiska sandslätter med amfibisk
vegetation bestående av notblomster, strandpryl och braxengräs
3120 Oligotrofa mineralfattiga vatten på västligt mediterrana sandslätter med
Isoetesspp.
3130 Oligotrofa-mesotrofa stillastående vatten med vegetation av strandpryl
och braxengräs eller annuell vegetation på exponerade stränder
3140 Kalkrika oligo-mesotrofa vatten med bentiska kransalger3150 Naturligt eutrofa sjöar med nate- eller dybladsvegetation3160 Naturliga dystrofa sjöar och småvatten3170 * Mediterrana temporära småvatten3180 * Turloughs
32.Vattendrag - vattendragssträckor med naturlig eller nära naturlig
dynamik(små, medelstora och stora flodbäddar) där vattenk valitén ej
signifikant försämrats
3210 Naturliga större vattendrag av fennoskandisk typ
3220 Alpina vattendrag med örtrik strandvegetation3230 Alpina vattendrag med klådris längs stränderna3240 Alpina vattendrag och deras vedartade vegetation med Salix elaeagnos
3250 Ständigt vattenförande mediterrana vattendrag med Glaucium flavum
3260 Vattendrag med flytbladsvegetation eller akvatiska mossor1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 14
▼M1
3270 Submontana vattendrag med Chenopodietum rubri
3280 Ständigt vattenförande mediterrana stora vattendrag av Paspalo-Agro-
stidion-arter med hängande vegetation med SalixochPopulus alba
3290 Mediterrana vattendrag av typen Paspalo-Agrostidiun med periodisk
vattenföring
4. TEMPERERADE HEDAR OCH BUSKMARKER
4010 Nordatlantiska fukthedar med klockljung
4020 * Tempererade atlantiska fukthedar med Erica ciliaris ochErica
tetralix
4030 Torra hedar (alla typer)4040 * Torra atlantiska kusthedar med Erica vagans
4050 * Endemiska makaronesiska hedar
4060 Fjällhedar och boreala hedar4070 * Buskmarker med Pinus mugo ochRhododendron hirsutum (Mugo-
Rhododendretum hirsuti)
4080 Subarktiska videbuskmarker4090 Endemiska oro-mediterrana hedar med ärttörne
5. SKLEROFYLLBUSKMARKER (MATORRAL)
51.Submediterrana och tempererade buskmarker
5110 Stabila xerotermofila Buxus sempervirens -buskmarker på kalkrika
bergssluttningar ( Berberidion p.p.)
5120Cytisus purgans -buskmarker i bergsområden
5130 Enbuskmarker på hedar eller kalkgräsmarker5140 * Cistus palhinhae -buskmarker på marina fukthedar
52.Mediterrana trädbevuxna matorral
5210 Trädbevuxna matorral med Juniperus spp.
5220 * Trädbevuxna matorral med Zyziphus
5230 * Trädbevuxna matorral med Laurus nobilis
53.Termo-mediterrana buskmarker och förstäppbuskmarker
5310Laurus nobilis -snår
5320 Marker med lågvuxen Euphorbia näraklippor
5330 Termomediterrana och förstäppbuskmarker
54.Phrygana
5410 Västmediterrana phrygana av typen (Astragalo-Plantaginetum
subulatae) på klipptoppar
5420Sarcopoterium spinosum phrygana
5430 Endemiskaphryga na Euphorbio-Verbascion -typer
6. NATURLIGA OCH KULTURFORMADE GRÄSMARKER
61.Naturliga gräsmarker
6110 * Gräsmarker på kalkhällar
6120 * Sandstäpp6130 Galmejagräsmarker med Violetalia calaminariae
6140 Pyreneiska silikatgräsmarker med Festuca eskia
6150 Alpina och subalpina silikatgräsmarker6160 Oroiberiska silikatgräsmarker Festuca indigesta
6170 Alpina och subalpina kalkgräsmarker
6180 Makaronesiska mesofila gräsmarker
62.Kulturformade torra gräsmarker och buskbeväxta successionsfaser
6210 Kalkgräsmarker (* viktiga orkidélokaler)1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 15
▼M1
6220 * Stäppartade marker med gräs och annueller av typen Thero-Brachy-
podietea
6230 * Artrika stagg-gräsmarker på silikatsubstrat
6240 * Subpannoniska stäppartade gräsmarker
6250 * Pannoniska löss-stäppmarker
6260 * Pannoniska sandstäpper
6270 * Artrika torra-friska låglandsgräsmarker av fennoskandisk typ
6280 * Nordiskt alvar och prekambriska kalkhällmarker
63.Sklerofyllartade betade skogar (dehesas)
6310 Dehesas med vintergröna Quercus spp.
64.Kulturformade fuktängar av högörttyp
6410 Fuktängar med blåtåtel och starr
6420 Mediterrana fuktiga högörts- och sävängar av typen Molinio-
Holoschoenion
6430 Högörtängar
6440Cnidion dubii ängar i floddalar som översvämmas
6450 Nordliga, boreala alluviala ängar
65.Friska gräsmarker
6510 Slåtterängar i låglandet (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis)
6520 Högläntaslåtteränga r
6530 * Lövängar av fennoskandisk typ
7. MYRAR
71.Mossar och vissa kärr
7110 * Aktivahögmossa r
7120 Degenererade högmossar ännu med förmåga att naturligt regenerera
7130 Terrängtäckande mossar (* endast aktiva)
7140 Öppna svagt välvda mossar, fattigkärr, intermediära kärr och gungflyn
7150Rhynchosporion -depressioner i torv
7160 Mineralrika källor och källkärr av fennoskandisk typ
72.Kalkkärr och rikkärr
7210 * Kalkkärr med Cladium mariscus ochCaricion davallianae -arter
7220 * Källkärr med kalktuffbildning (Cratoneurion)
7230 Rikkärr
7240 * Alpinapionjärsa mhällen med Caricion bicoloris-atrofuscae
73.Boreala myrar
7310 * Aapamyrar
7320 * Palsmyrar
8. GEOTYPER
81.Rasbranter i bergsområden
8110 Silikat-rasbrant
8120 Basisk rasbrant
8130 Västliga mediterrana och alpina termofila rasbranter
8140 Östliga mediterrana rasbranter
8150 Mellaneuropeiska höglands-rasbranter av silikattyp
8160 * Mellaneuropeiska rasbranter av kalktyp i bergsområden
82.Chasmofytiskvegetation på bergssluttningar
8210 Klippvegetation på kalkrika bergsluttningar1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 16
▼M1
8220 Klippvegetation på silikatrika bergsluttningar
8230 Pionjärvegetation av Sedo-Scleranthion ellerSedo albi-Veronicion
dillenii-typer på silikatbergytor
8240 * Uppspruckna kalkstenshällmarker
83.Andra bergsmiljöer
8310 Grottor som ej är öppnaför a llmänheten
8320 Lavafält och naturliga kratrar8330 Havsgrottor, helt eller delvis under vatten8340 Permanenta glaciärer
9. SKOGAR
Naturlig eller subnaturlig skogsvegetation med inhemska arter som bildar skogar
av höga träd med typisk undervegetation och som uppfyller följande kriterier:
utgör ett sällsynt bestånd eller ett restbestånd eller hyser arter av gemenskapsin-
tresse
90.Boreala Europas skogar
9010 * Västlig taiga
9020 * Boreonemorala äldre naturliga ädellövskogar av fennoskandisk typ
med rik epifytflora
9030 * Naturliga primärskogar i landhöjningskust9040 Nordisk fjällbjörkskog9050 Örtrika näringsrika skogar med gran av fennoskandisk typ9060 Barrskogar på eller i anslutning till rullstensåsar9070 Trädklädda betesmarker av fennoskandisk typ9080 * Lövsumpskogar av fennoskandisk typ
91.Tempererade Europas skogar
9110 Bokskog av fryle-typ
9120 Atlantisk sur bokskog med Ilexoch ibland också med Taxusi busk-
skikt(Quercion robori-petraeae ellerIlici-Fagenion)
9130 Bokskog av Asperulo-Fagentum -typ
9140 Mellaneuropeiska subalpina bokskogar med AcerochRumex arifolius
9150 Kalkbokskog9160 Ek-avenbokskog av buskstjärnblomma-typ9170 Ek-avenbokskog av måra-typ9180 * Lind-lönnskogar i sluttningar och raviner9190 Äldre ekskogar på sura, sandiga slättmarker
91A0 Gammal ekskog med IlexochBlechnum på brittiskaöa rna
91B0 Termofila Fraxinus angustifolia -skogar
91C0 * Kaledoniska skogar
91D0 * Skogbevuxen myr
91E0 * Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa ellerFraxinus excelsior
(Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae)
91F0 Ek-alm-ask-blandskog längs vattendrag
91G0 * Pannoniska skogar med Quercus petraea ochCarpinus betulus
91H0 * Pannoniska skogar med Quercus pubescens
91I0 * Euro-sibriskastäppekskoga r med Quercus spp.
