1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 95/1/EG
av den 2 februari 1995
om teknisk maxhastighet, högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt hos två- och trehjuliga
motorfordon
(EGT L 52, 8.3.1995, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 2002/41/EG av den 17 maj 2002 L 133 17 18.5.2002
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 95/1/EG
av den 2 februari 1995
om teknisk maxhastighet, högsta vridmoment och högsta nettomo-
toreffekt hos två- och trehjuliga motorfordon
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 100a i detta, med beaktande av rådets direktiv 92/
61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuligamotorfordon(
1),
med beaktande av kommissionens förslag(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3),
enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget(4), och med beaktande av
följande:
Den inre marknaden skall utgöra ett område utan inre gränser, där fri
rörlighet för varor, människor, tjänster och kapital är säkerställd. Detärnödvändigt att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå detta.
De metoder som används för att mätta den tekniska maxhastigheten,
det högsta vridmomentet och den högsta nettomotoreffekten hos två-och trehjuliga motorfordon skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Pågrund av dessa skillnader medför metoderna hinder för handeln inom
gemenskapen.
De hinder som medför att den inre marknaden inte fungerar kan
avlägsnas genom att alla medlemsstater inför identiska krav som
ersätter de nationella bestämmelserna.
För att de förfaranden för typgodkännande och typgodkännande av
komponenter som fastställs i direktiv 92/61/EEG skall kunna tillämpas
för två- och trehjuliga motorfordon är det nödvändigt att för varjesådan fordonstyp upprätta harmoniserade krav på metoderna förmätning av teknisk maxhastighet, högsta vridmoment och högsta netto-motoreffekt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Detta direktiv gäller metoderna för mätning av teknisk maxhastighet,
högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt hos samtliga de
fordonstyper som anges i artikel 11 i rådets direktiv 92/61/EEG.
Artikel 2
I direktiv 92/61/EEG fastställs det förfarande som skall tillämpas för
beviljande av typgodkännande i fråga om teknisk maxhastighet, högstavridmoment och högsta nettomotoreffekt (mätmetoder) hos en typ avtvå- och trehjuligt motorfordon samt de villkor som gäller för sådana
fordons fria rörlighet.
Artikel 3
Senast två år efter det att detta direktiv har antagits skall kommissionen
genomföra en omfattande nystudie avsedd att fastställa om det finns ett1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 2
(1) EGT nr L 225, 10. 8. 1992, s. 72.
(2) EGT nr C 93, 13. 4. 1992, s. 116.
(3) EGT nr C 313,30. 11. 1992, s. 7.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 11 februari 1993 (EGT nr C 72, 15. 3.
1993, s. 128), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 juni 1993 (ännu
inte offentliggjord i den officiella tidningen) samt Europaparlamentets beslut
av den 4 maj 1994 (EGT nr C 205, 25. 7. 1994, s. 159; Förlikningskommit-
téns gemensamma utkast av den 13 december 1994).
▼B
samband mellan olyckor och maximala motoreffekter som är högre än
74 kW. Studien skall utgöra en sammanställning och utvärdering av desenaste forskningsresultaten samt omfatta lämplig ny forskning med
målet att fastställa uttryckliga politiska rekommendationer i denna
fråga. Kommissionen skall om nödvändigt föreslå nya lagstiftandeåtgärder baserade på studiens slutsater.
Artikel 4
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilaga 1 och 2
till tekniska framsteg skall antas enligt förfarandet i artikel 13 i direktiv70/156/EEG(
1).
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall senast den 2 augusti 1996 anta och offent-
liggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv.De skall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar sådana bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning närde offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall görasskall varje medlemsstat själv utfärda.
Från och med det datum som avses i första stycket får inte medlems-
staterna förbjuda att fordon som uppfyller kraven i detta direktiv tas ibrukförsta gången.
Medlemsstaterna skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 2
februari 1997.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det områdesom omfattas av detta direktiv.
Artikel 6
Medlemsstaterna får genom nationell lagstiftning förbjuda nyregist-
rering och omregistrering inom sitt territorium av fordon med enmaximal nettoeffekt som är högre än 74 kW.
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 3
(1) EGT nr L 42, 23. 2. 1970, s. 1, senast ändrat genom direktiv 92/53/EEG
(EGT nr L 225, 10. 8. 1992, s. 1).
▼B
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR
BILAGA 1: Krav på metoden för mätning av teknisk maxhastighet ….........................
Tillägg 1: Förfarande för att fastställa korrektionsfaktorn för den ringformiga provbanan … ...
Tillägg 2: Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar fordonsty-
pens tekniska maxhastighet … .....................................................
Tillägg 3: Typgodkännandeintyg för komponent avseende den tekniska maxhastigheten för en
typ av två- eller trehjuligt motorfordon ….........................................
BILAGA 2: Krav på metoderna för mätning av högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt
…................................................................................
Tillägg 1: Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos mopedmotorer med
styrd tändning ….................................................................
Undertillägg 1: Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar motorty-
pens högsta vridmoment och högsta nettoeffekt … .................................
Undertillägg 2: Typgodkännandeintyg för komponent avseende högsta vridmoment och högsta
nettomotoreffekt för en mopedtyp …..............................................
Tillägg 2: Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos motorer med styrd
tändning för motorcyklar och trehjuliga motorfordon …...........................
Undertillägg 1: Mätning av högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt med hjälp av motor-
temperaturmetoden ….............................................................
Undertillägg 2: Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar motorty-
pens högsta vridmoment och högsta nettoeffekt … .................................
Undertillägg 3: Typgodkännandeintyg för komponent avseende högsta vridmoment och högsta
nettomotoreffekt för en typ av motocykel eller trehjuligt motorfordon
Tillägg 3: Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos motorer med
kompressionständning monterade på motorcyklar eller trejhuliga motorfordon …...
Undertillägg 1: Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar motorty-
pens högsta vridmoment och högsta nettoeffekt … .................................
Undertillägg 2: Typgodkännandeintyg för komponent avseende högsta vridmoment och högsta
nettomotoreffekt för en typ av motocykel eller trehjuligt motorfordon1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 4
▼B
BILAGA 1
KRAV PÅ METODEN FÖR MÄTNING AV TEKNISK MAXHASTIGHET1. KRAV
1.1. Fordonets tekniska maxhastighet skall mätas i enlighet med de
krav som anges nedan.
2. FÖRBEREDELSE AV FORDONET
2.1. Fordonet skall vara rent och endast de tillbehör som är
nödvändiga för att fordonet skall kunna genomgå provet får vara
i funktion.
2.2. Inställningarna för bränsletillförsel och tändning, viskositeten hos
smörjmedel för rörliga mekaniska delar samt däcktrycken skall
vara de som anges av tillverkaren.
2.3. Motorn, karftöverföringen och däcken skall vara inkörda i
enlighet med tillverkarens specifikationer.
2.4. När provet inleds skall fordonets samtliga delar vara i värmesta-
bilt tillstånd vid den normala driftstemperaturen.
2.5. Fordonets massa skall vara massan i körklart skick.2.6. Belastningen skall vara fördelad mellan hjulen på det sätt som
tillverkaren avsett.
3. FÖRARE3.1. Fordon utan hytt.
3.1.1. Föraren skall ha en vikt av 75 kg ± 5 kg och en längd av 1,75 m
± 0,05 m. För mopeder skall toleranserna dock endast vara ± 2 kg
respektive ± 0,02 m.
3.1.2. Föraren skall bära ett passande helställ eller likvärdigt klädesp-
lagg.
3.1.3. Föraren skall sitta på förarstätet med fötterna på pedaler eller
fotstöd och med armarna normalt utsträckta. Om fordonet uppnår
en högsta hastighet på mer än 120 km/h med föraren sittande
skall denne vara utrustad och ha den körställning som tillverkaren
rekommenderar. Det är dock nödvändigt att föraren från den
ställningen under hela provet kan kontrollera fordonet.
Körställningen skall vara identisk under hela provet och den skall
beskrivas i provrapporten eller i form av fotografier.
3.2. Fordon med hytt.
3.2.1. Föraren skall ha en vikt på 75 kg ± 5 kg. För mopeder skall tole-
ransen dockvara ± 2 k g.
4. PROVBANANS EGENSKAPER
4.1. Provet skall utföras på en väg som uppfyller följande krav:4.1.1. Det skall vara möjligt att upprätthålla den maximala hastigheten
utmed en mätbas enligt 4.2. Accelerationssträckan före mätbasen
skall vara av samma typ (beläggning och längdprofil) som basen
samt så lång att fordonets maximala hastighet kan uppnås.
4.1.2. Den skall vara ren, jämn, torr och asfalterad eller belagd på
likvärdigt sätt.
4.1.3. Längdlutningen får vara högst 1 % och sidolutningen högst 3 %.
Skillnaden i höjd mellan två punkter på basen får aldrig vara
större än 1 m.
4.2. De tillåtna utformningarna av mätbasen framgår av illustratio-
nerna i 4.2.1, 4.2.2 och 4.2.3.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 5
▼B
4.2.1. Typ 1
4.2.2. Typ 2
4.2.3. Typ 3
4.2.3.1. De två mätbaserna L skall vara lika långa samt löpa praktiskt
taget parallellt.
4.2.3.2. Om båda mätbaserna trots kraven i 4.1.3 har en kroklinjig from
skall effekterna av centrifugalkraften kompenseras med kurvornas
tvärsnitt.
