2008D0163 — SV — 01.06.2011 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 december 2007 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ”Säkerhet i järnvägstunnlar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och höghastighetståg [delgivet med nr K(2007) 6450] (Text av betydelse för EES) (2008/163/EG) (EGT L 064, 7.3.2008, p.1)

Ändrad genom:

Officiella tidningen No page date ►M1 KOMMISSIONENS BESLUT av den 26 april 2011 L 139 1 26.5.2011









▼B

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2007

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ”Säkerhet i järnvägstunnlar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och höghastighetståg

[delgivet med nr K(2007) 6450]

(Text av betydelse för EES)

(2008/163/EG)







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg ( 1 ), särskilt artikel 6.1, och med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/48/EG av 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg ( 2 ), särskilt artikel 6.1, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 5.1 i direktiv 2001/16/EG och artikel 5.1 i direktiv 96/48/EG ska varje delsystem omfattas av en TSD. Ett delsystem kan vid behov omfattas av flera TSD:er och en TSD kan omfatta flera delsystem. För ett beslut om att utveckla och/eller se över en TSD och välja den tekniska och geografiska räckvidden för en TSD krävs ett uppdrag i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG och artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG. (2) Första steget i upprättandet av en TSD är att få ett utkast till TSD utarbetat av den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för järnvägar – European Association for Railway Interoperability (AEIF) – som är utsett till gemensamt representativt organ. (3) AEIF har i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG fått i uppdrag att utarbeta ett utkast till en TSD för delsystemet Säkerhet i järnvägstunnlar. (4) Utkastet till TSD:n har granskats av den kommitté som inrättats genom rådets direktiv 96/48/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och som omnämns i artikel 21 i direktiv 2001/16/EG. (5) Direktiven 2001/16/EG och 96/48/EG och TSD:erna gäller för modernisering men inte för komponentutbyte i samband med underhåll. Medlemsstaterna uppmuntras dock att tillämpa TSD:erna även på utbyte av komponenter i samband med underhåll, när så är möjligt och omfattningen av underhållsarbetet motiverar det. (6) I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla väsentliga krav. I enlighet med artikel 17 i direktiv 2001/16/EG och artikel 17 i direktiv 96/48/EG klassificeras tekniska aspekter som inte täcks som ”öppna” i bilaga C till denna TSD. (7) Enligt artikel 17 i direktiv 2001/16/EG och artikel 17 i direktiv 96/48/EG ska enskilda medlemsstater meddela övriga medlemsstater och kommissionen vilka nationella tekniska bestämmelser som används för att uppfylla de väsentliga kraven när det gäller dessa ”öppna punkter”, samt vilka organ som har fått till uppgift att bedöma överensstämmelsen eller ändamålsenligheten och kontrollera driftskompatibiliteten hos delsystem enligt artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG. För detta senare ändamål bör medlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa de principer och kriterier som fastställs i direktiv 2001/16/EG och 96/48/EG. När så är möjligt bör medlemsstaterna anlita de organ som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv 2001/16/EG och artikel 20 i direktiv 96/48/EG. Kommissionen bör genomföra en analys av den information som överlämnas av medlemsstaterna om nationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar för genomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktighet. I förekommande fall bör kommissionen diskutera med kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder. (8) TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. (9) TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den tidpunkt då utkastet i fråga utarbetades. Teknikens utveckling och nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andra samhällskrav kan göra att TSD:n efterhand behöver revideras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyn eller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv 2001/16/EG eller artikel 6.3 i direktiv 96/48/EG. (10) För att främja innovationer och för att tillvarata vunnen erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna mellanrum. (11) Om innovativa lösningar föreslås ska tillverkaren eller upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån ska slutligen fastställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. (12) I uppdraget fastställdes att TSD:n Säkerhet i järnvägstunnlar skulle omfatta åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av olyckor i tunnlar, särskilt sådana som orsakas av brandrisker. Alla potentiella risker som är relevanta skulle behandlas i detta sammanhang, även risker förbundna med urspårning, kollision, brand och utsläpp av farliga ämnen. Dessa syften och risker skulle endast beaktas i den mån som de påverkar delsystemet enligt beskrivningen i direktiven och om de specifikationer som blir resultatet kan kopplas till de väsentliga krav som är tillämpliga. Flera delsystem skulle enligt beskrivningen i bilaga II i direktiven övervägas, framför allt följande: infrastruktur, rullande materiel, drift och trafikledning, underhåll. (13) Experter på järnvägstunnlar från Internationella Järnvägsunionen (UIC) och FN:s ekonomiska kommission för Europa (UNECE) har under perioden 2000-2003 utvärderat och sammanställt de bästa åtgärder som för närvarande tillämpas i Europa för att garantera säkerheten i nya och befintliga tunnlar. De experter bestående av företrädare för infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag, tillverkare av rullande materiel och forskare som samlades i TSD-arbetsgruppen under 2003-2005 inledde sitt urval genom att ta ställning till dessa rekommendationer till god praxis. Precis som UIC:s och UNECE:s experter ansåg AEIF:s experter att järnvägens styrka ligger i förebyggandet av olyckor. Förebyggande åtgärder är i regel mer kostnadseffektiva än åtgärder för att begränsa effekterna eller räddningsåtgärder. En kombination av åtgärder av förebyggande art och åtgärder för att begränsa effekterna, i kombination med självräddnings- och räddningsåtgärder, kommer bäst att tjäna syftet att uppnå största möjliga säkerhet till rimlig kostnad. (14) Det viktigaste syftet med de bakomliggande direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG är driftskompatibilitet. Syftet var att harmonisera de säkerhetsåtgärder och tekniska föreskrifter som tillämpas i dag, för att möjliggöra driftskompatibilitet och erbjuda passagerare i hela Europa en enhetlig strategi för säkerhet och säkerhetsåtgärder. Dessutom bör ett tåg som uppfyller kraven i denna TSD (och TSD Rullande materiel) i princip godtas i alla tunnlar inom det transeuropeiska nätet. (15) Säkerhetsnivåerna inom gemenskapens järnvägssystem är i allmänhet höga, särskilt i jämförelse med dem som gäller för vägtrafik. Tunnlar är statistiskt sett ännu säkrare än resten av nätet. Det är dock viktigt att säkerhetsnivån åtminstone upprätthålls under den pågående strukturomvandlingen som innebär att olika funktioner, som tidigare var integrerade inom ett och samma trafikutövande företag, lösgörs och delas upp på flera företag, och att självregleringen inom järnvägssektorn i allt större utsträckning ersätts av offentlig reglering. Detta var huvudsyftet med direktiv 2004/49/EG om säkerhet på gemenskapens järnvägar och om ändring av rådets direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag och direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet, uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och utfärdande av säkerhetsintyg (järnvägssäkerhetsdirektivet ( 3 ); säkerheten bör förbättras ytterligare, när detta är rimligen genomförbart och med beaktande av järnvägstrafikens konkurrenskraft. (16) Syftet med denna TSD var att styra den tekniska utvecklingen inom tunnelsäkerhet mot harmoniserade och kostnadseffektiva åtgärder. Dessa bör i den mån som det rimligen är genomförbart vara identiska i hela Europa. (17) Denna TSD är tillämplig både på tunnlar på landsbygden med liten trafikvolym och på tunnlar mitt i tätorter med ett stort antal tåg och passagerare. I denna TSD fastställs endast minimikrav: Överensstämmelse med TSD innebär inte i sig en garanti för säkert idrifttagande eller säker drift. Alla parter som sysslar med säkerhetsfrågor bör samarbeta för att uppnå en lämplig säkerhetsnivå för den berörda tunneln, i enlighet med bestämmelserna i denna TSD och direktiven om driftskompatibilitet. Varje gång som medlemsstaterna öppnar en ny tunnel eller driftskompatibla tåg kör in i befintliga tunnlar uppmanas medlemsstaterna att kontrollera om de lokala förhållandena (t.ex. typen av trafik och trafiktätheten) innebär att det krävs åtgärder utöver dem som anges i denna TSD. De kan göra detta genom riskanalys eller annan avancerad metod. Dessa kontroller utgör del av de förfaranden för utfärdande av säkerhetsintyg och tillstånd som anges i artiklarna 10 och 11 i direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar. (18) En del medlemsstater har redan infört säkerhetsåtgärder som förutsätter en högre säkerhetsnivå än den som detta TSD-uppdrag omfattar. Sådana existerande regler bör behandlas i enlighet med artikel 8 i direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar. Enligt artikel 4 i samma direktiv ska medlemsstaterna också se till att järnvägssäkerheten upprätthålls generellt och att den, i den mån detta är rimligen genomförbart, kontinuerligt förbättras med beaktande av utvecklingen av gemenskapslagstiftningen och tekniska och vetenskapliga framsteg, och att förebyggande av allvarliga olyckor prioriteras. (19) Medlemsstaterna har rätt att begära striktare åtgärder för specifika situationer, så länge som dessa åtgärder inte verkar hämmande på driftskompatibiliteten. Artikel 8 i direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar och klausul 1.1.6 i denna TSD omfattar denna möjlighet. Sådana striktare krav får bygga på en scenarioanalys och riskanalys och kan röra delsystemen Infrastruktur, Energi och Drift. Medlemsstaterna förväntas ta ställning till sådana striktare krav med beaktande av järnvägens ekonomiska livskraft och efter samråd med de berörda infrastrukturförvaltarna, järnvägsföretagen och räddningstjänsterna. (20) Vid fastställandet av de åtgärder som bör vidtas för tunnlar och tåg har endast ett begränsat antal olyckstyper definierats. Man har identifierat relevanta åtgärder som kommer att begränsa och avsevärt minska de risker som dessa olyckstyper ger upphov till. De har utvecklats inom kategorierna förebyggande, begränsning av följderna, evakuering och räddning. Bilaga D till denna TSD visar det kvalitativa förhållandet mellan olyckstyperna och åtgärderna, och det anges vilka åtgärder som avser varje kategori av olyckstyper. Följaktligen är tillämpningen av denna TSD ingen garanti mot dödsolyckor. (21) De nationella myndigheterna har behörighet att fastställa räddningstjänsternas uppgifter och ansvarsområden. När det gäller räddningsområdet bygger de åtgärder som anges i denna TSD på antagandet att räddningstjänster som ingriper vid en tunnelolycka har till uppgift att skydda liv och inte materiella värden som fordon eller infrastruktur. Denna TSD specificerar också de uppgifter som räddningstjänsterna förväntas utföra för varje olyckstyp. (22) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 21 i direktiv 96/48/EG. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Kommissionen antar härmed en teknisk specifikation för driftskompatibilitet (”TSD”) avseende delsystemet Säkerhet i järnvägstunnlar, i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG, och i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG.

TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.

TSD:n ska vara fullt tillämplig på det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg enligt definitionen i bilaga I till direktiv 2001/16/EG och det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg enligt definitionen i bilaga I till direktiv 96/48/EG, med beaktande av artikel 2 i det här beslutet.

Artikel 2

1. För de punkter som klassificeras som ”öppna punkter” i bilaga C till TSD:n ska de villkor som ska vara uppfyllda vid kontroll av driftskompatibiliteten i enlighet med artikel 16.2 i direktiv 96/48/EG och artikel 16.2 i direktiv 2001/16/EG utgöras av de tillämpliga tekniska bestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för att godkänna idrifttagande av de delsystem som omfattas av det här beslutet.

2. Varje medlemsstat ska inom sex månader efter det att detta beslut meddelats underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om

(a) förteckningen över tillämpliga tekniska bestämmelser enligt punkt 1,

(b) vilka förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska tillämpas med avseende på tillämpningen av dessa bestämmelser,

(c) vilka organ medlemsstaten utsett för att genomföra dessa förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll.

Artikel 3

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 juli 2008.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.









