1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 26 juli 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
(71/320/EEG)
(EGT L 202, 6.9.1971, s. 37)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 74/132/EEG av den 11 februari 1974 L 74 7 19.3.1974
►M2Kommissionens direktiv 75/524/EEG av den 25 juli 1975 L 236 3 8.9.1975
►M3Kommissionens direktiv 79/489/EEG av den 18 april 1979 L 128 12 26.5.1979
►M4Kommissionens direktiv 85/647/EEG av den 23 december 1985 L 380 1 31.12.1985
►M5Kommissionens direktiv 88/194/EEG av den 24 mars 1988 L 92 47 9.4.1988
►M6Kommissionens direktiv 91/422/EEG av den 15 juli 1991 L 233 21 22.8.1991
►M7Kommissionens direktiv 98/12/EG av den 27 januari 1998 L 81 1 18.3.1998
►M8Kommissionens direktiv 2002/78/EG av den 1 oktober 2002 L 267 23 4.10.2002
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Danmark, Irland, Förenade konungariket Storbritan-
nien och Nordirland (*)L 73 14 27.3.1972
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 26 juli 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrust-
ning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa
fordon
(71/320/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och
med beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning avser bl. a. bromsutrustningen på vissa kategorier av motor-fordon och släpvagnar till dessa fordon.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen som
tillägg till eller i stället för sina nuvarande regler, särskilt för attdärmed för alla fordonstyper medge det förfarande för EEG-typgodkän-nande som anges i rådets direktiv av den 6 februari 1970 omtillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande avmotorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
3).
De harmoniserade kraven måste säkerställa trafiksäkerheten inom hela
gemenskapen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. I detta direktiv avses med ”fordon” varje fordon enligt defini-
tionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.
Fordonskategorier definieras i bilaga IIA till direktiv 70/156/EEG.
2. Ledade fordon i kategori M som består av två tydligt urskiljbara
enheter som inte kan åtskiljas skall betraktas som ett enda fordon.
►M73.◄För fordon i kategori N skall utrustningar och anord-
ningar på vissa specialfordon som inte är avsedda för persontransport
(till exempel kranfordon, verkstadsfordon, reklamfordon) betraktassom gods.
Artikel 2
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller
nationellt typgodkännande för ett fordon, av skäl som hänför sig till1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 2
(1) EGT nr C 160, 18.12.1969, s. 7.
(2) EGT nr C 100, 1.8.1969, s. 13.
(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.▼M7
▼B
▼M7
▼B
▼M7
▼M4
▼M4
bromsanordningarna, om fordonet är försett med anordningar enligt
►M7de relevanta bilagorna ◄och om dessa anordningar uppfyller
kraven i bilagorna.
Artikel 2a
Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon eller förbjuda att
det saluförs, tas i brukeller används av sk äl som hänför sig till dessbromsanordningar, om fordonet är försett med sådana bromsanord-ningar som anges i ►
M7de relevanta bilagorna ◄och om dessa
bromsanordningar uppfyller de krav som fastställts i bilagorna.
Artikel 3
Den medlemsstat som beviljat typgodkännande skall vidta de åtgärder
som krävs för att hålla sig underrättad om varje ändring av en del eller
egenskap som nämns i punkt 1.1 i bilaga 1. Medlemsstatens behöriga
myndigheter skall besluta om nya provningar skall utföras på denändrade typen och om en ny provningsrapport skall utarbetas medanledning därav. Om sådana provningar visar att kraven i detta direktivinte har uppfyllts, skall ändringen inte godkännas.
Artikel 4
I väntan på att ett särdirektiv om definitionen av en stadsbuss skall
träda i kraft, skall sådana fordon alltjämt underkastas den typ II A-
provning som beskrivs i bilaga 2 när totalvikten överstiger 10 metriska
ton.
Artikel 5
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna till
den tekniska utvecklingen skall beslutas enligt det förfarande sombeskrivs i artikel 13 i ►
M7rådets direktiv 70/156/EEG ◄om
typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft bestämmelserna med de krav
som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efterdagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. Från och med den 1 oktober 1974 skall bestämmelserna i punkt
2.2.1.4 i bilaga 1 också gälla för andra fordon än de som ingår i kate-
gori M
3eller kategori N3.
3. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna
texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antarinom det område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 3
▼A1
▼B
▼M7
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR
Bilaga I Definitioner, konstruktions- och monteringskrav,
ansökan om EG-typgodkännande, beviljande av EG-
typgodkännande, typändringar, ändringar av godkän-
nande, produktionsöverensstämmelse.
Bilaga II Provning av bromsar och bromssystemets bromsverkan.
Tillägg: Bromskraftens fördelning mellan
fordonsaxlarna
Bilaga III Metod för mätning av aktiveringstiden på fordon som är
försedda med tryckluftsdrivna bromssystem.
Tillägg: Exempel på simulator
Bilaga IV Energibehållare och energikällor.
A: TryckluftbromssystemB: VakuumbromssystemC: Hydrauliska bromssystem med lagrad energi
Bilaga V Fjäderbromsar.Bilaga VI Parkeringsbromsning genom mekanisk låsning av brom-
scylindrarna.
Bilaga VII Tillfällen då typ I- och/eller II-provning, typ IIA-prov-
ning eller typ III-provning inte behöver utföras på
fordon som överlämnats för typgodkännande.
Tillägg 1: Alternativa förfaranden för typ I- och
typ II-provningar för släpfordons-
bromsar
Tillägg 2: Blankettmall för provningsrapport för
referensaxel
Bilaga VIII Villkor för provning av fordon med påskjutsbromsar.
Tillägg 1: Förklarande diagram
Tillägg 2: Provningsrapport för manöverorgan
Tillägg 3: Provningsrapport om broms
Tillägg 4: Provningsrapport om anpassningen
mellan manöverorgan, transmission och
bromsar
Bilaga IX Typgodkännandedokumentation.
Tillägg 1: Typgodkännandeintyg
Tillägg 2: Provningsrapport
Tillägg 3: Förteckning över fordonsuppgifter för
godkännande enligt bilaga XV
Bilaga X Provningsvillkor för fordon med antilåsningssystem.
Tillägg 1: Symboler och definitioner
Tillägg 2: Friktionsutnyttjande
Tillägg 3: Bromsverkan på ytor med olika friktion
Tillägg 4: Metod för val av yta med låg friktion
Bilaga XI Provningsförhållanden för släpfordon med elektriska
bromssystem.
Tillägg: Kompatibilitetsdiagram
Bilaga XII Provningsmetod med tröghetsdynamometer för broms-
belägg.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 4
▼M7
Bilaga XIII Provning av bromsning och avdrift för fordon med
reservhjul/däckför tillfällig användning.
Bilaga XIV Alternativt förfarande för provning av antilåsnings-
system för bromsar för släpfordon (ABS).
Tillägg 1: Godkännanderapport för antilåsnings-
system för släpfordon
Tillägg 2: Symboler och definitioner
Bilaga XV EG-typgodkännande av ersättningsbromsbeläggsatser
som separata tekniska enheter.
Tillägg 1: Disposition för godkännandemärkning
och godkännandedata
Tillägg 2: Krav på ersättningsbromsbeläggsatser
för fordon i kategori M1,M2och N1
Tillägg 3: Krav på ersättningsbromsbeläggsatser
för fordon i kategori O1och O2
Tillägg 4: Bestämning av friktionsuppförandet
genom maskinell provning
Bilaga XVI EG-typgodkännandeintyg (separata tekniska enheter).Bilaga XVII Informationsdokument för ersättningsbromsbeläggsatser.
Bilaga XVIII Informationsdokument för motorfordon.
Bilaga XIX Informationsdokument för släpfordon.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 5
▼M7
BILAGA I
Definitioner, konstruktions- och monteringskrav, ansökan om EG-
typgodkännande, beviljande av EG-typgodkännande, typändringar och
ändringar av godkännanden, produktionsöverensstämmelse
1. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser
som här avses:
1.1 Fordonstypmed avseende p å bromsutrusting
Med fordonstyp med avseende på bromsutrustning avses fordon
som inte avsevärt skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden
som de följande:
1.1.1 I fråga om motorfordon
1.1.1.1 fordonskategorin enligt definitionen i artikel 1 i detta direktiv,1.1.1.2 största massan enligt definitionen i punkt 1.14,1.1.1.3 massans fördelning mellan axlarna,1.1.1.4 den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för,
1.1.1.5 en annan typ av bromssystem särskilt vad avser förekomsten eller
avsaknaden av utrustning för bromsning av släpfordon,
1.1.1.6 axlarnas antal och placering,1.1.1.7 motortypen,
1.1.1.8 växlarnas antal och utväxlingsförhållanden,
1.1.1.9 utväxlingsförhållanden för den bakre drivaxeln/de bakre drivax-
larna,
1.1.1.10 däckdimensionerna.
1.1.2 I fråga om släpfordon
1.1.2.1 fordonskategorin enligt definitionen i artikel 1 i detta direktiv,1.1.2.2 största massan enligt definitionen i punkt 1.14,1.1.2.3 massans fördelning mellan axlarna,1.1.2.4 en annan typ av bromsutrustning,
1.1.2.5 axlarnas antal och placering,
1.1.2.6 däckdimensionerna.1.2 Bromssystem
Med bromssystem avses den kombination av delar som har till
uppgift att steglöst minska hastigheten hos ett fordon i rörelse
eller att bringa det till stillastående eller att hålla det stillastående
om det redan har stannat. Funktionerna specificeras i punkt 2.1.2.
Systemet skall bestå av ett bromsmanöverorgan, transmissionen
och själva bromsen.
1.3 Reglerad bromsning
Med reglerad bromsning avses en bromsning, under vilken inom
systemets normala arbetsområde och under såväl ansättning som
lossning av bromsarna
— föraren vid valfri tidpunkt kan öka eller minska bromskraften
med hjälp av manöverorganet,
— bromskraften verkar i samma riktning som manöverorganet
påverkas (monotonisk funktion),
— det skall vara lätt att åstadkomma tillräcklig finjustering av
bromskraften.
1.4 Manöverorgan
Med manöverorgan avses den del som påverkas direkt av föraren
(eller för vissa släp av en medhjälpare) för att förse transmis-
sionen med den energi som krävs för att bromsa eller styra
denna. Denna energi kan utgöras av förarens muskelkraft eller
komma från någon annan källa som styrs av föraren, eller i1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 6
▼M7
tillämpliga fall utgöras av släpfordonets rörelseenergi, eller en
kombination av dessa energislag.
1.5 Transmission
Med transmission avses den kombination av komponenter som är
placerad mellan manöverorganet och bromsen och kopplar ihop
dessa funktionsmässigt. Transmissionen kan vara mekanisk,
hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller blandad. När bromskraften
erhålls från eller bistås av en energikälla som är fristående från
föraren men styrs av denne, skall anordningens energibehållare
betraktas som en del av transmissionen.
1.6 Broms
Med broms avses den del där de krafter som motverkar fordonets
rörelse utvecklas. Den kan utgöras av en friktionsbroms (när kraf-
terna alstras av friktionen mellan två fordonsdelar som rör sig i
förhållande till varandra), en elektrisk broms (när krafterna alstras
genom elektromagnetisk påverkan mellan två fordonsdelar som
rör sig i förhållande till varandra utan att vidröra varandra), en
hydraulisk broms (när krafterna alstras genom påverkan av en
vätska som befinner sig mellan två fordonsdelar som rör sig i
förhållande till varandra) eller en motorbroms (när krafterna
erhålls genom att en styrd ökning av motorns bromsverkan
överförs till hjulen).
1.7 Olika typer av bromssystem
Med olika typer av bromssystem avses utrustning som skiljer sig
åt i sådana väsentliga avseenden som de följande:
1.7.1 Komponenterna har skilda egenskaper.1.7.2 En komponent som har tillverkats av material med annorlunda
egenskaper eller har avvikande form eller storlek.
1.7.3 Komponenterna har kombinerats på ett annorlunda sätt.1.8 Bromssystemkomponent
Med bromssystemkomponent avses en av de enskilda delar som
efter sammansättningen utgör bromssystemet.
1.9 Genomgående bromsning
Med genomgående bromsning avses bromsning av fordonskombi-
nationer genom en anordning med följande egenskaper:
1.9.1 Den utgör ett enda manöverorgan som föraren påverkar steglöst
från förarsätet med en enda rörelse.
1.9.2 Den energi som används för att bromsa fordonen i fordonskombi-
nationen härrör från samma källa (som kan utgöras av förarens
muskelenergi).
1.9.3 Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tids-
förskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett
deras relativa lägen.
1.10 Halvt genomgående bromsning
Med halvt genomgående bromsning avses bromsning av en
fordonskombination genom en system med följande egenskaper:
1.10.1 Ett enda manöverorgan som föraren kan påverka steglöst från
förarsätet med en enda rörelse.
1.10.2 Den ernergi som används för att bromsa fordonen i fordonskom-
binationen härrör från två olika källor (varav den ena kan utgöras
av förarens muskelenergi).
1.10.3 Bromsanordningen säkerställer samtidig eller lämpligt tids-
förskjuten bromsning av varje fordon i kombinationen, oavsett
deras relativa lägen.
1.11 Automatisk bromsning
Med automatiskbromsning avses sen bromsning av ett eller flera
släpfordon som sker automatiskt i händelse av att komponenter i
en fordonskombination kopplas isär eller avskiljs genom brott på
kopplingssystemet, utan att bromsverkan för resten av kombina-
tionen påverkas.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 7
▼M7
1.12 Påskjutsbromsning
Med påskjutsbromsning avses bromsning genom utnyttjande av
de krafter som alstras då släpfordonet rör sig mot dragfordonet.
1.13 Lastat fordon
Med lastat fordon avses ett fordon som lastats till sin totalmassa,
om inte annat anges.
1.14 Största massa
Med största massa avses den största massa som fordonstillver-
karen angivit som tekniskt tillåten (denna massa kan vara högre
än ”tillåten största massa”).
1.14.1 Med fördelning av massan mellan axlarna
avses fördelningen av gravitationskraften på fordonsmassan och/
eller dess fördelning mellan axlarna.
1.14.2 Med axelbelastning
avses den vertikala statiska reaktionen (kraften) från den del av
vägytan som år i kontakt med hjul/hjulen på axeln.
1.14.3 Med högsta stillastående axelbelastning
avses den axelbelastning som uppnås vid stillastående lastat
fordon
1.15 Hydrauliskt bromssystem med lagrad energi
Med hydrauliskt bromssystem med lagrad energi avses ett broms-
system där energin tillförs med ett hydrauliskt flöde under tryck,
vilket lagrats i en eller flera ackumulatorer som matas från en
eller flera tryckpumpar som var och en är försedd med en anord-
ning som begränsar trycket till ett högsta värde. Detta värde skall
anges av tillverkaren.
1.16 Släpfordonstyper i kategori O3och O4
1.16.1 Påhängsvagn
Med påhängsvagn avses ett släpfordon vars axel/axlar är belägen/
belägna bakom fordonets tyngdpunkt (då fordonet är jämt lastat)
och som är försett med en kopplingsanordning som medger att
horisontella och vertikala krafter överförs till dragfordonet.
1.16.2 Släpvagn
Med släpvagn avses ett släpfordon med minst två axlar vilket är
försett med en draganordning som kan röra sig vertikalt (i
förhållande till släpvagnen) och som styr framaxelns/axlarnas
riktning, men inte överför någon märkbar statisk belastning till
dragfordonet.
1.16.3 Släpkärra
Med släpkärra avses ett släpfordon försett med en draganordning
som inte kan röra sig vertikalt (i förhållande till släpfordonet) och
vars axel/axlar är belägen/belägna nära fordonets tyngdpunkt (då
fordonet är jämt lastat) så att endast en liten statisk vertikal kraft
som inte överstiger 10 % av släpfordonets största massa eller
1 000 daN (beroende på vilket som är minst) överförs till dragfor-
donet.
1.17 Retarder (1)
Med retarder avses ett extra bromssystem med förmåga att åstad-
komma och upprätthålla en bromsverkan under lång tid utan
märkbar minskning av bromsverkan. Denna beteckning gäller
hela systemet inklusive manöveranordningen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 8
(1) Tills enhetliga förfaranden har överenskommits för beräkningen av retardernas effekt
vilka kan påverka bestämmelserna i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II skall denna
definition inte omfatta fordon försedda med regenerativa bromssystem.
▼M7
1.17.1 Oberoende retarder
Med oberoende retarder avses en retarder vars manöveranordning
är skild från färdbromsen och andra bromssystem.
1.17.2 Integrerad retarder (1)
Med integrerad retarder avses en retarder vars manöverorgan är
integrerad med färdbromssystemet på ett sådant sätt att både
retardern och färdbromssystemet ansätts samtidigt eller med
lämplig tidsförskjutning genom manövrering av det kombinerade
manöverorganet.
1.17.3 Kombinerad retarder
Med kombinerad retarder avses en integrerad retarder som dess-
utom har en frånkopplingsanordning som medger att enbart det
kombinerade manöverorganet kan ansätta färdbromssystemet.
1.18 Buss för regional trafik
Med buss för regional trafik: avses ett fordon som konstruerats
och utrustats för transport mellan tätorter, som inte har något
utrymme avsett för stående passagerare, men som under kortare
sträckor kan transportera passagerare stående i gången.
1.19 Turistbuss
Med turistbuss avses ett fordon som konstruerats och utrustats för
långresor, som utformats för att säkerställa bekvämligheten hos
de sittande passagerarna och som inte transporterar stående passa-gerare.
1.20 Antilåsningssystem
Se bilaga X punkt 2.1.
2. KONSTRUKTIONS- OCH MONTERINGSKRAV
2.1 Allmänt
2.1.1 Bromssystem2.1.1.1 Bromssystemet skall vara så konstruerat och monterat att fordonet
vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas
för, kan uppfylla nedanstående krav.
2.1.1.2 Bromssystemet skall särskilt vara så konstruerat och monterat att
det kan motstå korrosionen och det åldrande det är utsatt för.
2.1.1.3 Bromsbelägg får inte innehålla asbest.2.1.2 Bromssystemets funktioner
Ett bromssystem enligt definitionen i punkt 1.2 skall uppfylla
följande villkor:
2.1.2.1 Färdbromssystem
Färdbromssystemet skall tillåta föraren att styra fordonets rörelse
och att stanna det snabbt, säkert och effektivt, oavsett vilken
hastighet och last det framförs med och oavsett hur marken lutar.
Det skall vara möjligt att reglera denna bromsverkan. Föraren
skall ha möjlighet att åstadkomma bromsningen från förarsätet
utan att behöva flytta händerna från styranordningen.
2.1.2.2 Reservbromssystem
Reservbromssystemet skall göra det möjligt att stanna fordonet på
en rimlig sträcka vid fel på färdbromsen. Det skall vara möjligt
att reglera denna bromsverkan. Föraren skall ha möjlighet att
åstadkomma bromsningen från förarsätet medan han behåller
minst en hand på styranordningen. För till lämpning av dessa
krav förutsätts att högst ett fel i taget kan uppstå på färdbroms-
systemet.
2.1.2.3 Parkeringsbromssystem1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 9
(1) Tills enhetliga förfaranden har överenskommits för beräkningen av retardernas effekt
och som kan påverka bestämmelserna i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II skallfordon försedda med en integrerad retarder också vara försedda med antilåsningssystemsom verkar åtminstone på färdbromsarna på den axel som styrs av retardern och på
retardern, och som uppfyller kraven i bilaga X.
▼M7
Parkeringsbromssystemet skall tillåta att fordonet hålls stilla i en
uppförs- eller nedförslutning även då föraren är frånvarande,
genom att de arbetande delarna hålls låsta av en helt mekanisk
anordning. Föraren måste kunna åstadkomma bromsningen från
förarsätet. I fråga om släpvagnar gäller kraven i punkt 2.2.2.10
Släpfordonets tryckluftsbromssystem och parkeringsbromssys-
temet hos dragfordonet får manövreras samtidigt, förutsatt att
föraren hela tiden kan kontrollera att fordonskombinationens
parkeringsbromsverkan, som erhålls genom enbart mekanisk
ansättning av parkeringsbromsen, är tillräcklig.