91J0 * Taxus baccata skogar på brittiska öarna
92.Mediterrana lövskogar
9210 * Appenniniskabokskoga r med TaxusochIlex
9220 * Appenninskabokskoga r med Abies alba och bokskogar med Abies
nebrodensis
9230 Galicisk-portugisisk ekskog med Quercus robur ochQuercus pyre-
naica1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 17
▼M1
9240 Iberisk Quercus faginea - ochQuercus canariensis -skog
9250Quercus trojana -skog
9260Castanea sativa -skog
9270 Grekisk bokskog med Abies borisii -regis
9280Quercus frainetto -skog
9290Cupressus -skog(Acero-Cupression)
92A0 Galleriskog med Salix alba ochPopulus alba
92B0 Strandskog med Rhododendron ponticum, Salix och andra längs tidvis
vattenförande mediterrana vattendrag
92C0 Platanus orientalis ochLiquidambar orientalis -skog(Platanion orien-
talis)
92D0 Sydliga galleristrandskogar och tätvegetation (Nerio-Tamaricetea och
Securinegion tinctoriae)
93.Mediterrana sklerofyllskogar
9310 Aegisk Quercus brachyphylla -skog
9320OleaochCeratonia -skog
9330Quercus suber -skog
9340Quercus ilex ochQuercus rotundifolia -skog
9350Quercus macrolepis -skog
9360 * Makaronesisk lagerskog (Laurus, Ocotea)
9370 * Dadelpalmlund av Phoenix-typ
9380 Ilex aquifolium -skog
94.Tempererade barrskogar i bergsområden
9410Picea-skog på sura marker i bergsområden upp till alpina zonen
(Vaccinio-Piceetea)
9420 Alpin skog med Larix decidua och/eller Pinus cembra
9430Pinus uncinata -skog i subalpina områden och i bergsområden (* på
gips- eller kalksubstrat)
95.Mediterrana och makaronesiska bergsbarrskogar
9510 * Syd-appenninsk Abies alba -skog
9520Abies pinsapo -skog
9530 * (Sub)mediterransk tallskog med endemisk Pinus nigra
9540 Mediterransk tallskog med endemisk mesogeisk tall
9550 Endemisk tallskog på Kanarieöarna9560 * Endemisk skog med Jupinerus spp.
9570 * Tetraclinis articulata -skog
9580 * Mediterrana Taxus baccata -skog1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 18
▼M1
BILAGA II
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS
BEVARANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN
UTSES
Förklaringar
a) Bilaga II kompletterar bilaga I vad gäller upprättandet av ett samman-
hängande nät av särskilda bevarandeområden.
b) Arterna i denna bilaga är upptagna:
— med angivande av artens eller underartens namn,
eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
c)Symboler
En asterisk (*) före namnet på en art anger att arten är prioriterad.De flesta arter som finns förtecknade i denna bilaga finns även förtecknade i
bilaga IV. Om en art finns med i denna bilaga men inte i bilaga IV eller
bilaga V, följs artens namn av symbolen (o). Om en art finns med i denna
bilaga och i bilaga V men inte i bilaga IV följs artens namn av symbolen
(V).
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Talpidae
Galemys pyrenaicus
CHIROPTERA
Rhinolophidae
Rhinolophus blasii
Rhinolophus euryaleRhinolophus ferrumequinumRhinolophus hipposiderosRhinolophus mehelyi
Vespertilionidae
Barbastella barbastellus
Miniopterus schreibersiMyotis bechsteiniMyotis blythiiMyotis capacciniiMyotis dasycnemeMyotis emarginatusMyotis myotis
RODENTIA
Sciuridae
* Pteromys volans (Sciuropterus russicus)
Spermophilus citellus (Citellus citellus)
Castoridae
Castor fiber (med undantag för de finska och svenska populationerna)
Microtidae
Microtus cabrerae
* Microtus oeconomus arenicola1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 19
▼M1
CARNIVORA
Canidae
* Alopex lagopus
* Canis lupus (spanska populationer: endast de söder om Duero;
grekiska populationer: endast de söder om 39:e bredd-
graden; de finska populationerna undantagna)
Ursidae
* Ursus arctos (med undantag för de finska och svenska populationerna)
Mustelidae
* Gulo gulo
LutralutraMustelalutreola
Felidae
Lynx lynx (med undantag för de finska populationerna)
* Lynx pardinus
Phocidae
Halichoerus grypus (V)
* Monachus monachusPhocahispidabottnica(o)* Phocahispidasa imensis
Phocavitulina(V)
ARTIODACTYLA
Cervidae
* Cervus elaphus corsicanus
Rangifer tarandus fennicus (o)
Bovidae
Capra aegagrus (naturliga populationer)
* Capra pyrenaica pyrenaicaOvis gmelini musimon (Ovis ammon musimon) (naturliga populationer
- Korsikaoch Sa rdinien)
* Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra rupicapra ornata)
Rupicapra rupicapra balcanica
CETACEA
Phocoenaphocoena
Tursiops truncatus
REPTILER
CHELONIA (TESTUDINES)
Testudinidae
Testudo graeca
Testudo hermanniTestudo marginata
Cheloniidae
* Caretta caretta
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspicaMauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Gallotia galloti insulanagae
* Gallotia simonyiLacerta bonnali (Lacerta monticola)Lacerta monticolaLacerta schreiberi
Podarcis lilfordi
Podarcis pityusensis1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 20
▼M1
Scincidae
Chalcides simonyi (Chalcides occidentalis)
Gekkonidae
Phyllodactylus europaeus
OPHIDIA (SERPENTES)
Colubridae
Elaphe quatuorlineata
Elaphe situla
Viperidae
* Macrovipera schweizeri (Vipera lebetina schweizeri)
Viperaursinii
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chioglossalusita nica
Mertensiella luschani (Salamandra luschani)
* Salamandra atra aurorae
Salamandrina terdigitataTriturus carnifex (Triturus cristatus carnifex)
Triturus cristatus (Triturus cristatus cristatus)
Triturus dobrogicus (Triturus cristatus dobrogicus)
Triturus karelinii (Triturus cristatus karelinii)
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Hydromantes (Speleomantes) ambrosii
Hydromantes (Speleomantes) flavusHydromantes (Speleomantes) genei
Hydromantes (Speleomantes) imperialis
Hydromantes (Speleomantes) strinatii
Hydromantes (Speleomantes) supramontes
ANURA
Discoglossidae
* Alytes muletensis
Bombinabombina
Bombina variegataDiscoglossus galganoi (inklusive Discoglossus ”jeanneae”)
Discoglossus montalentii
Discoglossus sardus
Ranidae
Rana latastei
Pelobatidae
* Pelobates fuscus insubricus
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Eudontomyzon spp. (o)
Lampetra fluviatilis (V) (med undantag för de finska och svenska popu-
lationerna)
Lampetra planeri (o) (med undantag för de finska och svenska popula-
tionerna)
Lethenteron zanandreai (V)
Petromyzon marinus (o) (med undantag för de svenska populationerna)
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
* Acipenser naccarii1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 21
▼M1