BILAGA

DIREKTIV 2001/16/EG – DRIFTSKOMPATIBILITET HOS DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG

DIREKTIV 96/48/EG – DRIFTSKOMPATIBILITET HOS DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR HÖGHASTIGHETSTÅG

FÖRSLAG TILL TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITET

Delsystem: Infrastruktur, Energi, Drift och trafikledning, Trafikstyrning och signalering, Rullande materiel

Aspekt: Säkerhet i järnvägstunnlar

1. INLEDNING 1.1 Tekniskt tillämpningsområde 1.1.1 Säkerhet i järnvägstunnlar som en del av den allmänna säkerheten 1.1.2 Tunnellängd 1.1.3 Brandsäkerhetskategorier för fordon för persontrafik 1.1.3.1 Rullande materiel för upp till 5 km långa tunnlar 1.1.3.2 Rullande materiel för alla tunnlar 1.1.3.3 Rullande materiel i tunnlar med underjordiska stationer 1.1.4 Underjordiska stationer 1.1.5 Farligt gods 1.1.6 Särskilda säkerhetskrav i medlemsstaterna 1.1.7 Riskomfattning, risker som inte täcks av denna TSD 1.2 Geografiskt tillämpningsområde 1.3 Innehållet i denna TSD 2. DEFINITION AV ASPEKTEN/TILLÄMPNINGSOMRÅDET 2.1 Allmänt 2.2 Riskscenarier 2.2.1 ”Heta” olyckor: Brand, explosion följd av brand, utsläpp av giftig rök eller gas 2.2.2 ”Kalla” olyckor: Kollision, urspårning 2.2.3 Längre uppehåll 2.2.4 Undantag 2.3 Räddningstjänstens roll 3. VÄSENTLIGA KRAV 3.1 Väsentliga krav i direktiv 2001/16/EG 3.2 Detaljerade väsentliga krav för säkerhet i järnvägstunnlar 4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET 4.1 Inledning 4.2 Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemen 4.2.1 Översikt över specifikationerna 4.2.2 Delsystemet Infrastruktur 4.2.2.1 Installation av spårväxlar 4.2.2.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum 4.2.2.3 Brandsäkerhetskrav för bärande konstruktioner 4.2.2.4 Brandsäkerhetskrav för byggnadsmaterial 4.2.2.5 Branddetektering 4.2.2.6 Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor 4.2.2.6.1 Definition av säker plats 4.2.2.6.2 Allmänt 4.2.2.6.3 Laterala och/eller vertikala nödutgångar till markytan 4.2.2.6.4 Tvärtunnlar till angränsande tunnel 4.2.2.6.5 Alternativa tekniska lösningar 4.2.2.7 Utrymningsvägar 4.2.2.8 Nödbelysning längs utrymningsvägar 4.2.2.9 Vägledande markering 4.2.2.10 Nödkommunikation 4.2.2.11 Tillgänglighet för räddningstjänst 4.2.2.12 Räddningsplatser utanför tunnlar 4.2.2.13 Vattenförsörjning 4.2.3 Delsystemet Energi 4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor 4.2.3.2 Jordning av kontaktledning eller strömskenor 4.2.3.3 Elförsörjning 4.2.3.4 Krav för elektriska kablar i tunnlar 4.2.3.5 Elektriska installationers tillförlitlighet 4.2.4 Delsystemet Trafikstyrning och signalering 4.2.4.1 Varmgångsdetektorer 4.2.5 Delsystemet Rullande materiel 4.2.5.1 Materialegenskaper för rullande materiel 4.2.5.2 Brandsläckare för fordon för persontrafik 4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg 4.2.5.3.1 Driftsförmåga 4.2.5.3.2 Skydd för lokföraren 4.2.5.3.3 Brandsäkerhetskrav för tåg som transporterar passagerare och gods eller vägfordon 4.2.5.4 Brandbarriärer för fordon för persontrafik 4.2.5.5 Ytterligare åtgärder för driftsförmåga för fordon för persontrafik med brand ombord 4.2.5.5.1 Allmänna mål och krav på driftsförmåga för persontåg 4.2.5.5.2 Krav avseende bromsar 4.2.5.5.3 Traktionskrav 4.2.5.6 Branddetektorer ombord 4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg 4.2.5.8 Nödbromsöverbryggning 4.2.5.9 Nödbelysningssystem i tåg 4.2.5.10 Avstängning av luftkonditionering i tåg 4.2.5.11 Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik 4.2.5.11.1 Nödutgångar för passagerare 4.2.5.11.2 Dörrar för passagerares av- och påstigning 4.2.5.12 Räddningstjänst – information och tillgänglighet 4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten 4.3.1 Allmänt 4.3.2 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur 4.3.2.1 Utrymningsvägar 4.3.2.2 Tillståndskontroll av tunnel 4.3.3 Gränssnitt mot delsystemet Energi 4.3.3.1 Sektionering av energiförsörjningssystem för traktion 4.3.4 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering 4.3.5 Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning 4.3.5.1 Räddningsplan för tunnlar samt övningar 4.3.5.2 Linjebok 4.3.5.3 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer 4.3.5.4 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal 4.3.6 Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel 4.3.6.1 Materialegenskaper för rullande materiel 4.3.6.2 Andra specifikationer som gäller rullande materiel 4.3.7 Gränssnitt mot delsystemet Tillgänglighet för funktionshindrade 4.3.7.1 Utrymningsvägar 4.4 Driftsregler 4.4.1 Kontroll av tågets tillstånd och lämpliga åtgärder 4.4.1.1 Innan tåget startas upp 4.4.1.2 När tåget framförs 4.4.1.2.1 Säkerhetsrelaterad utrustning 4.4.1.2.2 Varmgångshändelser 4.4.2 Regler för nödsituationer 4.4.3 Räddningsplan för tunnlar samt övningar 4.4.3.1 Innehåll 4.4.3.2 Identifiering 4.4.3.3 Övningar 4.4.4 Förfaranden för isolering och jordning 4.4.5 Linjebok 4.4.6 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer 4.4.7 Samordning mellan trafikledningscentraler 4.5 Underhållsregler 4.5.1 Tillståndskontroll av tunnel 4.5.2 Underhåll av rullande materiel 4.5.2.1 Fordon för persontrafik 4.5.2.2 Fordon för godstrafik 4.6 Yrkeskvalifikationer 4.6.1 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal 4.7 Hälso- och säkerhetskrav 4.7.1 Hjälpmedel för självräddning 4.8 Infrastrukturregistret och fordonsregistret 4.8.1 Infrastrukturregistret 4.8.2 Fordonsregistret 5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER 6. BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET 6.1 Driftskompatibilitetskomponenter 6.2 Delsystem 6.2.1 Bedömning av överensstämmelse (allmänt) 6.2.2 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse (moduler) 6.2.3 Befintliga lösningar 6.2.4 Innovativa lösningar 6.2.5 Bedömning av underhåll 6.2.6 Bedömning av driftsregler 6.2.7 Ytterligare krav avseende bedömning av specifikationer som gäller infrastrukturförvaltaren 6.2.7.1 Installation av spårväxlar 6.2.7.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum 6.2.7.3 Brandsäkerhetskrav för bärande konstruktioner 6.2.7.4 Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor 6.2.7.5 Räddningstjänst – tillträde och utrustning 6.2.7.6 Elektriska installationers tillförlitlighet 6.2.7.7 Varmgångsdetektorer 6.2.8 Ytterligare krav avseende bedömning av specifikationer som gäller järnvägsföretaget 6.2.8.1 Räddningstjänst – information och tillgänglighet 6.2.8.2 Hjälpmedel för självräddning 7. GENOMFÖRANDE 7.1 Denna TSD:s tillämpning på delsystem som tas i bruk 7.1.1 Allmänt 7.1.2 Nybyggd rullande materiel som byggts enligt befintliga ritningar 7.1.3 Befintlig rullande materiel som är avsedd att användas i nya tunnlar 7.2 Denna TSD:s tillämpning på delsystem som redan har tagits i bruk 7.2.1 Inledning 7.2.2 Uppgraderings- och moderniseringsåtgärder för tunnlar som är längre än 1 km, delsystemen Infrastruktur och Energi 7.2.2.1 Infrastruktur 7.2.2.2 Energi 7.2.3 Uppgraderings- och moderniseringsåtgärder för delsystemen Trafikstyrning och signalering, Drift och trafikledning, Rullande materiel 7.2.3.1 Trafikstyrning och signalering: inga åtgärder krävs 7.2.3.2 Drift och trafikledning 7.2.3.3 Rullande materiel (Fordon för persontrafik) 7.2.4 Andra befintliga tunnlar 7.3 Översyn av TSD 7.4 Undantag för nationella, bilaterala, multilaterala eller multinationella överenskommelser 7.4.1 Befintliga överenskommelser 7.4.2 Framtida överenskommelser eller ändringar av befintliga överenskommelser 7.5 Specialfall 7.5.1 Inledning 7.5.2 Förteckning över specialfall BILAGA A – INFRASTRUKTURREGISTER BILAGA B – FORDONSREGISTRET BILAGA C – ÖPPNA PUNKTER BILAGA D – FÖRHÅLLANDE MELLAN OLYCKSTYPER OCH ÅTGÄRDER BILAGA E – BEDÖMNING AV DELSYSTEMEN BILAGA F – MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM BILAGA G – ORDLISTA

1. INLEDNING

1.1 Tekniskt tillämpningsområde

1.1.1 Säkerhet i järnvägstunnlar som en del av den allmänna säkerheten Denna TSD ska tillämpas på nya, moderniserade och uppgraderade delsystem. Den rör följande delsystem som ingår i förteckningen i bilaga II till direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG, ändrade genom direktiv 2004/50/EG: Infrastruktur, Energi, Drift och trafikledning, Trafikstyrning och signalering samt Rullande materiel. Säkerhet i tunnlar påverkas av allmänna säkerhetsåtgärder för järnvägar (som signalering), vilka inte specificeras i denna TSD. Här föreskrivs endast särskilda åtgärder som är avsedda att minska de risker som är specifika för tunnlar. Allmänna säkerhetsåtgärder för järnvägar: Risker som är förknippade med själva järnvägsdriften, som urspårning och kollisioner med andra tåg, tas upp bland de allmänna säkerhetsåtgärderna. Tunnelmiljöns inverkan på säkerheten och de motåtgärder som denna inverkan medför tas upp i denna TSD i den mån de påverkar säkerheten i järnvägstunnlar. Åtgärder som är specifika för tunnlar: Syftet med denna TSD är att fastställa ett enhetligt åtgärdspaket för delsystemen Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering, Rullande materiel samt Drift och trafikledning, och att skapa en optimal säkerhetsnivå i tunnlar på det mest kostnadseffektiva sättet. Denna TSD ska möjliggöra fri rörlighet för tåg i överensstämmelse med direktiven 96/48/EG (om höghastighetslinjer) och 2001/16/EG (om konventionella järnvägslinjer) under harmoniserade säkerhetskrav i järnvägstunnlar inom hela det transeuropeiska järnvägssystemet.

1.1.2 Tunnellängd — Alla specifikationer i denna TSD gäller tunnlar som är längre än 1 km, om inte annat anges. — För tunnlar som är längre än 20 km krävs en särskild säkerhetsutredning som kan leda till ytterligare säkerhetsåtgärder – utöver de som finns med i denna TSD – för att driftskompatibla tåg (som överensstämmer med relevanta TSD) ska kunna köras i en miljö som är godtagbar ur brandsäkerhetssynpunkt. — Successiva tunnlar ska INTE betraktas som en tunnel om följande kriterier uppfylls: — A. Avståndet mellan tunnelmynningarna överstiger 500 m. B. Det finns tillträdes- eller utrymningsmöjligheter som gör det möjligt att nå en säker plats i det öppna avsnittet.

1.1.3 Brandsäkerhetskategorier för fordon för persontrafik Rullande materiel som får tas in i tunnlar ska tillhöra en av de två brandsäkerhetskategorierna A och B (definitionerna nedan är harmoniserade med TSD högh. Rullande materiel avsnitt 4.2.7.2.1 och prEN45545 del 1):

1.1.3.1 Rullande materiel för upp till 5 km långa tunnlar Rullande materiel som är konstruerad och byggd för att användas i underjordiska sektioner och i tunnlar som inte är längre än 5 km, med sidoutrymningsvägar, ska höra till kategori A. Vid aktivering av brandlarmet ska tåget fortsätta till en säker plats (se definition i avsnitt 4.2.2.6.1) som inte får ligga på mer än 4 minuters köravstånd, förutsatt att tåget kan köras i 80 km/h. På den säkra platsen ska passagerare och personal kunna utrymma tåget. Om det är omöjligt för tåget att fortsätta ska det utrymmas med hjälp av infrastrukturutrustningen i tunnlarna.

1.1.3.2 Rullande materiel för alla tunnlar Rullande materiel som är konstruerad och byggd för att användas i alla tunnlar inom det transeuropeiska järnvägssystemet ska höra till kategori B. Det ska finnas brandbarriärer som klarar att skydda passagerare och personal mot hetta och rök ombord på ett brinnande tåg i 15 minuter. Brandbarriärerna och ytterligare åtgärder för driftsförmåga ska göra det möjligt för ett sådant tåg att lämna en 20 km lång tunnel och nå en säker plats, förutsatt att tåget kan köras i 80 km/h. Om tåget inte kan lämna tunneln ska det utrymmas med hjälp av infrastrukturutrustningen i tunneln.