2.1.3 Pneumatiska förbindelser mellan motorfordon och
släpfordon
2.1.3.1 I fråga om ett bromssystem som manövreras med tryckluft skall
den pneumatiska förbindelsen med släpfordonet vara av typen
med två eller flera ledningar. I samtliga fall skall dock kraven i
detta direktiv uppfyllas med hjälp av endast två ledningar.
Avstängningsanordningar som inte träder i funktion automatiskt
skall inte tillåtas. I fråga om ledade fordonskombinationer skall
de böjliga slangarna vara en del av dragfordonet. I andra fall skall
de böjliga slangarna vara en del av släpfordonet.
2.2 Egenskaper hos bromssystem
2.2.1 Fordon i kategorierna M och N
2.2.1.1 De bromssystem som ett fordon är försett med skall uppfylla de
krav som angivits för färdbroms-, reservbroms- och parkerings-
bromssystemen.
2.2.1.2 De anordningar som åstadkommer färdbromsning, reservbroms-
ning och parkeringsbromsning får ha gemensamma komponenter,
under förutsättning att de uppfyller följande villkor:
2.2.1.2.1 Det skall finnas minst två manöverorgan som är oberoende av
varandra och lätt åtkomliga för föraren från den normala förar-
platsen. För alla fordonskategorier utom M2och M3skall varje
bromsmanöverorgan (utom retardermanöverorganet) vara
konstruerat så att det återgår till utgångsläget då det släpps. Detta
krav skall inte gälla för manöverorganet till parkeringsbromsen
(eller denna del av ett kombinerat manöverorgan) då det låses
mekaniskt i det ansatta läget.
2.2.1.2.2 Manöverorganet för färdbromssystemet skall vara oberoende av
manöverorganet för parkeringsbromssystemet.
2.2.1.2.3 När färdbroms- och reservbromssystemen har samma manöve-
rorgan, får inte funktionen hos länksystemet mellan detta
manöverorgan och transmissionens olika komponenter försämras
efter en tids användning.
2.2.1.2.4 När färdbroms- och reservbromssystemen har samma manöve-
rorgan, skall parkeringsbromssystemet vara konstruerat så att det
kan aktiveras då fordonet är i rörelse.
Denna bestämmelse gäller inte när ett ytterligare manöverorgan
tillåter att reservbromssystemet åtminstone delvis aktiveras enligt
bilaga II punkt 2.1.3.6.
2.2.1.2.5 Vid fel på någon annan komponent än bromsarna (enligt defini-
tionen i punkt 1.6) eller på de komponenter som anges i punkt
2.2.1.2.7 eller vid något annat fel på färdbromssystemet (bris-
tande funktion, delvis eller total utslagning av en
energibehållare), skall reservbromssystemet eller den del av
färdbromssystemet som inte påverkas av felet ha förmåga att
stanna fordonet enligt de villkor som föreskrivs för reservbroms-
ning.
2.2.1.2.6 När reservbromssystemet och färdbromssystemet har gemensamt
manöverorgan och gemensam transmission skall följande särskilt
beaktas:
2.2.1.2.6.1 Om färdbromssystemet aktiveras med förarens muskelkraft med
hjälp av en eller flera energikällor, skall reservbromsverkan vid
fel i detta bistånd kunna säkerställas genom förarens muskelkraft,
med bistånd av eventuella energikällor som inte berörs av felet,
varvid den kraft som måste anbringas på manöverorganet inte
får överstiga föreskrivna högsta värden.
2.2.1.2.6.2 Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt
beroende av en energikälla som styrs av föraren skall det finnas1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 10
▼M7
minst två helt oberoende energikällor, försedda med var sin
oberoende transmission. Var och en av energikällorna får påverka
bromsarna på bara två eller flera hjul som utvalts så att de
ensamma kan säkerställa den nödvändiga graden av reservbroms-
ning utan att äventyra fordonets stabilitet under bromsningen.
Dessutom skall var och en av energikällorna vara försedd med
en varningsanordning enligt punkt 2.2.1.13.
I varje färdbromskrets krävs på en lämplig och lätt åtkomlig plats
i åtminstone en av luftbehållarna en anordning för avlopp ochutsläpp.
2.2.1.2.7 Vissa delar, till exempel pedalen och dess lager, huvudcylindern
och dess kolv eller kolvar (hydrauliska system), reglerventilen
(hydrauliska och/eller pneumatiska system), länksystemet mellan
pedalen och huvudcylindern eller reglerventilen, bromscylind-
rarna och deras kolvar (hydrauliska och/eller pneumatiska
system) och bromsarnas arm- och kamanordningar, skall anses
som felsäkra om de är rätt dimensionerade, lätt åtkomliga för
underhåll och har säkerhetsfunktioner som är minst likvärdiga
med dem som föreskrivs för andra viktiga delar (t.ex. styrinrätt-
ningens länksystem) i fordonet. Om ett fel på någon av de
nämnda delarna gör det omöjligt att bromsa fordonet med en
bromsverkan som är minst lika stor som den som föreskrivs för
reservbromsning, skall denna del tillverkas av metall eller av ett
material med likvärdiga egenskaper och får inte förändras i någon
större utsträckning vid normal användning av bromssystemen.
2.2.1.3 När det finns separata manöverorgan för färdbroms- och reserv-
bromssystemen, får inte samtidig aktivering av de två
manöverorganen medföra att både färdbromssystemet och reserv-
bromssystemet sätts ur funktion, varken när båda bromssystemen
fungerar korrekt eller när ett av dem är felaktigt.
2.2.1.4 Vid fel på en del i färdbromssystemets transmission skall följande
villkor uppfyllas:
2.2.1.4.1 Ett tillräckligt antal hjul skall fortfarande bromsas genom akti-
vering av färdbromssystemets manöverorgan, oavsett fordonets
last.
2.2.1.4.2 Dessa hjul skall väljas så att färdbromssystemets återstående
bromsverkan uppfyller de krav som fastställts i punkt 2.1.4 i
bilaga II.
2.2.1.4.3 Ovanstående krav skall dock inte gälla för dragfordon för
påhängsvagnar när transmissionen i påhängsvagnens färdbroms-
system är oberoende av dragfordonets färdbromssystem.
2.2.1.5 När någon annan energi än förarens muskelkraft utnyttjas,
behöver det inte finnas mer än en källa för denna energi (hydraul-
pump, luftkompressor osv.), men drivanordningarna för denna
källa skall vara så säkra som är praktiskt möjligt.
2.2.1.5.1 I händelse av fel på någon del av transmissionen till ett fordons
bromssystem skall tillförseln till den del som inte påverkas av
felet fortfarande vara säkerställd där den krävs för att stanna
fordonet med den verkningsgrad som föreskrivs för återstående
bromsning och/eller reservbromsning. Detta villkor skall
uppfyllas med hjälp av anordningar som lätt kan användas då
fordonet står stilla, eller av automatiska system.
2.2.1.5.2 Dessutom skall lagringsanordningar som är placerade efter denna
anordning i flödesriktningen vara sådana att det i händelse av fel
på energitillförseln efter fyra fullbromsningar med färdbromssys-
temets manöverorgan under de förhållanden som föreskrivs i
punkt 1.2 i bilaga IV avsnitt A och B fortfarande är möjligt att
stanna fordonet vid den femte ansättningen med den verknings-
grad som föreskrivs för reservbromsning.
2.2.1.5.3 För hydrauliska bromssystem med lagrad energi kan dock dessa
bestämmelser anses uppfyllda om kraven i punkt 1.2.2 i bilaga
IV avsnitt C är uppfyllda.
2.2.1.6 Kraven i punkterna 2.2.1.2, 2.2.1.4 och 2.2.1.5 skall uppfyllas
utan hjälp av någon automatiskanordning som är utformad på
sådant sätt att det inte märks om den är obrukbar på grund av
att delarna normalt befinner sig i ett ”viloläge” och bara aktiveras
vid fel på bromssystemet.
2.2.1.7 Färdbromssystemet skall verka på samtliga hjul på fordonet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 11
▼M7
2.2.1.8 Färdbromssystemets verkan skall vara lämpligt fördelad mellan
fordonets axlar. På fordon med mer än två axlar kan bromskraften
med liten last automatiskt minskas till noll på vissa axlar för att
förhindra hjullåsning eller glasering av bromsbeläggen, förutsatt
att fordonet helt uppfyller de krav på bromsverkan som föreskrivs
i bilaga II.
2.2.1.9 Färdbromssystemets verkan skall vara symmetriskt fördelad
mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets symmet-
rilängsplan.
2.2.1.10 Färdbroms- och parkeringsbromssystemen skall verka på brom-
sytor som är stadigvarande kopplade till hjulen genom
komponenter med tillräcklig hållfasthet. Det får inte vara möjligt
att koppla bort en bromsyta från hjulen.
För färdbromssystemet och reservbromssystemet skall dock en
sådan bortkoppling tillåtas under förutsättning att den bara är
tillfällig, till exempel för byte av växelläge, och att både
färdbromssystem och reservbromssystem fortfarande kan utföras
med föreskriven effektivitet. Dessutom skall en sådan bortkopp-
ling tillåtas för parkeringsbromssystemet under förutsättning att
den styrs helt av föraren från förarsätet genom en anordning som
inte kan aktiveras av en läcka (1).
2.2.1.11 Det skall vara enkelt att kompensera för slitage av bromsarna
med hjälp av en anordning för manuell eller automatiskjustering.
Dessutom skall manöverorganet och delarna i transmissionen och
bromsarna ha en slaglängdsreserv så att effektiv bromsverkan
säkerställs utan att någon omedelbar justering krävs då bromsarna
blivit upphettade eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av
förslitning.
2.2.1.11.1 Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage skall ske auto-
matiskt. Monteringen av självjusterande anordningar skall vara
valfri på terrängfordon i kategori N2och N3och för bakbromsarna
på fordon i kategori M1och N1. Automatiska anordningar för
justering av slitaget skall vara utförda så att effektiv bromsverkan
säkerställs efter uppvärmning följd av nedkylning av bromsarna. I
synnerhet skall fordonet fortfarande kunna köras normalt efter
genomförande av provet enligt bilaga II punkt 1.3 (typ I-prov)
och bilaga II punkt 1.4 (typ II-prov) eller punkt 1.6 (typ III-
prov). Att den självjusterande anordningen för bromsning
fungerar tillfredsställande skall på pneumatiska bromssystem
provas genom att bromscylinderns slaglängd och/eller kompres-
sion kontrolleras.
2.2.1.11.2 Slitaget på färdbromsbeläggen skall lätt kunna kontrolleras utifrån
eller från undersidan av fordonet med användning enbart av de
verktyg eller den utrustning som normalt följer med fordonet,
exempelvis genom lämpliga inspektionsluckor eller annan åtgärd.
Alternativt kan akustiska eller optiska anordningar godtas, som
varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Bort-
tagande av fram- och/eller bakhjul för detta ändamål skall endast
tillåtas på fordon i kategori M1och N1.
2.2.1.12 För hydrauliska bromssystem gäller följande:
2.2.1.12.1 Vätskebehållarnas påfyllningsöppningar skall vara lätt åtkomliga.
Dessutom skall behållarna med reservvätska vara utformade så attreservvätskans nivå lätt kan kontrolleras utan att behållarna
behöver öppnas. Om det sistnämnda villkoret inte uppfylls skall
en varningslampa meddela föraren när nivån hos en reservvätska
sjunkit så lågt att det kan uppstå fel på bromssystemet. Föraren
skall ha möjlighet att lätt kontrollera huruvida lampan fungerar.
2.2.1.12.2 Föraren skall vid fel i en del av ett hydrauliskt transmissions-
system varnas med en anordning som består av en röd
kontrollampa som tänds senast när manöverorganet aktiveras och
förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningsomkopp-
laren är i ”till-läge” (körläge). En anordning med en röd
kontrollampa som tänds när vätskenivån i dess behållare sjunker
under den nivå som anges av tillverkaren skall emellertid vara
tillåten. Kontrollampen skall kunna ses även i dagsljus, och
föraren skall med lätthet kunna kontrollera att lampan fungerar1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 12
(1) Denna punkt skall tolkas på följande sätt: Färdbroms- och reservbromssystemens
bromsverkan skall uppfylla de villkor som föreskrivs i direktivet, även under tillfällig
urkoppling.
▼M7
tillfredsställande. Om ett komponentfel uppstår i anordningen får
inte det orsaka ett totalt bortfall av anordningens bromsverkan.
2.2.1.12.3 Den typ av vätska som används i hydrauliska bromssystemen
skall identifieras enligt ISO-standard 91281987. Relevant symbol
enligt figur 1 eller 2 skall vara outplånligt anbringad på synlig
plats inom ett avstånd av 100 mm från påfyllningsanordningarna
till vätskebehållarna; tillverkarna får tillhandahålla ytterligare
information.
2.2.1.13 Varje fordon som är försett med ett färdbromssystem som ansätts
från en energibehållare skall, om den föreskrivna reservbroms-
verkan inte kan uppnås med denna broms utan hjälp av den
lagrade energin, vara försett med en varningsanordning förutom
en eventuell tryckmätare som ger en optisk eller akustisk signal
när den lagrade energin i någon del av systemet sjunker till ett
värde vid vilket det, utan omladdning av energibehållaren och
oberoende av fordonets lastförhållanden, skall det vara möjligt
att aktivera färdbromssystemets manöverorgan en femte gång
efter fyra fullständiga aktiveringar och erhålla den bromsverkan
som föreskrivs för reservbromsning (utan fel i färdbromsens tran-
smissionsanordning och med bromsarna inställda så tätt som
möjligt). Varningsanordningen skall vara direkt och stadigvarande
ansluten till kretsen. När motorn körs under normala driftvillkor
och det inte finns några fel i bromssystemet får inte varnings-
anordningen ge någon signal, med undantag för den tid som
krävs för laddning av energibehållarna efter start av motorn.
2.2.1.13.1 I fråga om fordon som anses uppfylla kraven i punkt 2.2.1.5.1
endast genom att uppfylla kraven i punkt 1.2.2 i bilaga IV avsnitt
C skall dock varningsanordningen avge en ljudsignal förutom en
ljussignal. Dessa anordningar behöver inte vara i funktion samti-
digt under förutsättning att var och en av dem uppfyller
ovanstående krav och att ljudsignalen inte sätts igång före ljussig-
nalen.
2.2.1.13.2 Denna ljudanordning behöver inte vara i funktion medan parker-
ingsbromsen är ansatt och/eller genom tillverkarens val i fråga
om fordon med automatisktransmission när växelväljaren står i
parkeringsläget.
2.2.1.14 När en tilläggsenergikälla är nödvändig för bromssystemets funk-
tion skall energireserven, utan att kraven i punkt 2.1.2.3 påverkas,
vara sådan att den säkerställer tillräcklig bromsverkan för att
stanna fordonet enligt de föreskrivna villkoren om motorn stannar
eller ett fel uppstår på de delar som driver energikällan. Om den
muskelkraft som föraren anbringar på parkeringsbromssystemet
förstärks med något hjälpmedel skall dessutom parkeringsbroms-
systemets aktivering säkerställas i händelse av fel på detta
hjälpmedel, vid behov med hjälp av en energikälla som är
oberoende av den källa som normalt försörjer hjälpmedlet. Denna
energikälla får vara den som är avsedd för färdbromssystemet.
Ordet aktivering omfattar också lossning av bromsen.
2.2.1.15 För ett motorfordon som är godkänt för tillkoppling av ett
släpfordon med ett bromssystem som styrs av dragfordonets
förare, skall dragfordonets färdbromssystem vara försett med en
anordning som är utformad så att det fortfarande är möjligt att
bromsa dragfordonet med den effektivitet som föreskrivs för
reservbromsning om släpfordonets bromssystem slutar fungera
eller om ett brott uppstår på luftledningen (eller någon annan typ
av förbindelse som får användas) mellan dragfordonet och
släpfordonet. Därför skall denna anordning vara monterad på
dragfordonet (1).
2.2.1.16 Energiförsörjning till hjälputrustning skall ske på ett sådant sätt
att trots hjälputrustningens drift de föreskrivna bromsverkansvär-
dena kan nås och att inte ens vid fel på energikällan, orsaka att
energimängden i de källor som matar bromssystemen sjunker
under den nivå som anges i punkt 2.2.1.13.
2.2.1.17 När släpfordonet är av kategori O3eller O4måste färdbromssys-
temet vara av genomgående eller halvt genomgående typ.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 13
(1) Denna punkt skall tolkas på följande sätt: färdbromssystemet skall vara försett med en
anordning (t.ex. en begränsningsventil), som säkerställer att fordonet fortfarande kanbromsas med färdbromssystemet, men med den bromsverkan som föreskrivs för reserv-
bromssystemet.
▼M7
2.2.1.18 I fråga om ett fordon som får dra ett släpfordon i kategori O3eller
O4, skall bromssystemet uppfylla följande villkor:
2.2.1.18.1 När dragfordonets reservbromssystem aktiveras skall även
släpfordonet bromsas reglerat.
2.2.1.18.2 Om ett fel uppstår i dragfordonets färdbromssystem och om detta
system består av minst två oberoende kretsar måste en eller de
kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att ansätta släpfor-
donets bromsar helt eller delvis. Det skall vara möjligt att reglera
denna bromsning. Om denna funktion åstadkoms med en ventil
som normalt befinner sig i viloläge får denna ventil endast finnas
om dess rätta funktion lätt kan kontrolleras av föraren, antingen
från förarhytten eller från fordonets utsida, utan hjälp av verktyg.
2.2.1.18.3 Om det uppstår ett brott eller en läcka på en av tryckluftsledning-
arna (eller på någon annan typ av förbindelse som får användas)
skall det ändå vara möjligt för föraren att ansätta släpfordonets
bromsar helt eller delvis, antingen med hjälp av färdbromssys-
temets manöverorgan eller reservbromssystemets manöverorgan
eller ett separat manöverorgan, om inte brottet eller läckan auto-
matiskt medför att släpfordonet bromsas enligt vad som
föreskrivs i punkt 2.2.3 i bilaga II.
2.2.1.18.4 I fråga om luftförsörjningssystem med två ledningar skall kravet i
punkt 2.2.1.18.3 ovan anses uppfyllt om följande villkor är
uppfyllda:
2.2.1.18.4.1 När det avsedda bromsreglaget till de manöverorgan som anges i
punkt 2.2.2.18.3 är helt ansatt skall trycket i matarledningen
sjunka till 1,5 bar inom två sekunder.
2.2.1.18.4.2 När matarledningen töms med en hastighet på minst 1 bar/s skall
släpfordonets automatiska bromsning träda i funktion när trycket i
matarledningen sjunkit till 2 bar.
2.2.1.19 Följande fordonstyper skall klara typ IIA-provet enligt punkt 1.5 i
bilaga II och inte typ II-provet enligt punkt 1.4 i samma bilaga:
— Bussar i regional trafikoch turistbussar i k ategori M3.
— Motorfordon i kategori N3som får dra fordon i kategori O4.
När detta fordons största massa överstiger 26000 kg skall prov-
massan begränsas till 26000 kg, eller i fråga om olastad
fordonsmassa överstiger en massa på 26000 kg, skall hänsyn till
denna massa tas vid beräkningen.
2.2.1.20 I fråga om ett motorfordon som är utrustat för att dra ett
släpfordon med elektriska färdbromsar skall följande krav
uppfyllas:
2.2.1.20.1 Motorfordonets strömförsörjning (generator och batteri) skall ha
tillräcklig kapacitet för att förse det elektriska bromssystemet
med ström. När motorn körs med det tomgångsvarvtal som
rekommenderas av tillverkaren och alla elektriska anordningar
som levereras av tillverkaren som standardutrustning på fordonet
är tillslagna får inte spänningen i de elektriska ledningarna vid
största strömförbrukningen (15 A) hos det elektriska bromssys-
temet sjunka under värdet 9,6 V mätt i anslutningspunkten. De
elektriska förbindelserna får inte kortslutas ens vid överbelast-
ning.