* Acipenser sturio
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosaspp. (V)
SALMONIFORMES
Salmonidae
Hucho hucho (naturliga populationer) (V)
Salmo macrostigma (o)Salmo marmoratus (o)Salmo salar (endast i sötvatten) (V) (med undantag för de finska popu-
lationerna)
Coregonidae
* Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön)
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Alburnus albidus (o) (Alburnus vulturius)
Anaecypris hispanica
Aspius aspius (o) (med undantag för de finska populationerna)Barbus comiza (V)Barbus meridionalis (V)Barbus plebejus (V)
Chondrostomagenei (o)
Chondrostomalusita nicum (o)Chondrostomapolylepis (o) (innehåller C. willkommi)Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostomasoetta(o)
Chondrostomatoxostoma(o)
Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)Iberocypris palaciosi (o)* Ladigesocypris ghigii (o)
Leuciscus lucumonis (o)
Leuciscus souffia(o)Phoxinellus spp. (o)Rhodeus sericeus amarus (o)Rutilus alburnoides (o)
Rutilus arcasii (o)
Rutilus frisii meidingeri (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus pigus (o)
Rutilus rubilio (o)
Scardinius graecus (o)
Cobitidae
Cobitis taenia (o) (med undantag för de finska populationerna)
Cobitis trichonica(o)Misgurnus fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata och Cobitis conspersa)
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis (V)
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Aphanius iberus (o)
Aphanius fasciatus (o)* Valencia hispanica* Valencia letourneuxi (Valencia hispanica)
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer (V)
Zingel spp. [(o) utom Zingel asper och Zingel zingel (V)]1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 22
▼M1
Gobiidae
Knipowitschia (Padogobius) panizzae (o)
Padogobius nigricans (o)
Pomatoschistus canestrini (o)
SCORPAENIFORMES
Cottidae
Cottus gobio (o) (med undantag för de finska populationerna)
Cottus petiti (o)
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
CRUSTACEA
Decapoda
Austropotamobius pallipes (V)
INSECTA
Coleoptera
Agathidium pulchellum (o)
Boros schneideri (o)Buprestis splendens
* Carabus menetriesi pacholei
* Carabus olympiaeCerambyx cerdoCorticaria planula (o)Cucujus cinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)Macroplea pubipennis (o)
Mesosamyops (o)
Morimus funereus (o)* OsmodermaeremitaOxyporus mannerheimii (o)Pytho kolwensis (o)
* Rosalia alpina
Stephanopachys linearis (o)Stephanopachys substriatus (o)Xyletinus tremulicola(o)
Hemiptera
Aradus angularis (o)
Lepidoptera
Agriades glandon aquilo (o)
* Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o)
Clossiana improba (o)CoenonymphaoedippusErebia calcariaErebiachristi
Erebiamedusapola ris (o)
Eriogaster cataxEuphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hesperiacommaca tena(o)
Hypodryas maturna
Lycaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanargia arge
Papilio hospiton
PlebiculagolgusXestiaborea lis (o)Xestiabrunneopicta(o)
Mantodea
Apteromantis aptera1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 23
▼M1
Odonata
Coenagrion hylas (o)
Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriae
Gomphus graslinii
Leucorrhinapectora lisLindeniatetra phylla
Macromia splendens
Ophiogomphus cecilia
Oxygastra curtisii
Orthoptera
Baetica ustulata
ARACHNIDA
Pseudoscorpiones
Anthrenochernes stellae (o)
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discus guerinianus
Elonaquimperia na
Geomalacus maculosus
Geomitramonizia na* Helicopsis striata austriaca (o)
Idiomela(Helix) subplica ta
Leiostyla abbreviataLeiostylaca ssida
Leiostylacorneocosta ta
Leiostylagibba
Leiostylala mellosa
Vertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)
Vertigo geyeri (o)
Vertigo moulinsiana (o)
BIVALVIA
Unionoida
Margaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V)
Margaritifera margaritifera (V)Unio crassus
b)VÄXTER
PTERIDOPHYTAASPLENIACEAE
Asplenium jahandiezii (Litard.) Rouy
BLECHNACEAE
Woodwardia radicans (L.) Sm.
DICKSONIACEAE
Culcita macrocarpa C. Presl
DRYOPTERIDACEAE
Diplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata
* Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.
Dryopteris fragans (L.) Schott
HYMENOPHYLLACEAE
Trichomanes speciosum Willd.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 24
▼M1
ISOETACEAE
Isoetes boryana Durieu
Isoetes malinverniana Ces. & De Not.
MARSILEACEAE
Marsilea batardae Launert
Marsilea quadrifolia L.
Marsilea strigosa Willd.
OPHIOGLOSSACEAE
Botrychium simplex Hitchc.
Ophioglossum polyphyllum A. Braun
GYMNOSPERMAE
PINACEAE
* Abies nebrodensis (Lojac.) Mattei
ANGIOSPERMAEALISMATACEAE
* Alismawa hlenbergii (Holmberg) Juz.
Caldesia parnassifolia (L.) Parl.
Luronium natans (L.) Raf.
AMARYLLIDACEAE
Leucojum nicaeense Ard.
Narcissus asturiensis (Jordan) Pugsley
Narcissus calcicola Mendonça
Narcissus cyclamineus DC.
Narcissus fernandesii G. Pedro
Narcissus humilis (Cav.) Traub
* Narcissus nevadensis Pugsley
Narcissus pseudonarcissus L. subsp. nobilis (Haw.) A. Fernandes
Narcissus scaberulus Henriq.
Narcissus triandrus L. subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.
Narcissus viridiflorus Schousboe
BORAGINACEAE
* AnchusacrispaViv.
* Lithodoranitida(H. Ern) R. Ferna ndes
Myosotis lusitanica Schuster
Myosotis rehsteineri Wartm.
Myosotis retusifoliaR. AfonsoOmphalodes kuzinskyanae Willk.
* Omphalodes littoralis Lehm.
Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci
* Symphytum cycladense Pawl.
CAMPANULACEAE
Asyneumagiga nteum (Boiss.) Bornm.
* Campanula sabatia De Not.
Jasione crispa (Pourret) Samp. subsp. serpentinica Pinto da Silva
Jasione lusitanica A. DC.
CARYOPHYLLACEAE
Arenaria ciliata L. ssp. pseudofrigida Ostenf. & O.C. Dahl
Arenaria humifusa Wahlenberg
* Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter
Arenaria provincialis Chater & Halliday
Dianthus arenarius L. subsp. arenarius
Dianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. cintranus Boiss. & Reuter
Dianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.
* Gypsophilapa pillosaP. Porta
Herniaria algarvica Chaudhri
* Herniaria latifolia Lapeyr. subsp. litardierei Gamis
Herniaria lusitanica (Chaudhri) subsp. berlengiana Chaudhri1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 25
▼M1
Herniaria maritima Link
Moehringiala teriflora(L.) Fenzl.Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.
Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez Casas
Silene furcata Rafin. ssp. angustiflora (Rupr.) Walters* Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.
* Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.
Silene longicilia(Brot.) Otth.Silene mariana Pau* Silene orphanidis Boiss.* Silene rothmaleri Pinto da Silva
* Silene velutinaPourret ex Loisel.
CHENOPODIACEAE
* Bassia (Kochia) saxicola (Guss.) A. J. Scott
* Salicornia veneta Pignatti & Lausi
CISTACEAE
Cistus palhinhae Ingram
Halimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoides Losa & Rivas GodayHelianthemum caput-felis Boiss.* Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & Rozeira
COMPOSITAE
* Anthemis glaberrima (Rech. f.) Greuter
Artemisiaca mpestris L. subsp. bottnicaA.N. Lundström ex Kindb.
* Artemisia granatensis Boiss.* Artemisia laciniata Willd.Artemisia oelandica (Besser) Komaror* Artemisia pancicii (Janka) Ronn.
* Aster pyrenaeus Desf. ex DC
* Aster sorrentinii (Tod) Lojac.* Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.* Centaurea alba L. subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal* Centaurea alba L. subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler
* Centaurea attica Nyman subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal
* Centaurea balearica J. D. Rodriguez* Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday* Centaurea citricolor Font Quer
Centaurea corymbosa Pourret
Centaurea gadorensis G. Blanca* Centaurea horrida Badaro* Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.
* Centaurea lactiflora Halacsy
Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link subsp. herminii (Rouy) Dostál* Centaurea niederi Heldr.* Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.* Centaurea pinnata Pau
Centaurea pulvinata (G. Blanca) G. Blanca
Centaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz* Crepis crocifoliaBoiss. & Heldr.Crepis granatensis (Willk.) B. Blanca & M. Cueto
Crepis tectorum L. subsp. nigrescens
Erigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemmapseuda nthemis (Kunze) Willd.* Jurineacya noides (L.) Reichenb.
* Jurineafontqueri Cua trec.
* Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.* Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell
LeuzealongifoliaHoffma nns. & Link
Ligularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link* Senecio elodes Boiss. ex DC.
Senecio jacobea L. subsp. gotlandicus (Neuman) Sterner
Senecio nevadensis Boiss. & Reuter1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 26
▼M1
CONVOLVULACEAE
* Convolvulus argyrothamnus Greuter
* Gonvolvulus fernandesii Pinto da Silva & Teles
CRUCIFERAE
Alyssum pyrenaicum Lapeyr.
Arabis sadina (Samp.) P. Cout.
* Biscutellaneustria caBonnetBiscutellavincentina(Sa mp.) Rothm.
Boleum asperum (Pers.) Desvaux
Brassica glabrescens Poldini
Brassica insularis Moris
* Brassica macrocarpa Guss.
Braya linearis Rouy
* Coincyarupestris Rouy
* Coronopus navasii Pau
Diplotaxis ibicensis (Paul) Gomez-Campo
* Diplotaxis siettiana Maire
Diplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.Draba cacuminum Elis Ekman
Draba cinerea Adams
Erucastrum palustre (Pirona) Vis.
* Iberis arbuscula Runemark
Iberis procumbens Lange subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva
* Jonopsidium acaule (Desf.) Reichenb.
Jonopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.
Rhynchosinapis erucastrum (L.) Dandy ex Clapham subsp. cintrana
(Coutinho)
Franco & P. Silva [Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva]
Sisymbrium cavanillesianum Valdes & Castroviejo
Sisymbrium supinum L.
CYPERACEAE
Carex holostoma Drejer
* Carex panormitana Guss.
Eleocharis carniolica Koch
DIOSCOREACEAE
* Borderea chouardii (Gaussen) Heslot
DROSERACEAE
Aldrovanda vesiculosa L.
EUPHORBIACEAE
* Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann
Euphorbia transtagana Boiss.
GENTIANACEAE
* Centaurium rigualii Esteve
* Centaurium somedanum Lainz
Gentiana ligustica R. de Vilm. & Chopinet
Gentianella anglica (Pugsley) E. F. Warburg
GERANIACEAE
* Erodium astragaloides Boiss. & Reuter
Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco
* Erodium rupicolaBoiss.
GLOBULARIACEAE
* Globularia stygia Orph. ex Boiss.
GRAMINEAE
Arctagrostis latifolia (R. Br.) Griseb.
Arctophilafulva(Trin.) N. J. Anderson
Avenulaha ckelii (Henriq.) Holub
Bromus grossus Desf. ex DC.
Calamagrostis chalybaea (Laest.) Fries
Cinnala tifolia(Trev.) Griseb.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 27
▼M1
Coleanthus subtilis (Tratt.) Seidl
Festuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.
Festuca duriotagana Franco & R. Afonso
Festucaelega ns Boiss.Festucahenriquesii Ha ck.
Festuca summilusitanica Franco & R. Afonso
Gaudinia hispanica Stace & Tutin
Holcus setiglumis Boiss. & Reuter subsp. duriensis Pinto daSilva
Micropyropsis tuberosa Romero — Zarco & Cabezudo
Pseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub
Puccinelliaphryga nodes (Trin.) Scribner + Merr.
Puccinellia pungens (Pau) Paunero
* Stipa austroitalica Martinovsky* Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz
* Stipa styriaca Martinovsky
* StipavenetaMora ldo
Trisetum subalpestre (Hartman) Neuman
GROSSULARIACEAE
* Ribes sardoum Martelli
HIPPURIDACEAE
Hippuris tetraphylla L. Fil.
HYPERICACEAE
* Hypericum aciferum (Greuter) N.K.B. Robson
JUNCACEAE
Juncus valvatus Link
Luzulaa rcticaBlytt
LABIATAE
Dracocephalum austriacum L.
* Micromeria taygetea P. H. Davis
Nepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy
* Nepeta sphaciotica P. H. Davis
Origanum dictamnus L.
Sideritis incana subsp. glauca (Cav.) Malagarriga
Sideritis javalambrensis PauSideritis serrata Cav. ex Lag.
Teucrium lepicephalum Pau
Teucrium turredanum Losa & Rivas Goday
* Thymus camphoratus Hoffmanns. & Link
Thymus carnosus Boiss.
* Thymus lotocephalus G. López & R. Morales (Thymus cephalotos L.)
LEGUMINOSAE
Anthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra
* Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge
* Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet
* Astragalus maritimus Moris
Astragalus tremolsianus Pau
* Astragalus verrucosus Moris
* Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.
GenistadorycnifoliaFont Quer
Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci
Melilotus segetalis (Brot.) Ser. subsp. fallax Franco
* Ononis hackelii LangeTrifolium saxatile All.
* Viciabifoliola taJ.D. Rodriguez
LENTIBULARIACEAE
Pinguicula nevadensis (Lindb.) Casper
LILIACEAE
Allium grosii Font Quer
* Androcymbium rechingeri Greuter
* Asphodelus bento-rainhae P. Silva1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 28
▼M1
Hyacinthoides vicentina (Hoffmans. & Link) Rothm.
* Muscari gussonei (Parl.) Tod.
LINACEAE
* Linum muelleri Moris (Linum maritimum muelleri)
LYTHRACEAE
* Lythrum flexuosum Lag.
MALVACEAE
Kosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.
NAJADACEAE
Najas flexilis (Willd.) Rostk. & W.L. Schmidt
Najas tenuissima (A. Braun) Magnus
ORCHIDACEAE
Calypso bulbosa L.
* Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.
Cypripedium calceolus L.Gymnigritellarunei Teppner & KleinLiparis loeselii (L.) Rich.
* Ophrys lunulata Parl.