4.2.3.3. I stället för de två baserna L (se 4.2.3.1) får mätbasen motsvara
den ringformiga provbanans totala längd. I detta fall skall
kurvornas radie vara minst 200 m och effekterna av centrifugalk-
raften kompenseras med kurvornas tvärsnitt.
4.3. Längden L hos mätbasen skall väljas med hänsyn till noggrann-
heten hos den utrustning och de metoder som används för att
mäta provtiden t och så att värdet för den faktiska hastigheten
kan anges på en kurva med en noggrannhet av ± 1 %. Om mätut-
rustningen är manuell får mätbasens längd L inte vara kortare än
500 m. Om en mätbas av typ 2 valts skall tiden t fastställas med
elektronisk mätutrustning.
5. OMGIVNINGSFÖRHÅLLANDEN
Lufttryck: 97 ± 10 kPaTemperatur: 278-308 K
Relativ luftfuktighet: 30-90 %
Genomsnittlig vindhastighet, uppmätt en meter ovanför markytan:
< 3 m/s, vindbyar tillåtna < 5 m/s.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
6. PROVFÖRFARANDE
6.1. Det utväxlingsförhållande som används vid provet skall göra det
möjligt för fordonet att nå sin maximala hastighet på plan mark.
Gaspådraget skall vara fullt och anordningarna för bränsleberik-
ning skall vara tagna ur funktion.
6.2. Om fordonet saknar hytt skall föraren ha den körställning som
anges i 3.1.3.
6.3. Fordonets hastighet skall vara konstant när det körs in på
mätbasen. Vad avser mätbaser av typ 1 och typ 2 skall fordonet
köras i bägge riktningarna efter varandra.
6.3.1. På en mätbas av typ 2 får provkörningen göras i en riktning om
det på grund av banans egenskaper inte är möjligt att uppnå
fordonets maximala hastighet i bägge riktningarna. I detta fall
6.3.1.1. skall provkörningen göras fem gånger i rad utan avbrott,
6.3.1.2. får den axiella vindhastigheten inte vara högre än 1 m/s.
6.4. På en mätbas av typ 3 skall fordonet köras utmed båda baserna L
i en riktning och utan avbrott.
6.4.1. Om mätbasen motsvarar banans totala längd skall fordonet köras i
samma riktning minst 2 gånger. Skillnaden mellan tidmätningens
extremvärden får inte vara större än 3 %.
6.5. Det bränsle och smörjmedel som rekommenderas av tillverkaren
skall användas.
6.6. Den totala tid t som krävs för att köra utmed mätbasen i bägge
riktningarna skall bestämmas med en noggrannhet av 0,7 %.
6.7. Bestämning av genomsnittlig hastighet
Den genomsnittliga hastigheten V (km/h) för provet fastställs på
följande sätt:
6.7.1. Mätbas av typ 1 och typ 2
V¼3;6/C22L
t¼7;2L
t
där
L = mätbasens längd (m),
t = tidsåtgång i sekunder för att köra utmed mätbasen L (m).
6.7.2. Mätbas av typ 2 som körts i en riktning
V = Va ± Vw.f
därVa = uppmätt hastighet vid varje provkörning (km/h) =
3;6L
t
där t = tidsåtgång i sekunder för att köra utmed mätbasen L (m).
6.7.3. Mätbas typ 3
6.7.3.1. Mätbas bestående av två delar L (se 4.2.3.1)
V¼3;6/C22L
t¼7;2L
t
där
L = mätbasens längd (m),1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 7
▼B
t = total tidsåtgång i sekunder för att köra utmed mätbasen L
(m).
6.7.3.2. Mätbas som motsvarar den ringformiga provbanans totala längd
(se 4.2.3.3)
V = Va.kdär
Va = uppmätt hastighet vid varje provkörning (km/h) =
3;6L
t
där
L = faktisk körlängd på den ringformiga provbanan (m),
t = tidsåtgång i sekunder för att köra ett helt varv
t¼1
n/C1Xn
i¼1/C1ti
där
n = antal varv,
ti = tidsåtgång i sekunder för varje varv,
k = korrektionsfaktor (1,00 ≤1,05), vilken skall vara specifik
för den använda ringformiga provbanan och fastställas
försöksmässigt i enlighet med tillägg 1.
6.8. Den genomsnittliga hastigheten skall mätas minst två gånger i
rad.
7. MAXIMAL HASTIGHET
Fordonets maximala hastighet skall uttryckas i kilometer per
timme och med det heltal som ligger närmast det aritmetiska
medelvärdet av de uppmätta hastighetsvärdena under två prov i
rad, vilka inte får skilja med mer än 3 %. Om detta aritmetiska
medelvärde ligger exakt mellan två heltal skall det rundas av till
närmast högre heltal.
8. TOLERANSER VID MÄTNING AV MAXIMAL HASTIGHET
8.1. Den maximala hastighet som provningsorganet fastställer får
avvika från de värden som tillverkaren anger med ± 5 %.
8.2. Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse får den maximala
hastigheten avvika med ± 5 % från de värden som fastställts vid
komponenttypprovningen. Vad avser mopeder med en teknisk
maxhastighet som är ≤30 km/h skall detta värde vara ± 10 %.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 8
▼B
Tillägg 1
Förfarande för att fastställa korrektionsfaktorn för den ringformiga prov-
banan
1. Faktorn k för den ringformiga provbanan skall prickas in upp till
den högsta tillåtna hastigheten.
2. Faktorn k skall prickas in för flera hastigheter och skillnaden
mellan två hastigheter efter varandra får inte vara större än
30 km/h.
3. För varje vald hastighet skall provet utföras i enlighet med kraven
i detta direktiv på ett av följande två sätt:
3.1. Hastigheten mäts utmed en raklinje Vd.3.2. Hastigheten mäts utmed den ringformiga provbanan Va.
4. För varje uppmätt hastighet skall värdena Va och Vd anges i ett
diagram (fig. 1) och punkterna knytas ihop med en del av ett rakt
streck.
fig. 1
5. För varje uppmätt hastighet erhålls faktorn k med följande
formel:
K¼Vd
Va1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 9
▼B
Tillägg 2
Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar
fordonstypens tekniska maxhastighet
(skall komplettera ansökan om typgodkännande av komponent om denna
inlämnas separat från ansökan om typgodkännande av fordon)
Referensnummer (anges av den sökande): …Ansökan om komponenttypgodkännande vad avser den tekniska maxhastigheten
för ett två- eller trehjuligt motorfordon skall innehålla de uppgifter som anges i
följande avsnitt av del A i bilaga 2 till direktiv 92/61/EEG:
0.1,
0.2,
0.4 till 0.6,
2.1 till 2.2.1,
3.0 till 3.1.1,
4.1 till 4.6,
5.2,
5.2.2.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 10
▼B
Tillägg 3
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 11
▼B
BILAGA 2
KRAV PÅ METODERNA FÖR MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT
OCH HÖGSTA NETTOMOTOREFFEKT
1. ALLMÄNT
1.1. Tillägg 1 skall tillämpas vid fastställande av högsta vridmoment
och högsta nettoeffekt hos mopedmotorer med styrd tändning.
1.2. Tillägg 2 skall tillämpas vid fastställande av högsta vridmoment
och högsta nettoeffekt hos motorer med styrd tändning för motor-
cyklar och trehjuliga motorfordon.
1.3. Tillägg 3 skall tillämpas vid fastställande av högsta vridmoment
och högsta nettoeffekt hos motorer med kompressionständning.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 12
▼B
Tillägg 1
Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos mopedmo-
torer med styrd tändning
1. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser
som här anges:
1.1. nettoeffekt:
I provbänkerhållen effek t i slutet av vevaxeln eller dess motsva-
righet vid det varvtal som anges av tillverkaren och med de
tillbehör som förtecknas i tabell 1. Om effekten endast kan
mätas med växellådan monterad på motorn skall växellådans
verkningsgrad beaktas.
1.2. högsta nettoeffekt:
Uppmätt högsta effektuttag netto vid full belastning av motorn.
1.3. vridmoment:
Vridmoment uppmätt vid de förhållanden som anges i 1.1.
1.4. högsta vridmoment:
Uppmätt högsta vridmoment vid full belastning av motorn.
1.5. tillbehör:
Samtliga utrustningsdetaljer och anordningar som förtecknas i
tabell 1.
1.6. standardutrustning:
All utrustning som tillverkaren specificerar för en viss tillämp-
ning.
1.7. motortyp:
Motorer vars egenskaper enligt undertillägg 1 inte skiljer sig i
något grundläggande avseende.
2. NOGGRANNHET VID MÄTNING AV VRIDMOMENT OCH
EFFEKT VID FULL BELASTNING
2.1. Vridmoment:
± 2 % av uppmätt vridmoment.
2.2. Varvtal:
Mätnoggrannheten skall vara ± 1 %.
2.3. Bränsleförbrukning:
± 2 % för alla använda anordningar.
2.4. Inloppsluftens temperatur:
±2K .
2.5. Uppmätt lufttryck:
± 70 Pa.
2.6. Avgastryckoch undertrycki inloppsluften:
± 25 Pa.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 13
▼B
3. PROV FÖR MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT OCH
HÖGSTA NETTOMOTOREFFEKT
3.1. Tillbehör
3.1.1. Tillbehör som skall vara monterade
Under provet skall de tillbehör som är nödvändiga för att använda
motorn i den aktuella tillämpningen (anges i tabell 1) så långt det
är möjligt inta samma plats på provbänken som de skulle ha vid
den aktuella tillämpningen.
3.1.2. Tillbehör som skall avlägsnas
Sådana fordonstillbehör som endast är nödvändiga för att
fordonet i sig skall kunna användas men som är monterade på
motorn skall avlägsnas före provet.