1.1.3.3 Rullande materiel i tunnlar med underjordiska stationer Om det finns underjordiska stationer enligt definitionen i avsnitt 1.1.4 som är specifikt angivna som utrymningsplatser i räddningsplanen och om avstånden mellan efter varandra följande underjordiska stationer och avståndet mellan mynningen och den underjordiska station som ligger närmast mynningen är mindre än 5 km, ska tågen uppfylla kraven för kategori A.

1.1.4 Underjordiska stationer När det gäller järnvägsdelsystem ska stationer som är belägna i tunnlar uppfylla de relevanta specifikationerna i denna TSD. Dessutom ska de delar av stationen som är öppna för allmänheten uppfylla nationella brandsäkerhetsregler. Om dessa två villkor är uppfyllda kan en underjordisk station betraktas som en säker plats enligt avsnitt 4.2.2.6.1.

1.1.5 Farligt gods De allmänna säkerhetsåtgärderna beträffande transport av farligt gods finns i TSD Drift och trafikledning samt RID. Inga tunnelspecifika åtgärder föreskrivs i denna TSD. Den behöriga nationella myndigheten får föreskriva särskilda åtgärder enligt avsnitt 1.1.6.

1.1.6 Särskilda säkerhetskrav i medlemsstaterna Generellt sett är specifikationerna i denna TSD harmoniserade krav. I enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2004/49/EG (säkerhetsdirektivet) ska den befintliga säkerhetsnivån i ett land inte sänkas. Medlemsstaterna får behålla strängare krav, så länge dessa inte hindrar driften av tåg som överensstämmer med kraven i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG. Medlemsstaterna kan föreskriva nya och strängare krav i enlighet med artikel 8 i direktiv 2004/49/EG (säkerhetsdirektivet). Sådana krav ska anmälas till kommissionen innan de införs. Sådana högre krav ska grundas på en riskanalys och motiveras av en särskild risksituation. De ska utarbetas efter samråd med infrastrukturförvaltaren och berörda räddningsmyndigheter och de ska bedömas med avseende på kostnadseffektivitet.

1.1.7 Riskomfattning, risker som inte täcks av denna TSD Denna TSD täcker specifika risker som gäller säkerheten för passagerare och tågpersonal i tunnlar för de delsystem som anges ovan. Följande risker omfattas inte av denna TSD: — Terrorism, dvs. avsiktliga och planerade handlingar som är avsedda att urskillningslöst skada materiel och skada och döda människor. — Arbetsmiljö för personal som arbetar med underhåll av fasta installationer i tunnlar. — Ekonomiska förluster orsakade av skada på infrastruktur och fordon. — Obehörigt intrång i tunnel. — De effekter en tågurspårning får på tunnelns konstruktion: enligt expertbedömning ska effekterna av ett urspårat tåg inte vara tillräckliga för att minska tunnelkonstruktionens lastbärande förmåga. — Säkerhetsproblem som orsakas av aerodynamiska effekter av passerande tåg tas inte upp i denna TSD (se TSD högh. Infrastruktur).

1.2 Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, som det beskrivs i bilaga I till direktiv 2001/16/EG, och det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg som det beskrivs i bilaga I till direktiv 96/48/EG.

1.3 Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG genom att

a) ange det tillämpningsområde som avses (del av det nät eller den rullande materiel som anges i bilaga I till direktivet; delsystem eller del av delsystem som förtecknas i bilaga II till direktivet) – kapitel 2,

b) ange de väsentliga kraven för varje berört delsystem och dess gränssnitt mot andra delsystem – kapitel 3,

c) fastställa funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem; om det är nödvändigt kan dessa specifikationer variera beroende på användningen av delsystemet, till exempel efter kategori av linjer, knutpunkter och/eller rullande materiel enligt bilaga I till direktivet – kapitel 4,

d) ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som är föremål för europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg – kapitel 5,

e) för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för att bedöma överensstämmelsen eller lämpligheten; detta omfattar, bland annat, de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, i förekommande fall, de specifika förfaranden som ska tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet, och EG-kontrollen av delsystem – kapitel 6,

f) ange strategin för genomförandet av TSD; bland annat anges de etapper som ska slutföras för en stegvis övergång från det nuvarande tillståndet till den slutliga situationen, då TSD iakttas generellt – kapitel 7,

g) för den berörda personalen ange de yrkeskvalifikationer som krävs för drift av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD – kapitel 4.

Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD vilka beskrivs i kapitel 7.

Slutligen innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållsregler som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan.

2. DEFINITION AV ASPEKTEN/TILLÄMPNINGSOMRÅDET

2.1 Allmänt

TSD Säkerhet i järnvägstunnlar omfattar alla delar av järnvägssystemet som är relevanta för passagerarnas och ombordpersonalens säkerhet i järnvägstunnlar under drift. I avsnitt 1.1 Tekniskt tillämpningsområde anges vilka delsystem som berörs. Där anges också att endast säkerhetsåtgärder som är specifika för tunnlar tas upp i denna TSD. Avsnitt 2.2 handlar om riskscenarier i tunnlar.

Säkerheten i järnvägstunnlar byggs upp av skyddsbarriärer bestående av fyra på varandra följande åtgärdskategorier: förebyggande, begränsning, utrymning och räddning. De största insatserna görs inom området förebyggande, följt av begränsning och så vidare. En viktig aspekt när det gäller järnväg är möjligheten att förebygga olyckor genom att trafiken löper på spår och kontrolleras och regleras med hjälp av ett signalsystem. De olika åtgärdskategorierna samverkar för att den kvarstående risken ska vara så låg som möjligt.

2.2 Riskscenarier

I denna TSD förutsätts att de rena ”järnvägsriskerna” omfattas av lämpliga åtgärder som i allmänhet följer av de säkerhetsnormer som gäller för järnvägsbranschen och som förstärks av de övriga TSD som håller på att färdigställas eller kommer att delegeras till Europeiska järnvägsbyrån (ERA). I denna TSD tas dock också åtgärder upp som kan avvärja eller begränsa problem vid utrymning eller räddningsinsatser efter en järnvägsolycka.

Relevanta åtgärder, som kommer att begränsa eller avsevärt minska riskerna i samband med dessa scenarier, har identifierats. Åtgärderna har utarbetats inom kategorierna förebyggande, begränsning, utrymning och räddning. I denna TSD är de dock inte uppställda enligt dessa rubriker utan i stället under rubrikerna för varje delsystem som berörs.

De åtgärder som föreskrivs kan betraktas som reaktioner på följande tre typer av olyckor:

2.2.1 ”Heta” olyckor: Brand, explosion följd av brand, utsläpp av giftig rök eller gas Huvudfaran är brand. Det antas att branden startar i ett persontåg eller i ett dragfordon och är fullt utvecklad 15 minuter efter antändning. Branden upptäcks och larmet går under dessa första 15 minuter. Om det är möjligt lämnar tåget tunneln. Om tåget stannar utryms passagerarna under ledning av tågpersonalen, eller genom självräddning till en säker plats.

2.2.2 ”Kalla” olyckor: Kollision, urspårning De tunnelspecifika åtgärderna är inriktade på tillträdes-/utrymningsmöjligheter som kan bidra till utrymningen och räddningsstyrkornas insatser. Skillnaden mot de ”heta” scenarierna är att det här inte finns samma tidspress som i den farliga miljö som uppstår vid brand.

2.2.3 Längre uppehåll Ett längre uppehåll (ett oplanerat uppehåll i en tunnel, utan brand ombord, under mer än 10 minuter) utgör inte i sig självt ett hot mot passagerare eller personal. Det finns dock en risk att det leder till panik och spontan, okontrollerad utrymning som utsätter personer för de faror som finns i tunnelmiljön. Det ska finnas åtgärder för att kontrollera en sådan situation.

2.2.4 Undantag De scenarier som inte har tagits upp finns förtecknade i avsnitt 1.1.7.

2.3 Räddningstjänstens roll

Det är den behöriga nationella myndighetens sak att fastställa räddningstjänstens roll. De åtgärder som specificeras i denna TSD angående räddningsinsatser grundas på antagandet att de räddningsstyrkor som gör insatser vid en olycka i en tunnel i första hand prioriterar räddning och skydd av människoliv och inte materiella värden som fordon eller infrastruktur. Det förutsätts att de förväntas agera enligt följande:

Vid en ”het” olycka

— Försöka rädda de människor som inte kan ta sig till en säker plats (se avsnitt 4.2.2.6.1)

— Ge första hjälpen till evakuerade

— Bekämpa brand i den mån det behövs för att skydda dem själva och personer som utsatts för olyckan

— Leda utrymningen från säkra platser i tunneln till platser utanför tunneln

Vid en ”kall” olycka

— Ge första hjälpen till allvarligt skadade personer

— Hjälpa instängda människor ut

— Utrymma människor

I denna TSD ställs inga krav på tid eller prestationer. Olyckor i järnvägstunnlar med flera dödsfall är sällsynta. Emellertid är det underförstått att det kan förekomma händelser vid vilka även välutrustade räddningsstyrkor står maktlösa, t.ex. en storbrand med ett godståg inblandat, även om sannolikheten för detta är mycket liten.

För de planer för räddningsinsatser som ska godkännas av behöriga nationella myndigheter ska detaljerade scenarier anpassade till lokala förhållanden utarbetas. Om det enligt dessa planer förväntas mer av räddningstjänsten än vad som angivits ovan, kan de åtgärder och den utrustning som krävs för detta tillhandahållas.

I bilaga D visas det kvalitativa förhållandet mellan olyckstyper och åtgärder. I den bilagan beskrivs också i detalj hur åtgärderna bidrar till de fyra åtgärdskategorier som nämns i avsnitt 2.1: förebyggande, begränsning, utrymning och räddning.

3. VÄSENTLIGA KRAV

I detta kapitel fastställs de väsentliga krav, enligt bilaga III till direktivet, som är tillämpliga på det delsystem, de delar av delsystemet eller den aspekt som berörs.

För vart och ett av dessa väsentliga krav ges närmare information om hur de tas i beaktande i TSD:n, exempelvis genom funktionella eller tekniska specifikationer, driftsregler eller villkor gällande personalens kvalifikationsnivå.

3.1 Väsentliga krav i direktiv 2001/16/EG

I direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, fastställs i bilaga III följande väsentliga krav som ska uppfyllas inom det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg:

— Säkerhet

— Tillförlitlighet och tillgänglighet

— Hälsa

— Miljöskydd

— Teknisk kompatibilitet

För denna TSD har kraven i fråga om säkerhet och teknisk kompatibilitet ansetts vara relevanta. (Tillförlitlighet och tillgänglighet kan anses vara en förutsättning för säkerheten och får inte minskas till följd av bestämmelserna i denna TSD. När det gäller hälsa och miljöskydd är de särskilda väsentliga kraven desamma som i bilaga III till direktivet).

3.2 Detaljerade väsentliga krav för säkerhet i järnvägstunnlar

De särskilda krav som förtecknas i bilaga III till direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, som gäller säkerhet i järnvägstunnlar citeras nedan i kursiv stil.

Avsnitt 1.1.1 i bilaga III (Allmänna krav): Utformning, uppförande eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågtrafiken skall ske på ett sätt som garanterar en säkerhetsnivå motsvarande de mål som ställts upp för nätet, också i vissa angivna nöddriftssituationer.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.2 Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet och 4.5 Underhållsregler.

Avsnitt 1.1.4 i bilaga III (Allmänna krav): Fasta installationer och rullande materiel skall utformas och material för dessa väljas på ett sådant sätt att uppkomst, spridning och följderna av eld och rök begränsas i händelse av brand.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.2.2.3 Brandsäkerhetskrav för konstbyggnader, 4.2.2.4 Brandsäkerhetskrav för byggnadsmaterial och 4.2.5.1 Materialegenskaper för rullande materiel.

Avsnitt 2.1.1 i bilaga III (Infrastruktur): Anpassade åtgärder skall vidtas för att hindra oönskat tillträde till eller intrång i installationerna.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt 4.2.2.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum.

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

Detta väsentliga krav uppfylls genom denna TSD som helhet. Den är tillämplig på tunnlar med en längd på mellan 1 och 20 km. För tunnlar som är längre än 20 km, se avsnitt 1.1.2.