Platanthera obtusata (Pursh) subsp. oligantha (Turez.) Hulten
PAEONIACEAE
Paeonia cambessedesii (Willk.) Willk.
Paeonia parnassica Tzanoudakis
Paeonia clusii F.C. Stern subsp. rhodia (Stearn) Tzanoudakis
PALMAE
Phoenix theophrasti Greuter
PAPAVERACEAE
Corydalis gotlandica Lidén
Papaver laestadianum (Nordh.) Nordh.Papaver radicatum Rottb. subsp. hyperboreum Nordh.
PLANTAGINACEAE
Plantago algarbiensis Sampaio (Plantago bracteosa (Willk.) G. Sampaio)
Plantago almogravensis Franco
PLUMBAGINACEAE
Armeria berlengensis Daveau
* Armeriahelodes Ma rtini & PoldArmerianeglectaGira rd
Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld
* Armeria rouyana DaveauArmeriasoleirolii (Duby) Godron
ArmeriavelutinaWelw. ex Boiss. & Reuter
Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze subsp. lusitanicum (Daveau) Franco* Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) Franco
Limonium multiflorum Erben
* Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana* Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.
POLYGONACEAE
Persicaria foliosa (H. Lindb.) Kitag.
Polygonum praelongum Coode & Cullen
Rumex rupestris Le Gall
PRIMULACEAE
Androsace mathildae Levier
Androsace pyrenaica Lam.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 29
▼M1
* Primulaa penninaWidmer
Primulanuta ns Georgi
Primula palinuri Petagna
Primula scandinavica Bruun
Soldanella villosa Darracq.
RANUNCULACEAE
* Aconitum corsicum Gayer (Aconitum napellus subsp. corsicum)
Adonis distortaTen.
Aquilegiabertolonii Schott
Aquilegiakita ibelii Schott
* Aquilegia pyrenaica D.C. subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano
* Consolida samia P.H. Davis
Pulsatilla patens (L.) MillerPulsatilla vulgaris Hill. subsp. gotlandica (Johanss.) Zaemelis & Paegle
Ranunculus lapponicus L.
* Ranunculus weyleri Mares
RESEDACEAE
* ResedadecursivaForssk.
ROSACEAE
AgrimoniapilosaLedebour
Potentilladelphinensis Gren. & Godron
Sorbus teodori Liljefors
RUBIACEAE
* Galium litorale Guss.
* Galium viridiflorum Boiss. & Reuter
SALICACEAE
Salix salvifolia Brot. subsp. australis Franco
SANTALACEAE
Thesium ebracteatum Hayne
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga berica (Beguinot) D.A. Webb
Saxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculus L.
Saxifraga osloënsis Knaben
Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum charidemi Lange
Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange
subsp. lusitanicum R. Fernandes
* Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.
Linaria algarviana Chav.
Linaria coutinhoi Valdés
* Linaria ficalhoana Rouy
Linaria flava (Poiret) Desf.
* Linaria hellenica Turrill
* Linaria ricardoi Cout.* Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo
Linaria tonzigii Lona
Odontites granatensis Boiss.
Verbascum litigiosum Samp.
Veronica micrantha Hoffmanns. & Link* Veronica oetaea L.-A. Gustavsson
SOLANACEAE
* Atropaba eticaWillk.
THYMELAEACEAE
Daphne petraea Leybold1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 30
▼M1
* Daphne rodriguezii Texidor
ULMACEAE
Zelkova abelicea (Lam.) Boiss.
UMBELLIFERAE
* Angelicaheteroca rpaLloyd
Angelicapa lustris (Besser) Hoffm.
* Apium bermejoi Llorens
Apium repens (Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini
* Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.
* Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.
* Eryngium viviparum Gay
* Laserpitium longiradium Boiss.* Naufraga balearica Constans & Cannon
* Oenanthe conioides Lange
Petagnia saniculifolia Guss.Rouyapolyga ma(Desf.) Coincy
* Seseli intricatum Boiss.
Thorella verticillatinundata (Thore) Briq.
VALERIANACEAE
Centranthus trinervis (Viv.) Beguinot
VIOLACEAE
* ViolahispidaLa m.
Viola jaubertiana Mares & Vigineix
Viola rupestris F.W. Schmidt subsp. relicta Jalas
Lägre växter
BRYOPHYTA
Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o)
Bryhnia novae-angliae (Sull & Lesq.) Grout (o)* Bryoerythrophyllum campylocarpum (C. Müll.) Crum. (Bryoerythrop-
hyllum machadoanum (Sergio) M. O. Hill) (o)
Buxbaumia viridis (Moug.) Moug. & Nestl. (o)
Cephalozia macounii (Aust.) Aust. (o)
Cynodontium suecicum (H. Arn. & C. Jens.) I. Hag. (o)Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o)
Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)
Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus (Hamatocaulis) vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Encalypta mutica (I. Hagen) (o)
Hamatocaulis lapponicus (Norrl.) Hedenäs (o)
Herzogiella turfacea (Lindb.) I. Wats. (o)Hygrohypnum montanum (Lindb.) Broth. (o)
Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)
Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)* Marsupella profunda Lindb. (o)
MeesialongisetaHedw. (o)
Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)Orthothecium lapponicum (Schimp.) C. Hartm. (o)
Orthotrichum rogeri Brid. (o)
Petalophyllum ralfsii (Wils.) Nees & Gott. (o)Plagiomnium drummondii (Bruch & Schimp.) T. Kop. (o)
Ricciabreidleri Jur. (o)
Riellahelicophylla(Bory & Mont.) Mont. (o)Scapania massolongi (K. Müll.) K. Müll. (o)
Sphagnum pylaisii Brid. (o)
Tayloria rudolphiana (Garov) B. & S. (o)Tortellarigens (N. Alberts) (o)
MAKARONESISKA ARTER
PTERIDOPHYTA
HYMENOPHYLLACEAE
Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 31
▼M1
DRYOPTERIDACEAE
* Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.
ISOETACEAE
Isoetes azorica Durieu & Paiva ex Milde
MARSILEACEAE
* Marsilea azorica Launert & Paiva
ANGIOSPERMAE
ASCLEPIADACEAE
Caralluma burchardii N. E. Brown
* Ceropegiachrysa nthaSvent.
BORAGINACEAE
Echium candicans L. fil.
* Echium gentianoides Webb & Coincy
Myosotis azorica H. C. Watson
Myosotis maritima Hochst. in Seub.
CAMPANULACEAE
* Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer
Musschiaa urea(L. f.) DC.
* Musschiawolla stonii Lowe
CAPRIFOLIACEAE
* Sambucus palmensis Link
CARYOPHYLLACEAE
Spergularia azorica (Kindb.) Lebel
CELASTRACEAE
Maytenus umbellata (R. Br.) Mabb.
CHENOPODIACEAE
Betapa tulaAit.
CISTACEAE
Cistus chinamadensis Banares & Romero
* Helianthemum bystropogophyllum Svent.
COMPOSITAE
Andryala crithmifolia Ait.
* Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.
Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries
* Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis
Atractylis preauxiana Schultz.
Calendula maderensis DC.
Cheirolophus duranii (Burchard) Holub
Cheirolophus ghomerytus (Svent.) HolubCheirolophus junonianus (Svent.) Holub
Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen & Sund.
Cirsium latifolium Lowe
Helichrysum gossypinum Webb
Helichrysum monogynum Burtt & Sund.
Hypochoeris oligocephala (Svent. & Bramw.) Lack
* Lactuca watsoniana Trel.* Onopordum nogalesii Svent.
