Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B EUROPAP ARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV NR 96/79/EG
av den 16 december 1996
om skydd av förare och passagerare i motorfordon vid frontalkollision och om ändring av direktiv
70/156/EEG
(EGT L 18, 21.1.1997, s. 7)
Rättat genom:
"C1 Rättelse, EGT L 83, 25.3.1997, s. 23 (96/79)1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 1
EUROPAP ARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV NR 96/79/EG
av den 16 december 1996
om skydd av förare och passagerare i motorfordon vid frontalkollision
och om ändring av direktiv 70/156/EEG
EUROPAP ARLAMENTETS OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
särskilt artikel 100a i detta,
med beaktande av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1), särskilt artikel 13.4 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),
i enlighet med det i artikel 189b i fördraget angivna förfarandet (4), och
med beaktande av följande:
En fullständig harmonisering av de tekniska kraven för motorfordon är
nödvändig för att den inre marknaden skall fungera.
För att minska antalet trafikoffer på de europeiska vägarna är det nödvändigt
att vidta lagstifningsåtgärder för att i största möjliga utsträckning förbättraskyddet för förare och passagerare i motorfordon vid frontalkollision. Genom
detta direktiv införs krav för frontalkollisionsprovning, särskilt biomekaniska
kriterier, för att säkerställa en hög skyddsnivå vid frontalkollision.
Avsikten med detta direktiv är att införa krav grundade på forskningsresultat
från den europeiska kommittén för experimentfordon som gör det möjligt att
fastställa provningskiterier som är bättre anpassade till dagens vägtrafik-olyckor.
Fordonstillverkarna behöver en övergångsperiod för att införa godtagbara
provningskriterier.
För att undvika överlappning av olika standarder måste fordon som uppfyller
kraven i detta direktiv undantas från kravet att uppfylla inte längre aktuellakrav i andra direktiv när det gäller rattens och styrkolonnens egenskaper vid
kollision.
Detta direktiv är ett av de särdirektiv som bör följas för att säkerställa att
fordon uppfyller kraven för det typgodkännande som fastställs genom direktiv
70/156/EEG. Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om system, komponen-
ter och tekniska enheter i fordonet är följaktligen tillämpliga på det härdirektivet.
Förfarandet för bestämning av sittreferenspunkten i motorfordon återges i
bilaga III i rådets direktiv 77/649/EEG av den 27 september 1977 omtillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om siktfälten i motorfordon (
5),
och därför behöver det inte beskrivas på nytt i det här direktivet. I detta
direktiv bör det hänvisas till rådets direktiv 74/297/EEG av den 4 juni 1974om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer imotorfordon (styrmekanismens uppförande i händelse av en samman-
stötning) (
6). Det hänvisas till USA:s ”Code of Federal Regulations” (7).!B
(1) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv 95/54/EGT (EGT nr L 266, 8.11.1995, s. 1).
(2) EGT nr C 396, 31.12.1994, s. 34.
(3) EGT nr C 256, 2.10.1995, s. 21.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 12 juli 1995 (EGT nr C 249, 25.9.1995, s. 50),
rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 maj 1996 (EGT nr C 219, 27.7.1996, s.
22) och Europaparlamentets beslut av den 19 september 1996 (EGT nr C 320,
28.10.1996, s. 149). Rådets beslut av den 25 oktober 1996.
(5) EGT nr. L 267, 19.10.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv 90/630/EEG (EGT nr L 341, 6.12.1990, s. 20).
(6) EGT nr L 165, 20.6.1974, s. 16. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
direktiv 91/662/EEG (EGT nr L 366, 31.12.1991, s. 1).
(7) Förenta staternas ”Code of Federal Regulations”, avsnitt 49, kapitel V , del 572.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 2
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv har fordon den betydelse som anges i artikel 2 i direktiv
70/156/EEG.
Artikel 2
1. Om ett fordon uppfyller föreskrifterna i detta direktiv, får medlems-
staterna inte av skäl som hänför sig till skydd för förare och passagerare i
fordon vid frontalkollision
— vägra EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en viss
fordonstyp, eller
— förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av fordonet.2. Från och med den 1 oktober 1998 får medlemsstaterna, med mindre än att
fordonet uppfyller föreskrifterna i detta direktiv,
— inte längre bevilja EG-typgodkännande för en fordonstyp i enlighet med
artikel 4 i direktiv 70/156/EEG,
— vägra nationellt typgodkännande för en fordonstyp.3. Punkt 2 skall inte tillämpas för fordonstyper som typgodkänts före den 1
oktober 1998 i enlighet med direktiv 75/297/EEG eller för senare
utvidgningar av detta typgodkännande.
4. Fordon som har typgodkänts i enlighet med bestämmelserna i detta
direktiv skall anses uppfylla kraven i punkt 5.1 bilaga I till direktiv74/297/EEG.
5. Från och med den 1 oktober 2003 och om bestämmelserna i det här
direktivet, inbegripet punkterna 3.2.1.2 och 3.2.1.3 i bilaga II, inte uppfyllts
— skall medlemsstaterna anse att de intyg om överensstämmelse som
åtföljer nya fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/156/EEGinte längre är giltiga vid tillämpning av artikel 7.1 i det direktivet, och
— kan medlemsstaterna vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av
nya fordon som inte åtföljs av ett intyg om överensstämmelse i enlighet
med direktiv 70/156/EEG.
Artikel 3
Följande skall läggas till i tabellen i del I i bilaga IV till direktiv 70/156/EEG:
Ämne Direktiv nrSidhänvis-
ning till
EGTTillämpligt på
M1M2M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4
53 Hållfasthet vid frontal-
kollision96/…/EG L … X
Artikel 4
När detta direktiv anpassas på grund av den tekniska utvecklingen skall
kommissionen
a) inom två år från den dag som anges i artikel 5.1 se över direktivet i syfte
att öka provningshastigheten och inkludera fordon i kategori N1.
Översynen skall bland annat omfatta forskningsdata om olyckor, resultatfrån fullskaleprov med bilar, länsamhetsbedömmingar och i synnerhetaktuella kraf på prestanda (biomekaniska och geometriska) samt nya krav
när det gäller deformation av fotutrymmet. Översynen skall gälla
potentiella fördelar för förares och passagerares säkerhet samt studiumav om det är tekniskt möjligt att öka provningshastigheten och utvidga
direktivets tillämpningsområde till fordon i kategori N1. Resultaten av
denna översyn skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet i enrapport som skall utarbetas av kommissionen,!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 3
b) före utgången av 1996 se över och vid behov ändra tillägg 7 till bilaga II
så, att hänsyn tas till den provning som är avsedd för bedämning avHybrid II-provdockans fotled, inklusive provning af fordonen,
c) före utgången av 1997 se över och vid behov ändra gränsvärdena för
nackskador (punkterna 3.2.1.2 och 3.2.1.3 i bilaga II) med hänsyn till devärden som registrerats under typgodkännandeprovningen och till de
forskningsdata som rör olyckor samt biomekaniska forskningsdata,
d) före utgången av 1997 göra nödvändiga ändringar i särdirektiven så att de
förfaranden som anges däri för godkännande och utvidgning bringas i
överensstämmelse med förfarandena i det här direktivet.
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är
nödvändiga för att följa detta direktiv senast den
"C11 april 1997 3.D e
skall genast underrätta kommissionen om detta.
När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de
offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänsvisningen skall göras skall
varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlmesstaterna skall till kommissionen överlämna texten till centrala
bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område somomfattas av detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall vidta nädvändiga åtgärder för att säkerställa att
resultaten från den typgodkännandeprovning som deras behöriga myndigheter
utför kommer till allmänhetens kännedom.
Artikel 6
Dette direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offenliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 4
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR
Bilaga I Administrativa bestämmelser om typgodkännande av en fordon-
styp
1. Ansökan om EG-typgodkännande
2. EG-typgodkännande3. Ändring av typ och typgodkännanden
4. Produktionsöverensstämmelse
Tillägg 1: Tekniskt underlagTillägg 2: EG-typgodkännandeintyg
Bilaga II Tekniska krav
1. Tillämpningsområde2. Definitioner
3. Krav
Tillägg 1: ProvningsförfarandeTillägg 2: Bestämning av prestandakriterierTillägg 3: Placering och uppsättning av provdockor, inställning av
fasthållningssystem
Tillägg 4: Provningsförfarande med provningsslädeTillägg 5: Mätmetoder under pro vningarna: instrument
Tillägg 6: Definition av den deformerbara barriären
Tillägg 7: Verifieringsförfarande för provdockans ben och fot!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 5
BILAGA I
ADMINISTRATIV A BESTÄMMELSER OM TYPGODKÄNNANDE A V EN
FORDONSTYP
1. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE
1.1 I enlighet med artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG skall alla ansökningar om
EG-typgodkännande för en fordonstyp när det gäller skydd för förare ochpassagerare i motorfordon vid frontalkollision lämnas in av tillverkaren.
1.2 En mall för tekniskt underlag återfinns i tillägg 1.
1.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall typgodkännas
skall inlemmas till den tekniska tjänst som har till uppgift att utföra
typgodkännandeproven.
1.4 Tillverkaren har rätt att lägga fram alla de data och provresultat som gör det
möjligt att med tillräcklig grad av säkerhet fastställa att kraven i
föreskrifterna kan följas.
2. EG-TYPGODKÄNNANDE
2.1 I enlighet med artikel 4.3 och i tillämpliga fall artikel 4.4 i direktiv 70/156/
EEG, skall EG-typgodkännande beviljas när fordonstypen uppfyller
gällande krav.
2.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg återfinns i tillägg 2.
2.3 Varje typgodkänd fordonstyp skall ges ett typgodkännandenummer i
enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG. Samma medlemsstat fårinte ge en annan fordonstyp samma nummer.
2.4 Vid kontroll av fordonets överensstämmelse med föreskrifterna i detta
direktiv skall i tveksamma fall hänsyn tas till alla data och provresultat somtillverkaren det lagt fram och som kan beaktas vid bedömningen avgiltigheten hos det typgodkännandeprov som den godkännande myndig-heten har utfört.
3. ÄNDRINGAR A V TYP OCH TYPGODKÄNNANDEN
3.1 Vid ändring av en fordonstyp som typgodkänts i enlighet med detta direktiv
skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillämpas.
3.2 Varje ändring av ett fordon som påverkar fordonskonstruktionens allmänna
form och/eller varje ökning av massan med mer än 8 % som den tekniskatjänsten anser skulle påverka provningsresultaten på ett betydande sätt skallmedföra förnyad provning såsom anges i tillägg 1 till bilaga II.