2.2.1.20.2 I händelse av fel på dragfordonets färdbromssystem då denna
anordning består av minst två separata kretsar, skall den krets
eller de kretsar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt
eller delvis ansätta släpvagnens bromsar.
2.2.1.20.3 Användning av stopplyktans omkopplare och krets för att styra
det elektriska bromssystemet är endast tillåtet om styrledningen
är ansluten parallellt med stopplyktan och om stopplyktans befint-
liga omkopplare och krets klarar den extra belastningen.
2.2.1.21 I fråga om ett pneumatiskt färdbromssystem som består av två
eller flera separata kretsar skall en eventuell läcka mellan dessa
kretsar vid eller nedanför manöverorganet i flödesriktningen
oavbrutet utluftas i det fria.
2.2.1.22 Motorfordon i kategorierna M2,M3,N2och N3som inte har mer
än fyra axlar skall vara försedda med antilåsningssystem i kate-
gori 1 enligt kraven i bilaga X.
2.2.1.23 Om motorfordon som inte anges i punkt 2.2.1.21 ovan är försedda
med antilåsningssystem skall dessa uppfylla kraven i bilaga X.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 14
▼M7
2.2.1.24 Om ett motorfordon får dra ett släp i kategori O3eller O4får
endast släpets färdbroms aktiveras tillsammans med färd-, reserv-
eller parkeringsbromssystemen på dragfordonet.
2.2.1.25 Motorfordon som får dra ett släpfordon utrustat med ett antilås-
ningssystem, med undantag av fordon i kategorierna M1och N1,
skall vara försedda med en separat optisk varningssignal för
släpfordonets antilåsningssystem som uppfyller kraven i punk-
terna 4.1, 4.2 och 4.3 i bilaga X. De skall också vara utrustade
med en särskild elektrisk koppling för antilåsningssystem för
släpfordon, i enlighet med bilaga X, punkt 4.4 i detta direktiv.
2.2.1.26 Motorfordon i kategori M1får vara utrustade med reservdäckför
tillfälligt brukförutsatt att de uppfyller k raven i bilaga XIII.
2.2.2 Fordon i kategori O2.2.2.1 Släpfordon i kategori O
1behöver inte vara försedda med
färdbromssystem. Men om ett släpfordon i denna kategori är
försett med ett färdbromssystem skall detta uppfylla samma krav
som gäller för kategori O2.
2.2.2.2 Varje släpfordon i kategori O2skall vara försett med ett
färdbromssystem av antingen den genomgående eller halvt
genomgående typen eller av påskjutstyp. Den sistnämnda typen
skall bara godkännas för andra släpfordon än påhängsvagnar.
Elektriska bromssystem som uppfyller kraven i bilaga XI är
tillåtna.
2.2.2.3 Varje släpfordon i kategori O3eller O4skall vara försett med ett
färdbromssystem av den genomgående eller halvt genomgående
typen. I varje färdbromskrets krävs åtminstone i en av luftbehål-
larna en anordning för avlopp och utsläpp på ett lämpligt och lätt
åtkomligt ställe.
2.2.2.4 Färdbromssystemet skall verka på samtliga hjul på släpfordonet.2.2.2.5 Färdbromssystemets verkan skall vara lämpligt fördelad mellan
axlarna.
2.2.2.6 Verkan av varje bromssystem skall vara symmetriskt fördelad
mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets symmet-
rilängsplan.
2.2.2.7 De bromsytor som krävs för att åstadkomma den föreskrivna
bromsverkan skall vara stadigvarande förbundna med hjulen,
antingen genom fast montering eller genom delar med god funk-
tionssäkerhet.
2.2.2.8 Det skall vara enkelt att kompenserna för slitage av bromsarna
med hjälp av ett system för manuell eller automatiskjustering.
Dessutom skall manöverorganet och delarna i transmissionen och
bromsarna ha en slaglängdsreserv och lämpligt medel för att
kompensera så att effektiv bromsverkan säkerställs utan att
någon omedelbar justering krävs då bromsarna blivit upphettade
eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av förslitning.
2.2.2.8.1 Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage skall ske auto-
matiskt. Monteringen av självjusterande bromsar skall emellertid
vara valfri för fordon i kategori O
1och O2. Automatiska anord-
ningar för justering av slitaget skall vara utförda så att effektiv
bromsverkan säkerställs efter uppvärming följd av nerkylning av
bromsarna.
I synnerhet skall fordonet fortfarande kunna köras normalt efter
genomförande av provningarna enligt bilaga II punkt 1.3 (typ I-
prov) och bilaga II punkt 1.6 (typ III-prov).
2.2.2.8.2 Slitaget på belägg, trummor och skivor i färdbromssystemet skall
lätt kunna kontrolleras utifrån eller från undersidan av fordonet
med hjälp av de verktyg som medföljer fordonet eller den utrust-
ning som finns, t.ex. inspektionsluckor.
2.2.2.9 Bromssystemen skall vara utformade så att släpfordonet stannas
automatiskt om kopplingen bryts medan släpfordonet är i rörelse.
Detta krav gäller emellertid inte för enaxliga släpfordon med en
totalvikt på högst 1,5 metriska ton om släpfordonet i fråga,
förutom huvudkopplingen, är försett med en reservkoppling
(kedja, vajer eller liknande) som i händelse av brott på huvud-
kopplingen kan hindra dragstången att vidröra marken och
åstadkomma viss styrning av släpvagnen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 15
▼M7
2.2.2.10 På varje släpfordon som måste vara försett med färdbromssystem
skall parkeringsbromsning säkerställas även när släpfordonet är
skilt från dragfordonet. En person som står på marken skall kunna
aktivera parkeringsbromssystemet. För ett släpfordon som
används för persontransport måste det dockvara möjligt att ak ti-
vera detta bromssystem inifrån släpfordonet. Uttrycket ”aktivera”
omfattar också lossning av bromsen.
2.2.2.11 När ett släpfordon är försett med en anordning som medger att
tryckluftsförsörjningen av ett annat bromssystem än parkerings-
bromssystemet kan brytas, skall denna anordning vara
konstruerad och uppbyggd så att den säkert återställs i ”viloläge”
senast då tryckluftsförsörjningen till släpet återupptas.
2.2.2.12 Släpfordon i kategori O3och O4försedda med luftförsörjnings-
system med två ledningar skall uppfylla de villkor som anges i
punkt 2.2.1.18.3 ovan. Lätt åtkomliga provtryckförbindelser
krävs på släpfordon i eller direkt före de flexibla förbindelseled-
ningarna till dragfordonet.
2.2.2.13 Släpfordon i kategori O3och O4skall vara försedda med antilås-
ningssystem enligt bilaga X.
2.2.2.14 Om släpvagnar som inte nämns i 2.2.2.13 ovan är försedda med
antilåsningssystem skall de uppfylla kraven i bilaga X.
2.2.2.15 Tilläggsutrustningen skall förses med energi på ett sådant sätt att
under dess drift för färdbromsens energilagringsanordning
bibehåller ett tryckpå minst 80% av det lägsta försörjningstryck
till dragfordonet som föreskrivs i punkt 3.1.2.2 i tillägget till
bilaga II.
2.2.2.15.1 Vid brott eller läckage på hjälputrustningen eller eventuella
förenade ledningar skall den sammanlagda kraften vid det brom-
sade hjulets omkrets vara minst 80% av det värde som föreskrivs
för släpfordon i punkt 2.2.1.2.1 i bilaga II. Om sådant brott eller
läckage påverkar kontrollsignalen till en särskild anordning enligt
punkt 6 i tillägget till bilaga II skall prestandakraven i den
punkten gälla.
2.3 Bromsbelägg och bromsbeläggsatser
2.3.1 Bromsbeläggsatser som skall ersätta komponenter som tjänat ut
skall uppfylla de villkor som framgår av bilaga XV för de
fordonskategorier som framgår av punkt 1.1 i bilaga XV.
2.3.2 Om bromsbeläggsatsen är av en sådan typ som omfattas av punkt
1.2 i tillägget till bilaga IX och är avsedd att användas på ett
fordon/en axel/en broms som avses i det relevanta typgodkännan-
deintyget behöver den dockinte uppfylla de villk or som framgår
av bilaga XV förutsatt att villkoren i punkterna 2.3.2.1 till 2.3.2.2
uppfylls.
2.3.2.1 Märkning
Bromsbeläggsatser skall åtföljas minst av information om:
2.3.2.1.1 Fordonstillverkarens namn eller varumärke.
2.3.2.1.2 Märket och delnumret som identifierar bromsbeläggsatsen i
enlighet med vad som nämns i punkt 2.3.4.
2.3.2.2 Förpackning
Bromsbeläggsatserna skall förpackas i axeluppsättningar enligt
följande:
2.3.2.2.1 Varje förpackning skall vara försluten och tillverkad på sådant
sätt att det framgår om den öppnats tidigare.
2.3.2.2.2 På varje förpackning skall minst följande information finnas:
2.3.2.2.2.1 Hur många bromsbeläggsatser den innehåller.
2.3.2.2.2.2 Fordons- och/eller komponenttillverkarens namn eller varumärke.
2.3.2.2.2.3 Märke och delnummer för bromsbeläggsatsen(-erna) i enlighet
med bestämmelserna i punkt 2.3.4.
2.3.2.2.2.4 Axelns delnummer i enlighet med bestämmelserna i punkt 2.3.4.
2.3.2.2.2.5 Tillräcklig information för att köparen skall kunna identifiera
fordonet/axeln/bromsen för vilket innehållet godkänts.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 16
▼M8
▼M8
2.3.2.2.3 Varje förpackning skall innehålla monteringsanvisningar med
särskild hänvisning till tillhörande delar och information som
anger att bromsbeläggsatser bör ersättas i axelsatser.
2.3.2.2.3.1 Monteringsanvisningar får alternativt tillhandahållas i en separat
genomskinlig behållare tillsammans med bromsbeläggsatsen.
2.3.3 Bromsbeläggsatser som uteslutande tillhandahålls fordonstillver-
kare för att användas vid monteringen av fordon behöver inte
uppfylla kraven i punkterna 2.3.2.1 och 2.3.2.2 ovan.
2.3.4 Fordonstillverkaren skall till ansvarig teknisk tjänst och/eller
typgodkännande-myndighet i elektronisk form överlämna sådan
information som behövs för att skapa en koppling mellan delarnas
nummer och typgodkännandedokumentationen.
Denna information skall omfatta:
— fordonets märke och typ,
— märke och typ av bromsbelägg,
— delnummer och antal bromsbeläggsatser,
— axelns delnummer,— typgodkännandenummer för bromssystemet på berörd fordon-
styp.
3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv 70/
156/EEG för en fordonstyp beträffande bromsutrustningen skall
lämnas in av fordonstillverkaren.
3.2 En mall för informationsdokumenten återges i bilaga XVIII i
fråga om motorfordon eller i bilaga XIX i fråga om släpfordon
med annat än påskjutsbromssystem.
3.3 Ett exemplar av den fordonstyp som skall godkännas skall lämnas
in till den tekniska tjänst som ansvarar för genomförandet av
provningar för godkännande.
4. UTFÄRDANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE
4.1 Om de relevanta dokumenten är uppfyllda skall EG-typgodkän-
nande enligt artikel i direktiv 70/156/EEG beviljas.
4.2 En mall för typgodkännandeintyg återges i bilaga IX tillägg 1.
4.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VI till direktiv 70/
156/EEG skall tilldelas varje godkänd fordonstyp. Samma
medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan fordon-
styp.
5. TYPÄNDRINGAR OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄN-
NANDEN
5.1 I fråga om typändringar som godkänts enligt detta direktiv skall
bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG gälla.
6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
6.1 Åtgärder skall för att säkerställa produktionsöverensstämmelse
vidtas enligt bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 17
▼M7
▼M7
BILAGA II
Provning av bromsar och bromssystemets bromsverkan
1. PROVNING AV BROMSAR
1.1 Allmänt
1.1.1 Den bromsverkan som föreskrivs för bromssystemen skall
grundas på stoppsträcka och/eller medelvärdet av fullt utvecklad
retardation. Bromsverkan hos ett bromssystem skall bestämmas
genom mätning av stoppsträckan i förhållande till fordonets
utgångshastighet och/eller genom mätning av den fullt utvecklade
medelretardationen under provningen.
1.1.2 Stoppsträckan skall vara den sträcka fordonet tillryggalägger från
det ögonblickdå föraren börjar ak tivera bromssystemets manöve-
rorgan tills fordonet stannar. Fordonets utgångshastighet v1skall
vara hastigheten i det ögonblickföraren börjar ak tivera bromssys-temets manöverorgan. Utgångshastigheten skall vara minst 98%
av den föreskrivna hastigheten för provningen i fråga.
Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen (d
m) skall
beräknas som medelretardationen avseende avståndet under peri-
oden vB—vEenligt nedanstående formel:
dm¼vb2—ve2
25;92 se—sb ðÞm=s2där
v1= såsom anges ovan
vb= fordonshastigheten vid 0,8 v1km/h
ve= fordonshastigheten vid 0,1 v1km/h
Sb= tillryggalagt avstånd mellan v1och vBi meter
Se= tillryggalagt avstånd mellan v1och vei meter.
Hastighet och avstånd skall bestämmas med hjälp av instrument
som har en onogrannhet av ± 1% vid den föreskrivna hastigheten
för provningen. dmfår bestämmas med användning av andra
metoder än mätning av hastighet och avstånd; i detta fall skall
mätosäkerheten för dmvara högst ± 3%
1.1.3 Vid typgodkännandet av ett fordon skall bromsverkan mätas
under provkörning på väg under följande förhållanden:
1.1.3.1 Fordonets tillstånd med avseende på massan skall vara så som fö-
reskrivs för varje provningstyp och anges på provningsrapporten.
(bilaga IX tillägg 2).
1.1.3.2 Provningen skall utföras vid de hastigheter som föreskrivs för
varje provningstyp. När ett fordon är konstruerat så att dess
högsta hastighet är lägre än den hastighet som föreskrivs för
provningen skall provningen utföras vid fordonets högsta
hastighet.
1.1.3.3 Under provningarna får inte den kraft som måste anbringas på
bromsens manöverorgan för att åstadkomma den föreskrivna
bromsverkan överstiga det högsta värde som fastställts för prov-
fordonets kategori.
1.1.3.4 Utan att det påverkar tillämpningen av kraven enligt punkt 1.1.4.2
nedan skall vägen ha en yta som ger god friktion.
1.1.3.5 Provningarna skall utföras när det inte förekommer någon vind
som kan komma att påverka resultaten.
1.1.3.6 Vid provningarnas början skall däcken vara kalla och ha det tryck
som föreskrivs för den last som upptas av hjulen då fordonet står
stilla.
1.1.3.7 Den föreskrivna bromsverkan skall uppnås utan att hjulen låser
sig, utan att fordonet avviker från sin kurs och utan onormal
vibration. Hjullåsning tillåts där detta speciellt anges.
1.1.4 Fordonets uppförande under bromsning
1.1.4.1 Vid provningarna av bromssystemen, särskilt de som utförs vid
hög hastighet, skall fordonets allmänna uppförande under broms-
ningen kontrolleras.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 18
▼M7
1.1.4.2 Uppförandet vid bromsning av fordon i kategorierna M, N, O3och O4på en vägyta med nedsatt friktion skall uppfylla de villkor
som anges i tillägget till denna bilaga.
1.2 Typ0-p rovning (provning av normal bromsverkan med kalla
bromsar)
1.2.1 Allmänt1.2.1.1 Bromsarna skall vara kalla. En broms anses som kall om den
temperatur som upmäts på skivan eller utanpå trumman är lägre
än 100ºC.
1.2.1.2 Provningen skall utföras under följande förhållanden:1.2.1.2.1 Fordonet skall vara lastat och fördelningen av massan mellan
axlarna skall vara den som anges av tillverkaren. När flera olika
belastningsmöjligheter finns skall största massan fördelas mellan
axlarna så att belastningen på varje axel är proportionell mot
den högsta tillåtna lasten på varje axel. För dragfordon för
påhängsvagnar får lasten omplaceras till ungefär halvvägs mellan
kopplingstappläget som en följd av lastningsförhållandena ovan
och bakre axeln/axlarnas mittlinje.
1.2.1.2.2 Varje provning skall upprepas på det olastade fordonet. I fråga
om ett motorfordon får det utöver föraren finnas ytterligare en
person sittande i framsätet och med uppgift att notera provning-
sresultaten. I fråga om motorfordon som konstruerats för att dra
en påhängsvagn skall provningarna utan last utföras enbart med
dragfordonet, inklusive en massa som motsvarar vändskivan. Det
skall också omfatta en massa som motsvarar ett reservhjul om
detta ingår som standardutrustning till fordonet. I fråga om fordon
som endast består av chassi och förarhytt får en kompletterande
last tillföras för simulering av karosseriets massa, men denna
massa får inte överstiga den minsta massa som angetts av tillver-
karen i bilaga XVIII.
1.2.1.2.3 De gränser som föreskrivs för minsta bromsverkan, både vid
provning med olastat fordon och vid provning med lastat fordon,
skall vara de som anges nedan för varje fordonskategori. Fordonet
skall uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föresk-
rivna medelvärdet av fullt utvecklad retardation för ifrågavarande
fordonskategori, men det är inte säkert att bägge parametrarna
behöver mätas.
1.2.1.2.4 Vägen skall vara horisontell.1.2.2 Typ 0-provning med motorn frikopplad1.2.2.1 Provningen skall utföras vid den hastighet som föreskrivs för den
kategori som fordonet tillhör, varvid en viss tolerans medges för
de värden som föreskrivs i detta sammanhang. Den minsta broms-
verkan som föreskrivs för varje kategori skall uppnås.
1.2.3 Typ 0-provning med motorn tillkopplad1.2.3.1 Utöver de provningar som föreskrivs i punkt 1.2.2 skall ytterli-
gare provningar utföras vid olika hastigheter med motorn
tillkopplad, varvid den lägsta provningshastigheten skall motsvara
30% av fordonets högsta hastighet medan den högsta provning-
shastigheten skall motsvara 80% av fordonets högsta hastighet.
De uppmätta värdena för bromsverkan och fordonets uppförande
skall noteras i provningsrapporten. Dragfordon för påhängsvagnar
som förses med konstgjord last för att simulera effekterna hos en
lastad påhängsvagn får inte provas i högre hastighet än 80 km/h.
1.2.3.2 Ytterligare provning skall utföras med motorn tillkopplad från
den hastighet som föreskrivs för den aktuella fordonskategorin.
Den minsta bromsverkan som föreskrivs för varje kategori skall
uppfyllas. Dragfordon för påhängsvagn som förses med konst-
gjord last som motsvarar en lastad påhängsvagn får inte provas i
högre hastighet än 80 km/h.
1.2.4 Typ 0-provning för fordon i kategori O försedda med
tryckluftsbromsar
1.2.4.1 Släpfordonets bromsverkan kan beräknas antingen från broms-
ningsgraden hos dragfordonet jämte släpvagnen och den
uppmätta kraften på kopplingen eller i vissa fall från bromsnings-
graden hos dragfordonet jämte släpfordonet med endast
släpvagnen bromsad. Dragfordonets motor skall vara frikopplad
under bromsprovet. I det fall där endast släpvagnen bromsas skall1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 19
▼M7
hänsyn tas till den ytterligare massa som bromsas. Bromsverkan
skall i sådant fall anses vara medelvärdet av den fullt utvecklade
retardationen.
1.2.4.2 Med undantag för fallen enligt punkterna 1.2.4.3 och 1.2.4.4 är
det för att bestämma släpfordonets bromsningsgrad nödvändigt
att mäta bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfordonet
och kraften på kopplingen.