Avsnitt 2.2.1 i bilaga III (Energi): Driften av energiförsörjningssystemen får varken inverka på säkerheten för tåg eller människor (användare, driftspersonal, personer som bor nära järnvägen och tredje man).

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor, 4.2.3.2 Jordning av kontaktledning eller strömskenor, 4.2.3.5 Elektriska installationers tillförlitlighet och 4.2.3.4 Krav för elektriska kablar i tunnlar.

Avsnitt 2.4.1 i bilaga III (Rullande materiel). Det skall finnas anordningar som gör det möjligt för passagerare att i händelse av fara göra lokföraren uppmärksam på situationen och för tågpersonalen att sätta sig i förbindelse med denne.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt 4.2.5.3 Passagerarlarm i TSD högh. Rullande materiel. I denna utgåva av TSD (Säkerhet i järnvägstunnlar) hänvisas till detta väsentliga krav i avsnitten 4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg och 4.2.5.8 Nödbromsöverbryggning.

Det skall finnas tydligt markerade nödutgångar.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.4.6 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer, och 4.2.5.11 Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik.

Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.

Detta väsentliga krav uppfylls av de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg, 4.2.5.4 Brandbarriärer för fordon för persontrafik, 4.2.5.5 Ytterligare åtgärder för driftsförmåga för fordon för persontrafik med brand ombord, 4.2.5.6 Branddetektorer ombord.

Tågen skall vara utrustade med ett tillräckligt kraftfullt och oberoende nödbelysningssystem.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt 4.2.5.9 Nödbelysningssystem i tåg.

Tågen skall vara utrustade med en högtalaranläggning som möjliggör för tågpersonal och personal i kontrollcentraler utanför tåget att överföra meddelanden till de resande.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt 4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg.

Avsnitt 2.6.1 i bilaga III (Drift och trafikledning): Enhetliga regler för drift av nätet samt för lokförarnas och tåg- och kontrollcentralspersonalens kvalifikationer skall garantera säker drift under beaktande av de olika kraven vid internationellt och inhemskt arbete.

Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar och kontrollcentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda operatörerna skall garantera en hög säkerhetsnivå.

Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten 4.4.1 Kontroll av tågens status och lämpliga åtgärder, 4.4.2 Regler för nödsituationer, 4.4.5 Linjebok, 4.4.3 Räddningsplan för tunnlar samt övningar, och 4.6.1 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal.

4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1 Inledning

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, som omfattas av direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och där delsystemen utgör delar, är ett integrerat system vars överensstämmelse måste kontrolleras. Överensstämmelsen har kontrollerats i samband med utarbetandet av specifikationerna i denna TSD, dess gränssnitt mot de system den ingår i och reglerna för drift och underhåll av järnvägen.

Med beaktande av alla tillämpliga väsentliga krav beskrivs aspekten säkerhet i järnvägstunnlar i delsystemen (konv.) Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering, Drift och trafikledning, samt Rullande materiel i kapitel 4.2.

Denna TSD ska tillämpas på nya, moderniserade och uppgraderade delsystem (Infrastruktur, Energi, Trafikstyrning och signalering, Drift och trafikledning, samt Rullande materiel) i tunnlar. Tillämpningsvillkoren för moderniserade och uppgraderade delsystem fastställs i artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och ramarna för en genomförandestrategi anges i kapitel 7. Kraven vid uppgradering och modernisering (som beskrivs i kapitel 7) kan vara mindre omfattande än de som gäller för de berörda delsystemen (som beskrivs i kapitel 4).

De funktionella och tekniska specifikationerna på området och dess gränssnitt, som beskrivs i avsnitt 4.2 och 4.3, ska inte innebära att vissa tekniska metoder eller lösningar föreskrivs, utom där detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg. För innovativa lösningar som inte uppfyller de krav som specificeras i denna TSD, eller som inte kan bedömas i enlighet med vad som föreskrivs i TSD:n, krävs nya specifikationer eller nya bedömningsmetoder. För att lämna utrymme för tekniska innovationer ska dessa specifikationer och bedömningsmetoder utarbetas i enlighet med vad som beskrivs i avsnitt 6.2.4.

4.2 Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemen

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för de aspekter som gäller tunnelsäkerhet i de ovannämnda delsystemen.

4.2.1 Översikt över specifikationerna Delsystemet Infrastruktur Installation av spårväxlar Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum Brandsäkerhetskrav för bärande konstruktioner Brandsäkerhetskrav för byggnadsmaterial Branddetektering Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor Definition av säker plats Allmänt Laterala och/eller vertikala nödutgångar till markytan Tvärtunnlar till angränsande tunnel Alternativa tekniska lösningar Utrymningsvägar Nödbelysning längs utrymningsvägar Nödkommunikation Tillgänglighet för räddningstjänst Räddningsplatser utanför tunnlar Vattenförsörjning Delsystemet Energi Sektionering av kontaktledning eller strömskenor Jordning av kontaktledning eller strömskenor Elförsörjning Krav för elektriska kablar i tunnlar Elektriska installationers tillförlitlighet Delsystemet Trafikstyrning och signalering Varmgångsdetektorer Delsystemet Rullande materiel Materialegenskaper för rullande materiel Brandsläckare för fordon för persontrafik Brandsäkerhetskrav för godståg Driftsförmåga Skydd för lokföraren Brandsäkerhetskrav för tåg som transporterar passagerare och gods eller vägfordon Brandbarriärer för fordon för persontrafik Ytterligare åtgärder för driftsförmåga för fordon för persontrafik med brand ombord Allmänna mål och krav på driftsförmåga för persontåg Krav avseende bromsar Traktionskrav Branddetektorer ombord Kommunikationsmedel i tåg Nödbromsöverbryggning Nödbelysningssystem i tåg Avstängning av luftkonditionering i tåg Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik Nödutgångar för passagerare Dörrar för passagerares av- och påstigning Räddningstjänst – information och tillgänglighet Driftsregler Kontroll av tågets tillstånd och lämpliga åtgärder Innan tåget startas upp När tåget framförs Säkerhetsrelaterad utrustning Varmgångshändelse Regler för nödsituationer Räddningsplan för tunnlar samt övningar Innehåll Identifiering Övningar Förfaranden för isolering och jordning Linjebok Bestämmelser om säkerhet ombord och passagerarinformation om nödsituationer Samordning mellan trafikledningscentraler Underhållsregler Tillståndskontroll av tunnel Underhåll av rullande materiel Fordon för persontrafik Fordon för godstrafik Yrkeskvalifikationer Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal Villkor avseende hälsa och säkerhet Hjälpmedel för självräddning

4.2.2 Delsystemet Infrastruktur Vid installation av säkerhetsutrustning i tunnlar ska hänsyn tas till aerodynamiska påverkan från förbipasserande tåg.

4.2.2.1 Installation av spårväxlar Infrastrukturförvaltaren ska se till att minsta möjliga antal spårväxlar installeras, och att detta görs i enlighet med kraven för konstruktion, säkerhet och drift.

4.2.2.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum Teknikrum och nödutgångar ska vara försedda med fysiska system, t.ex. lås, för att förhindra obehörigt tillträde från utsidan. Det ska dock alltid gå att öppna dörrarna från insidan för utrymning.

4.2.2.3 Brandsäkerhetskrav för bärande konstruktioner Denna specifikation gäller alla tunnlar oavsett längd. Konstruktionens bärförmåga ska, i händelse av brand, bibehållas under tillräckligt lång tid för att passagerare och personal ska kunna utrymma tåget på egen hand eller med hjälp av räddningstjänsten utan risk för att konstruktionen kollapsar. Brandegenskaperna för den färdiga tunnelns yta måste bedömas, oavsett om den består av oförstärkt berg eller betongbeklädnad. Ytan ska stå emot brandtemperaturen under en viss bestämd tid. Den särskilda ”temperatur–tidkurvan” (EUREKA-kurva) visas i nedanstående figur. Den ska användas enbart i fråga om betongkonstruktioner.

4.2.2.4 Brandsäkerhetskrav för byggnadsmaterial Denna specifikation gäller alla tunnlar oavsett längd. Denna specifikation gäller byggnadsmaterial och installationer inuti tunnlar, förutom bärande konstruktioner som omfattas av 4.2.2.3. De ska vara svårantändliga samt flamsäkra eller brandskyddade, beroende på konstruktionskraven. Materialet i tunnelns anläggningsdelar ska uppfylla kraven för klassificering A2 i EN 13501-1:2002. Anläggningsdelar som inte hör till bärande konstruktioner och annan utrustning ska uppfylla kraven för klassificering B i EN 13501-1:2002.

4.2.2.5 Branddetektering Teknikrum är slutna utrymmen med dörrar för in- och utgång inne i eller utanför tunneln med de säkerhetsanordningar som krävs för följande funktioner: självräddning och utrymning, nödkommunikation, räddning och brandbekämpning samt strömförsörjning för traktion. De ska vara utrustade med detektorer som larmar infrastrukturförvaltaren i händelse av brand.

4.2.2.6 Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor

4.2.2.6.1 Definition av säker plats Definition: En säker plats är en plats i eller utanför en tunnel där alla följande kriterier uppfylls: — Miljön är inte livshotande. — Platsen är tillgänglig för personer med eller utan hjälp. — Personer kan genomföra självräddning om möjlighet finns eller vänta på att bli räddade av räddningstjänst enligt förfaranden som anges i räddningsplanen. — Det ska gå att kommunicera, antingen via mobiltelefon eller via fast förbindelse, med infrastrukturförvaltarens trafikledningscentral.

4.2.2.6.2 Allmänt Vid konstruktion av en tunnel ska hänsyn tas till behovet av att tillhandahålla hjälpmedel och anordningar för självräddning och utrymning av tågpassagerare och personal och för att göra det möjligt för räddningstjänsten att rädda människor i händelse av en olycka i tunneln. De tekniska lösningar som beskrivs i avsnitten 4.2.2.6.3–4.2.2.6.5 uppfyller dessa krav och en av dem ska väljas.

4.2.2.6.3 Laterala och/eller vertikala nödutgångar till markytan Sådana utgångar ska finnas med högst 1 000 m avstånd mellan utgångarna. De minsta måtten på laterala och vertikala nödutgångar till markytan ska vara 1,50 m i bredd och 2,25 m i höjd. Minimimåtten för dörröppningar ska vara 1,40 m i bredd och 2,00 m i höjd. Kraven för utgångar som fungerar som huvudsaklig väg för räddningstjänsten beskrivs i avsnitt 4.2.2.11 Tillgänglighet för räddningstjänst. Alla utgångar ska vara försedda med belysning och skyltar.

4.2.2.6.4 Tvärtunnlar till angränsande tunnel Tvärtunnlar mellan angränsande oberoende tunnlar gör det möjligt att använda den angränsande tunneln som säker plats. Tvärtunnlarna ska vara försedda med belysning och skyltar. Minimimåtten för tvärtunnlar är 2,25 m i höjd gånger 1,50 m i bredd. Dörrar ska vara minst 2,0 m höga och 1,40 breda. Tvärtunnlar som uppfyller dessa krav ska finnas med högst 500 m avstånd mellan tvärtunnlarna.

4.2.2.6.5 Alternativa tekniska lösningar Alternativa tekniska lösningar för att skapa en säker plats som åtminstone har en motsvarande säkerhetsnivå är tillåtna. En teknisk studie ska göras för att motivera den alternativa lösningen, som ska godkännas av den behöriga nationella myndigheten.

4.2.2.7 Utrymningsvägar Denna specifikation gäller alla tunnlar som är längre än 500 m. Gångbanor ska byggas på åtminstone ena sidan av spåret i enkelspåriga tunnlar och på båda sidor av tunneln i dubbelspåriga tunnlar. I bredare tunnlar med fler än två spår ska det gå att komma till en gångbana från varje spår. Gångbanor ska vara minst 0,75 m breda. Den fria höjden ovanför gångbanan ska vara minst 2,25 m. Gångbanans lägsta nivå får ej ligga under räls underkant. Lokala trånga passager som orsakas av hinder i utrymningsområdet ska undvikas. Förekomsten av hinder får inte minska minimibredden till mindre än 0,7 m, och hindret får inte vara längre än 2 m. Ledstänger ska sättas upp approximativt 1 m ovanför gångbanor som leder till en säker plats. Ledstänger ska placeras utanför gångbanans minimibredd. Ledstängerna ska vara vinklade i 30o till 40o mot tunnelns längsgående axel vid början och slutet av ett hinder.