3.3 Om ändringarna begränsar sig till inredningen, om massan inte varierar med
mer än 8 % och om antalet framsäten som fordonet ursprungligen utrustatsmed är oförändrat, skall följande provning utföras:
3.3.1 Den förenklade provning som anges i tillägg 4 till bilaga II, och/eller3.3.2 en delprovning som skall fastställas av den tekniska tjänsten med hänsyn till
de ändringar som gjorts.
4. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
4.1 Allmänt sett skall de åtgärder som är avsedda att säkerställa produktions-
överensstämmelse vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i
direktiv 70/156/EEG.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 6
Tillägg 1
Tekniskt underlag nr …
som upprättats i enlighet med bilaga I till direktiv 70/156/EEG (1) om EG-
typgodkännande av en fordonstyp avseende skydd av förare och passagerare i
motorfordon vid frontalkollision
Följande information skall vid behov lämnas in i tre exemplar och åtföljas av en
innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt
detaljerade i A4-format eller som en folder i detta format. Eventuella fotografier skall
vara tillräckligt detaljerade.
Om de tekniska systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har
funktioner med elektronisk styrning, skall information om deras prestanda lämnas.
0. Allmänt
0.1 Fabrikat (tillverkarens firma):
0.2 Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar):
0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet(b):
0.3.1 Märkningens placering:
0.4 Fordonskategori(c):
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):
1. Allmänna uppgifter om fordonets konstruktion
1.1 Fotografier och/eller ritningar över ett representativt fordon:
1.6 Motorns placering och montering:
2. Massa och mått(e)(i kg och mm) (eventuell hänvisning till ritningar)
2.4 Fordonets maximala mått (utvändiga mått):
2.4.2 Chassi med karosseri:2.4.2.1 Längd
(i):
2.4.2.2 Bredd(k):
2.4.2.6 Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5.4 i avsnitt A i bilaga II till
direktiv 70/156/EEG):
2.4.2.6.7 Axelavstånd:
2.6 Fordonets massa med karosseri i körklart skick, eller chassits massa med
förarhytt om tillverkaren inte tillhandahåller karosseriet (med kylvätska,
smörjmedel, bränsle, verktyg, reservhjul och förare)(o)(maximi- och
minimimassa för varje version)
2.6.1 Fördelning av denna massa mellan axlarna och — när det gäller en
påhängsvagn eller släpkärra med central axel — belastning på kopplings-
punkten (maximi- och minimimassa för varje version):
7. Styrning
7.2 Mekanism och manöverorgan:
7.2.6 Eventuella inställningsmöjligheter och inställningssätt för styrningens
manöverorgan:
9. Karosseri
9.1 Typ av karosseri:
9.2 Material och konstruktion:
9.10 Inredningsdetaljer:
9.10.3 Säten:
9.10.3.1 Antal:
9.10.3.2 Placering och disposition:!B
(1) Numreringen och fotnoterna i detta tekniska underlag överensstämmer helt med
numreringen och fotnoterna i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Endast de punkter
som är relevanta för det här direktivets syften återges.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 7
9.10.3.5 Koordinator för eller ritning över R (x)-punkten:
9.10.3.5.1 Förarsäte:
9.10.3.6 Ryggstödsvinkel:9.10.3.6.1 Förarsäte:
9.10.3.6.2 Alla övriga sittplatser (*):
9.10.3.7 Sätenas inställningsmöjligheter:
9.10.3.7.1 Förarsäte
horisontellt vertikalt
9.10.3.7.2 Alla övriga sittplatser (*)
horisontellt vertikalt
9.12 Bilbälten och/eller andra fasthållningssystem:9.12.1 Bilbältenas och fasthållningssystemens antal och placering, samt säten vid
vilka de kan användas:
R/C/L Fullständigt EG-typgodkännandemärke Eventuell variant
Första sätesraden
Andra sätesraden osv.Tilläggsutrustning (t.ex. höjdinställning för sätena och förspänning-
sanordning)
(R = högersätet, C = mittsätet, L = vänstersätet)
9.12.2 Förekomst av krockkuddar vid framsätena:
— på förarsidan ja/nej/valfritt (1)
— på passagerarsi-
danja/nej/valfritt (1)
— i mitten ja/nej/valfritt (1)
9.12.3 Antal förankringar för bilbälten och deras placering, bevis för överensstäm-
melse med direktiv 76/115/EEG efter ändringar (dvs. typgodkännande-nummer eller provningsrapport) (**):
Datum, ärende
(*) Endast det främre passagerarsätet.
(**) Endast de yttre framsätena.
(1) Stryk det som inte är tillämpligt.!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 8
Tillägg 2
MALL
(största format: A4 [210 × 297 mm])
EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 9
Addendum till EG-typgodkännandeintyg nr …
om typgodkännande av fordonstyp i enlighet med direktiv …/…/EG
1. Kompletterande upplysningar
1.1 Kortfattad beskrivning av fordonstypens konstruktion, dimensioner, utform-
ning och material:
1.2 Beskrivning av det skyddssystem som är installerat i passagerarutrymmet:1.3 Beskrivning av inredning eller invändiga tillbehör som kan påverka
provningen:
1.4 Motorns placering: fram, bak, i mitten (
1)
1.5 Kraftöverföring: framhjulsdrift, bakhjulsdrift (1)
1.6 Provningsfordonets massa:
Axeltryck fram:
Axeltryck bak:
Totalt:
5. Anmärkningar (t.ex. gäller för både vänster- och högerstyrda fordon):6. Förekomst av krockkuddar vid framsätena:
— på förarsidan ja/nej (
1)
— på passagerarsidan ja/nej (1)
— i mitten ja/nej (1)
(1) Stryk det som inte är tillämpligt.!B
(1) Stryk det som inte är tillämpligt.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 10
BILAGA II
TEKNISKA KRA V
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
1.1 Detta direktiv gäller motorfordon i kategori M1 med en högsta tillåten
totalmassa som inte överstiger 2,5 ton, med undantag av fordon som byggs iflera etapper och tillverkas i en kvantitet som inte överstiger den gräns somfastställts för små serier; tyngre fordon och fordon som byggs i flera etapperkan typgodkännas på tillverkarens begäran.
2. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här
anges:
2.1 skyddsanordning : inre tillbehör och anordningar avsedda att fasthålla
föraren och passagerarna och som bidrar till att säkerställa överensstäm-
melsen med föreskrifterna i punkt 3 nedan.
2.2 typ av skyddsanordning : en kategori skyddsanordningar som inte skiljer sig
åt i sådana väsentliga avseenden som
— teknologi,
— geometri,
— konstruktionsmaterial.
2.3 fordonets bredd : avståndet mellan två plan som är parallella med fordonets
längsgående mittplan och som tangerar fordonet på båda sidor om detta
plan exkluderande de yttre backspeglarna, sidopositionsljusen, däckens
lufttrycksvisare, körriktningsvisarna, positionsljusen, stänkskydden och denbuktade delen av däckssidorna omedelbart ovanför deras beröringspunktmed marken.
2.4 överlappning : den del av fordonets bredd som är rakt framför barriärens
framsida.
2.5 barriärens deformerbara del : den del som kan tryckas ihop och som är
monterad på framsidan av ett stelt block.
2.6 fordonstyp : en kategori av motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana
väsentliga avseenden som
2.6.1 fordonets längd och bredd, om de har en negativ inverkan på resultaten från
de kollisionsprov som föreskrivs i detta direktiv,
2.6.2 konstruktion, mått, utformning och material hos den del av fordonet som
befinner sig framför det tvärgående planet genom förarsätets R-punkt, omde inverkar negativt på resultaten av de kollisionsprov som föreskrivs i detta
direktiv,
2.6.3 förar- och passagerarutrymmets form och invändiga mått samt typ av
skyddsanordning, om de inverkar negativt på resultaten av de kollisionsprovsom föreskrivs i detta direktiv,
2.6.4 motorns placering (fram, bak eller i mitten) och dess montering (tvärställd
eller längsmonterad),
2.6.5 massa i olastat tillstånd, om den inverkar negativt på resultaten av de
kollisionsprov som föreskrivs i detta direktiv,
2.6.6 tilläggsinredning eller invändig tilläggsutrustning som tillhandahålls av
tillverkaren, om de inverkar negativt på resultaten av de kollisionsprov som
föreskrivs i detta direktiv.
2.7 förar- och passagerarutrymme : det utrymme som är avsett för förarna och
passagerarna och som avgränsas av taket, golvet, sidoväggarna, dörrarna,fönsterrutorna, den främre skiljeväggen och det plan som utgörs avskiljeväggen mot bagageutrymmet eller av stödet för baksätets ryggstöd.
2.8 R-punkt : en referenspunkt som för varje säte fastställs av tillverkaren med
hänsyn till fordonets konstruktion.
2.9 H-punkt : en referenspunkt som för varje säte fastställs av den tekniska tjänst
som ansvarar för typgodkännandet.
2.10 massa i olastat tillstånd : massa för fordon i körklart skick, utan förare,
passagerare eller last men med bränsle, kylvätska, smörjolja, verktyg och ettreservhjul (om dessa levereras som standardutrustning av tillverkaren).!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 11
2.11 krockkudde : anordning som är inrättad för att komplettera bilbältena och
fasthållningssystemen i motorfordon, dvs. utrustning som vid en kraftigkollision automatiskt vecklar ut en böjlig struktur som är avsedd att genomkomprimering av den gas som den innehåller begränsa den tyngd medvilken en eller flera delar av förarens eller passagerarnas kropp kommer ikontakt med passagerarutrymmets inre.
3. KRA V
3.1 Allmänna krav som gäller för samtliga provningar
3.1.1 Varje sätes H-punkt skall bestämmas i enlighet med det förfarande som
beskrivs i bilaga III till direktiv 77/649/EEG.
3.2 Specifikationer
3.2.1 De prestandakriterier som i enlighet med tillägg 5 mäts på provdockor som
placerats på de yttre framsätena, skall uppfylla följande krav:
3.2.1.1 Prestandakriteriet för huvudet (Head Performance Criterion, HPC) får inte
överstiga 1 000 och den resulterande accelerationen hos huvudet får inte
överstiga 80 g under mer än 3 millisekunder enligt en kumulativ beräkning
som inte inbegriper huvudets rekylrörelse.
3.2.1.2 Kriterierna för nackskada (Neck Injury Criteria, NIC) får inte överstiga de
värden som anges i figurerna 1 och 2 (
1).
3.2.1.3 Nackböjningsrörelsen kring y-axeln får inte överstiga 57 Nm i utsträck-
ning (1).
3.2.1.4 Kriteriet förbröstkorgens kompression (Thorax Compression Criterion,
TCC) får inte överstiga 50 mm.