Dragfordonet skall uppfylla de krav som fastställs i tillägget till
punkt 1.1.4.2 i bilaga II med avseende på förhållandet mellan
TM
PM
och trycket pm. Släpfordonets bromsningsgrad beräknas med
föjlande formel:
ZR¼ZRþMþD
PR
där
ZR= släpfordonets bromsningsgrad
ZR+M= bromsningsgraden hos dragfordonet jämte släpfor-
donet
D = kraften på kopplingen
(dragkraft D = > 0)(sammantryckningskraft D = < 0)
PR = total normal statiskreak tion mellan vägbanan och
släpfordonets hjul.
1.2.4.3 Om ett släpfordon har ett bromssystem av den genomgående eller
delvis genomgående typen där trycket i bromscylindrarna inte
ändras under bromsningen trots ändrad axelbelastning, och i
fråga om påhängsvagnar, får enbart släpvagnen bromsas. Släpfor-
donets bromsningsgrad skall beräknas med följande formel:
Z
R¼ZRþM/C0R ðÞ /C2PMþPR ðÞ
PRþR
där
R = rullmotståndsvärdet = 0,01
PM= total normal statiskreak tion mellan vägbanan och hjulen
på dragfordon för släpfordon
1.2.4.4 Utvärderingen av släpfordonets bromsningsgrad kan även utföras
genom bromsning av enbart släpfordonet. I detta fall skall det
använda trycket vara detsamma som det uppmätta trycket i brom-
scylindrarna under bromsning av kombinationen.
1.3 TypI-p rovning (avmattningsprov)
1.3.1 Vid upprepad bromsning
1.3.1.1 Alla motorfordons färdbromssystem skall provas med lastade
fordon genom att bromsarna successivt ansätts och lossas ett antal
gånger enligt villkoren i följande tabell:
FordonskategoriVillkor
V1(km/h)V2(km/h)∆t
sekundern
M180 % Vmax
≤120½V145 15
M280 % Vmax
≤100½V155 15
M380 % Vmax
≤60½V160 20
N180 % Vmax
≤120½V155 151971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 20
▼M7
FordonskategoriVillkor
V1(km/h)V2(km/h)∆t
sekundern
N280 % Vmax
≤60½V160 20
N380 % Vmax
≤60½V160 20
där:
v1= se punkt 1.1.2
v2= hastighet vid bromsningens slut
vmax= fordonets högsta hastighet
n = antalet bromsningar∆t = bromscykelns varaktighet (tiden från inledningen av en
bromsning till inledningen av nästa).
1.3.1.2 Om fordonets egenskaper inte medger den tid som föreskrivs för
∆t får varaktigheten ökas. Utöver den tid som behövs för broms-
ning och acceleration av frodonet skall i samtliga fall en tid på 10
sekunder tillåtas i varje cykel för stabilisering av hastigheten v
1.
1.3.1.3 Under dessa provningar skall den kraft som anbringas på
manöverorganet vara inställd så att en fullt utvecklad medelretar-
dation på 3 m/s2erhålls vid den första bromsningen. Kraften skall
sedan vara densamma under de efterföljande bromsningarna.
1.3.1.4 Under bromsningarna skall högsta växelläget (utom överväxel
eller liknande) användas hela tiden.
1.3.1.5 För att återställa hastigheten efter bromsningen skall växellådan
användas så att hastigheten v1återfås på kortast möjliga tid
(högsta acceleration som tillåts av motorn och växellådan).
1.3.2 Vid genomgående bromsning
1.3.2.1 Färdbromssystemet på släpfordon i kategorierna O2och O3skall
provas på sådant sätt och med fordonet lastat så att energiintaget
till bromsarna motsvarar den energimängd som registrerats under
samma tid för ett lastat fordon som körts med en konstant
hastighet på 40 km/h på en nedförslutning på 7% över en sträcka
på 1,7 km.
1.3.2.2 Provningen får utföras på en horisontell väg medan släpfordonet
dras av ett motorfordon. Under provningen skall den kraft som
anbringas på manöverorganet vara inställd så att släpvagnens
motstånd hålls konstant (7% av släpfordonets högsta stillastående
axelbelastning). Om den tillgängliga dragkraften är otillräcklig
kan provningen utföras vid en lägre hastighet men över en längre
sträcka enligt följande tabell:
Hastighet
(km/h)Sträcka
(m)
40 1 700
30 1 950
20 2 500
15 3 100
1.3.3 Bromsverkan med varma bromsar
1.3.3.1 I slutet av typ I-provet (provning enligt punkt 1.3.1 eller provning
enligt punkt 1.3.2 i denna bilaga) skall färdbromssystemets
verkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden
(och särskilt vid en konstant manöverkraft som inte är större än
den medelkraft som verkligen används) som vid typ 0-provning
med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan vara annor-
lunda). För motorfordon får denna bromsverkan med varma
bromsar inte vara lägre än 80% av den bromsverkan som före-
skrivs för kategorin i fråga och inte heller mindre än 60% av det
värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 21
▼M7
Däremot får i fråga om släpfordon bromsverkan med varma
bromsar den återstående bromskraften på hjulens omkrets vid
provning vid 40 km/h inte vara mindre än 36% av den kraft som
motsvarar den största massa som bärs upp av hjulen då fordonet
står stilla, och inte heller mindre än 60% av det värde som regi-
strerats vid typ 0-provning vid samma hastighet.
1.3.3.2 På ett motorfordon som uppfyller 60-procentkravet i punkt 1.3.3.1
ovan, men som inte kan uppfylla 80-procentkravet i punkt 1.3.3.1ovan, får ytterligare ett prov utföras med varma bromsar och med
en manöverkraft som inte överstiger den som anges i punkt
2.1.1.1 i denna bilaga. Resultaten från bägge proven skall tas
med i provningsrapporten.
1.4 TypII-p rovning (provning av uppförande vid nedförskörning)
1.4.1 Lastade motorfordon skall provas så, att energiintaget motsvarar
den energimängd som registreras under samma tid för ett lastat
fordon som körs med en medelhastighet på 30 km/h i en
nedförslutning på 6% över en sträcka på 6 km med lämpligt
växelläge ilagt och om fordonet är utrustad med en retarder skall
den vara inkopplad. Det använda växelläget skall vara avpassat så
att motorns varvtal inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna
högsta värdet.
1.4.2 För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns
bromsverkan skall en tolerans på ± 5 km/h tillåtas för medelhas-
tigheten, och det växelläge som medger att hastigheten
stabiliseras på värdet närmast 30 km/h i en nedförslutning på 6%
skall vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms
genom mätning av retardationen skall det vara tillräckligt om
den uppmätta medelretardationen är minst 0,5 m/s
2.
1.4.3 Vid provets slut skall färdbromssystemets bromsverkan med
varma bromsar mätas under samma förhållanden som vid typ 0-
provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena kan
dockvara annorlunda). Stoppsträck an vid detta prov med varma
bromsar får inte överstiga följande värden och den fullt utveck-
lade medelretardationen inte understiga följande värden, vid en
manöverkraft av högst 700 N:
Kategori M3
s¼0;15 vþ1;33 v2
130
(där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretarda-
tion av 3,75 m/s2,
Kategori N3
s¼0;15 vþ1;33 v2
115
(där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretarda-
tion av 3,3 m/s2).
1.5 TypII A-p rovning
1.5.1 Lastade fordon skall provas så, att energiintaget motsvarar den
energimängd som registreras under samma tid för ett lastat fordon
som körs med en medelhastighet på 30 km/h på en nedförslutning
på 7% över en sträcka på 6 km. Under provningen får inte färd-,
reserv- eller parkeringsbromssystemet aktiveras. Det använda
växelläget skall vara avpassat så att motorns varvtal per minut
inte överstiger det av tillverkaren föreskrivna högsta värdet. En
integrerad retarder får användas under förutsättning att den är så
fasad att färdbromssystemet inte aktiveras. Detta kan kontrolleras
genom att dess bromsar förblir kalla, enligt punkt 1.2.1.1 i denna
bilaga.
1.5.2 För fordon i vilka energin absorberas enbart genom motorns
bromsverkan skall en tolerans på ± 5 km/h tillåtas för medelhas-
tigheten, och det växelläge som medger att hastigheten
stabiliseras på värdet närmast 30 km/h på en nedförslutning på
7% skall vara ilagt. Om bromsverkan från enbart motorn bestäms
genom mätning av retardationen är det tillräckligt om den
uppmätta medelretardationen är minst 0,6 m/s2.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 22
▼M7
1.6 TypIII-p rovning (Utmattningsprovning för fordon i kategori O4
1.6.1. Provning på bana
För provning på väg skall följande gälla:
Antal bromsningar 20
Bromscykelns varaktighet 60 s
Utgångshastighet vid broms-
ningens början60 km/h
Bromsningar motsvarade släpfordonet retar-
dation på 3 m/s2.
Bromsningsgraden för ett släpfordon skall beräknas enligt den
formel som anges i punkt 1.2.4.3 i denna bilaga
ZR¼ZRþM/C0R ðÞ /C2PMþPR ðÞ
PRþR
Hastigheten vid bromsnings slut (bilaga VII, tillägg 1 punkt 3.1.5)
v2¼v1ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
PMþP1þP2
4/C18/C19
PMþP1þP2vuuut
där
Z
R= släpfordonets bromsningsgrad
ZR+M= fordonskombinationens bromsningsgrad (motorfordon
och släpfordon)
R = rullmotståndsvärde = 0,01P
M= total normal statiskverk an mellan vägytan och hjulen
på dragfordonet för släpfordonet (kg)
PR= total normal statiskverk an mellan vägytan och
släpfordonets hjul (kg)
P1= del av släpfordonets massa som bärs av den obrom-
sade axeln/axlarna (kg)
P2= del av släpfordonets massa som bärs av den bromsade
axeln/axlarna (kg)
v1= utgångshastighet (km/h)
v2= sluthastighet (km/h)
1.6.2 Bromsverkan med varma bromsar
Vid slutet av provningen enligt punkt 1.6.1 skall färdbromssys-
temets bromsverkan med varma bromsar mätas under samma
förhållanden som för typ 0-provning dockmed olik a tempera-
turförhållanden och med början från en utgångshastighet av
60 km/h. Bromskraften med varma bromsar vid hjulens omkrets
får inte vara mindre än 40% av den högsta hjulbelastningen vid
stillastående och inte mindre än 60% av den siffra som registre-
rats vid typ 0-provning vid samma hastighet.
2. BROMSSYSTEMENS BROMSVERKAN
2.1 Fordon i kategorierna M och N
2.1.1 Färdbromssystem
2.1.1.1 Provningsbestämmelser1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 23
▼M7
2.1.1.1.1 Färdbromssystemet på fordon i kategorierna M och N skall
provas under de förhållanden som anges i följande tabell:
Typ av provM10-IM20-IM30-I-II/IIAN10-IN20-IN30-I-II/IIA
Typ 0-prov med
motorn
frikoppladföresk-
riven
hastighet80 km/h 60 km/h 60 km/h 80 km/h 60 km/h 60 km/h
s≤ 0;1vþv2
1500;15 vþv2
130
dm≥5,8 m/s25 m/s2
Typ 0-prov med
motornin-
koppladv = 80 %
vmaxmen
≤160 km/h 100 km/h 90 km/h 120 km/h 100 km/h 90 km/h
s≤ 0;1vþv2
1300;15 vþv2
103;5
dm≥5 m/s24 m/s2
F≤ 500 N 700 N
där
v = provhastighet i km/h
s = stoppsträcka i m
dm= fullt utvecklad medelretardation vid normal motorhas-
tighet
f = pedalkraftv
max= fordonets högsta hastighet
2.1.1.1.2 För motorfordon som får dra ett obromsat släpfordon skall den
lägsta prestanda som föreskrivs för motsvarande motorfordonska-
tegori (för typ 0-provning med motorn frikopplad) uppnås med
det obromsade släpfordonet kopplat till motorfordonet och med
det obromsade släpfordonet lastat med högsta massa som anges
av fordonstillverkaren. För fordon i kategori M1får den lägsta
bromsverkan för kombinationen inte vara mindre än 5,4 m/s2
(både med och utan last). Bromsverkan för kombinationen skallkontrolleras genom beräkningar vid vilka används den högsta
bromskraft som faktiskt uppnås av motorfordonet ensamt, lastat
(olastat för M
1), under typ 0-provning med motorn frikopplad
och med hjälp av följande formel (inga praktiska provningar
med ett kopplat obromsat släpfordon krävs):
dMþR¼dM/C2PM
PMþPR
där
dM+R= beräknat medelvärde vid fullt utvecklad retardation
för motorfordon kopplat till ett obromsat släpfordon i
m/s2
dM= högsta medelvärde vid fullt utvecklad retardation av
motorfordonet ensamt som uppnås under typ 0-prov
med motorn frikopplad i m/s2
PM = fordonsmassa lastat (olastat för M1)
PR = högsta massan hos ett obromsat släpfordon som får
kopplas till, enligt vad som anges av motorfordonstill-
verkaren
2.1.2 Reservbromssystem
2.1.2.1 Reservbromssystemet skall även om dess manöverorgan också
utnyttjas till andra bromsfunktioner ge en stoppsträcka som inte
överstiger följande värden och en fullt utvecklad medelretardation
som inte understiger följande värden:
Kategori M1:
s¼0;1vþ2v2
1501971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 24
▼M7
(där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretarda-
tion av 2,9 m/s2;
Kategori M2och M3:
s¼0;15 vþ2v2
130
(där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretarda-
tion av 2,5 m/s2);
Kategori N:
s¼0;15 vþ2v2
115
(där den andra termen motsvarar en fullt utvecklad medelretarda-
tion av 2,2 m/s2).
2.1.2.2 Om manöverorganet för reservbromssystemet är ett manuellt
manöverorgan skall den föreskrivna bromsverkan uppnås genom
att manöverorganet belastas med en kraft som inte överstiger
400 N för fordon i kategori M1och 600 N för andra fordon, och
manöverorganet skall vara placerat så att föraren kan nå det
snabbt och lätt.
2.1.2.3 Om manöverorganet för reservbromssystemet är en pedal skall
den föreskrivna bromsverkan uppnås genom att manöverorganet
belastas med en kraft som inte överstiger 500 N för fordon i kate-
gori M1och 700 N för andra fordon, och manöverorganet skall
vara placerat så att föraren kan aktivera det snabbt och lätt.
2.1.2.4 Reservbromssystemets bromsverkan skall kontrolleras genom typ
0-provning med motorn frikopplad vid följande utgångshastig-
heter:
M1= 80 km/h M2= 60 km/h M3= 60 km/h
N1= 70 km/h N2= 50 km/h N3= 40 km/h
2.1.2.5 Provningen av bromsverkan hos reservbromssystemet skall
utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simu-
leras.
2.1.3 Parkeringsbromssystem
2.1.3.1 Parkeringsbromssystemet skall, även om det är kombinerat med
något av de andra bromssystemen, ha förmåga att hålla det
lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning
på 18%.
2.1.3.2 På fordon som är godkända för tillkoppling av släpvagn skall
dragfordonets parkeringsbromssystem ha förmåga att hålla
fordonskombinationen stillastående på en lutning på 12%.
2.1.3.3 Om manöverorganet är ett manuellt organ får inte den kraft som
måste anbringas överstiga 400 N för fordon i kategori M1och
600 N för alla andra fordon.
2.1.3.4 Om manöverorganet är en pedal får inte den kraft som måste
anbringas överstiga 500 N för fordon i kategori M1och 700 N
för alla andra fordon.
2.1.3.5 Ett parkeringsbromssystem som måste aktiveras flera gånger
innan den uppnår föreskriven bromsverkan skall tillåtas.
2.1.3.6 För kontroll av överensstämmelsen med kraven i bilaga I, punkt
2.2.1.2.4 skall en provning typ 0 utföras med motorn frikopplad
och vid en utgångshastighet av 30 km/h. Den genomsnittliga fullt
utvecklade retardationen vid ansättandet av manöverorganet till
parkeringsbromssystemet och retardationen omedelbart innan
fordonet stannar får inte vara mindre än 1,5 m/s2. Provningen
skall utföras med fordonet lastat. Den kraft som anbringas på
bromsmanöverorganet får inte överstiga angivna värden.
2.1.4 Återstående färdbromsverkan efter transmissionsfel2.1.4.1 Den återstående bromsverkan hos färdbromsen när ett fel
uppkommer i en del av dess transmission skall ge en stoppsträcka
som inte överstiger följande värden och en fullt utvecklad medel-
retardation som inte understiger följande värden, med en
manöverkraft på högst 700 N och vid kontroll enligt ett typ 0-1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 25
▼M7
prov där motorn är frikopplad och med följande utgångshastig-
heter för respektive fordonskategori:
Stoppsträcka (m) och fullt utvecklad medelretardation (m/s2)
Typ km/h Lastad m/s2Olastad m/s2
M1800;1vþ100
30/C2v2
1501,70;1vþ100
25/C2v2
1501,5
M2600;15 vþ100
30/C2v2
1301,50;15 vþ100
25/C2v2
1301,3
M3600;15 vþ100
30/C2v2
1301,50;15 vþ100
30/C2v2
1301,5
N1700;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
25/C2v2
1151,1
N2500;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
25/C2v2
1151,1
N3400;15 vþ100
30/C2v2
1151,30;15 vþ100
30/C2v2
1151,3
2.1.4.2 Provet med återstående bromsverkan skall utföras genom att de
verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras.
2.2 Fordon i kategori O
2.2.1 Färdbromssystem
2.2.1.1 Provningskrav för fordon i kategori O1.
2.2.1.1.1 När en bestämmelse om ett färdbromssystem är tvingande skall
systemets bromsverkan uppfylla de krav som fastställts för fordon
i kategori O2.
2.2.1.2 Provningskrav för fordon i kategori O2.
2.2.1.2.1 När släpvagnens färdbromssystem är av den genomgående eller
halvt genomgående typen skall summan av de krafter som utövas
på de bromsade hjulens omkrets uppgå till minst X% av den
största massa som bärs upp av hjulen då fordonet står stilla,
varvid X har följande värden:
Släpvagn, lastad och olastad 50
Påhängsvagn, lastad och olastad 45Släpkärra, lastad och olastad 50
När släpfordonet är försett med ett tryckluftsbromssystem får
trycket i manöverledningen inte överstiga 6,5 bar (
1) och trycket
i matarledningen inte överstiga 7 bar (1) under bromsprovet. Prov-
ningshastigheten är 60 km/h.
En kompletterande provning vid 40 km/h måste utföras med lastat
fordon för jämförelse med resultatet för typ I-provning.
2.2.1.2.2 När bromsanordningen är av påskjutstyp skall den överensstämma
med de bestämmelser som fastställts i bilaga VIII.
2.2.1.2.3 Dessutom skall dessa fordon genomgå typ I-provning.2.2.1.2.4 Vid typ I-provning av en påhängsvagn skall den massa som
bromsas av påhängsvagnens axlar motsvara den högsta axelbe-
lastningen (ej inbegripet belastning på kopplingstappen).
2.2.1.3 Provningskrav för fordon i kategori O
3.
2.2.1.3.1 Samma krav gäller som för fordon i kategori O2.
2.2.1.4 Provningskrav för fordon i kategori O4.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 26
(1) Trycken som anges här och i följande bilagor är det relativa trycket mätt i bar.
▼M7
2.2.1.4.1 Om färdbromssystemet är av genomgående eller halvt genom-
gående typ skall summan av de krafter som utövas vid de
bromsade hjulens omkrets vara minst X% av den största stillas-
tående hjulbelastningen och X ha följande värden:
Släpvagn, lastad och olastad 50Påhängsvagn, lastad och olastad 45
Släpkärra, lastad och olastad 50
När släpfordonet är utrustat med ett tryckluftsbromssystem får
trycket i manöverledningen under bromsprovningen inte överstiga
6,5 bar (
1) och trycket i försörjningsledningen får inte överstiga
7,0 bar (1). Provningshastigheten är 60 km/h.