* Onorpordum carduelinum Bolle
* Pericallis hadrosoma (Svent.) B. Nord
Phagnalon benettii Lowe
Stemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) Ditt
Sventeniabupleuroides Font Quer
* Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth
CONVOLVULACEAE
* Convolvulus caput-medusae Lowe
* Convolvulus lopez-socasii Svent.* Convolvulus massonii A. Dietr.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 32
▼M1
CRASSULACEAE
Aeonium gomeraense Praeger
Aeonium saundersii Bolle
Aichryson dumosum (Lowe) Praeg.
Monanthes wildpretii Banares & Scholz
Sedum brissemoretii Raymond-Hamet
CRUCIFERAE
* Crambe arborea Webb ex Christ
Crambe laevigata DC. ex Christ
* Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.
* Parolinia schizogynoides Svent.
Sinapidendron rupestre (Ait.) Lowe
CYPERACEAE
Carex malato-belizii Raymond
DIPSACACEAE
Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes
ERICACEAE
Erica scoparia L. subsp. azorica (Hochst.) D. A. Webb
EUPHORBIACEAE
* Euphorbia handiensis Burchard
Euphorbiala mbii Svent.
Euphorbia stygiana H. C. Watson
GERANIACEAE
* Geranium maderense P. F. Yeo
GRAMINEAE
Deschampsia maderensis (Haeck. & Born.) Buschm.
Phalaris maderensis (Menezes) Menezes
GLOBULARIACEAE
* Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel
* Globularia sarcophylla Svent.
LABIATAE
* Sideritis cystosiphon Svent.
* Sideritis discolor (Webb ex de Noe) Bolle
Sideritis infernalis Bolle
Sideritis marmorea Bolle
Teucrium abutiloides L'Hér.
Teucrium betonicum L'Hér.
LEGUMINOSAE
* Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd.
Anthyllis lemanniana Lowe
* Dorycnium spectabile Webb & Berthel
* Lotus azoricus P. W. Ball
Lotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis
* Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.
* Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.
* Teline salsoloides Arco & Acebes.
Vicia dennesiana H. C. Watson
LILIACEAE
* Androcymbium psammophilum Svent.
Scillama derensis Menezes
Semele maderensis Costa
LORANTHACEAE
Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksw.
MYRICACEAE
* Myrica rivas-martinezii Santos.
OLEACEAE
Jasminum azoricum L.
Picconiaa zorica(Tutin) Knobl.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 33
▼M1
ORCHIDACEAE
Goodyerama crophyllaLowe
PITTOSPORACEAE
* Pittosporum coriaceum Dryand. ex. Ait.
PLANTAGINACEAE
Plantago malato-belizii Lawalree
PLUMBAGINACEAE
* Limonium arborescens (Brouss.) Kuntze
Limonium dendroides Svent.
* Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding
* Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan
POLYGONACEAE
Rumex azoricus Rech. fil.
RHAMNACEAE
Frangula azorica Tutin
ROSACEAE
* Bencomia brachystachya Svent.
Bencomia sphaerocarpa Svent.
* Chamaemeles coriacea Lindl.
Dendriopoterium pulidoi Svent.
Marcetella maderensis (Born.) Svent.
Prunus lusitanica L. subsp. azorica (Mouillef.) Franco
Sorbus maderensis (Lowe) Dode
SANTALACEAE
KunkeliellasubsucculentaKa mmer
SCROPHULARIACEAE
* Euphrasia azorica H. C. Watson
Euphrasia grandiflora Hochst. in Seub.
* Isoplexis chalcantha Svent. & O'Shanahan
Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) Masferrer
Odontites holliana (Lowe) Benth.
SibthorpiaperegrinaL.
SOLANACEAE
* Solanum lidii Sunding
UMBELLIFERAE
Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease
Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel
Chaerophyllum azoricum Trelease
Ferula latipinna Santos
Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.
Moniziaedulis Lowe
Oenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.
Sanicula azorica Guthnick ex Seub.
VIOLACEAE
Viola paradoxa Lowe
Lägre växter
BRYOPHYTA
* Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)
* Thamnobryum fernandesii Sergio (o)1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 34
▼B
BILAGA 3
KRITERIER FÖR VAL AV OMRÅDEN SOM KAN UTSES TILL
OMRÅDEN AV GEMENSKAPSINTRESSE OCH TILL SÄRSKILDA
BEVARANDEOMRÅDEN
ETAPP 1: Bedömning på nationell nivå av områdenas relativa betydelse för
varje livsmiljötyp i bilaga 1 och varje art i bilaga 2 (inbegripet
prioriterade livsmiljötyper och prioriterade arter)
A.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given livsmiljötyp i
bilaga 1
a) Livsmiljötypens representativitet på området.
b) Andel av området som är täckt av livsmiljötypen i förhållande till den
totala yta inom det nationella territoriet som är täckt av livsmiljötypen.
c) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av den berörda livs-
miljötypens struktur och funktioner.
d) Global bedömning av områdets betydelse för bevarandet av den berörda
livsmiljötypen.
B.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given art i bilaga 2
a) Storlek och täthet hos den population av arten som finns på området i
förhållande till de populationer som finns inom det nationella territoriet.
b) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av de habitat som är
viktigaför den berördaa rten.
c) Grad av isolering hos den population som finns på området i förhållande
till artens naturliga utbredningsområde.
d) Global bedömning av områdets betydelse för bevarandet av den berörda
arten.
C. På grundval av dessa kriterier skall medlemsstaterna klassificera de områden
som de på den nationella listan föreslår skall kunna utses till områden av
gemenskapsintresse efter deras relativa betydelse för bevarandet av varje
livsmiljötyp i bilaga 1 eller varje art i bilaga 2.
D. Denna lista skall visa de områden där det finns sådana prioriterade livsmiljö-
typer och prioriterade arter som valts ut av medlemsstaterna på grundval av
kriteriernai A och B ova n.
ETAPP 2: Bedömning av gemenskapsintresset hos de områden som finns
upptagna på de nationella listorna
1. Alla områden som i etapp 1 utsetts av medlemsstaterna där det finns priori-
terade livsmiljötyper eller prioriterade arter skall betraktas som områden av
gemenskapsintresse.
2. Vid bedömningen av gemenskapsintresset hos övriga områden på medlems-
staternas listor, dvs. om de bidrar till att upprätthålla eller återställa en
gynnsam bevarandestatus hos en livsmiljö i bilaga 1 eller en art i bilaga 2
eller till att göra Natura 2000 sammanhängande, skall hänsyn tas till följande
kriterier:
a) Områdets relativa betydelse på nationell nivå.
b) Områdets geografiska läge i förhållande till flyttningsvägar för arter i
bilaga 2 samt det eventuella faktum att området ingår i ett samman-
hängande ekosystem som ligger på båda sidorna av en eller flera av
gemenskapens inre gränser.
c) Områdets totala yta.
d) Antalet livsmiljötyper i bilaga 1 och arter i bilaga 2 som finns på området.