3.2.1.5 Kriteriet avseende viskositet (V*C) för bröstorgen får inte överstiga 1,0 m/s.
3.2.1.6 Kriteriet för kraftpåverkan på lårbenet (Femur Force Criterion, FFC) får inte
överstiga det prestandakriterium för kraft-tid som framgår av figur 3 i dennabilaga.
3.2.1.7 Kriteriet för kompressionskraften på skenbenet (Tibia Compression Force
Criterion, TCFC) får inte överstiga 8 kN.
3.2.1.8 Indexet för skenbenet (Tibia Index, TI), som mäts högst upp och längst ned
på varje skenben, får inte överstiga 1,3 i något läge.
3.2.1.9 Rörelsen i den glidande knäleden får inte överstiga 15 mm.3.2.2 Den kvarvarande förskjutningen av ratten uppmätt i mitten, längst upp på
styrkolonnen får inte överstiga 80 mm i vertikalled eller 100 mmhorisontellt bakåt.
3.2.3 Ingen dörr får öppnas under provningen.3.2.4 Framdörrarnas låsanordningar får inte gå i lås under provningen.3.2.5 Efter kollisionen skall det utan hjälp av andra verktyg än de som behövs för
att montera massan av provdockan vara möjligt att
3.2.5.1 öppna åtminstone en dörr per sätesrad, om det finns en dörr vid denna, och,
om det inte finns någon dörr, flytta sätena eller fälla ryggstöden tillräckligtför att förare och passagerare skall kunna evakueras. Detta gäller emellertidbara för fordon med fast tak,
3.2.5.2 befria provdockorna från fasthållningsanordningen som, om den är låst,
skall kunna öppnas vid ett tryck på högst 60 N i mitten av utlösnings-knappen,
3.2.5.3 ta ut provdockorna ur fordonet utan justering av sätena.3.2.6 Om fordonet drivs med flytande bränsle får endast en mindre mängd bränsle
läcka ut från hela bränslesystemet under eller efter kollisionen. Ombränsleläckaget från någon del av bränslesystemet fortsätter efter kol-lisionen, får det inte överstiga 5 × 10
−4kg/s; om bränslet blandas med
vätskor från andra system och om det inte går att på ett enkelt sättidentifiera och skilja de olika vätskorna åt, skall all uppsamlad vätska tas
med vid beräkningen av det fortsatta läckaget.!
B
(1) Fram till och med det datum som anges i artikel 2.2 skall de värden som erhållits
för nacken inte utgöra det avgörande kriteriet för typgodkännandet. Resultaten
skall antecknas i provningsraporten och registreras av den godkännande
myndigheten. Efter detta datum skall de i denna punkt angivna värdena utgöra
avgörande kriterier för typgodkännandet, om inte andra, eller fram till dess att
andra, värden antas i enlighet med bestämmelserna i artikel 4 c.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 12
Figur 1
Kriterium för muskelspänning i nacken
Figur 2
Kriterium för skjuvpåkänning på nacken
Figur 3
Kriterium för kraftpåverkan på lårbenet
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 13
Tillägg 1
PROVNINGSFÖRFARANDE
1. UPPSÄTTNING OCH FÖRBEREDELSE AV FORDONET
1.1 Provningsområde
Provningsområdet skall vara tillräckligt stort för att rymma framkörnings-
banan, barriären och de tekniska installationer som är nödvändiga för
provningen. Den sista delen av banan, minst fem meter före barriären, skall
vara horisontell, plan och utan ojämnheter.
1.2 Barriär
Barriärens framsida skall utgöras av en deformerbar konstruktion enligt
tillägg 6 till denna bilaga. Den deformerbara konstruktionens framsida skall
vara vinkelrät ±1° mot provningsfordonets färdriktning. Barriären skallfästas vid en massa, som inte får understiga 7 × 10
4kg och vars framsida
skall vara vertikal ± 1°. Denna massa skall vara förankrad i eller placerad påmarken och vid behov vara utrustad med ytterligare stoppanordningar sombegränsar dess förflyttning.
1.3 Barriärens placering
Barriären skall placeras så, att fordonet först slår i den på styrkolonnsidan.
När provningen kann utföras med antingen ett höger- eller ett vänsterstyrtfordon, skall den ansvariga tekniska tjänsten välja den styrning som är minstfördelaktig.
1.3.1 Fordonets palcering i förhållande till barriären
Fordonet skall överlappa barriärens framsida med 40 %±20 mm.
1.4 Fordonets skick
1.4.1 Allmänna specifikationer
Provningsfordonet, som skall vara representativt för serietillverkningen,
skall vara försett med normal standardutrustning och var i normalt körklartskick. Vissa komponenter kan ersättas med motsvarande massa när det äruppenbart att ett sådant utbyte inte har någon märkbar effekt påmätresultaten i enlighet med punkt 6.
1.4.2 Fordonets massa
1.4.2.1 Provningsfordonets massa skall motsvara massan i olastat tillstånd.
1.4.2.2 Bränsletanken skall vara fylld med en vattenmängd vars massa motsvarar
90 % av massan av en full tank bränsle enligt tillverkarens anvisningar, med
en tolerans på ±1 %.
1.4.2.3 Alla andra system (bromsar, kylsystem, osv.) får vara tomma; om så är fallet
skall kompensation göras för vätskornas massa.
1.4.2.4 Om mätinstrumenten i fordonet har en massa som överstiger tillåtna 25 kg
kan den kompenseras av en massaminskning som inte märkbart påverkarmätresultaten i enlighet med bestämmelserna i punkt 6 nedan.
1.4.2.5 Mätinstrumentens massa får inte medföra att referenstrycket på varje axel
varierar med mer än 5 %, och ingen avvikelse får överstiga 20 kg.
1.4.2.6 Den fordonsmassa som anges i punkt 1.4.2.1 skall anges i provnings-
rapporten.
1.4.3 Passagerarutrymme
1.4.3.1 R a t t e n s l ä g e
Ratten skall, om den är reglerbar, vara inställd i det normalläge som anges
av tillverkaren eller, om det inte finns något normalläge, i mitten avinställningsområdet. Vid slutet av fordonets framdrivna förflyttning skallratten vara olåst och dess ekrar skall befinna sig i det läge som avtillverkaren anges för körning rakt fram.
1.4.3.2 R u t o r
Fordonets öppningsbara rutor skall vara stängda. För att möjliggöra
mätningar under provningen kan de emellertid efter överenskommelsemed tillverkaren vara öppna, under förutsättning att fönstervredets lägemotsvarar stängt läge.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 14
1.4.3.3 V ä x e l s p a k
Växelspaken skall befinna sig i friläge.
1.4.3.4 Pe d a l e r
Pedalerna skall befinna sig i normalt viloläge. Om de är inställbara skall de
placeras i ett mellanläge, såvida tillverkaren inte angivit något annat läge.
1.4.3.5 D ö r r a r
Dörrarna skall vara stängda men inte låsta.
1.4.3.6 Ö p p n i n g s b a r t t a k
Om fordonet är utrustat med ett öppningsbart eller avtagbart tak, skall detta
vara på plats och i stängt läge. För att möjliggöra mätningar under
provningen kan det emellertid efter överenskommelse med tillverkaren vara
öppet.
1.4.3.7 S o l s k y d d
Solskydden skall vara uppfällda.
1.4.3.8 B a c k s p e g e l
Den invändiga backspegeln skall befinna sig i normalt användningsläge.
1.4.3.9 A r m s t ö d
Armstöden fram och bak skall, om de är rörliga, var nedfällda, om inte
provdockornas placering i fordonet förhindrar detta.
1.4.3.10 H u vudstöd
Huvudstöd, som är reglerbara i höjdled, skall befinna sig i det högsta läget.
1.4.3.11 S ä t e n
1.4.3.11.1 Framsätenas läge
Säten, som är reglerbara i längdriktningen, skall ställas in så, att deras H-
punkt (se punkt 3.1.1) befinner sig antingen i mittläge eller i detlåsningsläge som ligger närmast detta och i det höjdläge som anges avtillverkaren (om höjden kan ställas in separat).
När det gäller ett helt framsäte, skall referenspunkten vara förarplatsens H-
punkt.
1.4.3.11.2 Läge för framsätenas ryggstöd
Ryggstöden skall, om de är inställbara, ställas in så, att lutningen av
provdockans bål så mycket som möjligt närmar sig den lutning somtillverkaren rekommenderar för normalt bruk eller, om någon sådan särskildrekommendation inte finns, i 25° lutning bekåt.
1.4.3.11.3 Baksäten
Om baksätena eller det hela baksätet är inställbara, skall de ställas in i det
bakersta läget.
2. PROVDOCKOR
2.1 Framsäten
2.1.1 En provdocka av typ Hybrid III (
1) som är försedd med en fotled på 45° och
inställd enligt motsvarande specifikationer, skall placeras på vart och ett avde yttre framsätena på det sätt som anges i tillägg 3. Den skall vara utrustadmed mätutrustning enligt specifikationerna i tillägg 5 så, att de uppgiftersom möjliggör bestämning av prestandakriterierna kan registreras. Prov-dockans fotled skall vara certifierad i enlighet med förfarandet i tillägg 7 tilldenna bilaga.
2.1.2 Provningsfordonet skall vara försett med de fasthållningssystem som
föreskrivs av tillverkaren.!
B
(1) Tekniska specifikationer för och detaljerade ritningar över Hybrid III, som
överensstämmer med huvudmåtten för en man i femtioårsåldern från Amerikas
förenta stater, samt specifikationer rörande dess inställning för denna provning har
deponerats vid Förenta nationernas generalsekretariat och finns på begäran
tillgängliga vid sekretariatet för Ekonomiska kommissionen för Europa, Palais des
Nations, Genève, Schweiz.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 15
3. FORDONETS FRAMDRIVNING OCH BANA
3.1 Fordonet skall framdrivas antingen av sin egen motor eller av någon annan
framdrivningsanordning.
3.2. Vid islagstillfället skall fordonet inte längre var påverkat av något
ytterligare styr- eller framdrivningssystem.
3.3 Fordonet skall följa en bana i enlighet med kraven i punkterna 1.2 och 1.3.1.
4. PROVNINGSHASTIGHET
Vid islaget skall fordonet ha en hastighet av 56 − 0 + 1 km/h. Om
provningen har utförts med en högre islagshastighet och om fordonet har
uppfyllt kraven, skall provningen emellertid anses tillfredsställande.
5. MÄTNINGAR SOM SKALL UTFÖRAS PÅ PROVDOCKAN I
FRAMSÄTENA
5.1 Alla mätningar som krävs för att kontrollera prestandakriterierna skall
utföras med de mätsystem som motsvarar specifikationerna i tillägg 5.