För tillbehör som är fast monterade får den effekt som de tar upp
vid obefintlig belastning fastställas och adderas till den uppmätta
motoreffekten.
TABELL 1
Tillbehör som skall vara monterade vid prov avsett att fastställa vridmoment och
nettomotoreffekt
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
1 Insugningssystem
— Insugsrör
— Luftfilter
— Insugsljuddämpare— Återföring av vevhusgaser— Hastighetsbegränsande anord-
ningOm standardutrustning: ja
2 Avgassystem
— Avgasreningssystem
— Grenrör— Rörsystem(
1)
— Ljuddämpare (1)
— Avgasrör(1)Om standardutrustning: ja
3 Förgasare Om standardutrustning: ja
4 Bränsleinsprutning
— Inloppsfilter
— Filter
— Pump— Rörsystem— Insprutare— Luftklaff (om monterad) (
2)
— Regulator (om monterad)Om standardutrustning: ja
5 Vätskekylning
— Kylare
— Fläkt (4)(5)
— Vattenpump— Termostat (
6)Om standardutrustning: ja (3)
6 Luftkylning
— Kåpa— Blåsande fläkt (
4)(5) Om standardutrustning: ja
— Temperaturregulator Ja, om nödvändigt— Extra fläkt för provbänk
7 Elektrisk utrustning Om standardutrustning: ja (
7)1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 14
▼B
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
8 Reningsanordningar Om standardutrustning: ja
9 Smörjsystem
— OljetillförselOm standardutrustning: ja
(1) Om det är svårt att använda det vanliga avgassystemet får ett avgassystem som ger samma
effektförlust monteras för provet om tillverkaren medger detta. När motorn körs i provningsla-
boratoriet får systemet för utsugning av avgaser inte medföra att utsugningsröken(vidanslutningen till fordonets avgassystem) har ett tryck som skiljer sig från, lufttrycket medmer än ± 740 Pa (7,40 mbar), om inte tillverkaren före provningen har godtagit ett högre mott-ryck.
(
2) Luftklaffen skall vara den som styr insprutningspumpens luftregulator.
(3)►M1På provbänken skall kylaren, fläkten, fläktmunstycket, vattenpumpen och termostaten i
största möjliga mån ha samma placering som när de är monterade på fordonet. Om någon ellernågra av dessa komponenter i provbänken är placerade på ett sätt som avviker från placeringeni fordonet, skall placeringen i provbänken beskrivas och anges i provrapporten. ◄Kylvätskan
får endast cirkuleras med motorns vattenpump. Kylmedlet får kylas med motorkylaren eller en
extern krets om förlusterna i denna är i huvudsak identiska med dem i motorns kylsystem.Eventuell kylargardin skall vara öppen.
(
4) Om fläkt eller blåsande fläkt kan kopplas loss, skall nettomotoreffekten först uppges med
urkopplad fläkt/blåsande fläkt och därefter med inkopplad fläkt/blåsande fläkt.
(5) Om en fast elektrisk eller mekanisk fläkt inte kan monteras på provbänken skall den effekt som
denna tar upp fastställas vid samma varvtal som vid mätning av motoreffekten. Nettoeffektenerhålls genom att dra av den effekt som fläkten tar upp från den korrigerade effekten.
(
6) Termostaten får vara låst i helt öppet läge.
(7) Lägsta generatoreffekt: Generatorn levererar den ström som är absolut nödvändig för att driva
de tillbehör som fordras för att motorn skall fungera. Det får inte ske någon laddning av batte-
riet under provet.
3.2. Inställningar
I tabell 2 anges inställningarna vid prov för att fastställa högsta
vridmoment och högsta nettomotoreffekt.
TABELL 2
Inställningar
1 Förgasare
Inställning enligt tillverkarens
produktionsspecifikationer utan ytter-
ligare ändring för den aktuella
tillämpningen.2 Insprutningspump
3 Tändning eller insprutning
(förställningskurva)
3.3. Provningsförhållanden
3.3.1. Proverna för att fastställa högsta vridmoment och högsta nettoef-
fekt skall utföras med full gas och motorn utrustad enligt tabell 1.
3.3.2. Mätningarna skall göras vid normala och stabila drifts-
förhållanden med tillräcklig tillförsel av luft till motorn. Motorn
skall vara inkörd enligt tillverkarens rekommendationer.
Förbränningsrummen får innehålla avlagringar i begränsad
mängd.
För att minska den nödvändiga korrektionsfaktor skall provning-
sförhållandena (t.ex. insugningsluftens temperatur) väljas så att de
ligger så nära referensförhållandena (se 4.2) som möjligt.
3.3.3. Temperaturen på insugningsluften (omgivande luft) skal mätas
högst 0,15 m före luftfilterinloppet eller, om filter saknas, 0,15 mfrån insugsöppningen. Termometern eller termoelementet skall ha
skydd mot utstrålande värme och sitta i det direkta luftflödet.
Den/det skall även ha skydd mot bränslesprut. Antalet positioner
skall vara så många att det går att få fram en genomsnittlig insug-
ningstemperatur som är representativ.
3.3.4. Ingen mätning får göras förrän moment, varvtal och temperatur
har legat i princip konstanta i minst 30 sekunder.
3.3.5. När ett varvtal för mätningarna väl har valts ut får det inte variera
med mer än ± 2 %.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 15
▼B
3.3.6. Bromsbelastningen och insugningsluftens temperatur skall noteras
samtidigt. Det erhållna värdet skall vara genomsnittet av två
stabila noteringar i rad, vilka i fråga om bromsbelastningen inte
får avvika från varandra med mer än 2 %.
3.3.7. Om varvtal och förbrukning mäts med en anordning som startar
automatiskt skall mätningen pågå i minst 10 sekunder, men om
anordningen startas manuellt skall mätningen pågå i minst 20
sekunder.
3.3.8. Kylvätskans temperatur vid utloppet från motorn skall hållas vid
± 5 ki förhållande till den övre termostatinställda temperatur som
anges av tillverkaren. Om tillverkaren inte anger några värden
skall temperaturen vara 353 K ± 5 K.
För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges
av tillverkaren ligga mellan +0 och −20 K i förhållande till den
högsta temperatur som tillverkaren anger för referensförhållan-
dena.
3.3.9. Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller
insprutningssystemet och ligga inom de gränser som anges av till-
verkaren.
3.3.10. Smörjmedelstemperaturen uppmätt i vevhuset eller vid utloppet
från oljevärmeväxlaren (om monterad) skall ligga inom de
gränser som anges av tillverkaren.
3.3.11. Avgasernas utloppstemperatur skall mätas i rät vinkel mot
avgasfläns(ar), -grenrör eller -mynningar.
3.3.12 Bränsle
Bränslet skall vara av en typ som finns kommersiellt tillgänglig
och det får inte innehålla några extra rökbegränsande tillsatser(1).
3.4. Provningsförlopp
Mätningarna skall göras vid så många varvtal att effektkurvan
kan anges korrekt mellan de lägsta och högsta varvtal som tillver-
karen rekommenderar. Det varvtalsområdet skall omfatta det
varvtal där motorn ger maximalt vridmoment och maximal effekt.
För varje varvtal skall genomsnittet av minst två stabila
mätningar fastställas.
3.5. De uppgifter som skall noteras anges i undertillägg 1.
4. KORREKTIONSFAKTORER FÖR EFFEKT OCH VRIDMO-
MENT
4.1 Definition av faktorerna α1ochα2
Detta är de faktorer med vilka uppmätt vridmoment och uppmätt
effekt skall multipliceras för att, med hänsyn till kraftöverföri-
ngens verkningsgrad (faktor α2), fastställa motorns vridmoment
och effekt som används under proven, och som används för att
anpassa vridmoment och effekt till de omgivningsförhållanden
för referensändamål som anges i punkt 4.2.1 (faktor α1).
Detta är korrektionsfaktorn för effekt:
P0=α1·α2·P
där:
P0= är den korrigerade effekten (dvs. effekten vid refe-
rensförhållandena vid slutet av vevaxeln)
α1= är korrektionsfaktorn för omgivningsförhållandena
α2= är korrektionsfaktorn för kraftöverföringens verknings-
grad
P = är den uppmätta effekten (iakttagen effekt).1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 16
(1) Bränslet skall ersättas av det referensbränsle som anges i tillämpningsföreskrifterna till
bestämmelserna om luftförorening när dessa väl har trätt i kraft.▼M1
▼B
4.2. Omgivningsförhållanden för referensändamål
4.2.1. Temperatur
25 ºC (298 K)
4.2.2. Torrt tryck (Pso):
99 kPa (990 mbar)
4.3 Bestämning av korrektionsfaktorn
4.3.1 Bestämning av faktorn α2
— Om mätpunkten är vevaxelns utgångssida skall faktorn vara 1.
— Om mätpunkten inte är vevaxelns utgångssida skall faktorn
beräknas med följande formel:
där ntär verkningsgraden hos den kraftöverföring som sitter
mellan vevaxel och mätpunkten.
Denna verkningsgrad ntär produkten (multiplikation) av verk-
ningsgraden njhos samtliga komponenter i kraftöverföringen:
nt=n1·n2·…·nj
Verkningsgraden njhos var och en av komponenterna i
kraftöverföringen framgår av följande tabell:
TypVerknings-
grad
Kugghjul Raka kuggar 0,98
Spiralskurna kuggar 0,97
Koniska kuggar 0,96
Kedja Rulltyp 0,95
Tyst kedja 0,98
Rem Kuggrem 0,95
Kilrem 0,94
Koppling eller omvandlare Hydraulkoppling (1) 0,92
Hydrauliskmomentomvand-
lare (1)0,92
(1) Om ej låst.