e) Områdets totala ekologiska betydelse för de berörda biogeografiska regio-
nerna eller för hela det område som avses i artikel 2, både vad gäller den
karakteristiska eller unika aspekten hos elementen i området och det sätt
på vilket elementen hänger samman.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 35
▼B
BILAGA 4
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM
KRÄVER NOGGRANT SKYDD
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artens namn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Erinaceidae
Erinaceus algirus
Soricidae
Crocidura canariensis
Talpidae
Galemys pyrenaicus
MICROCHIROPTERA
Samtliga arter
RODENTIA
Gliridae
Samtliga arter utom Glis glis och Eliomys quercinus
Sciuridae
Citellus citellus
Pteromys volans (Sciuopterus russicus)
Sciurus anomalus
Castoridae
Castor fiber ►A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Cricetidae
Cricetus cricetus
Microtidae
Microtus cabrerae
Microtus oeconomus arenicola
Microtus oeconomus mehelyi
Zapodidae
Sicistabetulina
Hystricidae
Hystrix cristata
CARNIVORA
Canidae
Canis lupus (utom spanska populationer norr om Duero och grekiska
populationer norr om 39:e breddgraden) ►A1(med undantag för de
finskapopula tionernainom renskötselområden enligt 2 § i den finska
lagen om renskötsel av den 14 september 1990 nr 848/90) ◄1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 36
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
Alopex lagopus
Ursidae
Ursus arctos
Mustelidae
Lutralutra
Mustelalutreola
Felidae
Felis silvestris
Lynx lynxLynx pardina
Phocidae
Monachus monachus
Phocahispidasa imensis
ARTIODACTYLA
Cervidae
Cervus elaphus corsicanus
Bovidae
Capra aegagrus (naturliga populationer)
Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturliga populationer - Korsika och Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornata
CETACEA
Samtliga arter
REPTILER
TESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
Caretta caretta
Cheloniamyda s
Lepidochelys kempii
Eretmochelys imbricata
Dermochelyidae
Dermochelys coriacea
Emydidae
Emys orbicularis
Mauremys caspica
Mauremys leprosa
SAURIA
Lacertidae
Algyroides fitzingeri
Algyroides marchi
Algyroides moreoticus
Algyroides nigropunctatusLacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graecaLacerta horvathiLacerta monticola1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 37
▼B
▼A1
▼B
▼B
Lacerta schreiberi
Lacerta trilineataLacerta viridis
Lacerta vivipara pannonica
Gallotia atlantica
Gallotia galloti
Gallotia galloti insulanagaeGallotia simonyi
Gallotia stehlini
Ophisops elegansPodarcis erhardiiPodarcis filfolensis
Podarcis hispanica atrata
Podarcis lilfordiPodarcis melisellensis
Podarcis milensis
Podarcis muralisPodarcis peloponnesiaca
Podarcis pityusensis
Podarcis siculaPodarcis tauricaPodarcis tiliguerta
Podarcis wagleriana
Scincidae
Ablepharus kitaibelli
Chalcides bedriagaiChalcides occidentalis
Chalcides ocellatus
Chalcides sexlineatusChalcides viridianusOphiomorus punctatissimus
Gekkomidae
Cyrtopodion kotschyi
Phyllodactylus europaeus
Tarentola angustimentalisTarentola boettgeri
Tarentola delalandii
Tarentola gomerensis
Agamidae
Stellio stellio
Chamaeleontidae
Chamaeleo chamaeleon
Anguidae
Ophisaurus apodus
OPHIDIA
Colubridae
Coluber caspius
Coluber hippocrepis
Coluber jugularis
Coluber laurentiColuber najadumColuber nummifer
Coluber viridiflavus
Coronella austriacaEirenis modesta
Elaphe longissima
Elaphe quatuorlineataElaphe situlaNatrix natrix cetti
Natrix natrix corsa
Natrix tessellataTelescopus falax
Viperidae
Viperaa mmodytes
Viperaschweizeri1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 38
▼A1
▼B
▼B
Vipera seoanni (utom spanska populationer)
Viperaursinii
Viperaxa nthina
Boidae
Eryx jaculus
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chiglossalusita nica
Euproctus asper
Euproctus montanus
Eupructus platycephalus
Salamandra atra
Salamandra aurorae
Salamandra lanzai
Salamandra luschani
Salamandrina terdigata
Triturus carnifex
Triturus cristatus
Triturus italicus
Triturus karelinii
Triturus marmoratus
Proteidae
Proteus anguinus
Plethodontidae
Speleomantes ambrosii
Speleomantes flavus
Speleomantes genei
Speleomantes imperialis
Speleomantes italicus
Speleomantes supramontes
ANURA
Discoglossidae
Bombinabombina
Bombina variegata
Discoglossus galganoi
Discoglossus jeanneae
Discoglossus montalentii
Discoglossus pictus
Discoglossus sardus
Alytes cisternasii
Alytes muletensis
Alytes obstetricans
Ranidae
Rana arvalis
Rana dalmatina
Rana graeca
Rana iberica
Rana italica
Rana latastei
Rana lessonae
Pelobatidae
Pelobates cultripes
Pelobates fuscus
Pelobates syriacus
Bufonidae
Bufo calamita
Bufo viridis
Hylidae
Hylaa rborea
Hylameridiona lis
Hylasa rda1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 39
▼B
FISKAR
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Acipenser naccarii
Acipenser sturio
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Valencia hispanica
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Anaecypris hispanica
PERCIFORMES
Percidae
Zingel asper
SALMONIFORMES
Coregonidae
Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön) ►A1(med undantag för de finska populationerna) ◄
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
INSECTA
Coleoptera
Busprestis splendens
Carabus olympiae
Cerambyx cerdo
Cucujus cinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderus bilineatus
Osmodermaeremita
Rosalia alpina
Lepidoptera
Apatura metis
Coenonymphahero
Coenonymphaoedippus
Erebia calcaria
Erebiachristi
ErebiasudeticaEriogaster catax
Fabriciana elisa
Hypodryas maturna
Hyles hippophaes
Lopingaa chine
Lycaena dispar
Maculinea arion
Maculinea nausithous
Maculinea teleius
Melanagria arge
Papilio alexanorPapilio hospiton
Parnassius apollo
Parnassius mnemosyne
Plebiculagolgus
Proserpinus proserpina
Zerynthiapolyxena
Mantodea
Apteromantis aptera
Odonata
Aeshnaviridis
Cordulegaster trinacriae1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 40
▼B
Gomphus graslinii
Leucorrhinaa lbifronsLeucorrhina caudalis
Leucorrhinapectora lis
Lindeniatetra phyllaMacromia splendens
Ophiogomphus cecilia
Oxygastra curtisii
Stylurus flavipes
Sympecmabra ueri
Orthoptera
Baetica ustulata
Saga pedo
ARACHNIDA
Araneae
Macrothele calpeiana
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Prosobranchia
Patella feruginea
Theodoxus prevostianus
Stylommatophora
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Disculatestudina lis
DisculaturriculaDiscus defloratus
Discus guerinianus
Elonaquimperia na
Geomalacus maculosus
Geomitramonizia naHelix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostylaca ssidaLeiostylacorneocosta ta
Leiostylagibba
Leiostylala mellosa
BIVALVIA
Anisomyaria
Lithophaga lithophaga
Pinnanobilis
Unionoida
Margaritifera auricularia
Unio crassus
ECHINODERMATA
Echinoidea
Centrostephanus longispinus
b)VÄXTER
Bilaga 4 b innehåller alla växtarter som finns upptagna i bilaga 2 b (
1) plus
nedanstående arter.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 41
(1) Utom bryophytes i bilaga 2 b.▼A1
▼B
▼B
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium hemionitis L.
ANGIOSPERMAE
AGAVACEAE
Dracaena draco (L.) L.
AMARYLLIDACEAE
Narcissus longispathus Pugsley
Narcissus triandrus L.
BERBERIDACEAE
Berberis madarensis Lowe
CAMPANULACEAE
Campanula morettiana Reichenb.
Physoplexis comosa(L.) Schur.
CARYOPHYLLACEAE
Moehringiafontqueri Pa u
COMPOSITAE
Argyranthemum pinnatifidum (L. f.) Lowe
subsp. succulentum (Lowe) C. J. Humphries
Helichrysum sibthorpii Rouy
Picris willkommii (Schultz Bip.) Nyman
Santolina elegans Boiss. ex DC.
Senecio caespitosus Brot.
Senecio lagascanus DC.
subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da Silva
Wagenitzia lncifolia (Sieber ex Sprengel) Dostal
CRUCIFERAE
Murbeckiellasousa e Rothm.