5.2 Registrering av de olika parametrarna skall ske med oberoende datakanaler
motsvarande följande kanalfrekvensklasser (Channel Frequency Class,CFC):
5.2.1 Mätningar i provdockans huvud
Accelerationen (a) hänförd till tyngdpunkten skall beräknas utifrån
accelerationens treaxiala komponenter uppmätta med en kanalfrekvensklass
på 1 000.
5.2.2 Mätningar i provdockans nacke
5.2.2.1 Den axiella dragkraften och skjuvkraften framåt/bakåt vid övergången
mellan hals och huvud skall mätas med en kanalfrekvensklass på 1 000.
5.2.2.2 Böjmomentet kring en tvärgående axel vid övergången mellan hals och
huvud skall mätas med en kanalfrekvensklass på 600.
5.2.3 Mätningar i provdockans bröstkorg
Intryckningen av bröstkorgen mellan bröstbenet och ryggraden skall mätas
med en kanalfrekvensklass på 180.
5.2.4 Mätningar i provdockans lårben och skenben
5.2.4.1 Den axiala kompressionskraften och böjmomenten skall mätas med en
kanalfrekvensklass på 600.
5.2.4.2 Skenbenets förflyttning i förhållande till lårbenet skall mätas vid knäleden
med en kanalfrekvensklass på 180.
6. MÄTNINGAR SOM SKALL UTFÖRAS PÅ FORDONET
6.1 För att den förenklade provningen som beskrivs i tillägg 4 skall kunna
utföras, måste tidsförloppet för fordonskonstruktionens retardation bes-tämmas på grundval av mätvärden från de längsgående accelerationsmätaresom är placerade vid basen av B-stolpen på islagssidan med enkanalfrekvensklass på 180 med hjälp av datakanaler i enlighet med tillägg5.
6.2 Den hastighetskurva som skall användas under provningen enligt tillägg 4
fås från den längsgående accelerationsmätare som är placerad vid basen avB-stolpen på islagssidan.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 16
Tillägg 2
BESTÄMMNING A V PRESTANDAKRITERIER
1. PRESTANDAKRITERIERFÖR HUVUDET (HPC)
1.1 Detta kriterium skall anses vara uppfyllt när huvudet under provningen inte
kommer i kontakt med någon del av fordonet.
1.2 I annat fall skall HPC-värdet beräknas på grundval av accelerationen (a)
uppmätt i enlighet med punkt 5.2.1 i tillägg 1 till denna bilaga med hjälp avföljande formel:
HPC ¼t
2/C0t1 ðÞ1
t2/C0t1ðt2
t1adt/C20/C21 2;5
där
1.2.1 ”a” motsvarar den resulterande accelerationen, uppmätt enligt punkt 5.2.1 i
tillägg 1 till denna bilaga, och uttryckt i tyngdkraftsenheter, g (1 g = 9,81 m/s
2),
1.2.2 om tidpunkten för huvudets första kontakt kan bestämmas tillfredsställande,
t1och t 2är de två tidpunkter, uttryckta i sekunder, som anger intervallet
mellan huvudets första kontakt och registreringens slut under vilket HPC-värdet är maximalt,
1.2.3 om huvudets första kontakt inte kan betämmas, t
1och t 2är de två
tidpunkter, uttryckta i sekunder, som anger intervallet mellan början och
slutet av registreringen under vilket HPC-värdet är maximalt,
1.2.4 HPC-värden med ett intervall (t 1−t2) som överstiger 36 ms inte skall tas
med vid beräkningen av maximivärdet,
1.3 det värde på den resulterande accelerationen hos huvudet under islaget
framåt som kumulativt överskrids under 3 ms beräknas på grundval av den
resulterande accelerationen hos huvudet uppmätt enligt punkt 5.2.1 i tillägg
1 till denna bilaga.
2. KRITERIER FÖR NACKSKADA (NIC)
2.1 Dessa kriterier bestäms av de axiala kompressionskrafterna, de axiala
dragkrafterna och skjuvkrafterna vid övergången mellan hals och huvud,uttryckta i kN och uppmätta enligt bestämmelserna i punkt 5.2.2 i tillägg 1till denna bilaga, samt av belastningstiden uttryckt i ms.
2.2 Kriteriet för nackens böjmoment bestäms av böjmomentet kring en
tvärgående axel vid övergången mellan hals och huvud, uttryckt i Nm
och uppmätt enligt bestämmelserna i punkt 5.2.2 i tilllägg 1 till denna
bilaga.
2.3 Nackens böjmoment, uttryckt i Nm, skall registreras.
3. KRITERIET FÖR BRÖSTKORGENS KOMPRESSION (ThCC) OCH
KRITERIET AVSEENDE VISKOSITET (V*C)
3.1 Kriteriet för bröstkorgens kompression bestäms av det absoluta värdet för
bröstkorgens deformation, uttryckt i mm och uppmätt i enlighet med punkt5.2.3 i tillägg 1 till denna bilaga.
3.2 Viskositetskriteriet (V*C) skall beräknas som det omedelbara resultatet av
produkten av bröstbenets kompression och intryckningshastighet, uppmätt
enligt punkt 6 och punkt 5.2.3 i tillägg 1 till denna bilaga.
4. KRITERIUM FÖR KRAFTPÅVERKAN PÅ LÅRBENET (FFC)
4.1 Detta kriterium bestäms av den kompressionskraft, uttryckt i kN, som
överförs axialt på varje lårben hos provdockan och uppmäts i enlighet medpunkt 5.2.4 i tillägg 1 till denna bilaga, och av belastningstiden till i ms.
5. KRITERIET FÖR KOMPRESSIONEN PÅ SKENBENET (TCFC) OCH
INDEX FÖR SKENBENET (TI)
5.1 Kriterier för kompression på skenbenet bestäms av den kompressionskraft
(F
2) uttryckt i kN, som överförs axialt på varje skenben hos provdockan och!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 17
uppmäts i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.2.4 i tillägg 1 till denna
bilaga.
5.2 Index för skenbenet beräknas på grundval av böjmomenten (M X: och M Y),
uppmätta i enlighet med bestämmelserna i punkt 5.1 enligt följande formel:
TI¼MR=MCðÞR/C12/C12/C12/C12þFZ=FCðÞZ/C12/C12/C12/C12
där:
MX = böjmomentet kring x-axeln
MY = böjmomentet kring y-axeln
(MC)R = det kritiska böjmomentet som skall anses vara 225 Nm
FZ = den axiale kompressionskraften i z-riktningen
(FC)Z = den kritiska kompressionskraft i z-riktningen som skall
anses vara 35,9 kN
MR =ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃ
MXðÞ2þMYðÞ2q
Indexet för skenbenet skall beräknas högst upp och längst ned på varje
skenben; F zkan doch mätas vid vilken av dessa punkter som helst. Det
erhållna värdet används för att beräkna indexet för skenbenet högst upp och
längst ned. Momenten M Xoch M Ymäts separat på dessa ställen.
6. FÖRFARANDE FÖR BERÄKNING A V KRITERIET FÖR VISKOSITET
(V*C) FÖR PROVDOCKAN HYBRID III
6.1 Viskositetskriteriet skall beräknas som det momentana resultatet av
bröstbenets kompression och böjningsgrad. Båda värdena erhålls genom
mätning av bröstbenets intryckning.
6.2 Mätvärdet på böjningen av bröstbenet skall filtreras en gång med
kanalfrekvensklass 180. Kompression vid tiden t beräknas uitfrån denna
filtrerade signal enligt följande formel:
CtðÞ¼DtðÞ
0;299
Bröstbenets böjningshastighet vid tiden t beräknas utifrån böjningen som
filtreras enligt följande formel:
VtðÞ¼8/C2Dtþ1 ðÞ/C0Dt/C01 ðÞ/C16/C17
/C0Dtþ2 ðÞ/C0Dt/C02 ðÞ/C16/C17
12δt
där D (t)motsvarar böjningen vid tidpunkten t, uttryckt i meter, och dt
intervallet, uttryckt i sekunder, mellan mätningarna av böjningen.Maximumivärdet för dt uppgår till 1,25 × 10
−4sekunder. Beräknings-
metoden framgår schematiskt i nedanstående diagram:!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 18
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 19
Tillägg 3
PLACERING OCH UPPSÄTTNING A V PROVDOCKOR, INSTÄLLNING A V
FASTHÅLLNINGSSYSTEM
1. PLACERING A V PROVDOCKORNA
1.1 Separata säten
Provdockans symmetriplan skall sammanfalla med sätets vertikala mittplan.
1.2 Helt framsäte
1.2.1 Förare
Provdockans symmetriplan skall befinna sig i ett vertikalplan genom rattens
centrum och vara parallellt med fordonets längsgående mittplan. Omsittläget bestäms av utformningen av det hela sätet, skall detta betraktas somett separat säte.
1.2.2 Passagerare på ett yttre säte
Passagerarprovdockans symmetriplan skall vara symmetriskt med förar-
provdockans i förhållande till fordonets längsgående mittplan. Om sittläget
bestäms av utformningen av det hela sätet, skall detta betraktas som ett
separat säte.
1.3 Helt framsäte avsett för passagerare (exklusive förare)
Provdockornas symmetriplan skall sammanfalla med mittplanet för
sittplatserna, så som dessa fastställts av tillverkaren.
2. UPPSÄTTNING AV PROVDOCKORNA
2.1 Huvud
Den tvärställda mätinstrumentplattan i huvudet skall vara vågrät med en
tolerans på 2,5°. Nivåinställning av provdockans huvud i fordon med raka
säten och ej inställbara ryggstöd skall ske på följande sätt: Förstställs H-
punkten in inom de gränser som anges i punkt 2.4.3.1 i detta tillägg så attden tvärställda mätinstrumentplattan i provdockans huvud skall bli vågrät.Om denna ändå inte är vågrät ställs provdockans bäckenvinkel in inom degränser som anges i punkt 2.4.3.2 i detta tillägg. Om den tvärställdamätinstrumentplatten i provdockans huvud fortfarande inte är vågrät görs
minsta möjliga justering av halsstödet för att plattan skall bli vågrät med en
tolerans på 2,5°.
2.2 Arm
2.2.1 Förarprovdockans armar skall placeras längs med bålen med mittlinjerna så
nära vertikalplanet som möjligt.
2.2.2 Passagerarprovdockans armar skall vara i kontakt med sätets ryggstöd och
med sidorna på provdockans bål.