4.2.2.8 Nödbelysning längs utrymningsvägar Denna specifikation gäller alla kontinuerliga tunnlar som är längre än 500 m. Det ska finnas nödbelysning som visar passagerare och personal vägen till en säker plats i nödsituationer. Annan belysning än elektrisk får användas, om den fyller avsedd funktion. Belysning krävs enligt följande: Enkelspårtunnel: en sida (samma som gångbanan) Dubbelspårtunnel: båda sidor. Belysningens placering: ovanför gångbanan, så långt ner som möjligt utan att det inkräktar på det fria utrymmet för passage, eller inbyggd i ledstången. Ljusstyrkan ska vara åtminstone 1 lux på gångbanans nivå. Oberoende och tillförlitlighet: Belysningen ska ha garanterad nödströmsförsörjning eller motsvarande för att kunna fungera i minst 90 minuter. Om nödbelysningen är släckt under normala driftsförhållanden ska det gå att tända den på båda följande sätt: — manuellt inifrån tunneln i intervall på 250 m, och — med fjärrstyrning från tunneloperatören.

4.2.2.9 Vägledande markering Denna specifikation gäller alla tunnlar som är längre än 100 m. Vägledande markering ska visa nödutgångar, avstånd och riktning till en säker plats. Alla skyltar ska vara utformade i enlighet med kraven i direktiv 92/58/EG av den 24 juni 1992 om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet och i enlighet med ISO 3864-1. Vägledande skyltar ska vara installerade på sidoväggarna. Avståndet mellan dem ska vara högst 50 m. Det ska finnas skyltar som visar var nöd- och räddningsutrustning är placerad, när sådan utrustning finns.

4.2.2.10 Nödkommunikation Radiokommunikation med GSM-R mellan tåget och trafikledningscentralen ska finnas i varje tunnel. Det behöver inte finnas något ytterligare kommunikationssystem som nödtelefoner. Det ska finnas radiotäckning som gör det möjligt för räddningstjänsten att kommunicera med räddningsledaren. Systemet ska vara sådant att räddningstjänsten kan använda sin egen kommunikationsutrustning.

4.2.2.11 Tillgänglighet för räddningstjänst Räddningstjänsten ska kunna komma in i tunneln vid olyckor, via tunnelmynningarna och/eller lämpliga nödutgångar (se 4.2.2.6.3). Dessa tillfartsvägar ska vara minst 2,25 m breda och 2,25 m höga. Infrastrukturförvaltaren ska i räddningsplanen beskriva de ingångar som är avsedda att vara tillfartsvägar. Om det enligt räddningsplanen krävs tillgänglighet till väg, bör den planerade räddningsplatsen ligga så nära denna som möjligt. Alternativa tillfartsmöjligheter ska beskrivas i räddningsplanen.

4.2.2.12 Räddningsplatser utanför tunnlar Räddningsplatser med en yta av minst 500 m2 ska anläggas nära tunneln vid tillfartsvägarna. Befintliga vägar kan fungera som räddningsplatser. Om det inte rimligen går att ordna tillfart via vägar ska alternativa lösningar tillhandahållas i samråd med räddningstjänsten.

4.2.2.13 Vattenförsörjning Vattenförsörjning ska ordnas vid tillfartspunkter till tunneln i samråd med räddningstjänsten. Kapaciteten ska vara minst 800 liter per minut under 2 timmar. Vattenkällan kan vara en brandpost eller vilken vattenreservoar som helst på minst 100 m3, som en bassäng, ett vattendrag eller annat. I räddningsplanen ska anges hur vatten kan föras till olycksplatsen.

4.2.3 Delsystemet Energi Detta avsnitt gäller infrastrukturdelen i delsystemet Energi.

4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor Denna specifikation gäller tunnlar som är längre än 5 km. Strömförsörjningssystemet för traktion i tunnlar ska delas upp i högst 5 km långa sektioner. Denna specifikation gäller endast om signaleringssystemet medger att det finns fler än ett tåg i tunneln på varje spår samtidigt. Elkopplare ska placeras i enlighet med räddningsplanen för tunneln, och på ett sådant sätt att antalet elkopplare i tunneln minimeras. Varje sektion av ledningen ska vara utrustad med fjärrstyrd elkopplare. Kommunikationsutrustning och belysning ska finnas vid elkopplaren för att göra det möjligt att på ett säkert sätt manuellt hantera och utföra underhåll på kopplingsutrustningen.

4.2.3.2 Jordning av kontaktledning eller strömskenor Anordningar för jordning ska finnas vid tillfarterna till tunneln och nära delningspunkten mellan sektionerna (se avsnitt 4.2.3.1). Dessa ska vara antingen manuellt manövrerade eller fjärrstyrda fasta installationer. Den kommunikationsutrustning och belysning som krävs för jordning ska finnas på plats. Förfaranden och ansvarsfördelning mellan infrastrukturförvaltaren och räddningstjänsten vid jordning ska fastställas i räddningsplanen (se avsnitt 4.4.4 Förfaranden vid jordning).

4.2.3.3 Elförsörjning Systemet för elkraftdistribution i tunneln ska vara kompatibelt med räddningstjänstens utrustning i enlighet med räddningsplanen för tunneln. Vissa nationella räddningstjänster kan vara självförsörjande i fråga om strömförsörjning. I sådana fall kan det vara lämpligt att inte tillhandahålla strömförsörjningsanordningar för dessa grupper. Ett sådant beslut måste dock framgå av räddningsplanen.

4.2.3.4 Krav för elektriska kablar i tunnlar I händelse av brand ska exponerade kablar vara svårantändliga samt ha låg brandspridningsförmåga, låg giftighet och låg rökutveckling. Dessa krav är uppfyllda om kablarna uppfyller normerna EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) och EN 50268-2 (1999)

4.2.3.5 Elektriska installationers tillförlitlighet Elektriska installationer som är relevanta ur säkerhetssynpunkt (branddetektion, nödbelysning, nödkommunikation och andra system som av infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten identifierats som avgörande för passagerarnas säkerhet i tunnlar) ska skyddas mot skada som kan uppstå vid mekanisk påverkan, hetta och brand. Distributionssystemet ska konstrueras så att systemet tål oundvikliga skador orsakade av (exempelvis) energitillförsel i alternativa länkar. Elförsörjningen ska kunna fungera fullt ut även i händelse av förlust av en väsentlig anläggningsdel, vilken som helst. Nödbelysning och kommunikationssystem ska förses med 90 minuters alternativ elförsörjning.

4.2.4 Delsystemet Trafikstyrning och signalering Detta avsnitt gäller den markbaserade delen av delsystemet Trafikstyrning och signalering.

4.2.4.1 Varmgångsdetektorer Markbaserade varmgångsdetektorer eller övervakande utrustning ska i järnvägsnät med tunnlar installeras på strategiska platser så att man med stor sannolikhet kan upptäcka varmgång innan tågen går in i en tunnel och så att tåget kan stoppas före tunneln. Infrastrukturförvaltaren ska i infrastrukturregistret ange var markbaserade varmgångsdetektorer är placerade. Järnvägsföretagen ska föra in informationen om dessa i linjeboken.

4.2.5 Delsystemet Rullande materiel

4.2.5.1 Materialegenskaper för rullande materiel Vid val av material och komponenter ska brandegenskaperna beaktas. Fordon för persontrafik: avsnitt 4.2.7.2.2 i TSD högh. Rullande materiel gäller även rullande materiel för konventionella tåg. Dessutom ska kraven i avsnitt 4.2.10.2 (Materialkrav) i TSD konv. Lok och passagerarfordon gälla för rullande materiel för konventionell trafik. Fordon för godstrafik: se avsnitt 4.2.7.2.2.4 Materialkrav i TSD konv. Rullande materiel (godsvagnar, version EN07 av den 5 januari 2005).

4.2.5.2 Brandsläckare för fordon för persontrafik Bestämmelserna i avsnitt 4.2.7.2.3.2 i TSD högh. Rullande materiel gäller även fordon för persontrafik på konventionella linjer.

4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg

4.2.5.3.1 Driftsförmåga Det krävs inte någon specifik driftsförmåga vid brand ombord för godsvagnar eller dragfordon för godsvagnar (utöver specifikationerna i TSD konv. Rullande materiel – godsvagnar), även om målet att tåget ska kunna ta sig ut ur tunneln även gäller godståg. Branddetektorer ombord ska specificeras för såväl dragfordon för godståg som dragfordon för persontåg (4.2.5.6).

4.2.5.3.2 Skydd för lokföraren Följande minimikrav gäller för brandskydd för lokföraren: Dragfordon ska ha en brandbarriär som skyddar förarhytten. Brandbarriärerna ska motstå brand i minst 15 minuter. Brandtestet ska göras i enlighet med kraven i EN 1363-1 provning av brandmotstånd. (Anmärkning: se även avsnitt 4.7.1 om skydd för föraren)

4.2.5.3.3 Brandsäkerhetskrav för tåg som transporterar passagerare och gods eller vägfordon I tåg som transporterar passagerare och gods eller vägfordon ska personvagnarna uppfylla de relevanta föreskrifterna i avsnitt 4.2.5 i denna TSD. I nationella lagar får ytterligare krav på driftsområdet föreskrivas i syfte att ta hänsyn till de ytterligare riskerna med dessa tåg, så länge dessa krav inte hindrar driften av tåg som överensstämmer med kraven i direktiv 2001/16/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG. (Undantag för nationella, bilaterala, multilaterala eller multinationella överenskommelser förtecknas i avsnitt 7.4). Dragfordon ska uppfylla kraven för persontågslok. För godsvagnar ska de relevanta TSD:erna tillämpas.

▼M1

4.2.5.4 Brandbarriärer för fordon för persontrafik — Kraven i avsnitt 4.2.7.2.3.3 (Brandmotstånd) i TSD högh. Rullande materiel gäller för rullande materiel för höghastighetstrafik. — Kraven i avsnitt 4.2.7.2.3.3 (Brandmotstånd) i TSD högh. Rullande materiel och kraven i avsnitt 4.2.10.5 (Brandbarriärer) i TSD konv. Lok och passagerarfordon gäller för rullande materiel för konventionell trafik.

▼B

4.2.5.5 Ytterligare åtgärder för driftsförmåga för fordon för persontrafik med brand ombord

4.2.5.5.1 Allmänna mål och krav på driftsförmåga för persontåg I detta avsnitt föreskrivs åtgärder som ska genomföras för att öka sannolikheten att ett persontåg med brand ombord fortsätter att fungera enligt följande: — Under 4 minuter om det är fråga om rullande materiel i brandsäkerhetskategori A enligt avsnitt 1.1.3.1. Detta krav ska anses vara uppfyllt om bromskraven är uppfyllda (avsnitt 4.2.5.5.2). — Under 15 minuter om det är fråga om rullande materiel i brandsäkerhetskategori B enligt avsnitt 1.1.3.2. Detta krav ska anses vara uppfyllt om bromskraven och traktionskraven är uppfyllda (avsnitt 4.2.5.5.2 och 4.2.5.5.3). För tunnlar som är över 20 km långa ska behovet av ytterligare säkerhetsåtgärder beträffande infrastruktur och drift beaktas. Ett tåg i brandsäkerhetskategori B som uppfyller kraven i de relevanta TSD:erna ska inte hindras från att framföras i tunnlar som är längre än 20 km.

4.2.5.5.2 Krav avseende bromsar Bromskraven i avsnitt 4.2.7.2.4 i TSD högh. Rullande materiel ska även tillämpas på rullande materiel för konventionella tåg i brandsäkerhetskategorierna A och B.

4.2.5.5.3 Traktionskrav Traktionskraven i avsnitt 4.2.7.2.4 i TSD högh. Rullande materiel ska även gälla konventionell rullande materiel i brandsäkerhetskategori B.

4.2.5.6 Branddetektorer ombord Kraven i avsnitt 4.2.7.2.3.1 i TSD högh. Rullande materiel ska även gälla konventionell rullande materiel.

▼M1

4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg — Kraven i avsnitt 4.2.5.1 (Kommunikationssystem) i TSD högh. Rullande materiel gäller för rullande materiel för höghastighetstrafik.. — Kraven i avsnitt 4.2.5.2 (Kommunikationssystem: ljudkommunikationssystem) i TSD konv. Lok och passagerarfordon gäller för rullande materiel för konventionell trafik.