4.3.2 Bestämning av faktorn α1(1)
4.3.2.1 Definition av värdena T och Psför korrektionsfaktorn
α1
T = är den absoluta temperaturen hos insugningsluften.
Ps= är det torra lufttrycket i kilopascal (kPa), dvs. det totalt
uppmätta lufttrycket minus vattenångans tryck.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 17
(1) Provet får utföras i luftkonditionerade provkammare där omgivningsförhållandena kan
regleras.▼M1
▼M1
4.3.2.2 Faktor α1
Korrektionsfaktorn α1beräknas med följande formel
Den formeln gäller endast om
0,93≤a1≤1,07
Om gränsvärdena överskrids skall det erhållna korrigerade värdet
uppges och testförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i
provrapporten.
5. PROVRAPPORT
Provrapporten skall innehålla resultaten och alla beräkningar som
behövs för att få fram det högsta vridmoment och den högsta
nettoeffekt som avses i undertillägg 2 samt motorns egenskaper
enligt förteckning i undertillägg 1.
Provrapporten skall dessutom innehålla följande uppgifter:1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 18
▼B
▼B
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 19
▼B
Detaljerade mätresultat
Motorprestanda
Motorns varvtal, min−1
Varvtal, dynamometerbroms, min−1
Bromsbelastning, dynamometer, N
Vridmoment uppmätt vid vevaxel, NmUppmätt effekt, kW
Provningsförhållanden Lufttryck, kPa
Insugningsluftens temperatur, K
Ångtryck, kPaKorrektionsfaktor för omgivningsförhållanden, α1
Korrektionsfaktor för mekanisk verkan, α2
Korrigerat vridmoment vid vevaxeln, NmKorrigerad effekt, kWSpecifikbränsleförbruk ning (
1), g/kWh
Motorkylningstemperatur, K(2)
Oljetemperatur vid mätpunkten, KAvgastemperatur, KLufttemperatur efter överladdare, K
Tryckefter överladdare, k Pa
(1) Utan effektkorrigering med omgivningsfaktorn.
(2) Ange mätpunktens läge: Mätningen har utförts (stryk det som inte
gäller)
— a) vid kylvätskeutloppet,
— b) vid tändstiftsbrickan,
— c) på annan plats (anges).
6. TOLERANSER VID MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT
OCH HÖGSTA NETTOEFFEKT
6.1. Motorns högsta vridmoment och högsta nettoeffekt enligt den
tekniska tjänsten får avvika från det värde som tillverkaren angett
med ± 10 % om den uppmätta effekten är ≤1 kW och med ± 5 %
om den uppmätta effekten är > 1 kW och för motorvarvtalet
medges en tolerans på ►M13%◄.
6.2. Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse får en motors
högsta vridmoment och högsta nettoeffekt avvika från de värden
som fastställts vid typprovningen av komponenten med ± 20 %
om den uppmätta effekten är ≤1 kW och med ± 10 % om den
uppmätta effekten är > 1 kW.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 20
▼B
Undertillägg 1
Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar
motortypens (1)högsta vridmoment och högsta nettoeffekt
(Mopedmotorer med styrd tändning)
(skall komplettera ansökan om typgodkännande av komponent om denna
inlämnas separat från ansökan om typgodkännande av fordon)
Referensnummer (anges av den sökande): …Ansökan om komponenttypgodkännande vad avser högsta vridmoment och
högsta nettomotoreffekt för en mopedtyp skall innehålla de uppgifter som anges
i följande avsnitt av del A i bilaga 2 till direktiv 92/61/EEG:
0.1,
0.2,
0.4 till 0.6,
3 till 3.2.2,
3.2.4 till 3.2.4.1.5,
3.2.4.3 till 3.2.12.2.1,
3.5 till 3.6.3.1.2.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 21
(1) Om motor eller system inte är av konventionell typ skall tillverkaren lämna uppgifter
motsvarande dem som avses här.
▼B
Undertillägg 2
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 22
▼B
Tillägg 2
Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos motorer
med styrd tändning för motorcyklar och trehjuliga motorfordon
1. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser
som här anges:
1.1. nettoeffekt:
I provbänkerhållen effek t i slutet av vevaxeln eller dess motsva-
righet vid det varvtal som anges av tillverkaren och med de
tillbehör som förtecknas i tabell 1. Om effekten endast kan
mätas med växellådan monterad på motorn skall växellådans
verkningsgrad beaktas.
1.2. högsta nettoeffekt:
Uppmätt högsta effektuttag netto vid full belastning av motorn.
1.3. vridmoment:
Vridmoment uppmätt vid de förhållanden som anges i 1.1.
1.4. högsta vridmoment:
Uppmätt högsta vridmoment vid full belastning av motorn.
1.5. tillbehör:
Samtliga utrustningsdetaljer och anordningar som förtecknas i
tabell 1.
1.6. standardutrustning:
All utrustning som tillverkaren specificerar för en viss tillämp-
ning.
1.7. motortyp:
Motorer vars egenskaper enligt undertillägg 1 inte skiljer sig i
något grundläggande avseende.
2. NOGGRANNHET VID MÄTNING AV VRIDMOMENT OCH
EFFEKT VID FULL BELASTNING
2.1. Vridmoment:
± 1 % av uppmätt vridmoment(1).
2.2. Varvtal:
Mätnoggrannheten skall vara ± 1 %.
2.3. Bränsleförbrukning:
± 1 % för alla använda anordningar.
2.4. Inloppsluftens temperatur:
±1K .
2.5. Uppmätt lufttryck:
± 70 Pa.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 23
(1) Anordningen för mätning av vridmoment skall vara kalibrerat för att ta hänsyn til
friktionsförluster. Noggrannheten får vara ± 2 % för mätningar som utförs vid effektersom är lägre än 50 % av det högsta värdet. För mätningen av högsta vridmoment skall
den alltid vara ± 1 %.
▼B
2.6. Avgastryckoch tryck förlust i inloppsluften:
± 25 Pa.
3. PROV FÖR MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT OCH
HÖGSTA NETTOMOTOREFFEKT
3.1. Tillbehör
3.1.1. Tillbehör som skall vara monterade
Under provet skall de tillbehör som är nödvändiga för att använda
motorn i den aktuella tillämpningen (anges i tabell 1) så långt det
är möjligt inta samma plats på provbänken som de skulle ha vid
den aktuella tillämpningen.
3.1.2. Tillbehör som skall avlägsnas
Sådana fordonstillbehör som endast är nödvändiga för att
fordonet i sig skall kunna användas men som är monterade på
motorn skall avlägsnas före provet.
För tillbehör som är fast monterade får den effekt som de tar upp
vid obefintlig belastning fastställas och adderas till den uppmätta
motoreffekten.
TABELL 1
Tillbehör som skall vara monterade vid prov avsett att fastställa vridmoment och
nettomotoreffekt
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
1 Insugningssystem
— Insugsrör
— Luftfilter— Insugsljuddämpare— Reningssystem, vevhusgaser— Hastighetsbegränsande anord-
ning
— Elektrisk regleranordning (om
monterad)Om standardutrustning: ja
2 Värmare, insugsrör Om standardutrustning: ja (om
möjligt skall den vara inställd i
gynnsammaste läge)
3 Avgassystem
— Grenrör
— Rörsystem(
1)
— Ljuddämpare (1)
— Avgasrör(1)
— Överladdare— Elektrisk regleranordning (om
monterad)Om standardutrustning: ja
4 Bränslepump Om standardutrustning: ja
5 Förgasare Om standardutrustning: ja6 Bränsleinsprutning
— Inloppsfilter
— Filter
— Pump
— Högtrycksledningar— Insprutare— Luftklaff (om monterad) (
2)Om standardutrustning: ja1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 24
▼B
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
7 Vätskekylning
— Motorhuv
— Kylare— Fläkt (
4)(5)
— Fläktkåpa— Vattenpump— Termostat (
6)Om standardutrustning: ja (3)
8 Luftkylning
— Kåpa
— Blåsande fläkt (4)(5)
— TemperaturregulatorOm standardutrustning: ja
9 Elektrisk utrustning Om standardutrustning: ja
10 Överladdare (om monterad)
— Kompressor driven direkt av
motorn och/eller med avga-
serna
— Laddluftkylare— Kylmedelspump eller -fläkt
(motordriven)
— Anordning för reglering av
kylmedelsflöde (om monterad)Om standardutrustning: ja
11 Oljekylare (om monterad) Om standardutrustning: ja
12 Reningsanordninger Om standardutrustning: ja13 Smörjsystem
— OljetillförselOm standardutrustning: ja
(1) Om det är svårt att använda det vanliga avgassystemet får ett avgassystem som ger samma
effektförlust monteras för provet om tillverkaren medger detta. När motorn körs i provningsla-
boratoriet får systemet för utsugning av avgaser inte medföra att utsugningsröken(vidanslutningen till fordonets avgassystem) har ett tryck som skiljer sig från lufttrycket medmer än ± 740 Pa (7,40 mbar), om inte tillverkaren före provningen har godtagit ett högre mott-ryck.
(
2) Luftklaffen skall vara den som styr insprutningspumpens luftregulator.