2.3 Händer
2.3.1 Förarprovdockans handflator skall beröra rattkransens yttre kant i dennas
horisontella mittlinje. Tummarna skall hålla om rattkransen och fästas lättmed tejp runt denna på så sätt att om provdockans hand utsätts för en
uppåtriktad kraft på minst 9 N och högst 22 N, skall tejpen tillåta handen att
lösgöras från rattkransen.
2.3.2 Passagerarprovdockans handflator skall vara i kontakt med lårens utsidor.
Lillfingret skall beröra sittdynan på sätet.
2.4 Bålen
2.4.1 I fordon med hela säten skall den övre delen av förar- och passagerar-
provdockornas bål vila mot ryggstödet. Förarprovdockans mittsagittalplanskall vara lodrätt och parallellt med fordonets länggående mittaxel och skall
på genom rattkransens centrum. Passagerarprovdockans mittsagittalplan
skall vara lodrätt och parallellt med fordonets längsgående mittaxel ochskall ha samma avstånd till fordonets längsgående mittaxel som förar-provdockans mittsagittalplan.
2.4.2 I fordon med individuella säten skall den övre delen av förar- och
passagerarprovdockornas bål vila mot ryggstöden. Dessa provdockors
mittsagittalplan skall vara lodrätt och sammanfalla med sätets längsgåendemittaxel.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 20
2.4.3 Underkroppen
2.4.3.1 H - p u n k t e n
Förar- och passagerarprovdockornas H-punkt skall, med en tolerans på
13 mm i både lodrät och horisontell riktning, sammanfalla med en punkt
som är belägen 6 mm under maskinens H-punkt, bortsett från att längden på
låret och nedre delen av benet som används för att beräkna H-punkten skallvara inställd på 414 mm respektive 401 mm i stället för 432 mm och417 mm.
2.4.3.2 B ä c k e nv i n k e l n
Denna bestäms med hjälp av det bäckenvinkelmått (
1) som är infört i hålet
för lägesbestämning av provdockans H-punkt. Denna vinkel, som mätsmellan horisontalplanet och måttets plana yta på 76,2 mm, skall var22,5° ± 2,5°.
2.5 Ben
2.5.1 Den övre delen av förar- och passagerarprovdockans ben skall ligga an mot
sätets sittdyna om fötternas läge tillåter detta. Initialavståndet mellan denutvändiga sidan av knänas fästpunkter skall vara 270 mm ± 10 mm.
2.5.2 Förarprovdockans vänstra ben och passagerarprovdockans båda ben skall i
möjligaste mån befinna sig i vertikala plan i längdriktningen. Förar-provdockans högra ben skall i möjligaste mån befinna sig i ett vertikalplan.Beroende på passagerarutrymmets utformning är en efterjustering för attplacera fötterna i det läge som anges i punkt 2.6 tillåten.
2.6 Fötter
2.6.1 Föarprovdockans högra fot skall vila mot gaspedalen utan att denna trycks
ner, varvid den bakre delen av hälen skall vila mot golvet i pedalplanet. Omfoten inte kan placeras på gaspedalen skall den placeras vinkelrätt motskenbenet och så nära pedalens mittaxel som möjligt, med den bakre delenav hälen vilande mot golvet. Vänsterfotens häl skall placeras så långt fram
som möjligt och vila mot golvet. Vänsterfoten skall placeras så platt som
möjligt om fötternas stödyta. Vänsterfotens längsgående mittaxel skall varaså parallel som möjligt med fordonets längsgående mittaxel.
2.6.2 Passagerarprovdockans båda hälar skall placeras så långt fram som möjligt
och vila mot golvet. Fötterna skall vila så platt som möjligt mot fötternasstödyta. Fötternas längsgående mittaxel skall vara så parallel som möjligtmed fordonets längsgående mittaxel.
2.7 Mätutrustningen får inte hindra provdockans rörelser i kollisionsögonblick-
et.
2.8 Provdockornas och mätinstrumentens temperatur skall stabilseras före
provningen och så långt som möjligt hållas mellan 19 °C och 22 °C.
2.9 Provdockans kläder
2.9.1 De med instrument utrustade provdockarna skall ha åtsittande kläder av
bomullsstretch med korta ärmar och byxben som går ner till halva vaden,enligt specifikation FMVSS 208, ritningarna 78051-292 och 293 eller
motsvarande.
2.9.2 Provdockan skall på båda fötterna ha skor i storlek 11EE enligt
specifikation FMVSS 208, ritningarna 78051-294 (vänster) och 78051-
295 (höger) eller motsvarande.
3. INSTÄLLNING AV FASTHÅLLNINGSSYSTEMET
Placera bältet runt provdockan som installerats i enlighet med punkt 2.1-2.6
och lås bältet. Dra åt höftbandet. Dra bandet ur rullen och släpp sedanbandet; upprepa detta fyra gånger. Utsätt magbältet för en dragbelastning påmellan 9 N och 18 N. Om bältet är utrustat med en avlastningsanordning,skall bältesbandet lossas så mycket som tillverkaren rekommenderar iinstruktionsboken för normal användning. Har bältet ingen avlastningsan-
ordning, skall den överflödiga delen av bandet rullas upp genom rullens
egen kraft.!
B
(1) I avvaktan på att en internationell standard antas skall de mått som används
överensstämma med modell GM 78051-532 del 572.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 21
Tillägg 4
PROVNINGSFÖRFARANDE MED PROVNINGSSLÄDE
1. FÖRBEREDELSE OCH GENOMFÖRANDE A V PROVNINGEN
1.1 Provningssläde
Provningssläden skall vara så konstruerad att ingen permanent deformation
kvarstår efter provningen. Den skall styras så att avvikelsen i kollisions-
ögonblicket inte överstiger 5° i vertikalplanet och 2° i horisontalplanet.
1.2 Konstruktionens tillstånd
1.2.1 Allmänt
Den konstruktion som skall provas skall vara representativ för serietill-
verkade exemplar av fordonen i fråga. Vissa komponenter kan ersättas elleravlägsnas om det står klart att provningsresultaten inte riskerar att påverkasav detta.
1.2.2 Inställningar
Inställningarna skall överensstämma med dem som beskrivs i punkt 1.4.3 i
tillägg 1 till denna bilaga, och hänsyn skall också tas till anvisningarna i
punkt 1.2.1.
1.3 Fastsättning av konstruktionen
1.3.1 Konstruktionen skall vara ordenligt fastsatt i provningssläden så att ingen
inbördes förskjutning kan äga rum under provningen.
1.3.2 Den metod som används för fastsättningen av konsruktionen i provnings-
släden får varken förstärka sätenas förankring eller fasthållningsanord-ningarna eller orsaka en onormal deformation av konstruktionen.
1.3.3 Två fastsättningsmetoder rekommenderas: att sätta fast konstruktionen i de
stöd som är placerade ungefär i hjulens axlar eller, om det är möjligt, attsätta fast konstruktionen i provningssläden med hjälp av fjädringssystemetsfästen.
1.3.4 Vinkeln mellan fordonets längdaxel och vagnens rörelseriktning skall vara
0° ± 2°.
1.4 Provdockor
Provdockorna och deras placering skall överensstämma med specifikatio-
nerna i punkt 2 i tillägg 3.
1.5 Mätutrustning
1.5.1 Konstruktionens retardation
De avkännare som skall mäta konstruktionens retardation i kollisions-
ögonblicket skall vara placerade parallellt med provningsslädens längdaxel,i enlighet med specifikationerna i tillägg 5 (kanalfrekvensklass 180).
1.5.2 Mätning på provdockorna
Alla nödvändiga mätningar för att kontrollera de angivna kriterierna anges i
tillägg 1 punkt 5.
1.6 Konstruktionens retardationskurva
Konstruktionens retardationskurva under islagsfasen skall vara sådan att
kurvan för hastighetsvariationen som en funktion av tiden vilken erhållits
genom integration, inte i någon punkt avviker med mer än ± 1 m/s frånreferenskurvan för ”hastighetsvariationen som en funktion av tiden” förfordonet i fråga, såsom visas i figur 1 i detta tillägg. En förskjutning iförhållande till referenskurvans tidsaxel kan användas för att bestämmakonstruktionens hastighet i korridoren.
1.7 Referenskurva ∆V = f (t) för provningsfordonet
Denna referenskurva erhålls genom integration av retardationskurvan för
provningsfordonet, uppmätt under provning med frontalkollision mot en
barriär, i enlighet med specifikationerna i punkt 6 i tillägg 1 till dennabilaga.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 22
1.8. Likvärdiga metoder
Provningen kan utföras med andra metoder än retardation med provnings-
släde, förutsatt att dessa metoder uppfyller de i punkt 1.6 angivna kraven påhastighetsvariationsmarginal.
Figur 1
Ekvivalenskurva - Toleransband för kurva V = f (t)
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 23
Tillägg 5
MÄTMETODER UNDER PROVNINGARNA - INSTRUMENT
1. DEFINITIONER
1.1 Datakanal
En datakanal innefattar alla instrument, från en avkännare (eller flera
avkännare vars utsignaler kombineras på närmare angivet sätt) till olika
behandlingsanordningar som kan ändra frekvens eller amplitud på den
mottagna signalen.
1.2 Avkännare
Avkännaren är den första enheten i en datakanal, den omvandlar den fysiska
storhet som skall mätas till en annan storhet (t.ex. elektrisk spänning) somkan behandlas av de andra enheterna i datakanalen.
1.3 Kanalamplitudklass: (Channel Amplitude Class, CAC)
Beteckningen för en datakanal som uppfyller vissa amplitudkarakteristika
som anges i detta tillägg. CAC-numret är numeriskt lika med mätområdets
övre gränsvärde.
1.4 Karakteristiska frekvenser F
H,FL,FN
Dessa frekvenser definieras i figur 1.
1.5 Kanalfrekvensklass: (CFC)
Kanalfrekvensklassen betecknas med ett tal som anger att kanalens
frekvenssvar ligger inom de gränser som anges i figur 1. Detta tal ochvärdet av frekvensen F
Hi Hz är lika.
1.6 Känslighetskoefficient
Lutningen av den räta linje som mest närmar sig kalibreringsvärdena och
som erhålls genom minsta kvadrat-metoden inom kanalens amplitudklass.
1.7 Kalibreringsfaktor för en datakanal
Medelvärde för känslighetskoefficienten som beräknas för jämnt fördelade
frekvenser över en logaritmisk skala mellan F Loch 0,4 F H.
1.8 Linjäritetsavvikelse
Maximal avvikelse i procent mellan kalibreringsvärdet och det värde som
avläses på den i punkt 1.6 definierade räta linjen vid kanalamplitudklassensövre gräns.