2.2.1.4.2 Dessutom skall fordonen genomgå typ III-provning.
2.2.1.4.3 Vid typ III-provning av en påhängsvagn skall den massa som
bromsas på de bakre axlarna motsvara den största axelbelast-
ningen/belastningarna.
2.2.2 Parkeringsbromssystem2.2.2.1 Parkeringsbromssystemet på ett släpfordon eller påhängsvagn
skall ha förmåga att hålla det lastade släpfordonet eller
påhängsvagnen stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på
18% när släpfordonet eller påhängsvagnen är skilda från dragfor-
donet. Den kraft som måste anbringas på manöverorganet får inte
överstiga 600 N
2.2.3 Automatiskt bromssystem
2.2.3.1 Den automatiska bromsverkan vid total tryckförlust i matarled-
ningen när ett lastat fordon provas från 40 km/h får inte
understiga 13,5 % av den kraft som motsvarar den högsta massa
som uppbärs av fordonets hjul vid stillastående. Hjullåsning är
tillåten vid bromseffektnivåer över 13,5 %.
2.3 Aktiveringstid
När ett fordon är försett med ett färdbromssystem som är helt
eller delvis beroende av en annan energikälla än förarens muskel-
kraft skall följande krav uppfyllas:
2.3.1 Vid en nödmanöver får inte mer än 0,6 sekunder förflyta från det
ögonblickdå manöverorganet börjar ak tiveras till det ögonblick
då bromskraften på den ogynnsammast placerade axeln uppnår
den nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan.
2.3.2 I fråga om fordon som är utrustade med tryckluftsbromssystem
anses kraven i punkt 2.3.1 uppfyllda om fordonet överensstämmer
med bestämmelserna i bilaga III.
2.3.3 I fråga om fordon försedda med hydrauliska bromssystem anses
kraven i punkt 2.3.1 uppfyllda om fordonets retardation eller
trycket i den mest ogynnsamt placerade bromscylindern uppnår
en nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan inom 0,6
sekunder vid en nödmanöver.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 27
(1) Trycken som anges här och i följande bilagor är det relativa trycket mätt i bar.
▼M7
Tillägg
(se punkt 1.1.4.2)
Bromskraftens fördelning mellan fordonsaxlarna
1. ALLMÄNNA KRAV
Fordon i kategorierna M, N, O3och O4som inte är försedda med
ett antilåsningssystem enligt definitionen i bilaga X skall uppfylla
alla krav i detta tillägg. Om en särskild anordning används skall
denna fungera automatiskt. Andra fordon än de i kategori M1som
inte är utrustade med ett antilåsningssystem enligt definitionen i
bilaga X skall också uppfylla kraven i detta tillägg om de dess-
utom är försedda med ett särskilt antilåsningssystem som
kontrollerar bromskraftens fördelning mellan axlarna. Om ett fel
uppstår på detta manöverorgan skall det vara möjligt att stanna
fordonet enligt vad som anges i punkt 6 i detta tillägg.
2. SYMBOLER
i = axelindex (i=1, framaxel; i=2, andra axeln, etc.)
Pi= statiskaxelbelastning på axel i
Ni= axelbelastning på axel i under bromsning
Ti= bromskraft på axel i vid normal bromsning på väg
fi=Ti/Ni, utnyttjad friktion för axel i (1)
J = fordonets retardationg = tyngdkraftsacceleration g = 10 m/sek(
2)
z = fordonets bromstal = J/g(2)
P = fordonets massah = tyngdpunktens höjd angiven av tillverkaren och
överenskommen med den tekniska tjänst som utför
godkännandeprovningen.
E = hjulbas
k = teoretisk friktionskoefficient mellan däck och
vägbana
K
c= korrektionsfaktor — lastad påhängsvagn
Kv= korrektionsfaktor — olastad påhängsvagn
TM = summa av bromskrafter vid hjulens omkrets på drag-
fordon för släpvagnar eller påhängsvagnar
PM = totalt statiskt tryck mellan vägbanan och hjulen på
dragfordon för släpvagnar eller påhängsvagnar som
avses i punkt 3.1.4 respektive 3.1.5
pm= tryckvid manöverledningens k opplingshalva
TR = summa av bromskrafter vid samtliga hjuls omkrets på
en släpvagn eller en påhängsvagn
PR = totalt statiskt tryck mellan hjul och vägbana på en
släpvagn eller påhängsvagn
PRmax= värde av PR vid påhängsvagnens totalmassa
ER= avstånd mellan axeltapp och mittlinje för
påhängsvagnens axel eller axlar
hR= tyngdpunktens höjd över marken för en påhängsvagn
angiven av tillverkaren och överenskommen med den
tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 28
(1) Friktionskurvor för respektive axel visar utnyttjad friktion för axeln som funktion av
fordonets bromstal under angivna lastförhållanden.
(2) För påhängsvagnar är z bromskraften dividerad med det statiska trycket på påhängsvag-
nens axel eller axlar.
▼M7
3. KRAV FÖR MOTORFORDON
3.1 Tvåaxlade fordon
3.1.1 (1) För alla fordonskategorier och för k-värden mellan 0,2 och 0,8:
z/C21ð0;1þ0;85 k /C00;2 ðÞ
För alla belastningsfall för fordonet skall friktionskurvan för
framaxeln vara belägen ovanför motsvarande kurva för bakaxeln
i följande fall:
— För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8 i fråga om
fordon i kategori M1.
För fordon i denna kategori med z-värden mellan 0,3 och 0,45
är dock en spegelvändning av friktionsutnyttjandekurvorna
tillåten under förutsättning att friktionsutnyttjandekurvan för
bakaxeln inte överskrider den linje som definieras med
formeln k = z (linjen för idealiskt friktionsutnyttjande — se
figur 1 A) med mer än 0,05.
— För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,5 i fråga om
fordon i kategori N1(2).
Detta villkor anses också uppfyllt om friktionsutnyttjandekur-
vorna, för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30, för varje
axel ligger mellan två linjer som är parellella med linjen för
idealiskt friktionsutnyttjande och erhålls med ekvationerna k
= z + 0,08 och k= z − 0,08 enligt figur 1 C varvid frik tions-
utnyttjandekurvan för bakaxeln får skära linjen k = z - 0,08
och, för bromsningsgrader mellan 0,3 och 0,5, uppfyller
förhållandet z ≥k− 0,08 och mellan 0,5 och 0,61 uppfyller
förhållandet z ≥0,5k+ 0,21.
— För alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,30 i fråga om
övriga kategorier. Detta villkor anses också uppfyllt om
friktionsutnyttjandekurvorna, för bromsningsgrader mellan
0,15 och 0,30, för varje axel ligger mellan två linjer som är
parallella med linjen för idealiskt friktionsutnyttjande och
erhålls med ekvationerna
k= z + 0,08 och k= z − 0,08
enligt figur 1 B och om friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln
för bromsningsgraderna z ≥0,3 uppfyller förhållandet
z≥= 0,3 + 0,74 (k− 0,38).
3.1.2 Om ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3eller O4är utrustat med tryckluftsbromssystem skall
3.1.2.1 när detta provas med drivkällan avstängd, matarledningen block-
erad och en tryckluftsbehållare på 0,5 liter ansluten till
manöverledningen och systemet vid inkopplings- respektive
avlastningstryck, skall trycket vid kopplingshuvudena till matar-
och manöverledningarna vid full ansättning av bromsens manöve-
rorgan ligga mellan 6,5 och 8,5 bar oberoende av hur fordonet är
lastat. Dessa tryck skall kunna påvisas i dragfordonet när släpet är
bortkopplat. Kompatibilitetsområdena i diagram 2, 3 och 4 A i
detta tillägg till bilagan får inte sträcka sig över 7,5 bar,
3.1.2.2 säkerställas att vid kopplingshuvudet till matarledningen finns ett
tryck på minst 7 bar i systemet vid inkopplingstryck. Detta tryck
skall visas utan att ansätta färdbromssystemet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 29
(1) Bestämmelserna i punkt 3.1.1 påverkar inte kraven i bilaga II om bromseffektivitet. Om
den bromseffektivitet som erhålls när bestämmelserna i punkt 3.1.1 kontrolleras är
högre än de som föreskrivs i bilaga II skall bestämmelserna om friktionsutnyttjande-
kurvan tillämpas inom de områden i diagrammen 1 A och 1 B som definieras genomde raka linjerna k = 0,8 och z = 0,8.
(
2) Fordon i kategori N1med ett lastningsförhållande för lastad/olastad bakaxel på högst
1,5 eller med en största massa på mindre än 2 ton skall från den 1 oktober 1990
uppfylla kraven för fordon i kategori M1i denna punkt.
▼M7
3.1.3 Kontroll av kraven i punkt 3.1.1
För att kontrollera kravet i punkt 3.1.1 skall tillverkaren tillhan-
dahålla kurvorna över friktionsuttnytjandet för fram- och
bakaxlarna beräknat med hjälp av formlerna:
f1¼T1
N1¼T1
P1þzh
EP/C2g;f 2¼T2
N2¼T2
P2/C0zh
EP/C2g;
Kurvorna skall ritas upp för de båda följande lasttillstånden:
— Olastat och i körklart skick med föraren.
I fråga om fordon som endast består av chassi och förarhytt
får en kompletterande last införas för att simulera karosseriets
massa, men denna last får inte överstiga den minsta massa
som angetts av tillverkaren i bilaga IX.
— Lastat.
När det är möjligt att fördela lasten på flera olika sätt skall
den fördelning varvid framaxeln belastas kraftigast vara den
som beaktas.
3.1.4 Andra fordon än dragfordon för påhängsvagnar
3.1.4.1 På ett motorfordon som får dra släpfordon i kategori O3eller O4och som är utrustat med tryckluftsbromsar skall det tillåtna
förhållandet mellan bromsningsgraden
TM
PM
och trycket pmligga inom de områden som anges i diagram 2.
3.1.5 Dragfordon för påhängsvagnar3.1.5.1 Dragfordon med olastad påhängsvagn.
En olastad ledad kombination skall anses vara ett dragfordon i
körklart skick med förare och kopplad till en olastad
påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfor-
donet skall representeras av en statisk massa som anbringas på
kopplingstappen och är lika med 15% av den största massan på
kopplingen. Bromskrafterna skall fortsätta att vara reglerade
mellan tillståndet med dragfordonet med påhängsvagn (olastad)
och tillståndet med enbart dragfordon (utan påhängsvagn).
Bromskrafterna med avseende på enbart dragfordonet skall
kontrolleras.
3.1.5.2 Dragfordon med lastad påhängsvagn.
En lastad, fordonskombination skall anses bestå av ett dragfordon
i körklart skick, med föraren i fordonet tillkopplad till en lastad
påhängsvagn. Påhängsvagnens dynamiska belastning på dragfor-
donet skall representeras av en massa P
ssom anbringas på
kopplingstappen och som är lika med
Ps¼Pso1þ0;45 z ðÞ
där Psomotsvarar skillnaden mellan dragfordonets totalmassa och
dess massa olastad.
För h skall följande värde användas
h¼hoPoþhsPs
P
där
hoär tyngdpunktens höjd för dragfordonet
hsär höjden för kopplingen på vilken påhängsvagnen vilar
Poär den olastade massan för enbart dragfordonet
P=Po+Ps=P1+P2
3.1.5.3 För fordon utrustade med tryckluftsbromssystem skall det tillåtna
förhållandet mellan bromstalet
TM
PM1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 30
▼M7
och trycket pmligga inom de områden som visas i diagram 3.
3.2 Fordon med mer än två axlar
Kraven i punkt 3.1 gäller för fordon med mer än två axlar.
Kraven i punkt 3.1.1 för hjulens låssekvens skall anses vara
uppfylld om, för bromstal mellan 0,15 och 0,30, friktionen som
utnyttjas av minst en av framaxlarna skall vara större än den
som utnyttjas av minst en av bakaxlarna.
4. KRAV FÖR PÅHÄNGSVAGNAR
4.1 För påhängsvagnar försedda med tryckluftsbromssystem
Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden
TR
PR
och trycket pmskall befinna sig inom två områden som erhålls
från figurerna 4 A och 4 B för lasttillstånden lastad och olastad.
Detta krav skall uppfyllas för alla tillåtna lasttillstånd för
påhängsvagnens axlar.
4.2 Om kraven i punkt 4.1 inte kan uppfyllas tillsammans med
kraven i punkt 2.2.1.2.1 i bilaga II för påhängsvagnar med en
Kc-faktor på mindre än 0,8 skall påhängsvagnen uppfylla den
minsta bromsverkan som anges i punkt 2.2.1.2.1 i bilaga II och
vara försedd med en antilåsningsanordning som överensstämmer
med bilaga X, med undantag för anpassningskravet i punkt 1 i
den bilagan.
5. KRAV FÖR SLÄPVAGNAR OCH SLÄPKÄRROR
5.1 För släpvagnar försedda med tryckluftsbromssystem
5.1.1 Kraven i punkt 3.1 skall gälla för tvåaxlade släpvagnar (utom där
axelavståndet är mindre än två meter).
5.1.2 Släpvagnar med mer än två axlar skall uppfylla kraven i punkt
3.2.
5.1.3 Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden
TR
PR
och trycket pmskall befinna sig inom två områden som erhålls
från de angivna områdena i diagram 2 för lasttillstånden lastad
och olastad.
5.2 För släpkärror försedda med tryckluftsbromssystem
5.2.1 Det tillåtna förhållandet mellan bromsningsgraden
TR
PR
och trycket pmskall ligga inom två områden som erhålls från
figur 2 genom att multiplicera den vertikala skalan med 0,95 för
lasttillstånden lastad och olastad.
5.2.2 Om kraven i punkt 2.2.1.2.1 i bilaga II inte kan uppfyllas på
grund av bristande friktion skall släpkärran vara försedd med ett
antilåsningssystem som överensstämmer med bilaga X.
6. VILLKOR SOM SKALL UPPFYLLAS VID FEL I SYSTEMET
FÖR FÖRDELNING AV BROMSKRAFTEN
När kraven enligt detta tillägg är uppfyllda med hjälp av en
särskild anordning (t. ex. genom mekanisk påverkan från fordo-
nets fjädring), skall det vid ett eventuellt fel på denna anordning
eller dess manöverorgan vara möjligt att stanna fordonet på så
sätt som föreskrivs för bromsning av motorfordon. För fordon
som får dra ett släpfordon försett med luftbromsar skall det vara
möjligt att uppnå ett tryckvid k opplingshuvudet i manöverled-
ningen inom det område som anges i punkt 3.1.2 i detta tillägg.
Vid ett eventuellt fel i manöverorganet för släpfordon och
påhängsvagnar skall minst 30% av den föreskrivna bromskraften
för fordonet fortfarande uppnås.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 31
▼M7
7. MÄRKNING
7.1 Fordon, med undantag för kategori M1, vilka uppfyller kraven i
detta tillägg med hjälp av en anordning som påverkas mekaniskt
från fordonets fjädring skall vara försedda med en märkning som
visar anordningens effektiva slaglängd mellan de lägen som
motsvarar olastat fordon och lastat fordon och ytterligare infor-
mation som gör det möjligt att kontrollera anordningens
inställning.
7.1.1 När en lastkännande ventil kontrolleras via fordonets fjädring på
något annat sätt skall fordonet märkas med information som gör
det möjligt att kontrollera anordningens inställning.
7.2 När kraven i detta tillägg är uppfyllda med hjälp av en trycklufts-
styrd anordning som reglerar lufttrycket, skall fordonet vara
försett med en märkning som anger axelbelastningen vid marken,
de nominella tryckvärdena på anordningens utloppssida och ett
ingångstryckav minst 80% av det högsta ingångstryck et vid full
bromsning av fordonet enligt tillverkarens uppgifter för följande
lasttillstånd:
7.2.1 Tekniskt tillåten högsta axelbelastning för en axel eller axlar som
kontrollerar anordningen.
7.2.2 Axelbelastning/axelbelastningar som motsvarar fordonets massa i
körklart skick enligt definitionen i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv
70/156/EEG.
7.2.3 Den axelbelastning/belastningar som motsvarar fordonet med
föreslaget karosseri i körklart skick när axelbelastningen/belas-
tningarna som anges i punkt 7.2.2 avser fordonschassit med
förarhytt.
7.2.4 Axelbelastning/belastningar som anges av tillverkaren för att göra
det möjligt att ställa in anordningen skall kontrolleras i drift om
denna eller dessa skiljer sig från de laster som anges i punkterna
7.2.1, 7.2.2 och 7.2.3.
7.3 Punkt 1.7.2 i bihanget till typgodkännandeintyget (tillägg 1 i
bilaga IX) skall innehålla information som gör det möjligt att
kontrollera att kraven i punkterna 7.1 och 7.2 är uppfyllda.
7.4 Märkningarna som avses i punkterna 7.1 och 7.2 skall anbringas
med en outplånlig skrift på ett synligt ställe på fordonet. Ett prov
på märkningarna för en mekaniskt kontrollerad anordning på ett
fordon försett med tryckluftsbromsar visas i diagram 5.
8. ANSLUTNINGAR FÖR TRYCKMÄTNING
8.1 Bromssystem som innehåller de anordningar som nämnts i punkt
7.2 skall vara försedda med anslutningar för tryckprovning i
tryckledningen såväl före som efter anordningen i de närmaste
lägena som är lätt åtkomliga. Anslutningen efter anordningen i
flödesriktningen skall inte krävas om trycket i denna punkt kan
kontrolleras i den anslutning som krävs enligt punkt 4.1 i bilaga
III.
8.2 Anslutningarna för tryckmätning skall överensstämma med
avsnitt 4 i ISO-standarden 3583-1984.
9. FORDONSKONTROLL
Under EG-typgodkännandeprovning av ett fordon skall den
tekniska tjänsten kontrollera överensstämmelsen med kraven i
detta tillägg och utföra ytterligare provningar som anses erforder-
liga för detta ändamål. Rapporten om ytterligare provningar skall
bifogas EG-typgodkännandeintyget.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 32
▼M7
Diagram 1A
Fordon i kategori M1och vissa fordon i kategori N1från och med den 1 oktober
1990
(se punkt 3.1.1)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 33
▼M7
Diagram 1B
Motorfordon (andra än dem i kategori M1och N1och släpvagnar
(se punkt 3.1.1)
Anmärkning: Intervallets nedre gräns gäller inte för bakaxelns friktionsutnyttjande.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 34
▼M7
Diagram 1C
Fordon i kategori N1(med vissa undantag från och med den 1 oktober 1990)
(se punkt 3.1.1)
Anmärkning: Intervallets nedre gräns gäller inte för bakaxelns friktionsutnyttjande.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 35
▼M7
Diagram 2
Dragfordon och släpfordon
(se punkt 3.1.4 och 5)
Anmärkning:(1) Det är underförstått att det mellan värdena
TM
PM¼0 ochTM
PM¼0;1
eller
TR
PR¼0 ochTR
PR¼0;1
inte krävs proportionalitet mellan bromsningsgraden
TM
PMellerTR
PR
bromstrycket i manöverledningen uppmätt vid kopplingshalvan
(2) De förhållanden som föreskrivs i diagrammet skall gradvis tillämpas för mellan-
lägen för last mellan lastat och olastat, och skall uppnås automatiskt.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 36
▼M7
Diagram 3
Dragfordon för påhängsvagnar
(se punkt 3.1.5)
Anmärkning:
(1) Det är underförstått att det mellan värdena
TM
PM¼0 ochTM
PM¼0;1
inte krävs proportionalitet mellan bromsningsgraden
TM
PM
och bromstrycket i manöverledningen uppmätt vid kopplingshalvan
(2) De förhållanden som föreskrivs i diagrammet skall gradvis tillämpas för mellan-
lägen för last mellan lastat och olastat, och skall uppnås automatiskt.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 37
▼M7
Diagram 4A
Påhängsvagnar
(se punkt 4)
Anmärkning:(1) Det är underförstått att det mellan värdena
TR
PR¼0 ochTR
PR¼0;1
inte behöver föreligga proportionalitet mellan bromsverkan
TR
PR
och trycket i manöverledningen mätt vid kopplingshuvudet.