(3)►M1På provbänken skall kylaren, fläkten, fläktmunstycket, vattenpumpen och termostaten i
största möjliga mån ha samma placering som när de är monterade på fordonet. Om någon ellernågra av dessa komponenter i provbänken är placerade på ett sätt som avviker från placeringeni fordonet, skall placeringen i provbänken beskrivas och anges i provrapporten. ◄Kylvätskan
får endast cirkuleras med motorns vattenpump. Kylmedlet får kylas med motorkylaren eller en
extern krets om förlusterna i denna är i huvudsak identiska med dem i motorns kylsystem.Eventuell kylargardin skall vara öppen.
(
4) Om fläkt eller blåsande fläkt kan kopplas loss, skall nettomotoreffekten först uppges med
urkopplad fläkt/blåsande fläkt och därefter med inkopplad fläkt/blåsande fläkt.
(5) Om en fast elektrisk eller mekanisk fläkt inte kan monteras på provbänken skall den effekt som
denna tar upp fastställas vid samma varvtal som vid mätning av motoreffekten. Nettoeffektenerhålls genom att dra av den effekt som fläkten tar upp från den korrigerade effekten.
(
6) Termostaten får vara låst i helt öppet läge.
(7) Lägsta generatoreffekt: Generatorn levererar den ström som är absolut nödvändig för att driva
de tillbehör som fordras för att motorn skall fungera. Det får inte ske någon laddning av batte-
riet under provet.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 25
▼B
3.2. Inställningar
I tabell 2 anges intällningarna vid prov för att fastställa högsta
vridmoment och högsta nettomotoreffekt.
TABELL 2
Inställningar
1 Förgasare
Inställning enligt tillverkarens
produktionsspecifikationer utan ytter-
ligare ändring för den aktuella
tillämpningen.2 Insprutningspump
3 Tändning eller insprutning
(förställningskurva)
3.3. Provningsförhållanden
3.3.1. Prover för att fastställa högsta vridmoment och högsta nettoeffekt
skall utföras med full gas och motorn utrustad enligt tabell 1.
3.3.2. Mätningarna skall göras vid normala och stabila drifts-
förhållanden med tillräcklig tillförsel av luft till motorn. Motorn
skall vara inkörd enligt tillverkarens rekommendationer.
Förbränningsrummen får innehålla avlagringar i begränsad
mängd.
För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn skall provning-
sförhållandena (t.ex. insugningsluftens temperatur) väljas så att de
ligger så nära referensförhållandena (se 4.2) som möjligt.
Om kylsystement i provbänken uppfyller minimikraven för en
korrekt installation men trots detta inte ger tillräcklig kylning
och mätningarna sålunda inte kan utföras vid normala, stabila
driftsförhållanden får den metod som beskrivs i undertillägg 1
användas.
De minimikrav som provinstallationen skall uppfylla samt vid
vilka förhållanden provet skall utföras enligt undertillägg 1 anges
nedan.
V1är fordonets maximala hastighet.
V2är kylluftens maximala flödeshastighet på utströmningssidan.
Ø är tvärsnittet av kylluftflödet.Om V
2≥V1och Ø≥0,25 m2är minimikraven uppfyllda. Om
det inte är möjligt att stabilisera driftsförhållandena skall den
metod som beskrivs i undertillägg 1 användas.
Om V2<V1och/eller Ø < 0,25 m2gäller följande:
a) Om driftsförhållandena kan stabiliseras skall den metod som
beskrivs i 3.3 användas.
b) Om driftsförhållandena inte kan stabiliseras
i) och om V2≥120 km/h och Ø ≥0,25 m2uppfyller instal-
lationen minimikraven varför den metod som beskrivs i
tillägg 1 får användas,
b) ii) och om V2< 120 km/h och/eller Ø < 0,25 m2uppfyller
intallationen inte minimikraven varför provningsutrust-
ningens kylsystem skall förbättras.
I detta fall får dock provet efter godkännande av tillverkaren och
myndigheten utföras enligt den metod beskrivs i undertillägg 1.
3.3.3. Temperaturen på insugningsluften (omgivande luft) skall mätas
högst 0,15 m före inloppet till luftrenaren eller, om renare saknas,
0,15 m från insugsöppningen. Termometern eller termoelementet
skall ha skydd mot utstrålande värme och sitta i det direkta
luftflödet. Den/det skall även ha skydd mot bränslesprut.
Antalet positioner skall vara så många att det går att få fram en
genomsnittlig insugningstemperatur som är representativ.
3.3.4. Ingen mätning får göras förrän moment, varvtal och temperatur
har legat i princip konstanta i minst 30 sekunder.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 26
▼B
3.3.5. Under en körning eller mätning får varvatalet variera med högst
± 1 % eller med ± 10 % min − 1 i förhållande till den valda
hastigheten, varvid den största av dessa toleranser skall väljas.
3.3.6. Bromsbelastningen och insugningsluftens temperatur skall läsas
av samtidigt. Det värdet som används för mätningen skall vara
genomsnittet av två stabila noteringar i rad, vilka i fråga om
bromsbelastningen inte får avvika från varandra med mer än 2 %.
3.3.7. Kylvätskans temperatur vid utloppet från motorn skall hållas vid
± 5 K i förhållande till den övre termostatinställda temperatur
som anges av tillverkaren. Om tillverkaren inte anger några
värden skall temperaturen vara 353 K ± 5 K.
För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges
av tillverkaren ligga mellan + 0 och − 20 K i förhållande till den
högsta temperatur som tillverkaren anger för referensförhållan-
dena.
3.3.8. Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller
insprutningssystemet och ligga inom de gränser som anges av till-
verkaren.
3.3.9. Smörjmedelstemperaturen uppmätt i vevhuset eller vid utloppet
från oljevärmeväxlaren (om monterad) skall ligga inom de
gränser som anges av tillverkaren.
3.3.10. Avgasernas utloppstemperatur skall mätas i rät vinkel mot
avgasfläns(ar), -grenrör eller -mynningar.
3.3.11. Om varvtal och förbrukning mäts med en anordning som startar
automatiskt skall mätningen pågå i minst 10 sekunder, men om
anordningen startas manuellt skall mätningen pågå i minst 20
sekunder.
3.3.12. Bränsle
(se avsnitt 3.3.12 i tillägg 1)
3.3.13. Om den normala ljuddämparen inte kan användas skall den
använda anordningen fungera vid motorns normala användnings-
förhållanden enligt tillverkarens specifikationer.
Vid körningen av motorn under, framför allt, laboratorieproverna
får utsugningen av avgaser (vid den punkt där avgassystemet är
anslutet till provbänken) inte medföra ett tryck i avgasutsugnings-
kanalen som skiljer sig från lufttrycket med mer än ± 740 Pa
(7,4 mbar), om inte tillverkaren självmant har angett mottrycket
före provet. I detta fall skall det lägre av de två trycken användas.
3.4. Prover
Mätning skall ske vid så många varvtal att effektkurvan kan
anges korrekt mellan de lägsta och högsta varvtal som tillver-
karen rekommenderar. Det varvtalsområdet skall omfatta det
varvtal där motorn ger maximalt vridmoment och maximal effekt.
För varje varvtal skall genomsnittet av minst två stabila
mätningar fastställas.
3.5. Uppgifter som skall registreras
De uppgifter som skall noteras anges i undertillägg 2.
4. KORREKTIONSFAKTORER FÖR EFFEKT OCH VRIDMO-
MENT
4.1 Definition av faktorerna a1ochα2
Detta är de faktorer med vilka uppmätt vridmoment och uppmätt
effekt skall multipliceras för att, med hänsyn till kraftöverföri-
ngens verkningsgrad (faktor α2), fastställa motorns vridmoment
och effekt som används under proven, och som används för att
anpassa vridmoment och effekt till de omgivningsförhållanden
för referensändamål som anges i punkt 4.2.1 (faktor a1).
Detta är korrektionsfaktorn för effekt:
P0=a1·a2·P1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 27
▼M1
▼M1
där:
P0= är den korrigerade effekten (dvs. effekten vid refe-
rensförhållandena vid slutet av vevaxeln)
α1= är korrektionsfaktorn för omgivningsförhållandena
α2= är korrektionsfaktorn för kraftöverföringens verknings-
grad
P = är den uppmätta effekten (iakttagen effekt).
4.2. Omgivningsförhållanden
4.2.1. Omgivningsförhållanden för referensändamål
4.2.1.1. Temperatur (To):
298 K (25 ºC)
4.2.1.2. Torrt tryck(Pso):
99 kPa
4.2.2. Omgivningsförhållanden vid prov
Under provet skall omgivningsförhållandena ligga inom följande
värden:
4.2.2.1. Temperatur (T)
283 K < T < 318 K
4.3. Bestämning av korrektionsfaktorn
4.3.1. Bestämning av faktorn α2
— Om mätpunkten är vevaxelns utgångssida skall faktorn vara 1.
— Om mätpunkten inte är vevaxelns utgångssida skall faktorn
beräknas med formeln
α2¼1
nt
där ntär verkningsgraden hos den kraftöverföring som sitter
mellan vevaxel och mätpunkten.
Denna verkningsgrad ntär produkten (multiplikation) av verk-
ningsgraden njhos samtliga komponenter i kraftöverföringen.
nt=n1×n2…×nj
Verkningsgraden nj hos var och en av komponenterna i kraftö-
verföringen framgår av följande tabell:
TypVerknings-
grad
Kugghjul Raka kuggar 0,98
Spiralskurna kuggar 0,97Koniska kuggar 0,96
Kedja Rulltyp 0,95
Tyst kedja 0,98
Rem Kuggrem 0,95
Kilrem 0,941995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 28
▼B
▼B
TypVerknings-
grad
Koppling eller omvandlare Hydraulkoppling (1) 0,92
Hydrauliskmomentomvand-
lare (1)0,92
(1) Om ej låst.