1.9 Tvärkänslighet
Förhållandet mellan ut- och insignalen när avkännaren utsätts för en
mangnetisering som är vinkelrät mot mätaxeln. Den anges i procent av
känsligheten längs mätaxeln.
1.10 Fasfördröjningstid
Fasfördröjningstiden för en datakanal är lika med fasförskjutningen i
radianer av en sinussignal, dividerad med vinkelfrekvensen för denna signal(i radianer/s).
1.11 Omgivning
Alla yttre förhållanden och all påverkan utifrån som datakanalen vid ett
givet tillfälle utsätts för.
2. PRESTANDAKRA V
2.1 Linjäritetsavvikelse
Den absoluta storleken på linjäritetsavvikelsen i en datakanal vid en
godtycklig frekvens i kanalfrekvensklassen får vara högst 2,5 % av CAC-
värdet över hela mätområdet.
2.2. Amplitud/frekvensförhållande
En datakanals frekvenssvar skall befinna sig inom de gränser som anges i
figur 1. 0 dB-linjen bestäms av kalibreringsfaktorn.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 24
2.3 Fasfördröjningstid
Fasfördröjningstiden mellan en datakanals in- och utsignal skall bestämmas.
Den får inte variera med mer än 0,1 F Hs i intervallet mellan 0,03 F Hoch F H.
2.4 Tidsbas
2.4.1 En tidbas skall registreras som skall ge minst 10 ms med en noggrannhet på
1% .
2.4.2 Relativ tidsfördröjning
Den relativa tidsfördröjningen mellan signaler från två eller flera
datakanaler får inte, oavsett frekvensklass, överstiga 1 ms, frånräknatfördröjningar på grund av fasförskjutning. Två eller flera datakanaler vars
signaler är kombinerade skall ha samma frekvensklass och deras relativa
tidsfördröjning får inte överstiga 0,1 F
Hs.
Detta krav gäller såväl analoga och digitala signaler som synkroniserings-
pulser.
2.5 Avkännarens tvärkänslighet
Avkännarens tvärkänslighet skall vara mindre än 5 % i alla riktningar.
2.6 Kalibrering
2.6.1 Allmänt
En datakanal skall kalibreras minst en gång om året mot en referensutrust-
ning som kan hänföras till känd standard. De metoder som används förjämförelsen med referensutrustningen får inte förorsaka fel som överstiger1 % av CAC. Användningen av referensutrustningen skall begränsas till det
frekvensområde den har kalibrerats för. Delsystem till en datakanal kan
utvärderas separat och resultaten fungerar som underlag för att beräknaprecisionen i hela datakanalen. Det blir på detta sätt möjligt att t.ex.kontrollera datakanalens förstärkningsfaktor utan avkännare genom attanvända en elektrisk signal med känd amplitud som simulerar avkännarensutsignal.
2.6.2 Precision för referensutrustning för kalibrering
Referensutrustningens precision skall intygas eller godkännas av en officiell
metrologitjänst.
2.6.2.1 S t a t i s k k a l i b r e r i n g
2.6.2.1.1 Accelerationer
Avvikelserna skall vara mindre än ± 1,5 % av CAC.
2.6.2.1.2 Krafter
Avvikelsen skall vara mindre än ± 1 % av CAC.
2.6.2.1.3 Förskjutningar
Avvikelsen skall vara mindre än ± 1 % av CAC.
2.6.2.2 D y n a m i s k k a l i b r e r i n g
2.6.2.2.1 Accelerationer
Avvikelsen i referensaccelerationer, uttryckt i procent av CAC, skall
understiga ± 1,5 % under 400 Hz, understiga ± 2 % mellan 400 och 900 Hzsamt understiga ± 2,5 % över 900 Hz.
2.6.2.3 Ti d
Den relativa avvikelsen i förhållande till referenstiden skall understiga 10
−5.
2.6.3. Känslighetskoefficient, linjäritetsavvikelse
Känslighetskofficienten och linjäritetsavvikelsen bestäms genom mätning
av datakanalens utsignal i förhållande till olika kända insignaler.Kalibreringen av datakanalen skall täcka hela amplitudklassens område.
För dubbelriktade kanaler skall både positiva och negativa värden användas.
Om kalibreringsutrustningen inte kan ge de ingångsvärden som krävs på
grund av att den storhet som skall mätas har för höga värden, skallkalibreringarna utföras inom gränserna för kalibreringsnormerna, och dessagränser skall registreras i provningsrapporten.
En komplett datakanal skall kalibreras vid en frekvens eller inom ett
frekvensspektrum med ett signifikativt värde mellan F
Loch 0,4 F H.!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 25
2.6.4 Kalibrering av frekvenssvaret
Svarskurvorna för fas och amplitud i förhållande till frekvensen skall
bestämmas genom mätning av fas och amplitud för datakanalens utsignaleri förhållande till olika kända insignaler mellan F
Loch 10 gånger
kanalfrekvensklassen eller 3 000 Hz, varvid det lägsta av de båda värdenatas.
2.7 Omgivningens påverkan
En regelbunden kontroll skall göras av omgivningens påverkan (elektriskt
eller magnetiskt flöde, kabelhastighet osv.). Detta kan göras t.ex. genom attregistrera utsignalen från reservkanaler utrustade med avkännarattrapper.Om signifikativa utsignaler erhålls, skall åtgärder vidtas (t.ex. byte avkablar).
2.8 Val och beteckning av datakanal
CAC och kanalfrekvensklassen bestämmer en datakanal.
CAC skall vara 1
10,210eller 510.
3. MONTERING A V AVKÄNNARE
Avkännarna skall sättas fast stadigt så att vibrationerna så lite som möjligt
skall påverka registreringarna. En montering med en lägsta resonansfrek-vens som motsvarar åtminstone 5 gånger F
H-frekvensen för datakanalen i
fråga skall anses som giltig. I synnerhet accelerationsavkännare skall
monteras på så sätt att initialvinkelavvikelsen mellan den verkliga mätaxelnoch motsvarandeaxel på referensaxelsystemet understiger 5°, om inte enanalytisk eller experimentell utvärdering gjorts av monteringens inverkanpå registrerade data. När accelerationer i flera riktningar skall mätas i enpunkt, skall varje accelerationsavkännares axel passera mindre än 10 mmfrån denna punkt, och mittpunkten för varje accelerationsavkännares
seismiska massa skall vara belägen mindre än 30 mm därifrån.
4. REGISTRERING
4.1 Analog magnetisk registrering
Bandhastigheten får inte avvika med mer än 0,5 % från den inställda
hastigheten. Signalbrus-förhållandet skall vara minst 42 dB vid maximalbandhastighet. Den totala harmoniska distorsionen skall vara under 3 % ochlinjäritetsavvikelsen under 1 % av mätområdet.
4.2 Digital magnetisk registrering
Bandhastigheten får inte avvika med mer än 10 % från den inställda
hastigheten.
4.3 Registreringsapparat för papper
Vid direktregistrering av data skall pappershastigheten i mm/s vara minst
1,5 gånger det tal som anger F
Hi Hz. I övriga fall skall pappershastigheten
vara sådan att motsvarande upplösning erhålls.
5. DATABEHANDLING
5.1 Filtrering
Den filtrering som motsvarar datakanalklassens frekvenser kan utföras
antingen under registreringen eller under databehandlingen. En analog
filtrering vid en nivå som är högre än kanalfrekvensklassen skall emellertidutföras före registreringen så att minst 50 % av registreringsapparatensdynamik används och risken minskas för att höga frekvenser mättarregisreringsapparaten eller förorsakar samplingsfel under digitaliserings-process.
5.2 Digitalisering
5.2.1 Samplingsfrekvensen skall vara minst 8 F
H. Om det gäller en analog
registrering och om registrerings- och avläsningshastigheterna är olika, kan
samplingsfrekvensen divideras med hastighetsförhållandet.
5.2.2 Upplösning
Orden skall bestå av minst 7 bitar och 1 paritetsbit.!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 26
6. PRESENTATION AV RESULTATEN
Restultaten skall presenteras på papper i A4-format (210 × 297 mm). I
diagrammen skall koordinataxlarna graderas i en mätenhetsskala sommotsvarar en lämplig multipel för den valda enheten (t.ex. 1, 2, 5, 10,
20 mm). SI-enheter skall användas, utom för fordonshastighet, där km/h kan
användas, och den av islaget förorsakade accelerationen, där enheten g(g = 9,81 m/s
2) kan användas.
Figur 1
Frekvenskurva
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 27
Tillägg 6
DEFINITION A V DEN DEFORMERBARA BARRIÄREN
1. BESKRIVNING A V KOMPONENTER OCH MATERIAL
I figur 1 i detta tillägg anges barriärens dimensioner. Dimensionerna för
barriärens olika komponenter anges nedan.
1.1 Huvudbikakekonstruktion
Dimensioner För alla dimensioner gäller en tolerans på ± 2,5 mm
Höjd: 650 mm (längs bikakebandets axel)
Bredd: 1 000 mm
Djup: 450 mm (längs bikakecellernas axel)Material Aluminium 3003 (ISO 209, del 1)
Foliens tjocklek: 0,076 mm
Cellstorlek: 19,14 mmDensitet: 28,6 kg/m
3
Tryckhållfasthet: 0,342 MPa + 0 % − 10 % (1)_2"
1.2 Stötfångarelement
Dimensioner För alla dimensioner gäller en tolerans på ± 2,5 mm
Höjd: 330 mm (längs bikakebandets axel)
Bredd: 1 000 mmDjup: 90 mm (längs bikakecellernas axel)Material Aluminium 3003 (ISO 209, del 1)
Foliens tjocklek: 0,076 mm
Cellstorlek: 6,4 mmDensitet: 82,6 kg/m
3
Tryckhållfasthet: 1,711 MPa + 0 % − 10 % (1)_2"
1.3 Stödplåt
Dimensioner
Höjd: 800 mm ± 2,5 mm
Bredd: 1 000 mm ± 2,5 mmTjocklek: 2,0 mm ± 0,1 mm_2"
1.4 Täckplåt
DimensionerHöjd: 1 700 mm ± 2,5 mm
Bredd: 1 000 mm ± 2,5 mm
Tjocklek: 0,81 mm ± 0,07 mmMaterial Aluminium 5251/5052 (ISO 209, del 1)_2"
1.5 Stötfångarplåt
DimensionerHöjd: 330 mm ± 2,5 mmBredd: 1 000 mm ± 2,5 mm!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 28
Tjocklek: 0,81 mm ± 0,07 mm
Material Aluminium 5251/5052 (ISO 209, del 1)_2"
1.6 Bindemedel
Ett tvåkomponents polyuretan (t.ex. harts XB5090/1 och härdare XB5304 från Ciba-Geigy eller en likvärdig produkt)
skall användas.