4.2.5.8 Nödbromsöverbryggning — Kraven i avsnitt 4.2.5.3 (Passagerarlarm) i TSD högh. Rullande materiel gäller för rullande materiel för höghastighetstrafik.. — Kraven i avsnitt 4.2.5.3 (Passagerarlarm: funktionskrav) i TSD konv. Lok och passagerarfordon gäller för rullande materiel för konventionell trafik.

▼B

4.2.5.9 Nödbelysningssystem i tåg Bestämmelserna i avsnitt 4.2.7.13 Nödbelysningssystem i TSD högh. Rullande materiel ska även gälla fordon för persontrafik på konventionella linjer, med det tillägget att nödbelysningen måste fungera självständigt i 90 minuter efter det att huvudströmförsörjningen bryts.

4.2.5.10 Avstängning av luftkonditionering i tåg Bestämmelserna i avsnitt 4.2.7.12.1 Utrymmen för passagerare och tågpersonal utrustade med luftkonditionering, i TSD högh. Rullande materiel ska även gälla fordon för persontrafik på konventionella linjer.

4.2.5.11 Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik

▼M1

4.2.5.11.1 Nödutgångar för passagerare — Kraven i avsnitt 4.2.7.1.1 (Nödutgångar för passagerare) i TSD högh. Rullande materiel gäller för rullande materiel för höghastighetstrafik.. — Kraven i avsnitt 4.2.10.4 (Utrymning av passagerare) i TSD konv. Lok och passagerarfordon gäller för rullande materiel för konventionell trafik.

▼B

4.2.5.11.2 Dörrar för passagerares av- och påstigning Varje dörr ska vara försedd med egna inre och yttre nödöppningsanordningar i överensstämmelse med avsnitt 4.2.2.4.2.1 g i TSD högh. Rullande materiel.

4.2.5.12 Räddningstjänst – information och tillgänglighet Räddningstjänsterna ska vara försedda med en beskrivning av den rullande materielen så att de kan hantera nödsituationer. De ska i synnerhet ha fått information om hur man kommer in i vagnarna.

4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1 Allmänt Eftersom TSD Säkerhet i järnvägstunnlar är en övergripande TSD anges flera åtgärder som gäller andra delsystem på något av följande sätt: — Enkel hänvisning till ett visst avsnitt i det andra delsystemet. — Hänvisning till ett visst avsnitt i det andra delsystemet, kompletterad med särskilda krav för järnvägstunnlar (t.ex. avsnitt 4.5.1 Tillståndskontroll av tunnel). — Hänvisning till ett visst avsnitt i det andra delsystemet och förklaring att det avsnittet även ska gälla delsystem för vilka det ännu inte finns någon TSD (t.ex. i avsnitt 4.2.5.2 Brandsläckare för fordon för persontrafik, hänvisas till avsnitt 4.2.7.2.3.2 i TSD högh. Rullande materiel och föreskrivs att detta ska gälla även konventionell rullande materiel). Förteckningen över gränssnitten återfinns nedan. Hänvisningar till avsnitt i andra TSD ska betraktas som rekommendationer för de TSD (konv.) som det hänvisas till.

4.3.2 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD högh. Infrastruktur 4.2.2.7 Utrymningsvägar 4.2.23.2 Utrymningsvägar i tunnlar 4.5.1 Tillståndskontroll av tunnel 4.5.1 Underhållsplan Hänvisningarna till gränssnitten mot konv. Infrastruktur kommer att specificeras i ett senare stadium, när TSD konv. Infrastruktur finns tillgänglig.

4.3.2.1 Utrymningsvägar Definitionen av utrymningsvägar finns i TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar avsnitt 4.2.2.7. I TSD högh. Infrastruktur finns en hänvisning till den specifikationen.

4.3.2.2 Tillståndskontroll av tunnel Tillståndskontroll av tunnel grundas på de allmänna specifikationerna för underhållsplanen i avsnitt 4.5.1 i TSD högh. Infrastruktur och den kommande TSD konv. Infrastruktur med de ytterligare krav som anges i avsnitt 4.5.1. i den här TSD:n.

4.3.3 Gränssnitt mot delsystemet Energi



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD högh. Energi 4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor 4.2.7 Fortsatt strömförsörjning i händelse av störningar Hänvisningarna till gränssnitten mot konv. Energi kommer att specificeras i ett senare stadium, när TSD konv. Energi finns tillgänglig.

4.3.3.1 Sektionering av energiförsörjningssystem för traktion Avsnitt 4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar och avsnitt 4.2.7 i TSD högh. Energi behandlar samma frågor, nämligen sektionering av kontaktledningen och fortsatt drift. De är därför sammankopplade.

4.3.4 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD högh. Trafikstyrning och signalering TSD konv. Trafikstyrning och signalering 4.2.4.1 Varmgångsdetektorer 4.2.4.1 Varmgångsdetektorerna måste kunna detektera varmgång. I denna TSD fastställs inga specifikationer för delsystemet, utan endast var varmgångsdetektorerna ska vara placerade.

4.3.5 Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD högh. Drift och trafikledning TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.1 Kontroll av tågets tillstånd och lämpliga åtgärder 4.2.2.7.1 4.2.3.3 4.2.3.3.2 4.2.3.6.3 4.2.3.7 4.4.3 Räddningsplan för tunnlar samt övningar 4.2.3.7 4.4.5 Linjebok 4.2.1.2.2 4.4.6 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer 4.2.3.7 4.6.1 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal 4.6 samt bilagorna H och J

4.3.5.1 Räddningsplan för tunnlar samt övningar Utöver de krav för hantering av nödsituationer som beskrivs i avsnitt 4.2.3.7 i TSD konv. Drift och trafikledning, gäller de särskilda krav angående räddningsplan för tunnlar som anges i avsnitt 4.4.3 i denna TSD.

4.3.5.2 Linjebok På linjer med tunnlar ska de krav som anges i avsnitt 4.4.5 i denna TSD beskrivas i linjeboken, utöver den information som krävs enligt avsnitt 4.2.1.2.2 i TSD konv. Drift och trafikledning.

4.3.5.3 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer Utöver de krav för hantering av nödsituationer som beskrivs i avsnitt 4.2.3.7 i TSD konv. Drift och trafikledning, gäller de särskilda krav för säkerhet i tunnlar som anges i avsnitt 4.4.6 i denna TSD.

4.3.5.4 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal Utöver de krav som anges i avsnitt 4.6 i TSD konv. Drift och trafikledning i fråga om yrkeskompetens och språklig kompetens och bedömningsförfarandet som krävs för att erhålla denna kompetens, anges i avsnitt 4.6.1 i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar vilken kompetens som krävs för att hantera nödsituationer i tunnlar.

4.3.6 Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD högh. Rullande materiel TSD konv. Rullande materiel – Godsvagnar 4.2.5.1 Materialegenskaper för rullande materiel 4.2.7.2.2 4.2.7.2.1 4.2.5.2 Brandsläckare för rullande materiel 4.2.7.2.3.2 4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg 4.2.5.4 Brandbarriärer för fordon för persontrafik 4.2.7.2.3.3 4.2.5.5 Ytterligare åtgärder för att förbättra driftsförmågan för fordon för persontrafik med brand ombord 4.2.7.2.4 4.2.5.6 Branddetektorer ombord 4.2.7.2.3.1 4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg 4.2.5.1 4.2.5.8 Nödbromsöverbryggning 4.2.5.3 4.2.5.9 Nödbelysningssystem i tåg 4.2.7.13 4.2.5.10 Avstängning av luftkonditionering i tåg 4.2.7.12.1 4.2.5.11 Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik 4.2.7.1.1 A-C 4.2.2.4.2.1 g Hänvisningarna till gränssnitten mot TSD konv. Rullande materiel utöver godsvagnar kommer att specificeras i ett senare stadium, när de relevanta TSD:erna för konv. Rullande materiel finns tillgängliga.

4.3.6.1 Materialegenskaper för rullande materiel I avsnitt 4.2.5.1 specificeras brandegenskaperna för material och komponenter. Kraven är desamma för fordon för persontrafik på konventionella linjer som för fordon för persontrafik på höghastighetslinjer, och hänvisning ges därför till avsnitt 4.2.7.2.2 i TSD högh. Rullande materiel. De relevanta kraven för konventionella fordon för godstrafik fastställs i avsnitt 4.2.7.2 i TSD konv. Godsvagnar.

4.3.6.2 Andra specifikationer som gäller rullande materiel Specifikationerna 4.2.5.2 samt 4.2.5.4–4.2.5.11 i TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar gällande konventionell rullande materiel är desamma som för rullande materiel för höghastighetståg.

4.3.7 Gränssnitt mot delsystemet Tillgänglighet för funktionshindrade



TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar TSD Tillgänglighet för funktionshindrade 4.2.2.7 Utrymningsvägar 4.2.2.3 Rullstolsplatser

4.3.7.1 Utrymningsvägar Dimensionerna för utrymningsvägarna har valts med hänsyn till TSD konv. Tillgänglighet för funktionshindrade, där bredden 0,75 m krävs för användande av rullstol.

4.4 Driftsregler

Följande driftsregler utgör inte någon del av bedömningen av delsystemen.

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 gäller följande driftsregler specifikt för tunnelsäkerhet i de delsystem som berörs av denna TSD.

4.4.1 Kontroll av tågets tillstånd och lämpliga åtgärder Utrustning som är relevant för säkerheten på tåg ska kontrolleras — i samband med underhåll av rullande materiel, av järnvägsföretaget eller den enhet som ansvarar för underhållet av rullande materiel (se avsnitt 4.5.2), — innan tåget tas i bruk, av järnvägsföretaget, — när tåget framförs, av järnvägsföretaget. Detta krav kompletterar avsnitt 4.2.2.7 i TSD konv. Drift och trafikledning.

4.4.1.1 Innan tåget startas upp Kraven i avsnitt 4.2.3.3 i TSD konv. Drift och trafikledning är viktiga för säkerheten i järnvägstunnlar.

4.4.1.2 När tåget framförs Kraven i avsnitten 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 och 4.2.3.7 i TSD konv. Drift och trafikledning är viktiga för säkerheten i järnvägstunnlar.

4.4.1.2.1 Säkerhetsrelaterad utrustning Om någon av följande utrustningskomponenter visar sig vara defekt under färd, ska järnvägsföretaget ha planer för att antingen fortsätta att framföra tåget på ett säkert sätt trots driftsstörningar eller stoppa tåget: — Systemet för information till passagerarna — Nödbelysningen — Systemet för nödöppning av dörrar — Systemet för nödbromsöverbryggning — Branddetektorerna — Tågradion. Tågpersonalen ska omedelbart informera infrastrukturförvaltaren.

4.4.1.2.2 Varmgångshändelser Om varmgång detekteras ska — tåget stanna så snart som möjligt på lämplig plats före tunneln/tunnlarna, — infrastrukturförvaltaren omedelbart informeras om var tåget har stannat, — de defekta delarna kontrolleras av tågpersonalen, — järnvägsföretaget ha regler för att göra det möjligt att på ett säkert sätt fortsatta framföra tåget trots driftsstörningar.

4.4.2 Regler för nödsituationer Infrastrukturförvaltarens driftsregler ska omfatta och vid behov vidareutveckla följande principer som ska gälla vid olyckor (utom vid urspårning som kräver omedelbart stopp): — Tåget ska stoppas innan det kommer in i en tunnel, eller köras ut ur tunneln. — I tunnlar med underjordiska stationer får tåget utrymmas vid en underjordisk plattform. Förfarandena för denna situation ska utarbetas av infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget och beskrivas i detalj i räddningsplanen. Infrastrukturförvaltaren ska alltid omedelbart informeras av tågpersonalen, och inga ytterligare tidtabellslagda tåg ska tillåtas komma in i tunneln.

4.4.3 Räddningsplan för tunnlar samt övningar En räddningsplan ska utformas under ledning av infrastrukturförvaltaren, i tillämpliga fall i samarbete med järnvägsföretag, räddningstjänst och berörda myndigheter för varje tunnel. Den ska uppfylla kraven i TSD konv. Drift och trafikledning avsnitt 4.2.3.7 Hantering av nödsituationer, och dessutom nedanstående ytterligare specifikationer. Om tunnlarna längs linjen är likadana får räddningsplanen avse flera av dessa tunnlar.