4.3.2. Bestämning av faktorn α1(1)
4.3.2.1. Definition av de fysiska storheterna T och Psför korrektionsfak-
torn α1
T = är den absoluta temperaturen hos insugningsluften.
Ps= är det torra lufttrycket i kilopascal (kPa), dvs. det totalt
uppmätta lufttrycket minus vattenångans tryck.
4.3.2.2. Fyrtaktsmotorer — faktor α1
Korrektionsfaktorn α1för fyrtaktsmotorer beräknas med följande
formel:
α1¼99
Ps/C18/C191;2
/C1T
298/C18/C190;6
Den formeln gäller endast om
0,93≤α1≤1,07
Om gränsvärdena överskrids skall det erhållna korrigerade värdet
uppges och testförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i
provrapporten.
5. PROVRAPPORT
Provrapporten skall innehålla resultaten och alla beräkningar som
behövs för att få fram det högsta vridmoment och den högsta
nettoeffekt som avses i undertillägg 3 samt motorns egenskaper
enligt förteckning i undertillägg 2.
Provrapporten skall dessutom innehålla följande uppgifter:1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 29
(1) Proverna får utföras i luftkonditionerade provkammare där omgivningsförhållandena
kan regleras.
▼B
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 30
▼B
Detaljerade mätresultat
Motorprestanda
Motorns varvtal, min−1
Bromsbelastning, dynamometer, N
Vridmoment uppmätt vid vevaxel, NmUppmätt effekt, kWProvningsförhållanden Luftryck, kPa
Insugningsluftens temperatur, K
Ångtryck, kPaKorrektionsfaktor för omgivningsförhållanden, α
1
Korrektionsfaktor för mekanisk verkan, α2
Korrigerat vridmoment vid vevaxeln, Nm
Korrigerad effekt, kWSpecifikbränsleförbruk ning (
1), g/kWh
Motorkylningstemperatur K(2)
Oljetemperatur vid mätpunkten, K
Avgastemperatur, KLufttemperatur efter överladdare, KTryckefter överladdare, k Pa
(1) Utan effektkorrigering med omgivningsfaktorn.
(2) Ange mätpunktens läge: Mätningen har utförts (stryk det som inte
gäller):
a) vid kylvätskeutloppet,
b) vid tändstiftsbrickan,
c) på annan plats (anges).
6. TOLERANSER VID MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT
OCH HÖGSTA NETTOEFFEKT
6.1. Motorns högsta vridmoment och högsta nettoeffekt enligt den
tekniska tjänsten får avvika från det värde som tillverkaren angett
med ± 5 % om den uppmätta effekten är ≤11 kW och med ± 2 %
om den uppmätta effekten är > 11 kW och för motorvarvtalet
medges en tolerans på 1,5 %.
6.2. Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse får en motors
högsta vridmoment och högsta nettoeffekt avvika från de värden
som fastställts vid typprovningen av komponenten med ± 10 %
om den uppmätta effekten är ≤11 kW och med ± 5 % om den
uppmätta effekten är > 11 kW.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 31
▼B
Undertillägg 1
Mätning av högsta vridmoment och högsta nettomotoreffekt med hjälp av
motortemperaturmetoden
1. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN
1.1. Proverna för att fastställa högsta vridmoment och högsta nettoef-
fekt skall utföras med full gas och motorn utrustad enligt tabell 1.
1.2. Mätningarna skall göras vid normala driftsförhållanden med
tillräcklig tillförsel av luft till motorn. Motorn skall vara inkörd
enligt tillverkarens rekommendationer. Förbränningsrummen hos
motorer med styrd tändning får innehålla avlagringar i begränsad
mängd.
För att minska den korrektionsfaktorns storlek skall provning-
sförhållandena (t.ex. insugningsluftens temperatur) väljas så att
de ligger så nära referensförhållandena (se 4.2.1) som möjligt.
1.3. Temperaturen på den luft som sugs in i motorn skall mätas högst
0,15 m från insugsöppningen. Termometern eller termoelementet
skall ha skydd mot utstrålande värme och sitta i det direkta
luftflödet. Den/det skall även ha skydd mot bränslesprut. Antalet
positioner skall vara så många att det går att få fram en genom-
snittlig insugningstemperatur som är representativ.
1.4. Under mätkörning får motorns varvtal avvika med högst ± 1 %
från det valda varvtalet när en avläsning tas.
1.5. Avläsningarna av bromsbelastning för provmotorn skall tas från
dynamometern när motorns temperatur har nått inställt värde och
med dess varvtal praktiskt taget konstant.
1.6. Avläsningarna av bromsbelastning, bränsleförbrukning och
inloppsluftens temperatur skall tas samtidigt och det mätvärdet
som används skall utgöra ett genomsnitt av två stabila värden,
vilka för bromsbelastning och bränsleförbrukning får variera med
högst 2 %.
1.7. Avläsningarna av bränsleförbrukning skall börja när det kan
fastställas att motorn har nått ett visst angivet varvtal.
Om varvtal och förbrukning mäts med en anordning som startar
automatiskt skall mätningen pågå i minst 10 sekunder, men om
anordningen startas manuellt skall mätningen påga i minst 20
sekunder.
1.8. Om motorn är vätskekyld skall kylvätskans temperatur vid
utloppet från motorn hållas vid ± 5 K i förhållande till den övre
termostatinställda temperatur som anges av tillverkaren. Om till-
verkaren inte anger något värde skall den noterade temperaturen
var 353 K ± 5 K.
Om motorn är luftkyld skall den temperaturen vid tändstiftts-
brickan vara den som anges av tillverkaren ± 10 K. Om
tillverkaren inte anger något värde skall den noterade tempera-
turen vara 483 ± 10 K.
1.9. Tändstiftsbrickornas temperatur på luftkylda motorer skall mätas
med en termometer med ett termoelement och en tätningsring.
1.10. Bränsletemperaturen vid inloppet till insprutningspumpen eller
förgasaren skall ligga inom de gränser som anges av tillverkaren.
1.11. Smörjoljans temperatur mätt i oljesumpen eller vid utloppet från
eventuell oljekylare skall ligga inom de gränser som anges av till-
verkaren.
1.12. Avgastemperaturen skall mätas vid en punkt i rät vinkel mot
avgasmynningens fläns(ar) eller grenrör.
1.13. Det använda bränslet skall vara det som avses i bilaga 1 avsnitt
3.3.12.
1.14. Om det inte är möjligt att använda standardljuddämparen skall
det vid provet användas en anordning som fungerar med motorns
normala varvtal enligt tillverkarens specifikation. När motorn
körs i provningslaboratoriet är det särskilt viktigt att systemet för
utsugning av avgaser inte medför att utsugningsröken (vid anslut-
ning till fordonets avgassystem) har ett trycksom sk iljer sig från1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 32
▼B
lufttrycket med ± 740 Pa (7,4 mbar), om inte tillverkaren
självmant har angett mottrycket före provet. I detta fall skall det
lägre av de två trycken användas.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 33
▼B
Undertillägg 2
Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar
motortypens (1)högsta vridmoment och högsta nettoeffekt
(Motorer med styrd tändning avsedda för motorcyklar och trehjuliga motor-
fordon)
Skall komplettera ansökan om typgodkännande av komponent om denna
inlämnas separat från ansökan om typgodkännande av fordon)
Referensnummer (anges av den sökande): …
Ansökan om komponenttypgodkännande vad avser högsta vridmoment och
högsta nettomotoreffekt för en typ av motorcykel eller trehjuligt motorfordon
skall innehålla de uppgifter som anges i följande avsnitt av del A i bilaga 2 till
direktiv 92/61/EEG:
0.1,
0.2,
0.4 till 0.6,
3 till 3.2.2,
3.2.4 till 3.2.4.1.5,
3.2.4.3 till 3.2.12.2.1,
3.5 till 3.6.3.1.2.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 34
(1) Om motor eller system inte är av konventionell typ skall tillverkaren lämna uppgifter
motsvarande den som avses här.
▼B
Undertillägg 3
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 35
▼B
Tillägg 3
Fastställande av högsta vridmoment och högsta nettoeffekt hos motorer
med kompressionständning monterade på motorcyklar eller trehjuliga
motorfordon
1. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betyldelser
som här anges:
1.1. nettoeffekt:
I provbänkerhållen effek t i slutet av vevaxeln eller dess motsva-
righet vid det varvtal som anges av tillverkaren och med de
tillbehör som förtecknas i tabell 1. Om effekten endast kan
mätas med växellådan monterad på motorn skall växellådansverkningsgrad beaktas.
1.2. högsta nettoeffekt:
Uppmätt högsta effektuttag netto vid full belastning av motorn.
1.3. vridmoment:
Vridmoment uppmätt vid de förhållanden som anges i 1.1.
1.4. högsta vridmoment:
Uppmätt högsta vridmoment vid full belastning av motorn.
1.5. tillbehör:
Samtliga utrustningsdetaljer och anordningar som förtecknas i
tabell 1.
1.6. standardutrustning:
All utrustning som tillverkaren specificerar för en viss tillämp-
ning.
1.7. motortyp:
Motorer vars egenskaper enligt undertillägg 1 inte skiljer sig i
något grundläggande avseende.
2. NOGGRANNHET VID MÄTNING AV VRIDMOMENT OCH
EFFEKT VID FULL BELASTNING
2.1. Vridmoment:
± 1 % av uppmätt moment(
1).