EUPHORBIACEAE
Euphorbianeva densis Boiss. & Reuter
GESNERIACEAE
Jankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.
Ramonda serbica Pancic
IRIDACEAE
Crocus etruscus Parl.
Iris boissieri Henriq.
Iris marisca Ricci & Colasante
LABIATAE
Rosmarinus tomentosus Huber-Morath & Maire
Teucrium charidemi Sandwith
Thymus capitellatus Hoffmanns. & LinkThymus villosus L.
subsp. villosus L.
LILIACEAE
Androcymbium europeum (Lange) K. Richter
Bellavalia hackelli Freyn
Colchicum corsicum Baker
Colchicum cousturieri Greuter
Fritillaria conica Rix
Fritillaria drenovskii Dogen & Stoy.
Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) Rix
Fritillaria obliqua Ker-Gawl.Fritillaria rhodocanakis Orph. ex Baker
Ornithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.
Scilla beirana Samp.
Scillaodora taLink1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 42
▼B
ORCHIDACEAE
Orprys argolica Fleischm.
Orchis scopulorum Simsmerh.
Spiranthes aestivalis (Poiret) L. C. M. Richard
PRIMULACEAE
Androsace cylindrica DC.
Primulagla ucescens Moretti
Primula spectabilis Tratt.
RANUNCULACEAE
Aquilegiaa lpinaL.
SAPOTACEAE
Sideroxylon marmulano Banks ex Lowe
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.
Saxifraga portosanctana Boiss.
Saxifraga presolanensis Engl.
Saxifraga valdensis DC.
Saxifraga vayredana Luizet
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum lopesianum Rothm.
Linderniaprocumbens (Krocker) Philcox
SOLANACEAE
Mandragora officinarum L.
THYMELAEACEAE
Thymelaea broterana P. Cout.
UMBELLIFERAE
Bunium brevifolium Lowe
VIOLACEAE
Violaa thois W. Becker
Viola cazorlensis Gandoger
Violadelphina nthaBoiss.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 43
▼B
BILAGA V
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE FÖR VILKA
INSAMLING I NATUREN OCH EXPLOATERING KAN BLI FÖREMÅL
FÖR FÖRVALTNINGSÅTGÄRDER
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artens namn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
RODENTIA
Castoridae
Castor fiber (de finska och svenska populationerna)
CARNIVORA
Canidae
Canis aureus
Canis lupus (spanska populationer norr om Duero och grekiska popula-
tioner norr om 39:e breddgraden) ►A1(de finskapopula tionernainom
renskötselområden enligt 2 § i den finska lagen om renskötsel av den
14 september 1990 nr 848/90) ◄
Mustelidae
Martes martes
Mustelaputorius
Phocidae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
Viverridae
Genettagenetta
Herpestes ichneumon
DUPLICIDENTATA
Leporidae
Lepus timidus
ARTIODACTYLA
Bovidae
Capra ibex
Capra pyrenaica (utom Capra pyrenaica pyrenaica)
Rupicapra rupicapra (utom Rupicapra fupicapra balcanica och rupicapra
ornata)
GRODDJUR
ANURA
Ranidae
Rana esculenta
Rana peraziRana ridibunda
Rana temporaria1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 44
▼A1
▼B
▼B
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Lampetra fluviatilis
Lethenteron zanandrai
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
SALMONIFORMES
Salmonidae
Thymallus thymallus
Coregonus spp (utom Coregonus oxyrhynchus - anadroma populationer
i vissa delar av Nordsjön)
Hucho hucho
Salmo salar (endast i sötvatten)
Cyprinidae
Aspius aspius
Barbus spp.
Rutilus friesii meidingeri
Rutilus pigus virgo
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephalus schraetzer
Zingel zingel
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosaspp.
SILURIFORMES
Siluridae
Silurus aristotelis
RYGGRADSLÖSA DJUR
COELENTERATA
CNIDARIA
Corallium rubrum
MOLLUSCA
GASTROPODA — STYLOMMATOPHORA
Helicidae
Helix pomatia
BIVALVIA — UNIONOIDA
Margaritiferidae
Margaritifera margaritifera
Unionidae
Microcondylaea compressa
Unio elongatulus1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 45
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
ANNELIDA
HIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAE
Hirudinidae
Hirudo medicinalis
ARTHROPODA
CRUSTACEA — DECAPODA
Astacidae
Astacus astacus
Austropotamobius pallipesAustropotamobius torrentium
Scyllaridae
Scyllarides latus
INSECTA — LEPIDOPTERA
Saturniidae
Graellsia isabellae
b)VÄXTER
ALGAE
RHODOPHYTA
CORALLINACEAE
Lithothamnium coralloides. Crouan frat.
Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbin
LICHENES
CLADONIACEAE
Cladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.
BRYOPHYTA
MUSCI
LEUCOBRYACEAE
Leucobryum glaucum (Hedw.) Ångstr.
SPHAGNACEAE
Sphagnum L. spp. (except Sphagnum pylasii Brid.)
PTERIDOPHYTA
Lycopodium spp.
ANGIOSPERMAE
AMARYLLIDACEAE
Galanthus nivalis L.
Narcissus bulbocodium L.
Narcissus juncifolius Lagasca
COMPOSITAE
Arnicamonta naL.
Artemisiaeria nthaTenArtemisiagenipi WeberDoronicum plantagineum L.
subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.
CRUCIFERAE
Alyssum pintadasilvae Dudley.
Malcolmia lacera (L.) DC.
subsp. graccilima (Samp.) Franco
Murbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.
subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & Burdet1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 46
▼B
GENTIANACEAE
Gentiana lutea L.
IRIDACEAE
Iris lusitanica Ker-Gawler
LABIATAE
Teucrium salviastrum Schreber
subsp.salviastrum Schreber
LEGUMINOSAE
Anthyllis lusitanica Cullen & Pinto da Silva
Dorycnium pentaphyllum Scop.
subsp.transmontana Franco
Ulex densus Welw. ex Webb.
LILIACEAE
Lilium rubrum Lmk
Ruscus aculeatus L.
PLUMBAGINACEAE
Armeria sampaio (Bernis) Nieto Feliner
ROSACEAE
Rubus genevieri Boreau
subsp.herminii (Samp.) P. Cout.
SCROPHULARIACEAE
Anarrhinum longipedicelatum R. Fernandes
Euphrasia mendonçae Samp.
Scrophularia grandiflora DC.
subsp grandiflora DC.
Scrophularia berminii Hoffmanns & Link
Scrophularia sublyrata Brot.
COMPOSITAE
Leuzea rhaponticoides Graells1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 47
▼B
BILAGA VI
FÖRBJUDNA MEDEL OCH METODER FÖR FÅNGST OCH DÖDANDE
SAMT FÖRBJUDNA TRANSPORTMEDEL
a)Icke-selektiva medel
DÄGGDJUR
— Blinda eller lemlästade djur som används som levande lockbete.
— Bandspelare.
— Elektriska och elektroniska anordningar med förmåga att döda eller
förlama.
— Artificiellaljuskällor.— Speglar och andra bländande anordningar.— Anordningar för belysning av målet.— Nattriktmedel med elektronisk bildförstärkare eller bildomvandlare.
— Sprängämnen.
— Nät med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Fällor med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Armborst.— Gift och beten som innehåller gift eller bedövningsmedel.— Gasning eller utrökning.— Halv- eller helautomatiska vapen med en magasinskapacitet som
överstiger två patroner.
FISKAR
— Gift.
— Sprängämnen.
b)Transportmedel
— Flygplan.
— Motorfordon i rörelse.1992L0043 — SV — 20.11.2003 — 003.001 — 48