(2) Förhållandet mellan bromsningsgraden
TR
PR
och trycket i manöverledningen bestäms enligt följande vid lastat och olastat
fordon:
Faktorerna Kc(lastat), Kv(olastat) bestäms av diagram 4B.
Områdena för lastat och olastat fordon erhålls genom att multiplicera den övre
respektive nedre gränsen för bandet i diagram 4A med faktorerna Kcrespektive Kv.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 38
▼M7
Diagram 4B
(se punkt 4)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 39
▼M7
Förklarande anmärkning om anvädningen av diagram 4B
1. Diagram 4B har härletts från följande formel:
K¼1;7/C00;7PR
PRmax/C20/C21
1;35/C00;96
ER1;0þhR/C01;2 ðÞg/C2P
PR/C18/C19 /C20/C21
/C01;0/C0PR
PRmax/C20/C21hR/C01;0
2;5/C20/C21
2. Beskrivning av användningsmetoden med hjälp av ett praktiskt exempel.
2.1. De streckade linjerna i diagram 4B avser bestämmingen av faktorerna Kcoch Kvför
följande fordon där:
Lastat Olastat
P 24 ton 4,2 ton
PR 15 ton 3 ton
PRmax15 ton 15 ton
hR1,8 m 1,4 m
ER6,0 m 6,0 m
I de följande punkterna hänför sig siffrorna inom parentes endast till det fordon som
används för att visa användningsmetoden av diagram 4B.
2.2. Beräkna kvoterna
a)P
PR/C20/C21
lastat (= 1,6)
b)P
PR/C20/C21
olastat (= 1,4)
c)PR
PRmax/C20/C21
olastat (= 0,2)
2.3. Bestämning av faktor, Kc
a) Börja med ett lämpligt hR(hR= 1,8 m)
b) Gå horisontellt till lämplig P/PR-linje (P/PR = 1,6)
c) Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER= 6,0 m)
d) Gå horisontellt till Kc-skalan, Kc-värdet är den föreskrivna lastfaktorn (Kc= 1,04)
2.4. Bestämning av faktor, Kv, olastad
2.4.1. Bestämning av faktorn K2
a) Börja med ett lämpligt hR(hR= 1,4 m).
b) Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvgruppen närmast den vertikala axeln
(PR/PRmax= 0,2).
c) Gå vertikalt ned till den horisontella axeln och avläs K2-värdet (K2= 0,13 m).
2.4.2. Bestämning av faktor K1
a) Börja med ett lämpligt hR(hR= 1,4 m)
b) Gå horisontellt till lämpligt P/PR-linje (P/PR = 1,4)
c) Gå vertikalt till lämplig ER-linje (ER= 6,0 m)
d) Gå horisontellt till lämplig PR/PRmax-linje i kurvgruppen längst bort från den verti-
kala axeln. (PR/PRmax= 0,2).
e) Gå vertikalt till den horisontella axeln och avläs K1-värdet (K1= 1,79).
2.4.3. Bestämming av faktor Kv
Faktorn Kverhålls från följande uttryck:
Kv¼K1/C0K2Kv¼1;66 ðÞ :1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 40
▼M7
Diagram 5
Lastkännande ventil
(se punkt 7.4)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 41
▼M7
BILAGA III
Metod för mätning av aktiveringstiden på fordon som är försedda med
tryckluftsdrivna bromssystem
1. ALLMÄNNA KRAV
1.1. Bromssystemets aktiveringstid skall bestämmas då fordonet står
stilla, varvid trycket mäts i mätuttaget på den mest ogynnsamt
placerade bromscylindern. I fråga om fordon försedda med
kombinerade tryckluftsdrivna/hydrauliska bromssystem får trycket
mätas i mätuttaget på den mest ogynnsamt placerade pneumatiska
enheten. På fordon med lastkännande ventiler skall dessa ställas i
lastat läge.
1.2 Under provningarna skall slaglängden hos bromscylindrarna på de
enskilda axlarna motsvara slaglängden för bromsar som ställts in
så tätt som möjligt.
1.3 De tider som bestäms vid tillämpningen av bestämmelserna i
denna bilaga skall rundas av till närmaste tiondels sekund. Om
den siffra som utgör en hundradel är fem eller högre skall aktive-
ringstiden avrundas upp till nästa högre tiondel.
2. MOTORFORDON
2.1 I början av varje provning skall trycket i behållarna vara lika med
det minsta tryckdå regulatorn börjar mata systemet på nytt. I
system som inte har någon regulator (t. ex. tryckbegränsad
kompressor) skall trycket i behållaren i början av varje provning
vara lika med 90 % av det tryck som angivits av tillverkaren
enligt definitionen i punkt 1.2.2.1 i bilaga IV för de provningar
som föreskrivs i den här bilagan.
2.2 Aktiveringstider uttryckt som funktion av ansättningstid (tf) skall
erhållas genom en serie ansättningar i full omfattning, med början
från den kortast möjliga upp till en tid på cirka 0,4 sekunder.
Uppmätta värden skall anges på ett diagram.
2.3 Aktiveringstider som motsvarar en ansättningstid på 0,2 sekunder
skall vara bestämmande för provningen. Denna aktiveringstid kan
erhållas från diagrammet genom interpolation.
2.4 För ansättningstiden 0,2 sekunder får inte mer än 0,6 sekunder
förflyta från det ögonblickdå pedalen börjar ak tiveras till det
ögonblickdå tryck et i bromscylindern uppnår 75 % av det
asymptotiska värdet.
2.5 För motorfordon med bromsförbindelse för släpfordon skall, som
tillägg till kraven i punkt 1.1, aktiveringstiden mätas i slutet av en
ledning med längden 2,5 meter och innerdiametern 13 mm
ansluten till kopplingshuvudet på färdbromsens manöverledning.
Under denna provning skall en volym på 385 ± 5 cm3(som anses
vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m och
innerdiametern 13 mm och under ett tryckpå 6,5 bar) vara
ansluten till matarledningens kopplingshuvud.
Dragfordon för påhängsvagnar skall vara försedda med böjliga
ledningar för anslutning till påhängsvagnar. Kopplingshuvudena
kommer därför att befinna sig i slutet av dessa böjliga ledningar.
Ledningarnas längd och innerdiameter skall anges i punkt 2.6.3 i
provningsrapporten (bilaga IX tillägg 2).
2.6 Den tid som förflyter från det ögonblickdå pedalen börjar ak ti-
veras till det ögonblickdå det uppmätta tryck et vid styrledarens
kopplingshuvud uppnår x % av det asymptotiska värdet får inte
överstiga de värden som anges i nedanstående tabell:
x (%) t (sekunder)
10 0,2
75 0,4
2.7 För motordrivna fordon som får dra släpfordon i kategori O3eller
O4och som är utrustade med tryckluftsbromsar skall utöver ovan-1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 42
▼M7
stående krav föreskrifterna i punkt 2.2.1.18.4.1 i bilaga I kontrol-
leras med hjälp av följande prov:
a) Genom mätning av trycket i änden på ett 2,5 m långt rör med
innerdiametern 13 mm, som skall anslutas till kopplingshu-
vudet på matarledningen.
b) Genom simulering av ett fel på manöverledningen vid kopp-
lingshuvudet.
c) Genom aktivering av färdbromssystemets manöverorgan under
0,2 sekunder, enligt beskrivning ovan i punkt 2.3.
3. SLÄPFORDON
3.1 Aktiveringstider för släpfordon skall mätas utan dragfordon. För
att simulera dragfordonet skall det finnas en simulator till vilken
manöverledningens och matarledningens kopplingshuvuden på
släpfordonet ansluts.
3.2 Trycket i matarledningen skall vara 6,5 bar.3.3 Simulator skall ha följande utformning:
3.3.1 Den skall ha en 30-liters behållare som skall vara fylld till ett
tryckpå 6,5 bar före varje provning och som inte får fyllas på
nytt under någon provning. På utgången från bromsmanöveror-
ganet skall simulatorn ha en mynning med en diameter på 4,0
till och med 4,3 mm. Ledningens volym mätt från mynningen
fram till och med kopplingshuvudet skall vara 385 ± 5 cm
3(vilket
anses vara lika med volymen hos en ledning med längden 2,5 m
och innerdiametern 13 mm och under ett tryckpå 6,5 bar).
Manöverledningstrycken som nämns i punkt 3.3.3 skall mätas
omedelbart efter mynningen i flödesriktningen.
3.3.2 Bromssystemets manöverorgan skall vara konstruerat så att dess
verkningssätt inte påverkas av provningsutrustningen.
3.3.3 Simulatorn skall vara inställd, t.ex. genom val av mynning enligt
punkt 3.3.1, så att den tid som åtgår för att trycket skall öka från
0,65 till 4,9 bar (10 % respektive 75 % av det nominella trycket
på 6,5 bar) blir 0,2 ± 0,01 sekunder om en behållare på 385
±5c m3ansluts till den. Om en behållare på 1 155 ± 15 cm3
används i stället för ovannämnda behållare skall den tid somåtgår för att trycket skall öka från 0,65 till 4,9 bar utan ytterligare
inställningar vara 0,38 ± 0,02 sekunder. Mellan dessa två tryck-
värden skall trycket öka ungefär linjärt. Behållarna skall vara
anslutna till kopplingshuvudet utan hjälp av böjliga ledningar
och de skall ha en innerdiameter på minst 10 mm.
3.3.4 Diagrammet i tillägget till denna bilaga visar ett exempel på
riktig uppkoppling och användning av simulatorn.
3.4 Den tid som förflyter från det ögonblickdå det trycksom simu-
latorn alstrar i manöverledningen når 0,65 bar till det ögonblick
då trycket i släpfordonets bromscylinder når 75 % av sitt asymp-
totiska värde får inte överstiga 0,4 sekunder.
4. ANSLUTNINGAR FÖR TRYCKPROVNING
4.1 På varje separat krets av bromssystemet skall det finnas en anslut-
ning för tryckprovning i det närmast lätt åtkomliga läget intill den
bromscylinder som är mest ogynnsamt placerad med avseende på
aktiveringstiden.
4.2 Anslutningarna för tryckmätning skall överensstämma med
avsnitt 4 i ISO-standarden 3583-1984.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 43
▼M7
Tillägg
EXEMPEL PÅ EN SIMULATOR
(se bilaga III, punkt 3)
1.Inställning av simulatorn
2.Provning av släpfordonets bromssystem med hjälp av simulator
A = matningsanslutning med avstängingsventil
C1 = tryckbrytare i simulatorn, inställd på 0,65 bar och 4,9 bar
C2 = tryckbrytare som skall anslutas till släpfordonets bromscylinder, för
att reagera vid 75 % av det asymptotiska trycket i bromscylindern
CF
CF = bromscylinder1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 44
▼M7
L = ledning från mynningen O fram till och med kopplingshuvudet TC, med en innervolym
på 385 ± 5 cm3under ett tryckpå 6,5 bar
M = tryckmätare
O = mynning med en diameter på minst 4 mm och högst 4,3 mm
PP = anslutning för tryckprovningR1 = 30-liters luftbehållare med dräneringsventil
R2 = kalibreringsbehållare på 385 ± 5 cm
3inklusive kopplingshuvudet TC
R3 = kalibreringsbehållare på 1 155 ± 15 cm3, inklusive kopplingshuvudet TC
RA = avstängningsventilTA = kopplingshuvud på matarledningen
TC = kopplingshuvud på manöverledningen
V = bromsmanöverorganVRU = nödreläventil1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 45
▼M7
BILAGA IV
Energibehållare och energikällor för tryckluftsbromsar
A. Tryckluftsbromssystem
1. BEHÅLLARNAS KAPACITET
1.1 Allmänna krav
1.1.1 Fordon med bromssystem som är beroende av tryckluft för sin
funktion skall vara försedda med behållare med en kapacitet
som uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 nedan.
1.1.2 Det skall dock inte krävas att behållarna har föreskriven kapacitet
då bromssystemet är utformat så att det vid avsaknad av någon
energikälla är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är
minst lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet.
1.1.3 Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2
och 1.3 skall bromsarna vara justerade så tätt som möjligt.
1.2 Motorfordon
1.2.1 Motorfordons tryckluftsbromsbehållare skall vara så utformade att
det efter åtta fullständiga aktiveringar av färdbromssystemets
manöverorgan fortfarande är möjligt att åstadkomma den broms-
verkan som föreskrivs för reservbromsning.
1.2.2 Under provningnen skall följande krav uppfyllas:
1.2.2.1 Utgångstrycket i behållarna skall vara det som anges av tillver-
karen, O(1). Detta tryck skall vara sådant att den föreskrivna
bromsverkan för färdbromssystemet kan uppnås.
1.2.2.2 Behållaren eller behållarna får inte fyllas på. Dessutom skall
behållaren eller behållarna för hjälputrustningar vara bortkopp-
lade.
1.2.2.3 För motorfordon som är godkända för tillkoppling av ett
släpfordon skall matarledningen vara avstängd och en behållare
på 0,5 liter vara ansluten till manöverledningen. Trycket i denna
behållare skall utjämnas före varje ansättning av bromsarna. Efterprovningen som nämns i punkt 1.2.1 får inte trycket i manöver-
ledningen vara lägre än hälften av det trycksom erhålls vid
första bromsningen.
1.3 Släpfordon
1.3.1 Behållare på släpfordon skall vara utformade så att matartrycket
till de arbetande komponenterna efter åtta ansättningar av drag-
fordonets färdbromssystem till fullt utslag inte faller under en
nivå som motsvarar halva det värde som erhålls vid första broms-
ningen och utan att vare sig den automatiska bromsen eller
parkeringsbromssystemet på släpet ansättes.
1.3.2 Under provningen skall följande krav uppfyllas:
1.3.2.1 Trycket i behållarna skall vid provningens början vara 8,5 bar.
1.3.2.2 Matarledningen skall vara avstängd och hjälputrustningarnas
behållare skall vara bortkopplade.
1.3.2.3 Behållaren får inte fyllas på under provningen.
1.3.2.4 För varje ansättning av bromsarna skall trycket i manöverled-
ningen vara 7,5 bar.
2. ENERGIKÄLLORNAS KAPACITET
2.1 Allmänna bestämmelser
Kompressorer skall uppfylla de krav som fastställs i följande
punkter:
2.2 Definitioner1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 46
(1) Utgångsenerginivån skall anges i informationsdokumentet.
▼M7
2.2.1 p1är det trycksom motsvarar 65% av tryck et p2som definieras i
punkt 2.2.2.
2.2.2 p2är det värde som anges av tillverkaren och som nämns i punkt
1.2.2.1.
2.2.3 T1är den tid som krävs för att det relativa trycket skall stiga från
0 till p1.T2är den tid som krävs för att det relativa trycket skall
stiga från 0 till p2.
2.3 Mätvillkor
2.3.1 I samtliga fall skall kompressons varvtal per minut vara det som
erhålls då motorn körs med det varvtal per minut som motsvarar
dess högsta effekt eller med det varvtal per minut som tillåts av
varvtalsregulatorn.
2.3.2 Hjälputrustningarnas behållare skall vara bortkopplade under
provningarna för bestämning av tiderna T1och T2.
2.3.3 För motorfordon som konstruerats att dra släpfordon skall släpfor-
donet representeras av en behållare med ett högsta relativt tryckp
(uttryckt i bar) som kan avges genom dragfordonets matnings-
krets och med en volym V (uttryckt i liter) som erhålls ur
formeln p × V = 20 R (varvid R är högsta tillåtna last i metriska
ton på släpfordonets axlar).
2.4 Tolkning av resultaten
2.4.1 Tiden T1för den minst effektiva behållaren får inte överstiga
— tre minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling
av släpfordon,
— sex minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av
släpfordon.
2.4.2 Tiden T2för den minst effektiva behållaren får inte överstiga
— sex minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling
av släpfordon,
— nio minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av
släpfordon.
2.5 Ytterligare provning
2.5.1 När fordonet är försett med en eller flera behållare för hjälput-
rustningar med en total kapacitet som överstiger 20% av
bromsbehållarnas totala kapacitet, skall ytterligare en provning
utföras och under denna får det inte förekomma någon störning
av de ventiler som styr påfyllningen av hjälputrustningarnasbehållare. Under denna provning skall en kontroll utföras av att
tiden T
3som krävs för att trycket i bromsbehållarna skall stiga
från 0 till p2mindre än
— åtta minuter för fordon som inte är godkända för tillkoppling
av släpfordon eller påhängsvagn,
— elva minuter för fordon som är godkända för tillkoppling av
släpfordon eller påhängsvagn.
2.5.2 Provningen skall utföras enligt de villkor som föreskrivs i punk-
terna 2.3.1 och 2.3.3 ovan.
2.6 Dragfordon
2.6.1 Fordon till vilka koppling av fordon i kategori O är tillåten skall
också uppfylla ovanstående krav för fordon utan sådant tillstånd. I
detta fall skall provningarna i punkterna 2.4.1, 2.4.2 (och 2.5.1)
utföras utan den behållare som nämns i punkt 2.3.3 i denna
bilaga.
3. ANSLUTNINGAR FÖR TRYCKPROVNING
3.1 En anslutning för tryckprovning skall finnas i det närmast lätt
åtkomliga läget intill den mest ogynnsamt placerade behållaren
enligt punkt 2.4 i denna bilaga.
3.2 Anslutningarna för tryckmätning skall överensstämma med
avsnitt 4 i ISO-standarden 3583-1984.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 47
▼M7
B. Vakuumbromssystem
1. BEHÅLLARNAS KAPACITET
1.1 Allmänt
1.1.1 Fordon där driften av bromssystemet kräver användning av
vakuum skall vara försedda med behållare med en kapacitet som
uppfyller kraven i punkterna 1.2 och 1.3 nedan.
1.1.2 Den föreskrivna kapaciteten för behållarna skall dock inte krävas
om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon ener-
gireserv är möjligt att åstadkomma en bromsverkan som är minst
lika med den som föreskrivs för reservbromssystemet.
1.1.3 Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2
och 1.3 nedan skall bromsarna vara justerade så tätt som möjligt.
1.2 Motorfordon
1.2.1 Behållarna i motorfordon skall vara sådana att det fortfarande är
möjligt att åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för
reservbromssystemet i följande fall:
1.2.1.1 Efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromsens manöve-
rorgan när en vakuumpump utgör energikällan.
1.2.1.2 Efter fyra fullständiga ansättningar av färdbromssystemets
manöverorgan när motorn utgör energikällan.
1.2.2 Provningen skall utföras i överensstämmelse med följande krav:
1.2.2.1 Den ursprungliga energinivån i behållaren(na) skall vara den som
anges av tillverkaren. Den skall vara sådan att den föreskrivna
reservbromsverkan kan åstadkommas och skall motsvara ett
vakuum som inte överstiger 90% av det största vakuum som
åstadkoms av energikällan (1).
1.2.2.2 Behållaren(na) skall inte matas. Under provningen skall behålla-
ren(na) för hjälputrustningar vara bortkopplad(e).
1.2.2.3 På ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon är
tillåten skall matarledningen stängas och en behållare på 0,5 liter
anslutas till manöverledningen. Efter provningen enligt punkt
1.2.1 får inte vakuumnivån som erhålls vid manöverledningen ha
sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det värde som
erhölls vid den första bromsansättningen.
1.3 Släpfordon (endast kategori O1och O2)
1.3.1 Den eller de behållare som släpfordonen är försedda med skall
vara sådana att den vakuumnivå som erhålls vid brukarpunkterna
inte har sjunkit under en nivå som är lika med hälften av det
värde som erhölls vid den första bromsansättningen efter en prov-
ning som utgörs av fyra fullständiga ansättningar av släpfordonets
färdbromssystem.
1.3.2 Provningen skall utföras i överensstämmelse med följande krav:
1.3.2.1 Den ursprungliga energinivån i behållaren(na) skall vara den som
anges av tillverkaren. Den skall vara sådan att den föreskrivna
färdbromsverkan kan åstadkommas1.