4.4.3.1 Innehåll Räddningsplanen ska stämma överens med de hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddningsinsatser som finns tillgängliga. Räddningsplanen ska åtminstone innehålla följande: — Alla berörda organisationers namn, adresser och telefonnummer samt organisationernas uppgifter vid nödsituationer. Varje ändring av dessa uppgifter ska rapporteras omedelbart och räddningsplanen ska uppdateras i enlighet med detta av infrastrukturförvaltaren. — En identifiering som är unik för varje tunnel och en detaljerad beskrivning och karta över tillfartsvägar för räddningstjänsten. — Föreskrivna åtgärder och strategi för utrymning av passagerare från tunneln vid olyckor i tunneln. Vid ett längre uppehåll (se definition i avsnitt 2.2 Riskscenarier) ska det vara möjligt att fatta ett beslut och inleda en åtgärd som leder till utrymning av passagerare (start av faktisk utrymning eller igångsättning av ett lämpligt utrymningståg) inom 60 minuter från det att tåget stannade. Beslutet måste grundas på en bedömning av den relativa risken med att passagerarna stannar kvar ombord på tåget, jämfört med att de flyttas till en säker plats. — Förfaranden för isolering och jordning (se avsnitt 4.4.4).

4.4.3.2 Identifiering Alla dörrar som leder till nödutgångar eller tvärtunnlar (se avsnitt 4.2.2.6) ska ha en unik identifiering och vara märkta på båda sidor. Denna identifiering ska anges i räddningsplanen och i linjeboken och användas i all kommunikation mellan järnvägsföretagen, infrastrukturförvaltaren och räddningstjänsten. Varje relevant förändring i detta sammanhang måste rapporteras omedelbart. Infrastrukturförvaltaren ska uppdatera räddningsplanen i enlighet med ändringen och järnvägsföretaget ska uppdatera linjeboken i enlighet med avsnitt 4.2.1.2.2.2 i TSD konv. Drift och trafikledning.

4.4.3.3 Övningar Innan en tunnel eller en serie tunnlar öppnas för trafik ska en fullskalig övning genomföras som innefattar utrymning och räddningsförfaranden och inbegriper alla personalkategorier som anges i räddningsplanen. I räddningsplanen ska anges hur alla inblandade organisationer kan sätta sig in i infrastrukturen och hur ofta besök i tunneln och skrivbordsövningar och andra övningar måste genomföras.

4.4.4 Förfaranden för isolering och jordning Om räddningstjänsten kräver att strömförsörjningen för traktion ska brytas, ska det finnas garantier för att de relevanta sektionerna av kontaktledningarna eller strömskenorna har kopplats ur innan de går in i tunneln eller en tunnelsektion. Det är infrastrukturförvaltarens ansvar att koppla ur strömförsörjningen för traktion. Ansvaret för jordning ska fastställas i räddningsplanen. Det ska finnas föreskrifter om isolering av den sektion där olyckan har ägt rum.

4.4.5 Linjebok Den relevanta säkerhetsinformationen för tunnlar ska finnas i den linjebok som avses i avsnitt 4.2.1.2.2.1 i TSD konv. Drift och trafikledning.

4.4.6 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer Som fastställs i avsnitt 4.2.3.7 TSD konv. Drift och trafikledning ska järnvägsföretagen ha rutiner för att informera passagerare om förfaranden vid nödsituationer ombord och säkerhetsrutiner i tunnlar. Sådan information ska ges på åtminstone det officiella språket i det land där tåget framförs plus engelska. I möjligaste mån ska visuell information (piktogram) användas. Informationen ska innehålla minst följande kärnpunkter: — Blockera inte korridorer, dörrar, nödutgångar och brandsläckare med bagage, cyklar osv. — I händelse av brand försök om möjligt släcka elden med hjälp av brandsläckarna ombord. — Larma tågpersonalen. — Om inte omedelbar fara föreligger, vänta på instruktioner från tågpersonalen. — Flytta till en annan vagn om så krävs eller vid tillsägelse. — När tåget står stilla följ tågpersonalens instruktioner. — Om du lämnar tåget på grund av ett nödläge, följ skyltarna mot nödutgången. — Se upp för tåg på angränsande spår.

4.4.7 Samordning mellan trafikledningscentraler Rutiner för samordning mellan de trafikledningscentraler (t.ex. energi, drift, tunnelanläggningar) som berörs ska överensstämma med kraven i räddningsplanen.

4.5 Underhållsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 gäller följande underhållsregler specifikt för tunnelsäkerhet i de delsystem som berörs av denna TSD.

4.5.1 Tillståndskontroll av tunnel Denna specifikation gäller alla tunnlar oavsett längd. I den underhållsplan som fastställs enligt avsnitt 4.5.1 i TSD högh. Infrastruktur och i den kommande TSD konv. Infrastruktur ska följande ytterligare krav på tillståndskontroller beaktas: — En årlig visuell tillståndskontroll ska genomföras av infrastrukturförvaltaren — Detaljerade tillståndskontroller ska göras enligt infrastrukturförvaltarens underhållsplan — Särskilda tillståndskontroller ska genomföras efter olyckor och naturhändelser som kan ha påverkat tunnelns status — Efter och under genomförande av modernisering och/eller uppgradering och innan tågtrafiken återupptas i tunneln ska en tillståndskontroll genomföras med lämpliga medel för att se till att konstruktionens bärförmåga och stabilitet kan garanteras och att inga begränsningar i infrastrukturprofilen finns.

4.5.2 Underhåll av rullande materiel

4.5.2.1 Fordon för persontrafik Underhåll av rullande materiel som ingår i persontåg ska särskilt omfatta kontroll av följande säkerhetsrelaterade utrustning: — System för information till passagerarna — Nödbelysning — System för nödöppning av dörrar — System för nödbromsöverbryggning — System för avstängning av luftkonditioneringen — Tågradio — Funktionstest av branddetektorer ombord (när de installeras) — Utformning av utrymningsvägar.

4.5.2.2 Fordon för godstrafik Underhållsplanen för dragfordon som ska användas i godståg ska särskilt omfatta kontroll av att det finns åtminstone en anordning för självräddning i ett dragfordon.

4.6 Yrkeskvalifikationer

De yrkeskvalifikationer som krävs för arbete på tåg och som är specifika för tunnelsäkerhet i de delsystem som berörs av denna TSD och i överensstämmelse med driftsreglerna i avsnitt 4.4 i denna TSD är följande.

4.6.1 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal All yrkespersonal som kör eller medföljer ett tåg samt trafikledningspersonal ska ha kunskap om hantering av nödsituationer i händelse av olyckor, och förmåga att tillämpa denna kunskap. De allmänna kvalifikationer som krävs för personal som kör och/eller medföljer tåg är specificerade i TSD konv. Drift och trafikledning, avsnitt 4.6 Yrkeskvalifikationer, och bilagorna H (Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att köra ett tåg) och J (Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att medfölja ett tåg). All tågpersonal ska känna till de korrekta säkerhetsrutinerna i tunnlar och i synnerhet kunna utrymma ett tåg i en tunnel. Detta inbegriper att instruera passagerarna att gå till nästa vagn eller ut ur tåget och att leda dem utanför tåget till en säker plats. Assisterande personal (t.ex. restaurang- och städpersonal), som inte ingår i tågpersonalen enligt definitionen nedan ska utöver sin grundutbildning genomgå utbildning i att stödja tågpersonalens insatser ( 4 ). Yrkesutbildning för ingenjörer och förvaltare som ansvarar för underhåll och drift av delsystemen ska omfatta ämnet säkerhet i järnvägstunnlar.

4.7 Hälso- och säkerhetskrav

De hälso- och säkerhetskrav som ställs för personal och som är specifika för tunnelsäkerhet i de delsystem som berörs av denna TSD och för tillämpningen av TSD:n är följande.

4.7.1 Hjälpmedel för självräddning Bemannade dragfordon i godståg ska vara försedda med hjälpmedel för självräddning för lokföraren och andra personer ombord. Hjälpmedlen ska uppfylla specifikationerna i endera av normerna EN 402:2003 eller EN 403:2004. Järnvägsföretagen måste välja en av de två olika lösningar som definieras i dessa normer.

4.8 Infrastrukturregistret och fordonsregistret

I enlighet med artikel 24.1 i direktiv 2001/16/EG ska i varje TSD noggrant anges vilka uppgifter som ska föras in i infrastrukturregistret och fordonsregistret.

4.8.1 Infrastrukturregistret Se bilaga A till denna TSD.

4.8.2 Fordonsregistret Se bilaga B till denna TSD.

5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

Inga driftskompatibilitetskomponenter specificeras i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

6. BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET

6.1 Driftskompatibilitetskomponenter

Inte tillämpligt, eftersom inga driftskompatibilitetskomponenter specificeras i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar.

6.2 Delsystem

6.2.1 Bedömning av överensstämmelse (allmänt) Den upphandlande enheten, t.ex. ett järnvägsföretag, en infrastrukturförvaltare, en tillverkare av rullande materiel eller en godkänd företrädare som är etablerad inom gemenskapen ska hos valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av något av delsystemen Rullande materiel eller Energi eller Trafikstyrning och signalering eller Infrastruktur, med avseende på överensstämmelse. För tillfället måste åtskillnad göras mellan — de delsystem för vilka en TSD redan finns: (konv.) Trafikstyrning och signalering, Drift och trafikledning, Rullande materiel (godsvagnar), — de delsystem för vilka någon TSD ännu inte finns: (konv.) Rullande materiel (utom godsvagnar), Energi (konv.), Infrastruktur (konv.). I den första situationen måste bedömningen i förhållande till TSD Säkerhet i järnvägstunnlar göras inom ramen för bedömningen av det relevanta delsystemet i förhållande till dess specifika TSD. I den andra situationen (konv. Rullande materiel utom vagnar, Infrastruktur och Energi), beskrivs bedömningen antingen i det här avsnittet eller i de relevanta avsnitten i de befintliga TSD (högh. Rullande materiel, Infrastruktur, Energi). Om specifikationerna i TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar är adekvata, ges ingen ytterligare information om bedömning i detta avsnitt. Hänvisningarna framgår av nedanstående tabell.



Specifikation Referens 4.2.2.1 Installation av spårväxlar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.1 4.2.2.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.2 4.2.2.3 Brandsäkerhetskrav för konstbyggnader TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.3 4.2.2.4 Brandsäkerhetskrav för byggnadsmaterial TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.2.4 4.2.2.5 Branddetektering TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.2.5 4.2.2.6 Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.4 4.2.2.7 Utrymningsvägar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.2.7 4.2.2.8 Nödbelysning längs utrymningsvägar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.2.8 4.2.2.9 Skyltning av utrymningsvägar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.2.9 4.2.2.10 Nödkommunikation TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.2.11 Tillgänglighet för räddningstjänst TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.2.12 Räddningsplatser utanför tunnlar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.2.13 Vattenförsörjning TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.3.1 Sektionering av kontaktledning eller strömskenor TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.3.1 4.2.3.2 Jordning av kontaktledning eller strömskenor TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.3.3 Elförsörjning TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.5 4.2.3.4 Krav för elektriska kablar i tunnlar TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.3.4 4.2.3.5 Elektriska installationers tillförlitlighet TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.6 4.2.4.1 Varmgångsdetektorer TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.7.7 4.2.5.1 Materialegenskaper för rullande materiel TSD högh. Rullande materiel/TSD konv. vagnar 4.2.5.2 Brandsläckare för fordon för persontrafik TSD högh. Rullande materiel 4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.5.3 4.2.5.4 Brandbarriärer för fordon för persontrafik TSD högh. Rullande materiel 4.2.5.5 Ytterligare åtgärder för driftsförmåga för fordon för persontrafik med brand ombord TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.5.5 4.2.5.6 Branddetektorer ombord TSD högh. Rullande materiel 4.2.5.7 Kommunikationsmedel i tåg TSD högh. Rullande materiel 4.2.5.8 Nödbromsöverbryggning TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.5.8 4.2.5.9 Nödbelysningssystem i tåg TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.5.9 4.2.5.10 Avstängning av luftkonditionering i tåg TSD högh. Rullande materiel 4.2.5.11 Utformning av nödutgångar i fordon för persontrafik TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.2.5.11 4.2.5.12 Räddningstjänst – information och tillgänglighet TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.8.1 4.4.1 Kontroll av tågets tillstånd och lämpliga åtgärder TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.2 Regler för nödsituationer TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.3 Räddningsplan för tunnlar samt övningar TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.4 Förfaranden för isolering och jordning TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.5 Linjebok TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.6 Bestämmelser om säkerhet ombord på tåg och passagerarinformation om nödsituationer TSD konv. Drift och trafikledning 4.4.7 Samordning mellan trafikledningscentraler TSD konv. Drift och trafikledning 4.5.1 Tillståndskontroll av tunnel TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.5 4.5.2 Underhåll av rullande materiel TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.5 4.6.1 Särskild kompetens rörande tunnlar hos tågpersonal och annan personal TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 4.6.1 4.7.1. Hjälpmedel för självräddning TSD konv. Säkerhet i järnvägstunnlar 6.2.8.2 Det anmälda organet ska vara godkänt antingen för att — bedöma vart och ett av de ovannämnda delsystemen, eller — bedöma bara ett av delsystemen, men i så fall ska det sluta avtal med andra anmälda organ som anmälts för bedömning av de övriga delsystemen för bedömning av de relevanta kraven angående de övriga delsystemen (se avsnitt 4.2 i denna TSD). EG-kontrollförklaringarna enligt artikel 18.1 och bilaga VI i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, som gäller de berörda delsystemen ska utfärdas av de ansökande. EG-kontrollförklaring krävs för att få ett delsystem godkänt för att ta i bruk. Bedömningen av ett delsystems överensstämmelse ska genomföras enligt en av följande moduler eller en kombination av flera moduler, i enlighet med avsnitt 6.2.2 och bilaga E i denna TSD. Moduler för EG-kontroll av delsystem (se bilaga F) Modul SB: Typkontroll för konstruktions- och utvecklingsfaserna. Modul SD: System för kvalitetsstyrning av produktionsfasen Modul SF: Produktkontroll för produktionsfasen Modul SG: Enhetskontroll Modul SH2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med konstruktionskontroll av konstruktions-, utvecklings- och produktionsfaserna Förfarandet för godkännande och innehållet i bedömningen ska fastställas av den ansökande och ett anmält organ i samråd enligt kraven i denna TSD och i överensstämmelse med reglerna i kapitel 7 i denna TSD.