(1) I enlighet med det verifieringsförfarande som beskrivs i punkt 2.
2. VERIFIERING AV BIKAKEKONSTRUKTIONEN I ALUMINIUM
I NHTSA TP-214D beskrivs ett fullständigt provningsförfarande för
verifiering av bikakekonstruktioner av aluminium. Nedan ges en samman-
fattning av det förfarande som skall tillämpas på de material som ingår i denför frontalkollision avsedda barriären, vilka material har tryckhållfasthet på0,342 MPa respektive 1,177 MPa.
2.1 Provtagningsställen
För att tryckhållfastheten över barriärens hela framsida skall vara så
likformig som möjligt, skall åtta prov tas på fyra ställen, vilka skall vara
jämnt föredelade över bikakekonstruktionens yta. För att en sådankonstruktion skall godkännas måste sju av de åtta proven uppfylla de kravpå tryckhållfasthet som anges i det följande.
Provtagningsställena är beroende av bikakekonstruktionens dimensioner.
Först skall fyra provstycken, vart och ett med dimensionerna
300 mm × 300 mm × 50 mm i tjocklek, skäras ut ur det materialblocksom bildar barriärens framsida. I figur 2 visas provstyckenas läge ibikakekonstruktionen. Vart och ett av dessa stora provstycken skall skäras uti en serie för certifieringsprovning (150 mm × 150 mm × 50 mm).Godkännandet skall grunda sig på resultaten från den provning som utförs
på två provstycken från vart och ett av dessa fyra provtagningsställen. De
båda andra provstyckena skall på begäran hållas tillgängliga för sökanden.
2.2 Provstyckenas dimensioner
Provstycken med följande dimensioner skall avändas:
Längd: 150 mm ± 6 mmBred: 150 mm ± 6 mm
Tjocklek: 50 mm ± 2 mm
Väggarna hos ofullständiga celler vid periferin på varje provstycke skall
jämnas till enligt följande:
I breddriktningen får randpartierna inte överstiga 1,8 mm (se figur 3).
I längdriktningen kvarlämnas endast hälften av en cellväggslängd (i
bandriktningen) vid varje ände av provstycket (se figur 3).
2.3 Mätning av arean
Provstyckets längd skall mätas på tre ställen, 12,7 mm från varje ände och
vid centrum. Dessa mått skall noteras som längderna L1, L2 och L3 (figur3). På motsvarande sätt skall provstyckets bredd mätas på tre ställen och
dess mått noteras som bredderna W1, W2 och W3 (figur 3). Dessa
mätningar skall göras vid tjocklekens mittaxel. Intryckningsområdets areaskall beräknas på följande sätt:
A¼
L1þL2þL3 ðÞ
3/C2W1þW2þW3 ðÞ
3
2.4 Intryckningshastighet och intryckningsavstånd
Provstycket skall tryckas ihop med en hastighet som överstiger 5,1 mm/min
och understiger 7,6 mm/min. Det minimala intryckningsdjupet skall vara16,5 mm.
2.5 Insamling av data
Data avseende påförd kraft i förhållande till erhållen deformation skall för
varje testat provstycke samlas in i analog eller digital form. Om analoga
data samlas in, måste en anordning för omvandling av dessa data till digitala
data finnas tillgänglig. Alla digitala data skall samlas in vid en frekvensöver 5 Hz. (5 punkter per sekund).!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 29
2.6 Bestämning av tryckhållfastheten
Data som avser ett intryckningsdjup på mindre än 6,4 mm och mer än
16,5 mm skall inte beaktas. Övriga data skall delas upp i tre sektioner ellerförskjutningsintervall (n = 1,2,3) (se figur 4) enligt följande:
1) 6,4 mm t.o.m 9,7 mm2) 9,7 mm till 13,2 mm3) 13,2 mm t.o.m 16,5 mm
Medelvärdet för varje sektion skall beräknas på följande sätt:
FnðÞ¼
FnðÞ1þFnðÞ2þ_:::FnðÞm ½/C138
m;m ¼1;2;3
där m betecknar antalet datapunkter mätta i vart och ett av de tre intervallen.
Tryckhållfastheten för varje sektion skall beräknas på följande sätt:
SnðÞ¼FnðÞ
A;n ¼1;2;3
2.7 Specifikation för en provbits tryckhållfasthet
För att en provbit från en bikakestruktur skall kunna certifieras måste det
uppfylla följande villkor:
0,308 MPa 4(S(n)40,342 MPa för ett material med en tryckhållfasthet
på 0,342 MPa
1,540 MPa 4S(n)41,711 MPa för ett material med en tryckhållfasthet på
1,711 MPa n = 1,2,3
2.8 Specifikation för bikakekonstruktionens tryckhållfasthet
Åtta prov tagna på fyra ställen som är jämnt fördelade över det aktuella
blockets yta skall undersökas. För att ett block skall bli godkänt måste sju avde åtta proven uppfylla de krav på tryckhållfasthet som anges i föregåendepunkt.
3. FÄSTFÖRF ARANDE
3.1 Ytorna på de aluminiumfolier som skall limmas skall omedelbart före
vidhäftningen rengöras grundligt med hjälp av ett lämpligt lösningsmedel,t.ex. 1,1,1-trikloretan. Detta skall göras minst två gånger för att fett ochandra beläggningar av föroreningar skall avlägsnas. Därefter skall derengjorda ytorna slipas med ett slippapper av grovlek 120. Slippapper medmetal/kiselkarbid får inte användas. Ytorna skall vara ordentligt avslipade.
Slippappret skall bytas regelbundet under arbetet så att det inte sätts igen,
vilket kan medföra en poleringseffekt. Efter slipningen skall de behandladeytorna åter rengöras på ovan beskrivet sätt. Totalt skall de aktuella ytornaregnöras med ett lösningsmedel minst fyra gånger. Damm och andrabeläggningar som härrör från slipningen skall avlägsnas eftersom deinverkar menligt på limningskvaliteten.
3.2 Bindemedlet skall appliceras endast på en yta med hjälp av en räfflad
gummirulle. Om bikakekonstruktionen skall limmas på en aluminiumfolie
skall vidhäftningsmedlet endast appliceras på aluminiumfolien. Denmaximala mängd bindemedel som skall appliceras jämnt över hela ytanskall vara 0,5 kg/m
2, så att en film med en maximal tjocklek på 0,5 mm
erhålls.
4. KONSTRUKTION
4.1 Huvudbikakestrukturen skall limmas på stödplattan med ett bindemedel så
att cellernas centrumaxel är vinkelrät mot plattan. Täckfolien skall limmaspå bikakekonstruktionens framsida. Täckfoliens övre och nedre partier skallinte limmas fast på huvudbikakestrukturen utan placeras nära den.Täckfolien skall limmas på stödplattan vid monteringsflänsarna.
4.2 Stötfångarelementet skall limmas på täckfolien, varvid det skall ses till att
cellernas centrumaxlar är vinkelräta mot folien. Stötfångarens nedre del
skall sammanfalla med täckfoliens nedre kant. Stötfångarplåten skalllimmas fast på stötfångarens framsida.
4.3 Stötfångaren skall delas in i tre lika stora sektioner med hjälp av två
horisontella spår. Dessa spår skall sträcka sig genom stötfångarens helatjocklek och över hela dess bredd. Spåren skall sågas upp; deras bredd skall
vara lika stor som sågklingans och får inte överstiga 4,0 mm.
4.4 Genomgående hål som medger montering av barriären skall borras i
monteringsflänsarna (se figur 5). Dessa hål skall ha en diameter på 9,5 mm.Fem hål skall borras genom den övre flänsen på ett avstånd av 40 mm från!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 30
flänsens övre kant och fem hål genom den nedre flänsen på ett avstånd av
40 mm från denna fläns nedre kant. Dessa hål skall vara belägna på ettavstånd av 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm respektive 900 mm frånvarje kant på barriären. Alla hål skall borras med en tolerans på ± 1 mm iförhållande till de nominella avstånden.
5. MONTERING
5.1 Den deformerbara barriären skall fästas stadigt vid änden av en massa på
minst 7 × 10
4kg eller på en konstruktion som är fast förbunden med den.
Barriärens framsida skall vara så monterad att fordonet inte kan komma iberöring med något parti av konstruktionen som är beläget mer än 75 mm
från barriärens ovansida (den övre flänsen medräknas inte) under något
skede av islaget (
1). Framsidan på den stödyta på vilken den deformerbara
barriären är fäst skall vara plan och obruten över dennas hela höjd ochbredd och vara belägen i ett vertikalplan ± 1° som är vinkelrätt ± 1° motaccelerationsbanans längdaxel. Fästytan får inte förskjutas mer än 10 mmunder provningen. Vid behov kan ytterligare förankrings- och fasthåll-ningsanordningar användas för att förhindra att betongblocket förflyttas.
Den deformerbara barriärens kant skall inriktas korrekt med betongblockets
kant med hänsyn till vilken sida på fordonet som skall provas.
5.2 Den deformerbara barriären skall fästas i betongblocket med tio bultar, fem
bultar i den övre monteringsflänsen och fem bultar i den nedre monter-
ingsflänsen. Bultarna skall ha en diameter av minst 8 mm. Fästband av stålskall användas för den övre och den nedre monteringsflänsen (se figurerna1 och 5). Dessa band skall vara 60 mm höga och 1 000 mm breda och ha entjocklek av minst 3 mm. Fem genomgående hål med en diameter av 9,5 mmskall borras i de båda stålbanden, varvid det skall ses till att deöverensstämmer med de hål som är borrade genom barriärens monte-
ringsflänsar (se punkt 4). Dessa fäst- och låsanordningar skall motstå
islagsprovningen.!
B
(1) En massa vars ände har en höjd på 925-1 000 mm och ett djup på minst 1 000 mm
skall anses uppfylla detta krav.1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 31
Figur 1
Deformerbar barriär för frontalkollisionsprovning
Barriärens bredd = 1 000 mm.Alla mått är angivna i mm.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 32
Figur 2
Placering av provstycken för certifiering
Om a5900 mm: x =1⁄3(b − 600 mm) och y =1⁄3(a − 600 mm) (när a 4b)
Om a5900 mm: x =1⁄5(b − 1 200 mm) och y =1⁄2(a − 300 mm)
(när a 4b)!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 33
Figur 3
Bikakestrukturens axlar och uppmätta dimensioner
e = d/2
f = 0,8 mm!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 34
Figur 4
Intryckningskraft och förskjutning
Figur 5
Placering av hål för montering av barriär
Hålens diameter: 9,5 mm.