1.3.2.2 Behållaren(na) skall inte matas. Under provningen skall behålla-
ren(na) för hjälputrustningar vara bortkopplad(e).
2. ENERGIKÄLLORNAS KAPACITET
2.1 Allmänt
2.1.1 Med utgångspunkt från det omgivande lufttrycket skall energi-
källan ha förmåga att i behållaren(na) inom tre minuter
åstadkomma den ursprungliga nivå som anges i punkt 1.2.2.1. I
fråga om ett motorfordon till vilken koppling av ett släpfordon
är tillåten får inte den tid som åtgår för att åstadkomma denna
nivå enligt villkoren i punkt 2.2 nedan överstiga sex minuter.
2.2 Mätvillkor
2.2.1 Vakuumkällans hastighet skall uppfylla följande:1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 48
(1) Den ursprungliga energinivån skall anges i informationsdokumentet.
▼M7
2.2.1.1 När vakuumkällan är fordonets motor, det motorvarvtal som
erhålls med fordonet stillastående, det neutrala växelläget ilagt
och motorn på tomgång.
2.2.1.2 När vakuumkällan är en pump, det varvtal som erhålls med
motorn arbetande på 65 % av det varvtal som motsvarar dess
största effektuttag.
2.2.1.3 När vakuumkällan är en pump och motorn är försedd med en
varvtalsregulator, det varvtal som erhålls med motorn arbetande
på 65 % av det högsta varvtal som tillåts av varvtalsregulatorn.
2.2.2 När det är tänkt att till motorfordonet koppla ett släpfordon vars
färdbromssystem är vakuumdrivet skall släpfordonet representeras
av en energikälla med en kapacitet på V i liter fastställd genom
följande formel:
V¼15/C2R;
där R är den största tillåtna massan i metriska ton på släpfordo-
nets axlar.
C. Hydrauliska bromssystem med lagrad energi
1. LAGRINGSANORDNINGARNAS (ENERGIACKUMULATO-
RERNAS) KAPACITET
1.1 Allmänt
1.1.1 Fordon på vilka bromssystemet kräver användning av lagrad
energi som erhålls av en hydrauliskvätsk a under trycksk all vara
försedda med energilagringsanordningar (energiackumulatorer)
med en kapacitet som uppfyller kraven i punkt 1.2 nedan.
1.1.2 Den föreskrivna kapaciteten skall dock inte krävas för energi-
behållarna om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av
någon energireserv är möjligt att med färdbromsens manöve-
rorgan åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den
som förskrivs för reservbromssystemet.
1.1.3 Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2.1,
1.2.2 och 2.1 nedan skall bromsarna vara justerade så tätt som
möjligt och för punkt 1.2.1 skall takten för de fullständiga ansätt-
ningarna vara sådan att ett mellanrum på minst en minut erhålls
mellan ansättningarna.
1.2 Motorfordon
1.2.1 Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med
lagrad energi skall uppfylla följande krav:
1.2.1.1 Efter åtta fullständiga ansättningar av färdbromssystemets
manöverorgan skall det fortfarande vara möjligt att vid den
nionde ansättningen åstadkomma den bromsverkan som före-
skrivs för reservbromssystemet.
1.2.1.2 Provningen skall utföras i överensstämmelse med följande krav:
1.2.1.2.1 Provningen skall inledas vid ett tryck som får anges av tillver-
karen men inte är högre än inkopplingstrycket.
1.2.1.2.2 Ackumulatorn(erna) får inte fyllas på. Dessutom skall ackumula-
torer för hjälputrustningen om sådana finns vara bortkopplade.
1.2.2 Motorfordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med
lagrad energi vilken inte kan uppfylla kraven i punkt 2.2.1.5.1 i
bilaga I skall anses uppfylla dessa krav om följande krav
uppfylls:
1.2.2.1 Efter ett enstaka transmissionsfel skall det fortfarande efter åtta
fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan
vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma minst
den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet eller,
då reservbromsverkan som kräver användning av lagrad energi
åstadkoms med ett separat manöverorgan skall det fortfarande
efter åtta fullständiga ansättningar vara möjligt att vid den nionde
ansättningen åstadkomma den återstående bromsverkan som före-
skrivs i punkt 2.2.1.4 i bilaga I.
1.2.2.2 Provningen skall utföras i överensstämmelse med följande krav:1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 49
▼M7
1.2.2.2.1 Med energikällan stillastående eller arbetande med ett varvtal
som motsvarar motorns tomgångsvarvtal får valfritt transmis-
sionsfel införas. Innan ett sådant fel införs skall
energibehållaren(na) ha ett trycksom får anges av tillverk aren
men som inte överstiger inkopplingstrycket.
1.2.2.2 Hjälputrustningen och dess ackumulatorer om sådana finns skall
vara bortkopplade.
2. HYDRAULISKA ENERGIKÄLLORS KAPACITET
2.1 Energikällorna skall uppfylla de krav som fastställs i följande
stycken.
2.1.1 Definitioner
2.1.1.1 p1representerar det största systemdrifttrycket (urkopplingstrycket)
i ackumulatorn(erna), som är angivet av tillverkaren.
2.1.1.2 p2representerar trycket efter fyra fullständiga ansättningar av
färdbromssystemets manöverorgan, med utgångspunkt från p1och utan påfyllning av ackumulatorn(erna).
2.1.1.3 t representerar den tid som krävs för att trycket skall stiga från p2till p1i ackumulatorn(erna) utan ansättning av färdbromssys-
temets manöverorgan.
2.1.2. Mätvillkor
2.1.2.1 Under provningen för bestämning av tiden t skall påfyllnings-
takten för energikällan vara den som erhålls när motorn arbetar
med det varvtal som motsvarar dess största effekt eller med det
varvtal som tillåts av regulatorn.
2.1.2.2 Under provningen för bestämning av tiden t skall ackumulator-
n(erna) för hjälputrustningen inte vara bortkopplade på annat sätt
än automatiskt.
2.1.3 Tolkning av resultat
2.1.3.1 För alla fordon utom de som tillhör kategorierna M3,N2och N3får tiden t inte överstiga 20 sekunder.
2.1.3.2 För fordon i kategorierna M3,N2och N3får tiden t inte överstiga
30 sekunder.
3. VARNINGSANORDNINGENS EGENSKAPER
Med motorn stillastående och med utgångspunkt från ett tryck
som får anges av tillverkaren men inte överstiga inkopplings-
trycket får varningsanordningen träda i funktion efter två
fullständiga ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 50
▼M7
BILAGA V
Fjäderbromsar
1. DEFINITIONER
1.1 Fjäderbromsar är bromsanordningar för vilka den nödvändiga
bromsenergin tillförs med en eller flera fjädrar som fungerar
som en energiackumulator.
1.1.1 Den energi som är nödvändig för att lossa bromsen ges och
kontrolleras av det manöverorgan som aktiveras av föraren (se
definitionen i punkt 1.4 i bilaga I.
1.2 Med fjäderkompressionskammare avses den kammare där den
tryckförändring som åstadkommer sammantryckningen av fjädern
egentligen uppstår.
1.3 Om sammantryckningen av fjädrarna erhålls med hjälp av en
vakuumanordning avses med tryck ett negativt tryck överallt i
denna bilaga.
2. ALLMÄNNA KRAV
2.1 En fjäderbroms får inte användas som färdbroms. I händelse av
ett fel på en del av transmissionen för färdbromsen får docken
fjäderbroms användas för att åstadkomma den återstående broms-
verkan som föreskrivs i punkt 2.2.1.4 i bilaga I under
förutsättning att föraren kan reglera denna verkan. I fråga om
motorfordon, med undantag av dragfordon för påhängsvagnar
som uppfyller kraven i punkt 2.2.1.4.3 i bilaga I, får fjäder-
bromsen inte vara den enda källan till återstående bromsning.
Vakuumfjäderbromsar får inte användas för släpfordon.
2.2 En liten förändring av trycknivån som kan uppstå i matarled-
ningen till fjäderkompressionskammaren får inte orsaka någon
större förändring av bromskraften.
2.3 Matarledningen till fjäderkompressionskammaren skall antingen
innehålla en egen energikälla eller matas från minst två
oberoende energikällor. Släpfordonets matarledning får förgrenas
från denna matarledning på villkor att ett tryckfall i släpfordonets
matarledning inte kan orsaka ansättning av fjäderbromsen. En
hjälputrustning får endast ta sin energi från matarledningen till
fjäderbromsen på villkor att dess funktion även i händelse av fel
på energikällan inte kan medföra att energireserven för fjäder-
bromsen sjunker under en nivå varifrån en lossning av
fjäderbromsen är möjlig. Under varje uppladdning av ett broms-
system från nolltryckfår inte fjäderbromsarna lossa förrän
trycket i färdbromssystemet är tillräckligt för att säkerställa
åtminstone föreskriven bromsverkan för reservbromsen med lastat
fordon, med användning av färdbromssystemets manöverorgan.
När de en gång aktiverats får fjäderbromsarna inte lossa om det
inte finns tillräckligt tryck i färdbromssystemet för att åtminstone
ge den föreskrivna reservbromsverkan för det lastade fordonet
med ansättning av färdbromsens manöverorgan.
Denna punkt gäller inte för släpfordon.
2.4 I motorfordon skall systemet vara konstruerat så att det är möjligt
att ansätta och lossa bromsarna minst tre gånger när ursprung-
strycket i fjäderbromscylindern är lika med det högsta
konstruktiva trycket. I fråga om släpfordon skall det vara möjligt
att lossa bromsarna minst tre gånger sedan släpfordonet kopplats
loss, varvid trycket i matarledningen skall vara 6,5 bar före
losskopplingen. Dessa villkor skall uppfyllas då bromsarna är
justerade så tätt som möjligt. Dessutom skall det vara möjligt att
ansätta och lossa parkeringsbromsen enligt bilaga I, punkt
2.2.2.10 då släpfordonet är kopplad till dragfordonet.
2.5 I fråga om motorfordon gäller att det trycki fjäderk ompressions-
kammaren över vilket fjädrarna börjar ansätta bromsarna då de
senare justerade så tätt som möjligt inte får vara högre än 80 %
av den lägsta nivån för det normalt tillgängliga trycket. I fråga
om släpfordon gäller att det tryck i fjäderkompressionskammaren
över vilket fjädrarna börjar ansätta bromsarna inte får vara högre
än det trycksom erhålls efter fyra fullständiga ansättningar av1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 51
▼M7
färdbromsen enligt bilaga IV punkt 1.3. Utgångstrycket är fast på
6,5 bar.
2.6 När trycket i ledningen som matar energi till fjäderkompressions-
kammaren — utom ledningar i en hjälplossningsanordning som
använder en vätska under tryck sjunker till den nivå där bromsde-
larna börjar röra sig skall en optisk eller akustisk
varningsanordning sättas igång. Om detta krav uppfylls får
varningsanordningen vara den som anges i 2.2.1.13 i bilaga I.
Denna bestämmelse gäller inte för släpfordon.
2.7 På motorfordon som är försedda med fjäderbromsar och
godkända för tillkoppling av släpfordon med genomgående eller
delvis genomgående bromsar, skall automatisk ansättning av
fjäderbromsarna medföra att släpfordonets bromsar ansätts.
3. LOSSNINGSSYSTEM
3.1 Ett fjäderbromssystem skall vara så konstruerat att det i händelse
av fel på systemet fortfarande är möjligt att lossa bromsarna.
Detta får åstadkommas med hjälp av en hjälplossningsanordning
(pneumatisk, mekanisk osv.). Hjälplossningsanordningar som
använder en energireserv för lossningen skall förses med energi
från en energireserv som är oberoende av den energireserv som
normalt används för fjäderbromsanordningen.
Det pneumatiska eller hydrauliska flödet i en sådan hjälploss-
ningsanordning får verka på samma kolvyta i
fjäderkompressionskammaren som används för den normala
fjäderbromsanordningen på villkor att hjälplossningsanordningen
använder en separat ledning. Kopplingen mellan denna ledning
och den normala ledning som förbinder manöveranordningen
med fjäderbromsen skall finnas vid varje fjäderbroms omedelbart
före öppningen till fjäderkompressionskammaren om inte denna
är integrerad i cylinderns stomme. Denna koppling skall innehålla
en anordning som förhindrar att ledningarna påverkar varandra.
Kraven i punkt 2.2.1.6 i bilaga I skall också gälla för denna
anordning.
3.1.1 I fråga om kravet i punkt 3.1 ovan skall inte komponenterna i
bromssystemstransmission anses som felaktiga om det enligt vill-
koren i punkt 2.2.1.2.7 i bilaga I anses som att det inte är troligt
att de går sönder och förutsatt att de är gjorda av metall eller av
material med liknande egenskaper och inte genomgår betydande
snedvridning vid normal bromsning.
3.2 Om manövreringen av den hjälpanordning som nämns i punkt 3.1
kräver att ett verktyg eller en nyckel används, skall verktyget
eller nyckeln förvaras i fordonet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 52
▼M7
BILAGA VI
Parkeringsbromsning genom mekanisk låsning av bromscylindrarna
(låsmekanism)
1. DEFINITION
Medmekanisk låsning av bromscylindrarna avses att en anord-
ning säkerställer parkeringsbromsning genom mekanisk
fasthållning av bromsens kolvstång.
Mekanisk låsning uppstår när låskammaren töms på tryckluft.
Den mekaniska låsanordningen skall vara konstruerad så att denkan lossas när låskammaren återigen sätts under tryck.
2. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER
2.1 När trycket i låskammaren närmar sig den nivå som medför
mekanisk låsning skall ett optiskt eller akustiskt varningssystem
aktiveras.
Denna bestämmelse gäller inte för släpfordon. För släpfordon får
inte det trycksom motsvarar mek anisklåsning överstiga 4 bar.
Det skall vara möjligt att åstadkomma parkeringsbromsverkan
efter varje enskilt fel på släpfordons färdbromssystem. Dessutom
skall det vara möjligt att lossa bromsarna minst tre gånger sedan
släpfordonet kopplats loss, varvid trycket i matarledningen skall
vara 6,5 bar före losskopplingen. Dessa villkor skall uppfyllas då
bromsarna är justerade så tätt som möjligt. Det skall också vara
möjligt att ansätta och lossa parkeringsbromssystemet enligt
bilaga I, punkt 2.2.2.10 då släpfordonet är kopplat till dragfor-
donet.
2.2 För bromsmekanismer med mekanisk låsanordning skall broms-
mekanismen kunna aktiveras med endera av två energikällor.
2.3 Den låsta bromscylindern får endast lossas om det är säkert att
bromsen kan ansättas igen efter sådan lossning.
2.4 Det skall finnas en hjälpanordning för lossning (till exempel
mekanisk eller pneumatisk), exempelvis med hjälp av luften i
något av fordonets däck, som skall träda i funktion i händelse av
att fel uppstår på den energikälla som försörjer låskammaren.
2.5 Manöverorganet skall vara sådant att det vid påverkan utför
följande moment i tur och ordning: det ansätter bromsarna så att
den verkningsgrad som behövs för parkeringsbromsning erhålls,
låser bromsarna i detta läge och tar sedan bort kraften för brom-
sansättningen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 53
▼M7
BILAGA VII
Tillfällen då typ I- och/eller typ II- (eller II A-) eller typ III-provning inte
behöver utföras på fordon som överlämnats för typgodkännande
1. Typ I- och/eller typ II-provning (eller II A) eller typ III-provning
skall inte behöva utföras på fordon som överlämnats för
typgodkännande i följande fall:
1.1 När fordonet i fråga är ett motorfordon, ett släpfordon som med
avseende på däcken, den bromsenergi som absorberas av varje
axel och fastsättningen av däcken och bromsarna från bromssyn-
punkt är identiskt med ett motorfordon, ett släpfordon som
1.1.1 godkänts i typ I- och/eller typ II- (eller II A) eller typ III-prov-
ning,
1.1.2 typgodkänts med avseende på absorberad bromsenergi för axelt-
rycksom är större än eller lik a med dem som gäller för det
fordon som överlämnats för typgodkännande.
1.2 När fordonet i fråga är ett motorfordon eller ett släpfordon vars
axel eller axlar med avseende på däcken, den bromsenergi som
absorberas av varje axel och fastsättningen av däcken och brom-
sarna från bromssynpunkt är identiska med en eller flera axlar
som godkänts i typ I- och/eller typ II- (eller II A) eller typ III-
provning för axeltrycksom är större än eller lik a med det som
gäller för det fordon som överlämnats för typgodkännande, under
förutsättning att den bromsenergi som absorberas av varje axel
inte överstiger den energi som absorberats av samma axel under
den referensprovning som utförts särskilt på denna axel.
1.3 När det fordon som har tillhandahållits för typgodkännande är
försett med en annan retarder än en motorbroms, identiskmed
en retarder som redan provats under följande villkor:
1.3.1 Vid provning på en lutning på minst 6 % (typ II-provning) eller
minst 7 % (typ II A-provning) har denna retarder ensam stabili-
serat hastigheten hos ett fordon med en största massa som vid
provningstillfället var minst lika stor som största massan på det
fordon som överlämnats för typgodkännande.
1.3.2 Vid ovanstående provning skall kontrolleras att varvtalet hos
retarderns roterande delar är sådant att när det aktuella fordonet
har en hastighet på 30 km/h är retardationsmomentet minst lika
med retardationsmomentet vid den provning som nämns i punkt
1.3.1
1.4 Det berörda fordonet är ett släpfordon försett med luftdrivna
bromsar med S-kam (1) som uppfyller kontrollkraven i tillägg 1
till denna bilaga med avseende på en rapport om en referensaxel-
provning enligt tillägg 2 till denna bilaga.
2. Med ”identisk” i punkterna 1.1, 1.2 och 1.3 avses identisk med
avseende på geometriska och mekaniska egenskaper hos de
fordonsdelar som nämns i dessa punkter samt med avseende på
egenskaperna hos de material som dessa delar är tillverkade av.
3. När möjligheten utnyttjats att tillämpa ovanstående bestämmelser,
skall typgodkännandeinformationen med avseende på bromsarna
(bilaga IX tillägg 2) innehålla följande upplysningar:
3.1 När punkt 1.1 tillämpas, anges typgodkännandenumret för det
fordon som genomgått den typ I- och/eller typ II- (eller II A) eller
typ III-provning som utgör referensprovning (punkt 2.7.1).
3.2 När punkt 1.2 tillämpas, skall tabellen i punkt 2.7.2 fyllas i.
3.3 När punkt 1.3 tillämpas, skall tabellen i punkt 2.7.3 fyllas i.
3.4 När punkt 1.4 tillämpas, skall tabellen i punkt 2.7.4 fyllas i.4. När en person ansöker om typgodkännande i en medlemsstat och
hänvisar till ett typgodkännande som utfärdats i en annan
medlemsstat, skall personen i fråga tillhandahålla de dokument
som berör detta godkännande.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 54
(1) Annan bromskonstruktion får godkännas efter uppvisande av motsvarande information.
▼M7
Tillägg 1
Alternativa förfaranden för typ I- och typ III-provningar för släpfordons-
bromsar
1. ALLMÄNT
1.1 I enlighet med punkt 1.4 i denna bilaga får typ I- och typ III-
utmattningsprovningar utelämnas vid typgodkännandet av
fordonet under förutsättning att bromssystemets komponenter
uppfyller kraven i detta tillägg och att den teoretiskt beräknade
bromsverkan uppfyller föreskrifterna i detta direktiv för den
tillämpliga fordonskategorin.
1.2 Provningar som utförts enligt de metoder som beskrivs i detta
tillägg skall anses uppfylla ovanstående krav.