2.2. Motorvarvtal
Mätningen skall ha en noggrannhet av ± 1 %. Motorns varvtal
skall helst mätas med varvtalsräknare och kronometer med auto-
matisk synkronisering (eller räknare med tidtagare).
2.3. Bränsleförbrukning:
± 1 % av uppmätt förbrukning.
2.4. Bränsletemperatur:
±2K .
2.5. Inloppsluftens temperatur:
±2K .1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 36
(1) Systemet för mätning av vridmoment skall vara kalibrerad för att beakta friktions-
förluster. Noggrannheten i den nedre hälften av dynamometerbänkens mätområde får
vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.
▼B
2.6. Uppmätt lufttryck:
± 100 Pa.
2.7. Trycki inloppsrör:
± 50 Pa (se anmärkning 1a till tabell 1).
2.8. Trycki avgasrör:
+200 Pa (se anmärkning 1b till tabell 1).
3. PROV FÖR MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT OCH
HÖGSTA KOMPRESSIONSTÄNDNING
3.1. Tillbehör
3.1.1. Tillbehör som skall vara monterade
Under provet skall de tillbehör som är nödvändiga för att använda
motorn i den aktuella tillämpningen (anges i tabell 1) så långt det
är möjligt inta samma plats på provbänken som de skulle ha vid
den aktuella tillämpningen.
3.1.2. Tillbehör som skall avlägsnas
Sådana fordonstillbehör som endast är nödvändiga för att
fordonet i sig skall kunna användas men som är monterade på
motorn skall avlägsnas före provet.
Följande icke uttömmande förteckning är ett exempel på sådana
tillbehör:
— Luftkompressor
— Servostyrningskompressor
— Fjädringskompressor
— Luftkonditioneringssystem
Om tillbehören inte kan tas bort får den effekt som de tar upp i
obelastat tillstånd fastställas och adderas till den uppmätta moto-
reffekten.
3.1.3. Starttillbehör för motorer med kompressionständning
För de tillbehör som används för att starta motorer med kompres-
sionständning skall nedanstående två punkter beaktas.
a) Elstart: Generatorn monteras och försörjer vid behov de till-
behör som är nödvändiga för drift av motorn.
b) Annan start än elstart: Om det finns andra eldrivna tillbehör
som är nödvändiga för motorns funktion skall generatorn
monteras för att försörja dessa tillbehör. I annat fall skall den
tas bort.
Det system som producerar och ackumulerar den energi som är
nödvändig för att starta motorn skall i båda fallen monteras och
arbeta i obelastat tillstånd.
TABELL 1
Tillbehör som skall vara monterade vid prov avsett att fastställa vridmoment och
nettoeffekt hos motorer med kompressionständning
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
1 Insugningsystem
— Inloppsrör
— Luftfilter 1a— Inloppsljuddämpare 1a— Reningssystem, vevhusgas
— Hastighetsbegränsande anord-
ning1aOm standardutrustning: ja
2 Värmare, inloppsrör Om standardutrustning: ja (om
möjligt skall den vara inställd i
gynnsammaste läge)1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 37
▼B
Nr TillbehörMonterat vid prov av vridmoment och
nettoeffekt
3 Avgassystem
— Avgassystem
— Grenrör— Anslutningsrör1b— Ljuddämpare 1b— Bakre avgasrör 1b— Avgasrör— Överladdare (
2)Om standardutrustning: ja
4 Bränslepump Om standardsutrustning: ja
5 Bränsleinsprutning
— Inloppsfilter
— Filter
— Pump— Högtrycksledningar— Insprutare— Ventil, inloppsluft (om
monterad) (
4)
— Elektroniskt styrsystem, luft-
flödesmätare, luft … (om
monterat)Om standardutrustning: ja
6 Västkekylning
— Motorhuv
— Frånluft, motorhuv— Kylare— Fläkt (
5)(6)
— Fläktkåpa
— Vattenpump
— Termostat (7)Om standardutrustning: ja (5)
7 Luftkylning
— Kåpa
— Blåsande fläkt (5)(6)
— TemperaturregulatorOm standardutrustning: ja
8 Elektrisk utrustning Om standardutrustning: ja (8)
9 Överladdare (om monterad)
— Kompressor driven direkt av
motorn och/eller med avga-
serna
— Laddluftkylare (9)
— Kylmedelspump eller -fläkt
(motordriven)
— Anordning för reglering av
kylmedelsflöde (om monterad)Om standardutrustning: ja
10 Extra fläkt för provbänk Ja, om nödvändigt
11 Reningsanordning (10) Om standardutrusting: ja
1a I följande fall skall det kompletta insugningssystemet vara monterat enligt föreskrifterna för
den tänkta användningen:
— Om det finns en riskför en betydande inverk an på motoreffek ten.
— I fråga om tvåtaktsmotorer.
— Om tillverkaren begär detta.
I andra fall får ett likvärdigt system användas och en kontroll bör då göras för att fastställa att
inloppstrycket inte avviker mer än 100 Pa från det värde som tillverkaren anger för ett rentluftfilter.
1b I följande fall skall det kompletta avgassystemet vara monterat enligt föreskrifterna för den
tänkta användningen:
— Om det finns riskför en betydande inverk an på motoreffek ten.— I fråga om tvåtaktsmotorer.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 38
▼B
— Om tillverkaren begär detta.
I andra fall får ett likvärdigt system installeras om det uppmätta trycket i slutet av motorns
avgassystem inte avviker med mer än 1.000 Pa från det som tillverkaren anger. Med slutetav avgassystemet avses en punkt 150 mm efter avslutningen av den del av avgassystemet
som är monterat på motorn.
(
2) Om motorn har en inbyggd avgasbroms skall strypventilen hållas helt öppen.
(3) Bränsletrycket får vid behov justeras för att efterlikna det tryck som förekommer vid den aktu-
ella motoranvändningen (särskilt om ett bränsleretursystem används).
(4) Ventilen för inloppsluft fungerar som styrventil för insprutningspumpens regulator. Regulatorn
eller utrustningen för bränsleinsprutning får innehålla andra anordningar som kan påverka denmängd bränsle som sprutas in.
(
5)►M1På provbänken skall kylaren, fläkten, fläktmunstycket, vattenpumpen och termostaten i
största möjliga mån ha samma placering som när de är monterade på fordonet. Om någon eller
några av dessa komponenter i provbänken är placerade på ett sätt som avviker från placeringeni fordonet, skall placeringen i provbänken beskrivas och anges i provrapporten. ◄Kylvätskan
får enbart cirkuleras med hjälp av motorns vattenpump. Kylning för vätskan får tillhandahållasav motorns kylare eller av en extern krets under förutsättning att tryckförlusten i denna och
trycket vid inloppet till pumpen i huvudsak håller sig identiska med trycken i motorns
kylsystem. Om det finns en kylargardin skall den vara öppen. Om fläkt, kylare och kåpa intepå ett enkelt sätt kan monteras på motorn skall den effekt som fläkten tar upp när den ärseparat och i förhållande till kylare och eventuell kåpa rätt monterad, fastställas vid varvtalmotsvarande de som används för mätning av motoreffekten genom antingen beräkning med
ledning av standardegenskaper eller genom praktiska prover. Denna effekt med korrigering
för normala omgivningsförhållanden enligt 4.2 skall dras av från den korrigerade effekten.
(
6) Om fläkten kan kopplas ur eller är progressiv skall provet utföras med urkopplad fläkt respek-
tive med maximal glidning.
(7) Termostaten får fixeras i öppet läge.
(8) Låg generatoreffekt: Generatoreffekten skall begränsas till den som är nödvändig för att driva
de tillbehör som krävs för att motorn skall kunna köras. Om det är nödvändigt att ansluta ett
batteri skall detta vara fulladdat och i gott skick.
(9) Laddluftkylda motorer (vätske- eller luftkylda) skall provas med laddluftkylning, men om till-
verkaren så föredrar får en provbänk användas i stället för den luftkylda kylaren. Oavsettvilket skall mätningen av effekt vid varje varvtal göras med samma temperatur- och trycksäk-
ning hos motorluften i laddluftkylaren i provbänkssystemet som de tillverkare anger för
systemet monterat på fordon.
(
10) Dessa får t.ex. omfatta avgasåtercirkulation (EGR), katalysator, termisk reaktionskammare,
extra luftförsörjningssystem samt system för skydd mot avdunstande bränsle.
3.2. Inställningar
I tabell 2 anges inställningarna vid prov för att fastställa högsta
vridmoment och högsta nettomotoreffekt.
TABELL 2
Inställningar
1 Insprutningspump
Inställning enligt tillverkarens
produktionsspecifikationer utan ytter-
ligare ändring för den aktuella
tillämpningen.2 Tändning eller inprutning
(förställningskurva)
3 Regulatorinställning4 Regulatorinställning
3.3. Provningsförhållanden
3.3.1. Proverna för att fastställa högsta vridmoment och högsta nettoef-
fekt skall utföras med full belastning på insprutningspumpen och
med motorn utrustad enligt tabell 1.
3.3.2. Prestandauppgifterna skall avse stabila driftsförhållanden med
tillräcklig tillförsel av luft till motorn. Motorn skall vara inkörd
enligt tillverkarens rekommendationer. Förbränningsrummen får
innehålla avlagringar i begränsad mängd.
För att minska den nödvändiga korrektionsfaktor skall provning-
sförhållandena (t.ex. inloppsluftens temperatur) väljas så att de
ligger så nära referensförhållandena (se 4.2) som möjligt.