Alla mått är angivna i mm.!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 35
Tillägg 7
VERIFIERINGSFÖRFARANDE FÖR PROVDOCKANS UNDERBEN OCH FOT
1. PROVNING MED ISLAG PÅ SKENBENET
1.1 Syftet med provningen är att mäta hur huden och beklädnaden på Hybrid
III-provdockans skenben reagerar på väldefinierade islag från en pendelmed hård yta.
1.2 För prövningen används Hybrid III-dockans vänstra och högra ben från
knäledens bygel. Båda benen är stelt fästa i provningsfixturen.
1.3 Provningsmetod
1.3.1 Före provningen skall båda benen (genomfuktade) förvaras under fyra
timmar vid em temperatur på 22±3 °C och en relativ fuktighet på 40±30 %.
Genomfuktningstiden omfattar inte den tid som krävs för att uppnå stabila
förhållanden.
1.3.2 Pendelns accelerationsmätare skall anbringas så, att dess känsliga axel är
parallell med pendelns längsgående mittaxel.
1.3.3 Före provningen skall hudens islagsyta och pendelns framsida rengöras med
isopropylalkohol eller motsvarande.
1.3.4 Benet skall fästas vid fixturen med knäledens fästpunkt, enligt figur 1.
Provningsfixturen skall vara stadigt fastsatt, så att den inte rör sig underislagsprovningen. Den skall vara utformad på så sätt att den under
provningen inte berör benet på något annat ställe än vid fästpunkten. Den
linje som går genom knäledens bygel och fotledens mittpunkt skall varavertikal ±5°. Före varje provning skall knät och fotleden ställas in på1,5±0,5 g.
1.3.5 Den stela pendeln skall ha en massa på 5,0±0,2 kg inklusive instrument.
Islagsytan skall bestå av en halvcylinder med en huvudaxel som är
horisontell ±1° och vinkelrät mot islagsriktningen. Islagsytans radie skall
vara 40±2 mm, och dess bredd får inte vara mindre än 80 mm. Pendeln skallträffa skenbenet på dess mittaxel vid en punkt som ligger på samma avståndfrån knäledens bygel och fotledens pivå. Pendeln skall träffa skenbenet påså sätt att pendelns horisontella mittaxel bildar en vinkel på högst 0,5° meden horisontell linje som är parallell med lårbenets dynamometriska
simulator vid nollställning. Pendeln skall styras, så att det inte uppstår
några märkbara rörelser i sidled eller höjdled eller svängningsrörelser vidnollinställning.
1.3.6 Det skall gå minst 30 minuter mellan två på varandra följande provningar på
samma ben.
1.3.7 Datainsamlingssystemet, inbegripet givarna, skall motsvara specifikatio-
nerna för en kanalfrekvensklass på 600, i enlighet med tillägg 5 till dennabilaga.
1.4 Prestandaspecifikationer
1.4.1 När båda skenbenen träffas vid 2,1±0,3 m/s enligt punkt 1.3, skall
islagskraften, dvs. produkten av pendelns massa och retardationen, vara2,3±0,3 kN.
2. PROVNING MED ISLAG PÅ FOTENS FRÄMRE DEL
2.1 Syftet med provningen är att mäta hur Hybrid III-provdockans fot och fotled
reagerar på väldefinierade islag från en pendel med hård yta.
2.2 För provningen används Hybrid III-dockans underben, vänstra ben (86-
5001-001) och högra ben (86-5001-002), försedda med fötter och anklar,vänster fot (78051-614) och höger fot (78051-615), inklusive knät. Dendynamometriska simulatorn (78051-319 Rev A) skall användas för att fästaknäskålen (78051-16 Rev B) vid provningsfixturen.
2.3 Provningsmetod
2.3.1 Före provningen skall båda benen (genomfuktade) förvaras under fyra
timmar vid en temperatur av 22±3 °C och en relativ luftfuktighet på40±30 %. Genomfuktningstiden omfattar inte den tid som krävs för att
uppnå stabila förhållanden.
2.3.2 Före provningen skall hudens islagsyta och pendelns framsida rengöras med
isopropylalkohol eller motsvarande.!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 36
2.3.2a Pendelns accelerationsmätare skall anbringas så, att dess känsliga axel är
parallell med stötens riktning vid kontakt med foten.
2.3.3 Benet skall fästas vid fixturen enligt figur la. Provningsfixturen skall fästas
stelt, så att den inte rör sig under islagsprovningen. Mittaxeln hos lårbenetsdynamometriska simulator (78051-319) skall vara vertikal ±0,5°. Monte-
ringen skall innebära att linjen som går genom knäledens bygel och
fotledens fäste är vertikal ±3° med hälen vilande på två lager folie med lågfriktion (PFTE). Tillse att skenbenets underhudsfett befinner sig i riktningmot knäleden av skenbenet. Reglera ankeln så att fotens undersida ärvertikal ±3°. Före varje provning skall knät och fotleden ställas in på1,5±0,5 g.
2.3.4 Den stela pendeln inbegriper en horisontell cylinderdiameter på 50±2 mm
och pendelstödsdiameter på 19±1 mm (figur 3a). Cylindermassan uppgårtill 1,25±0,02 kg inklusive instrumentutrustning och varje del av stödarmeni cylindern. Pendelarmen har en massa på 285±5 g. Massan av varje rörligdel av den axel på vilken stödarmen är fäst skall inte överstiga 100 g.
Avståndet mellan den horisontella mittaxeln på pendelcylindern och
rotationsaxeln på hela pendeln skall uppgå till 1 250±1 mm. Islagscylindernär anbringad med en längdaxel som är horisontell och vinkelrät motislagsriktningen. Pendeln skall träffa fotens undersida på ett avstånd av185±2 mm från basen på hälen som vilar mot den stela horisontellaplattformen, så att pendelarmens längsgående mittaxel vid islaget avvikerhögst 1° från lodlinjen. Pendeln skall styras, så att det inte uppstår några
märkbara rörelser i sidled eller höjdled eller svängningsrörelser vid
nollställning.
2.3.5 Det skall gå minst 30 minuter mellan två på varandra följande provningar på
samma ben.
2.3.6 Datainsamlingssystemet, inbegripet givarna, skall motsvara specifikatio-
nerna för en kanalfrekvensklass på 600, i enlighet med tillägg 5 till dennabilaga.
2.4 Prestandaspecifikationer
2.4.1 När fotsulan på varje fot träffas vid 6,7±0,2 m/s i enlighet med punkt 2.3,
skall det maximala böjmomentet för skenbenet kring y-axeln (M
y) vara
mellan 100 och 140 Nm.
3. PROVNING MED ISLAG PÅ FOTENS BAKRE DEL
3.1 Syftet med provningen är att mäta hur huden och beklädnaden på Hybrid
III-provdockans fot reagerar på väldefinierade islag från en pendel medhård yta.
3.2 För provningen används Hybrid III-dockans underben, vänster ben (86-
5001-001), höger ben (86-5001-002), försedda med fötter och anklar,vänster fot (78051-614) och höger fot (78051-615), inklusive knät. Dendynamometriska simulatorn (78051-319 Rev A) skall användas för att fästaknäskålen (78051-16 Rev B) vid provningsstödet.
3.3 Provningsmetod
3.3.1 Före provningen skall båda benen (genomfuktade) förvaras under fyra
timmar vid en temperatur av 22± 3 °C och en relativ luftfuktighet på40±30 %. Genomfuktningstiden omfattar inte den tid som krävs för att
uppnå stabila förhållanden.
3.3.2 Pendelns accelerationsmätare skall anbringas så, att dess känsliga axel är
parallel med pendelns längsgående mittaxel.
3.3.3 Före provningen skall hudens islagsyta och pendelns framsida rengöras med
isopropylalkohol eller motsvarande.
3.3.4 Benet skall fästas vid fixturen enligt figur 1b. Provningsfixturen skall fästas
stelt, så att den inte rör sig under islagsprovningen. Mittaxeln hos lårbenetsdynamometriska simulator (78051-319) skall vara vertikal ±0,5°. Reglerafästanordningen så att linjen som går genom knäledens bygel och fotledensfäste är vertikal ±3° med hälen vilande på två lager folie med låg friktion
(PTFE). Tillse att skenbenets underhudsfett befinner sig i riktning mot
knäleden av skenbenet. Reglera ankeln så att fotens undersida är vertikal±3°. Före varje provning skall knät och fotleden ställas in på 1,5±0,5 g.
3.3.5 Den stela pendeln inbegriper en horisontell cylinderdiameter på 50±2 mm
och pendelstödsdiameter på 19±1 mm (figur 3a). Cylindermassan uppgårtill 1,25±0,02 kg inklusive instrumentutrustning och varje del av stödarmen
i cylindern. Pendelarmen har en massa på 285±5 g. Massan av varje rörlig
del av den axel på vilken stödarmen är fäst skall inte överstiga 100 g.Avståndet mellan den horisontella mittaxeln på pendelcylindern och!
B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 37
rotationsaxeln på hela pendeln skall uppgå till 1250±1 mm. Islagscylindern
är anbringad med en längdaxel som är horisontell och vinkelrät motislagsriktningen. Pendeln skall träffa fotens undersida på ett avstånd av62±2 mm från basen på hälen som vilar mot den stela, horisontellaplattformen, så att pendelarmens längsgående mittaxel vid islaget avvikerhögst 1° från lodlinjen. Pendeln skall styras, så att det inte uppstår några
märkbara rörelser i sidled eller höjdled eller svängningsrörelser vid
nollställning.
3.3.6 Det skall på minst 30 minuter mellan två på varandra följande provningar på
samma ben.
3.3.7 Datainsamlingssystemet, inbegripet givarna, skall motsvara specifikatio-
nerna för en kanalfrekvensklass på 600, i enlighet med tillägg 5 i denna
bilaga.
3.4 Prestandaspecifikationer
3.4.1 När hälen på varje fot träffas vid 4,4±0,2 m/s i enlighet med punkt 3.3, skall
den maximala islagsaccelerationen vara 340±50 g.
Figur 1
VERIFIERINGSFÖRFARANDE FÖR PROVDOCKANS UNDERBEN OCH FOT
Provning med islag på skenbenet — Provningsinställningar
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 38
Figur 1 a
Provning med islag på fotens främre del — Provinställningar
Figur 1 b
Provning med islag på fotens bakre del — Provinställningar
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 39
Figur 2
Provning med islag på fotens främre del — Provningsinställning
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 40
Figur 3
Provning med islag på fotens bakre del — Provningsinställning
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 41
Figur 3 a
Islagspendel
!B1996L0079 — SV — 10.02.1997 — 000.001 — 42