6.2.2 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse (moduler) Den ansökande ska välja en av modulerna eller en kombination av moduler enligt tabellen nedan.



Tabell Bedömningsförfaranden Delsystem som ska bedömas Modul SB+SD Modul SB+SF Modul SG Modul SH2 Rullande materiel X X X Energi X X X X Infrastruktur X X Trafikstyrning och signalering X X Vilka av delsystemens egenskaper som ska bedömas under respektive fas anges i bilaga E. Den ansökande ska bekräfta att varje delsystem som produceras överensstämmer med typen. Ett X i kolumn 4 i tabell E i bilaga E betyder att de relevanta egenskaperna ska kontrolleras genom provning av varje enskilt delsystem. Bedömningen av delsystemet underhåll beskrivs i avsnitt 6.2.5.

6.2.3 Befintliga lösningar Om en befintlig lösning redan har bedömts för en tillämpning som är i bruk under liknande förhållanden ska följande förfarande tillämpas: Den ansökande ska visa att resultatet av provningar och kontroller för den tidigare bedömningen av tillämpningen stämmer överens med kraven i denna TSD. Om så är fallet ska den tidigare typbedömningen av de delsystemsrelaterade egenskaperna fortsätta att vara giltiga i den nya tillämpningen.

6.2.4 Innovativa lösningar Om ett delsystem innefattar en innovativ lösning enligt definitionen i avsnitt 4.1 ska tillverkaren eller den upphandlande enheten upplysa om avvikelserna från det berörda avsnittet i TSD:n och lämna denna information till Europeiska järnvägsbyrån (ERA). ERA ska ta fram och färdigställa erforderliga specifikationer avseende funktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utveckla bedömningsmetoderna. De erforderliga specifikationerna avseende funktionalitet och gränssnitt samt bedömningsmetoderna ska införlivas med TSD genom revideringsprocessen. Kommissionen ska fatta ett i enlighet med artikel 21.2 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, och när beslutet har trätt i kraft får den innovativa lösningen användas innan den har införlivats i TSD:n.

6.2.5 Bedömning av underhåll Enligt artikel 18.3 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, ska det anmälda organet sammanställa det tekniska underlaget, vilket omfattar underhållsunderlaget. Det innebär bland annat att det anmälda organet ska kontrollera — att underhållsunderlaget finns, — att de punkter som anges i avsnitt 4.2.10.2 i TSD högh. Rullande materiel finns i underhållsunderlaget för rullande materiel, men organet behöver inte kontrollera giltigheten i underhållsunderlagets innehåll. Det är den behöriga nationella myndigheten som ansvarar för bedömningen av överensstämmelse i fråga om underhåll.

6.2.6 Bedömning av driftsregler Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska påvisa överensstämmelse med kraven i denna TSD. De kan göra detta som en del av det säkerhetsstyrningssystem som beskrivs i direktiv 2004/49/EG. Överensstämmelse med driftsreglerna i denna TSD kräver inte en separat bedömning av ett anmält organ, om inte detta krävs enligt TSD Drift och Trafikledning. Berörd behörig myndighet ska genomföra en bedömning av alla nya eller ändrade driftsförfaranden och processer, innan dessa införs, innan den utfärdar ett nytt eller reviderat säkerhetstillstånd eller säkerhetsintyg. Denna bedömning ska ingå som en del i processen för utfärdande av säkerhetstillstånd eller säkerhetsintyg.

6.2.7 Ytterligare krav avseende bedömning av specifikationer som gäller infrastrukturförvaltaren

6.2.7.1 Installation av spårväxlar Det anmälda organet ska kontrollera att det i det tekniska underlaget finns en teknisk studie som motiverar placeringen av spårväxlar i tunneln och som bekräftar att antalet spårväxlar i tunneln är minsta möjliga, i enlighet med vad som föreskrivs i avsnitt 4.2.2.1.

6.2.7.2 Förhindrande av obehörigt tillträde till nödutgångar och teknikrum Bedömningen ska bekräfta att — nödutgångar mot markytan och dörrar till teknikrum är försedda med lämpliga lås, — befintliga lås stämmer överens med den övergripande säkerhetsstrategin för tunneln och angränsande infrastruktur, — nödutgångar inte kan låsas från insidan och att de kan öppnas av en person på väg ut, — det finns anordningar för att ge räddningstjänsten tillträde.

6.2.7.3 Brandsäkerhetskrav för bärande konstruktioner Det anmälda organet ska bedöma överensstämmelsen med brandsäkerhetskraven för bärande konstruktioner, enligt avsnitt 4.2.2.3, genom att använda resultaten av de beräkningar som gjorts av infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten.

6.2.7.4 Hjälpmedel för självräddning, utrymning och räddning vid olyckor Det anmälda organet ska kontrollera att den lösning som valts tydligt anges med en förklaring i det tekniska underlaget och överensstämmer med kraven i avsnitt 4.2.2.6. När det gäller en alternativ teknisk lösning enligt 4.2.2.6.5 ska det anmälda organet kontrollera att en lämplig teknisk studie har genomförts och därefter godkänts av behörig nationell myndighet.

6.2.7.5 Räddningstjänst – tillträde och utrustning Det anmälda organet ska, genom kontroll av det tekniska underlaget och med beaktande av bevis på samråd med räddningstjänsten, bekräfta att kraven i följande avsnitt är uppfyllda: — 4.2.2.10 Nödkommunikation — 4.2.2.11 Tillgänglighet för räddningstjänst — 4.2.2.12 Räddningsplatser utanför tunnlar — 4.2.2.13 Vattenförsörjning. — 4.2.3.2 Jordning av kontaktledning eller strömskenor — 4.2.3.3 Elförsörjning

6.2.7.6 Elektriska installationers tillförlitlighet Det anmälda organet ska bara bekräfta att en bedömning av feltillstånd som överensstämmer med de funktionella kraven i avsnitt 4.2.3.5 har genomförts.

6.2.7.7 Varmgångsdetektorer Det anmälda organet ska bekräfta att varmgångsdetektorer eller övervakande utrustning har tillhandahållits i enlighet med kraven i avsnitt 4.2.4.1 och att infrastrukturförvaltaren har inrättat förfaranden för åtgärder vid larm vilka förhindrar att rullande materiel tas in i en tunnel eller stannar i en tunnel vid misstanke om varmgång.

6.2.8 Ytterligare krav avseende bedömning av specifikationer som gäller järnvägsföretaget De specifikationer för rullande materiel för konventionella tåg som görs i denna TSD är desamma som föreskrivs i TSD högh. Rullande materiel. Bedömningarna i fråga om specifikationer för rullande materiel måste därför göras i enlighet med bedömningsspecifikationerna i kapitel 6 i TSD högh. Rullande materiel, utom när det gäller följande punkter där ytterligare krav och information ges: 4.2.5.3 Brandsäkerhetskrav för godståg 4.2.5.12 Räddningstjänst – information och tillgänglighet

6.2.8.1 Räddningstjänst – information och tillgänglighet Det anmälda organet ska kontrollera att kraven i avsnitt 4.2.5.12 är uppfyllda genom att samråd med räddningstjänsten är styrkt.

6.2.8.2 Hjälpmedel för självräddning Bedömningen av överensstämmelse beskrivs i EN 401:1994, EN 402:2003, EN 403:2004.

7. GENOMFÖRANDE

I denna TSD avseende säkerhet i järnvägstunnlar fastställs de grundläggande parametrarna som krävs i nya, moderniserade eller uppgraderade tunnlar (på konventionella linjer) eller för ny, moderniserad eller uppgraderad rullande materiel för konventionella tåg, i syfte att harmonisera den nuvarande övergripande säkerhetsnivån i tunnlar i hela Europa. Detta låter sig genomföras i huvudsak genom en optimal kombination av de säkerhetskrav som tillämpas på infrastrukturen, rullande materiel och driftsdelsystem. I detta kapitel anges strategin för genomförandet av TSD Säkerhet i järnvägstunnlar, i syfte att åstadkomma en stegvis övergång från det nuvarande tillståndet till det slutliga tillståndet, då TSD:n iakttas generellt.

7.1 Denna TSD:s tillämpning på delsystem som tas i bruk

7.1.1 Allmänt Kapitel 4–6 ska tillämpas fullt ut på de delsystem som omfattas av det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD (jfr avsnitt 1.2) och som tas i bruk efter att denna TSD har trätt i kraft. De gäller i synnerhet både nya tunnlar och nya tunnelprojekt. För projekt som redan är långt framskridna och för kontrakt som redan tilldelats, se artikel 7 a i direktiv 2001/16/EG.

7.1.2 Nybyggd rullande materiel som byggts enligt befintliga ritningar Nybyggd rullande materiel som byggts enligt ritningar som fanns innan denna TSD trädde i kraft och som redan godkänts av en eller flera medlemsstater för framförande på definierade linjer får tas i bruk inom fyra år efter det att denna TSD träder i kraft, så länge tåget endast används på de definierade linjerna. Om denna rullande materiel är avsedd att användas på linjer med tunnlar som är längre än 1 km ska den dock vara utrustad med en anordning för nödbromsöverbryggning i enlighet med avsnitt 4.2.5.8 i denna TSD.

7.1.3 Befintlig rullande materiel som är avsedd att användas i nya tunnlar Inga restriktioner ska läggas på driften av befintliga tåg med avseende på tunnlar som överensstämmer med TSD, utom i det fall det skulle sänka den allmänna säkerhetsnivå som fastställts genom anmälda nationella regler.

7.2 Denna TSD:s tillämpning på delsystem som redan har tagits i bruk

7.2.1 Inledning Delsystem som redan har tagits i bruk kommer att uppgraderas och moderniseras enligt de villkor som fastställs i artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG. I detta specifika sammanhang ska övergångsstrategin (se avsnitt 7.2.2) ange på vilket sätt varje befintligt delsystem inne i tunneln som moderniseras eller uppgraderas ska anpassas för att uppfylla kraven i TSD:n. Uppgradering och modernisering definieras i artikel 2 punkt l, m och n i direktiv 2001/16/EG. De åtgärder som föreskrivs nedan är alla tillämpliga på såväl uppgradering som modernisering. För att underlätta genomförandet av denna TSD uppmanas medlemsstaterna att främja och stödja genomförandestrategin. När delsystem i befintliga tunnelsektioner eller befintlig rullande materiel ska uppgraderas eller moderniseras bör man överväga möjligheten att införa andra delar som inte finns med i planen för uppgradering eller modernisering men som kan bringas i överensstämmelse med denna TSD, i synnerhet om det innebär väsentliga säkerhetsvinster och man kan åstadkomma en förbättring till en begränsad extrakostnad. I det fall ett delsystem som är relevant för säkerheten i tunnlar bedöms på nytt mot någon annan T