3.3.3. Temperaturen på inloppsluften (omgivande luft) skall mätas högst
0,15 m före inloppet till luftrenaren eller, om renare saknas, högst
0,15 m från inloppsöppningen. Termometern eller termoelementet
skall ha skydd mot utstrålande värme och sitta i det direkta
luftflödet. Den/det skall även ha skydd mot bränslesprut. Antal
postitioner skall vara så många att det går att få fram en genom-
snittlig insugningstemperatur som är representativ.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 39
▼B
3.3.4. Ingen mätning får göras förrän moment, varvtal och temperatur
har legat i princip konstanta i minst 30 sekunder.
3.3.5. Under en körning eller mätning får varvtalet inte avvika från det
valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 % −1 i förhållande
till den valda hastigheten, varvid den största av dessa toleranser
skall väljas.
3.3.6. Bromsbelastningen och insugningsluftens temperatur skall läsas
av samtidigt. Det värde som används skall vara genomsnittet av
två stabila noteringar i rad, vilka i fråga om bromsbelastningen
inte får avvika från varandra med mer än 2 %.
3.3.7. Kylvätskans temperatur vid utloppet från motorn skall hållas vid
± 5 K i förhållande till den övre termostatinställda temperatur
som anges av tillverkaren. Om tillverkaren inte anger några
värden skall temperaturen vara 353 K ± 5 K
För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges
av tillverkaren ligga mellan +0 och −20 K i förhållande till den
högsta temperatur som tillverkaren anger för referensförhållan-
dena.
3.3.8. Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller
vid insprutningssystemet och ligga inom de gränser som anges av
motortillverkaren.
3.3.9. Smörjoljans temperatur mätt i oljesumpen eller vid utloppet från
den eventuella oljekylaren skall ligga inom de gränser som anges
av motortillverkaren.
3.3.10. Vid behov får ett extra regleringssystem användas för att hålla
temperaturen inom de gränser som anges i 3.3.7, 3.3.8 och 3.3.9.
3.3.11. Bränsle
(se avsnitt 3.3.12 i bilaga 1)
3.4. Provförfarande
Mätning skall ske vid så många varvtal att effektkurvan kan
angas fullständigt mellan de lägsta och högsta varvtal som tillver-
karen rekommenderar. Detta varvtalsområde skall omfatta det
varvtal där motorn ger maximal effekt. För varje varvtal skall
genomsnittet av minst två stabila mätningar fastställas
3.5. Mätning av rökindex
För motorer med kompressionständning skall det under provet
kontrolleras att avgaserna uppfyller kraven i tillämpningsföre-
skrifterna till bestämmelserna om luftförorening när dessa väl
har trätt i kraft.
4. KORREKTIONSFAKTORER FÖR VRIDMOMENT OCH
EFFEKT
4.1 Definition av faktorerna a1ochα2
Detta är de faktorer med vilka uppmätt vridmoment och uppmätt
effekt skall multipliceras för att, med hänsyn till kraftöverföri-
ngens verkningsgrad (faktor α2), fastställa motorns vridmoment
och effekt som används under proven, och som används för att
anpassa vridmoment och effekt till de omgivningsförhållanden
för referensändamål som anges i punkt 4.2.1 (faktor ad).
Detta är korrektionsfaktorn för effekt:
P0=αd·α2·P
där:
P0= är den korrigerade effekten (dvs. effekten vid refe-
rensförhållandena vid slutet av vevaxeln)
αd= är korrektionsfaktorn för omgivningsförhållandena
α2= är korrektionsfaktorn för kraftöverföringens verknings-
grad (se punkt 4.3.1 i tillägg 2)
P = är den uppmätta effekten (iakttagen effekt).1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 40
▼M1
▼B
4.2. Omgivningsförhållanden för referensändamål
4.2.1. Temperatur (To):
298 K (25 ºC).
4.2.2. Torrt tryck (Pso):
99 kPa.
Anmärkning:
Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck
av 1 kPa.
4.3. Omgivningsförhållanden vid provning
Omgivningsförhållandena under provet skall vara följande:
4.3.1. Temperatur (T):
283 K≤T≤318 K.
4.3.2. Tryck (Ps)
80 kPa≤Ps≤110 kPa.
4.4. Definition av korrektionsfaktorn αd(1)
Korrektionsfaktorn för effekt αdför motorer med kompres-
sionständning beräknas för konstant bränsletillförsel med
följande formel:
αd=( fa)fm
där
fa= omgivningsfaktorn
fm= den kännetecknande parametern för varje typ av motor
och inställning.
4.4.1. Omgivningsfaktor fa
Denna faktor anger effekterna av omgivningsförhållandena (tryck,
temperatur och luftfuktighet) på den luft som motorn suger in.
Formeln för omgivningsfaktorn är olika beroende på motortyp.
4.4.1.1. Sugmotorer och mekaniskt överladdade motorer
fa¼99
Ps/C18/C19
/C1T
298/C18/C190;7
4.4.1.2. Turboladdade motorer med eller utan kylning av
inloppsluften
fa¼99
Ps/C18/C190;7
/C1T
298/C18/C191;5
4.4.2. Motorfaktor fm
fmär en funktion av ac(korrigerat bränsleflöde) enligt följande:
fm= 0,036. ac= 1,14
därq
c= q/r1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 41
(1) Proverna får utföras i luftkonditionerade provkammare där omgivningsförhållandena
kan regleras.▼M1
▼B
▼B
och där
q = bränsleflödet i mg per takt liter total slagvolym [(mg/(liter
× takt)],
r = tryckförhållandet hos kompressorutlopp och kompressorin-
lopp (r = 1 för sugmotorer).
Formeln gäller om qcligger mellan 40 mg/(liter × takt) och
65 mg/(liter × takt).
Om värdet för qcär lägre än 40 mg/(liter × takt) tas ett konstan-
tvärde för fmmotsvarande 0,3c(fm= 0,3) tas.
Om värdet för qcär högre än 65 mg/(liter × takt) tas ett konstan-
tvärde för fmmotsvarande 1,2c(fm= 1,2) (se figur).
4.4.3. Villkor som skall vara uppfyllda i laboratoriet.
För att ett prov skall vara giltigt skall korrektionsfaktorn αdvara
sådan att
0,9≤αd≤1,1.
Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet
uppges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges
exakt i provrapporten.
5. PROVRAPPORT
Provrapporten skall innehålla resultaten och samtliga beräkningar
som krävts för att få fram det högsta vridmomentet och den
högsta nettoeffekten enligt undertillägg 2 samt motorns egen-
skaper enligt förteckning i undertillägg 1.
Provrapporten skall dessutom innehålla följande uppgifter:1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 42
▼B
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 43
▼B
Detaljerade mätresultat
Motorprestanda
Motorns varvtal, min−1
Varvtal, dynamometerbroms, min−1
Bromsbelastning, dynamometer, N
Vridmoment uppmätt vid vevaxel, NmUppmätt effekt, kW
Provningsförhållanden Lufttryck, kPa
Insugningsluftens temperatur, K
KorrektionsfaktorKorrigerat vridmoment vid vevaxeln, Nm
Korrigerat effekt, kW
Specifikbränsleförbruk ning (
1), g/kWh
Motorkylningstemperatur K(2)
Oljetemperatur vid mätpunkten, K
Avgastemperatur, K
Lufttemperatur efter överladdare, KTryckefter överladdare, k Pa
(1) Utan effektkorrigering.
(2) Ange mätpunktens läge: Mätningen har utförts (stryk det som inte
gäller)
a) vid kylvätskeutloppet,
b) vid tändstiftsbrickan,
c) på annan plats (anges).
6. TOLERANSER VID MÄTNING AV HÖGSTA VRIDMOMENT
OCH HÖGSTA NETTOEFFEKT
6.1. Motorns högsta vridmoment och högsta nettoeffekt enligt den
tekniska tjänsten får avvika från det värde som tillverkaren angett
med ± 5 % om den uppmätta effekten är 11 kW och med ± 2 %
om den uppmätta effekten är > 11 kW och för motorvarvtalet
medges en tolerans på 1,5 %.
6.2. Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse får en motors
högsta vridmoment och högsta nettoeffekt avvika från de värden
som fastställts vid typprovningen av komponenten med ± 10 %
om den uppmätta effekten är ≤11 kW och med ± 5 % om den
uppmätta effekten är > 11 kW.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 44
▼B
Undertillägg 1
Informationsdokument avseende de väsentliga egenskaper som påverkar
motortypens (1)högsta vridmoment och högsta nettoeffekt
(Motorer med kompressionständning för två- eller trehjuliga fordon)
(skall komplettera ansökan om typgodkännande av komponent om denna
inlämnas separat från ansökan om typgodkännande av fordon)
Referensnummer (anges av den sökande): …Ansökan om komponenttypgodkännande vad avser högsta vridmoment och
högsta nettomotoreffekt för en typ av två- eller trehjuligt motorfordon skall
innehålla de uppgifter som anges i följande avsnitt av del A i bilaga 2 till
direktiv 92/61/EEG:
0.1
0.2
0.4 till 0.6
3 till 3.2.1.5
3.2.2
3.2.4.2 till 3.2.4 2.8.3
3.2.5 till 3.2.5.8
3.2.7 till 3.2.12.2.1
3.5 till 3.6.3.1.2.1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 45
(1) Om motor eller system inte är av konventionell typ skall tillverkaren lämna uppgifter
motsvarande den som avses här.
▼B
Undertillägg 2
1995L0001 — SV — 07.06.2002 — 001.001 — 46