2. SYMBOLER OCH DEFINITIONER (referensbromssymbolerna
skall ha suffixet e)
P = Normalkraften från vägytan på axeln under statiska
förhållanden
C = Kamaxelns ingångsvridmomentC
max= Kamaxelns största tekniskt tillåtna ingångsvridmoment
Co= Tröskelvärde för kamaxelns ingångsvridmoment, dvs.
det minsta kamaxelvridmoment som behövs för att
åstadkomma ett mätbart bromsmoment
R = Däckets rullningsradie (dynamisk)
T = Bromskraft i gränssnittet mellan däcket och vägen
M = Bromsmoment = T × Rz = Bromsningsgrad
s = Slaglängd hos bromscylinder (arbetsslaglängd plus
frigång)
s
P= Effektiv slaglängd — den slaglängd vid vilken den
utgående kraften är 90 % av genomsnittskraften (ThA)
Th= Genomsnittskraft — genomsnittskraften skall
bestämmas genom integrering av värden mellan en
tredjedel och två tredjedelar av den totala slaglängden
(smax)
l = Hävarmslängd
r = Bromstrummans radiep = Bromsansättningstryck
3. PROVNINGSMETODER
3.1 Provningar på bana
3.1.1 Provningarna av bromsverkan bör helst utföras endast på en sing-
elaxel.
3.1.2 Provningsresultaten för en axelkombination får användas enligt
punkt 1.1 under förutsättning att varje axel bidrar med lika stor
bromsenergiinmatning under provningarna av den återstående
bromskraften.
3.1.2.1 Detta säkerställs om följande är lika för varje axel: bromsgeo-
metri (figur 2), belägg, hjulmontering, däck, ansättning och
tryckfördelning i cylindrarna.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 55
▼M7
3.1.2.2 Det resultat som registrerats för en axelkombination blir
medelvärdet för dessa axlar.
3.1.3 Axeln/axlarna bör helst belastas med den största statiska axelbe-
lastningen. Detta är inte väsentligt förutsatt att tillräcklig hänsyn
har tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som
orsakas av olika belastning på de provade axlarna.
3.1.4 Hänsyn skall tas till inverkan av ökat rullmotstånd till följd av att
en fordonskombination används för provningarna.
3.1.5 Utgångshastigheten för provningen skall föreskrivas. Sluthastig-
heten skall beräknas med följande formel:
v2¼v1ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
P0þP1
P0þP1þP2r
där
v1= Utgångshastighet (km/h)
v2= Sluthastighet (km/h)
Po= Dragfordonets massa (kg) under provningsförhållandena
P1= Den släpfordonsmassa som uppbärs av icke bromsad axel/
axlar (kg)
P2= Den släpfordonsmassa som uppbärs av bromsad axel (kg)
3.2 Provningar med tröghetsdynamometer
3.2.1 Den provningsmaskin som är nödvändig för provningarna av
bromsverkan med kalla bromsar och varma bromsar och som
kan drivas med konstant varvtal för den provning som beskrivs i
punkterna 3.5.2 och 3.5.3 nedan skall ha en rotationsströghet som
simulerar den del av fordonsmassans linjära tröghet som verkar
på ett hjul.
3.2.2 Provningen skall utföras med ett komplett hjul, inklusive däcket,
monterat på bromsens rörliga del på samma sätt som det skulle
vara monterat på fordonet. Tröghetsmassan får vara kopplad till
bromsen antingen direkt eller via däcken och hjulen.
3.2.3 Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simu-
lerar verkliga förhållanden får användas under
uppvärmningskörningarna, varvid luftflödets hastighet inte får
vara högre än 10 km/h. Kylluftens temperatur skall vara lika
med omgivningstemperaturen.
3.2.4 När däckets rullmotstånd inte kompenseras automatiskt under
provningen skall det vridmoment som anbringas på bromsen
korrigeras genom subtraktion av ett vridmoment som motsvarar
en rullmotståndkoefficient på 0,01.
3.3 Dynamometerprovningar på rullbana
3.3.1 Axeln bör helst belastas med den största statiska axelbelast-
ningen. Detta är inte väsentligt förutsatt att tillräcklig hänsyn har
tagits under provningarna till skillnader i rullmotstånd som
orsakas av olika belastning på den provade axeln.
3.3.2 Luftkylning med en flödeshastighet och flödesriktning som simu-
lerar verkliga förhållanden får användas under
uppvärmingskörningarna, varvid luftflödets hastighet inte får
vara högre än 10 km/h. Kylluftens temperatur skall vara lika
med omgivningstemperaturen.
3.3.3 Bromstiden skall ha en varaktighet på 1 s efter en största
uppbyggnadstid på 0,6 s.
3.4 Provningsvillkor
3.4.1 Den/de provade bromsen/bromsarna skall förses med instrument
så att följande mätningar kan utföras:
3.4.1.1 En kontinuerlig registrering som medför att bromsmomentet eller
bromskraften på däckets omkrets kan bestämmas.
3.4.1.2 En kontinuerlig registrering av lufttrycket i bromscylindern.
3.4.1.3 Hastigheten under provningen.
3.4.1.4 Utgångstemperaturen på bromstrummans utsida.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 56
▼M7
3.4.1.5 Den slaglängd hos bromscylindern som används under typ 0- och
typ I-provning eller typ III-provning av återstående bromsverkan,
beroende på vilken provningstyp som tillämpas.
3.5 Provningsförfaranden
3.5.1 Kompletterande pr ovning av bromsverkan med kalla
bromsar
3.5.1.1 Denna provning skall utföras vid en utgångshastighet som
motsvarar 40 km/h vid typ I-provning och 60 km/h vid typ III-
provning för utvärdering av bromsverkan vid varma bromsar i
slutet av typ I- och typ III-provningarna.
3.5.1.2 Tre bromsansättningar skall utföras vid samma tryck (p) och vid
en utgångshastighet som motsvarar 40 km/h (vid typ I-provning)
eller vid 60 km/h (vid typ III-provning) vid en ungefärligen lika
hög inledande bromstemperatur som inte överstiger 100 ºC mätt
på trummans utvändiga yta. Ansättningarna skall utföras med det
trycki bromscylindern som k rävs för att ge ett bromsmoment
eller en bromskraft motsvarande en bromsningsgrad (z) på minst
0,50. Trycket i bromscylindern får inte överstiga 6,5 bar och
kamaxelns ingångsvridmoment (C) får inte överstiga det högsta
tekniskt tillåtna ingångsvridmomentet för kamaxeln (Cmax).
Medelvärdet av de tre resultaten skall utgöra bromsverkan med
kalla bromsar.
3.5.2 Typ I-provning
3.5.2.1 Denna provning skall utföras vid en hastighet som motsvarar
40 km/h med en ursprunglig bromstemperatur som inte överstiger
100 ºC mätt på trummans utvändiga yta.
3.5.2.2 En bromsningsgrad skall upprätthållas på 0,07 inklusive rull-
motståndet (se punkt 3.2.4).
3.5.2.3 Provningens varaktighet skall vara 2 min och 33 s eller 1,7 km
vid 40 km/h. Om provningshastigheten inte kan uppnås kan prov-
ningens varaktighet förlängas enligt punkt 1.3.2.2 i bilaga II.
3.5.2.4 Högst 60 s efter avslutningen av typ I-utmattningsprovningen
skall en provning av bromsverkan med varma bromsar utföras
enligt punkt 1.3.3 i bilaga II vid en utgångshastighet som
motsvarar 40 km/h. Trycket i bromscylindern skall vara det som
används under provningen av bromsverkan med kalla bromsar.
3.5.3 Typ I II-provning (utmattningsprov)
3.5.3.1 Provningsmetoder för upprepad bromsning.
3.5.3.1.1 Provningar på bana (se bilaga II punkt 1.6).
3.5.3.1.2 Provningar med tröghetsdynamometer
För bänkprovningar enligt bilaga VII tillägg 1 punkt 3.2 får
förhållandena vara som för provning på väg enligt bilaga II punkt
1.6.1 med
v2¼v1
2
3.5.3.1.3 Dynamometerprovningar på rullbana
För bänkprovning enligt bilaga VII tillägg 1 punkt 3.3 skall
följande förhållanden gälla:
Antal bromsansättningar 20
Bromscyklens längd
(bromstid 5 s och återhämtningstid 35 s)60 s
Provningshastighet 30 km/h
Bromsningsgrad 0,06
Rullmotstånd 0,01
3.5.3.2 Senast 60 s efter typ III-provningen skall en provning av broms-
verkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.7 i bilaga II till
detta direktiv. Bromstrycket skall vara det som används vid typ 0-
provning.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 57
▼M7
3.6 Provningsrapport
3.6.1 Resultaten av de provningar som utförs enligt punkt 3.5 skall
rapporteras på en blankett enligt den mall som visas i tillägg 2
till denna bilaga.
3.6.2 Bromsen och axeln skall kunna identifieras. Uppgifterna om
bromsarna, axeln, tekniskt tillåten massa och numret på motsva-
rande provningsrapport skall anges på axeln.
4. KONTROLL
4.1 Kontroll av komponenter
Bromsspecifikationen för det fordon som skall typgodkännas skall
kontrolleras med avseende på följande konstruktionskriterier:
Objekt Kriterier
4.1.1 a) Bromstrummans cylindriska del Ingen ändring tillåten
b) Bromstrummans material Ingen ändring tillåten
c) Bromstrummans massa Får ändras mellam - 0 och + 20 % av
referenstrummans massa
4.1.2 a) Hjulets närhet till bromstummans
utvändiga yta (mått E)Toleranser som skall bestämmas av den
tekniska tjänst som utför godkännande-
provningarna
b) Del av bromstrumman som inte täcks
av hjulet (mått F)
4.1.3 a) Bromsbeläggens material
Ingen ändring tillåtenb) Bromsbeläggens bredd
c) Bromsbeläggens tjockleck
d) Bromsbeläggnes faktiska yta
e) Bromsbeläggens fästmetod
4.1.4 Bromsgeometri (figur 2) Ingen ändring tillåten4.1.5 Däckets rullningsradie (R) Får ändras enligt kraven i punkt 4.3.1.4 i
detta tillägg
4.1.6 a) Medelkraft (TH
A) Får ändras under förutsättning att
beräknad bromsverkan uppfyller kraven i
punkt 4.3 i detta tillägg
b) Slaglängd hos bromscylindern (s)
c) Armlängd
d) Trycket vid ansättning av broms (p)
4.1.7 Statiskmassa (P) P sk all inte överstiga Pe(se punkt 2)
4.2 Kontroll av utveckalde bromskrafter
4.2.1 Bromskrafterna (T) för varje enskild broms (för samma manöver-
ledningstryckpm) som behövs för att alstra den dragskraft som
föreskrivs för både typ I- och typ III-provningsförhållanden får
inte överstiga Te-värdena, enligt vad som anges i provningsrap-
porter, tillägg 2 punkt 2 i denna bilaga, som används som grund
för provningen av referensbromsen.
4.3 Kontroll av bromsverkan med varma bromsar
4.3.1 Bromskraften (T) för varje enskild broms för ett angivet tryck (p)
i manöverorganen och använt manöverledningstryck(pm) under
typ 0-provning av det enskilda släpfordonet skall bestämmas
med de metoder som beskrivs i punkterna 4.3.1.1—4.3.1.41971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 58
▼M7
4.3.1.1 Den beräknade slaglängden hos bromscylindern (s) hos den
enskilda bromsen skall bestämmas av följande förhållande:
s¼l/C2se
le
s får inte överstiga den effektiva slaglängden (sp).
4.3.1.2 Den genomsnittliga utgångskraften (ThA) hos det manöverorgan
som är monterat på den enskilda bromsen vid det tryck som
anges i punkt 4.3.1 skall bestämmas.
4.3.1.3 Kamaxelsn ingångsvridmoment (C) erhålls sedan av
C¼ThA/C2l
C får inte överstiga Cmax.
4.3.1.4 Den beräknade bromsverkan för den enskilda bromsen erhålls av
T¼Te/C00;01 Pe ðÞ /C2C/C0Co ðÞ
Ce/C0Coe ðÞ/C2Re
Rþ0;01 P
R får inte vara mindre än 0,8 Re.
4.3.2 Den beräknade bromsverkan för det enskilda släpfordonet erhålls
av
TR
PR¼PTPP
4.3.3 Den bromsverkan med varma bromsar efter typ I- eller typ III-
provningarna skall bestämmas enligt punkterna 4.3.1.1, 4.3.1.2,
4.3.1.3 och 4.3.1.4. De resulterande förutsägelserna enligt punkt
4.3.2 skall uppfylla kraven i detta direktiv för det enskilda
släpfordonet. Det värde som används för det värde som registre-
rats vid typ 0-provning enligt bilaga II punkt 1.3.3 eller punkt
1.6.2 skall vara det värde som registrerats vid typ 0-provning för
det enskilda släpfordonet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 59
▼M7
Tillägg 2
Blankettmall för provningsrapport för referensaxel enligt tillägg 1 punkt 3.6
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 60
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 61
▼M7
Figur 1
Axelmontering
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 62
▼M7
Figur 2
Bromsgeometri
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 63
▼M7
BILAGA VIII
Villkor för provning av fordon med påskjutsbromsar
1. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
1.1 Påskjutsbromssystemet i ett släpfordon består av manöverorganet,
transmissionen och bromsen enligt definitionen i punkt 1.4 nedan.
1.2 Manöverorganet är den kombination av komponenter som
innehåller kopplingshandsken.
1.3 Transmissionen är den kombination av komponenter som finns
mellan kopplingshandsken och bromsens första del.
1.4 Bromsen är den del där de krafter som motverkar fordonets
rörelse utvecklas. Bromsens första del är antingen den arm som
aktiverar bromskammen eller liknande delar (påskjutsbromsar
med mekanisk transmission) eller bromscylindern (påskjuts-
bromsar med hydraulisktransmission).
1.5 Bromssystem där den lagrade energin (exempelvis elektrisk,
pneumatiskeller hydraulisk ) överförs till släpfordonet av dragfor-
donet och bara styrs av kraften på kopplingen får inte betraktas
som påskjutsbromssystem enligt detta direktiv.
1.6 Provningar
1.6.1 Bestämning av bromsens huvudegenskaper.1.6.2 Bestämning av manöverorganets huvudegenskaper och provning
av huruvida manöverorganet överensstämmer med bestämmel-
serna i detta direktiv.
1.6.3 Provning på fordonet
— av manöverorganets och bromsens samverkan,
— av transmissionen.
2. SYMBOLER OCH DEFINITIONER
2.1 Använda enheter
2.1.1 Massa: kg2.1.2 Krafter: N2.1.3 Vridmoment och moment: Nm2.1.4 Ytor: cm
2
2.1.5 Tryck: bar2.1.6 Sträckor: enhet anges i varje enskilt fall2.1.7 Acceleration beroende på tyngdkraaften: g = 10 m/s
2
2.2 Symboler gällande för alla typer av bromssystem (se diagram 1 i
tillägg 1)
2.2.1 GA: Den ”största massa” som tillverkaren angivit som
tekniskt tillåten för släpfordonet
2.2.2 G ′A: Den ”största massa” på släpfordonet som tillverkaren
angivit att manöverorganet kan bromsa.
2.2.3 GB: Den ”största massa” på släpfordonet som kan bromsas
av alla släpfordonsbromsar gemensamt:
GB=n×GBo
2.2.4 GBo: Den del av den tillåtna ”största massan” som enligt till-
verkaren kan bromsas med en broms.
2.2.5 B*: Erforderlig bromskraft.2.2.6 B: Erforderlig bromskraft med hänsyn tagen till rull-
motståndet.
2.2.7 D*: Tillåten påskjutskraft på kopplingen.2.2.8 D: Påskjutskraft på kopplingen.2.2.9 P ′: Manöverorganets utgående kraft.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 64
▼M7
2.2.10 K: Manöverorganets begreppsmässiga tilläggskraft. Denna
kraft utgörs av kraften D i skärningspunkten mellan x-
axeln och den extrapolerade kurva som uttrycker P8s i
förhållande till D, uppmätt med manöversystemet i
mittläge (se diagram 2 och 3 i tillägg 1).
2.2.11 KA: Manöverorganets tröskelvärdeskraft. Detta är den största
kraft som kan anbringas på kopplingshandsken under en
kort tid utan att någon utgående kraft alstras av manöve-
rorganet. Begreppsmässigt utgörs KAav den kraft som
uppmäts när kopplingshandsken börjar påverkas med en
hastighet på 10 till 15 mm/s då manöverorganets tran-
smission är urkopplad.
2.2.12 D1: Detta är den största kraft som anbringas på kopplings-
handsken när denna tvingas bakåt med en hastighet på
s mm/s ± 10 % då transmissionen är urkopplad.
2.2.13 D2: Detta är den största kraft som anbringas på kopplings-
handsken när denna dras framåt med en hastighet på s
mm/s ± 10 % från sitt bakersta läge då transmissionen
är urkopplad.
2.2.14 ηH0: Verkningsgrad för påskjutsbromsanordningens manöve-
rorgan.
2.2.15 ηH1: Transmissionens verkningsgrad.
2.2.16 ηH: Totala verkningsgrad för manöverorganet och transmis-
sionen:
ηΗ=ηΗ0×ηΗ1
2.2.17 s: Manöverorganets slaglängd (i millimeter).
2.2.18 s ′: Manöverorganets effektiva slaglängd (i millimeter)
fastställd enligt kraven i punkt 9.4.1.
2.2.19 s ″: Frigång hos huvudcylinderns mekanism, mätt i milli-
meter vid kopplingshandsken.
2.2.20 s0: Slaglängdsförlust, dvs. kopplingshandskens slaglängd i
millimeter när den påverkas så att den rör sig från en
punkt 300 mm ovanför horisontalplanet till en punkt
300 mm nedanför medan transmissionen står stilla.
2.2.21 2sB: Bromsbacksrörelse mätt på diametern parallellt med
drivmekanismen och utan att bromsarna justeras under
provningen (i millimeter).
2.2.22 2sB*: Minsta bromsbacksrörelse (i millimeter)
för hjulbromsar med trumbromsar:
2sB/C3¼2;4þ4
1000/C22r
där 2r är bromstrummans diameter i millimeter (se
diagram 4 i tillägg 1)
för hjulbromsar med skivbromsar med hydraulisk tran-
smission:
2sB/C3¼1;110/C2V60
FRZþ1
1000/C22rA
där:
V60= den upptagna vätskevolymen av en hjulbroms
vid ett trycksom motsvarar en bromsk raft på
1,2 B* = 0,6 × GBOoch största däckradie
och
2rA= yttre diameter på skivbromsen.
(V60ic m3,FRZic m2och rAi mm)
2.2.23 M: Bromsmoment.2.2.24 R: Däckets dynamiska rullningsradie i meter (avrundad till
närmaste centimeter).1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 65
▼M7
2.2.25 n: Antal bromsar.
2.2.26 DA: Ansättningskraft vid inloppssidan av manöverorganet
vid vilken överbelastningsskyddet aktiveras.
2.2.27 MA: Bromsmoment vid vilket överbelastningsskyddet akti-
veras.
2.3 Symboler för bromssystem med mekanisk transmission (se
diagram 5 i tillägg 1)
2.3.1 iH0: Utväxling mellan kopplingshandskens slaglängd och
slaglängden hos armen på manöverorganets utgångssida.
2.3.2 iH1: Utväxling mellan slaglängden hos armen på manöveror-
ganets utgångssida och bromsarmens slaglängd
(nedväxling av transmission).
2.3.3 iH: Utväxling mellan kopplingshandskens slaglängd och
bromsarmens slaglängd:
iH=iH0×iH1
2.3.4 ig: Utväxling mellan bromsarmens slaglängd och broms-
backens centrumlyft (se diagram 4 i tillägg 1).
2.3.5 P: Kraft som anbringas på bromsarmen.
2.3.6 Po: Bromsens återföringskraft. På kurvan M + f (P) är den
lika med kraften P i skärningspunkten mellan extrapola-
tionen av denna funktion och abskissan (se diagram 6 i
tillägg 1).
2.3.7 ρ: Bromsens egenskap beräknad med följande formel:
M=ρ(P − R0)
2.4 Symboler för bromssystem med hydraulisk transmission (se
diagram 8 tillägg 1)
2.4.1 ih: Utväxling mellan kopplingshandskens slaglängd och
kolvens slaglängd i huvudcylindern.
2.4.2 ig′: Utväxling mellan slaglängden hos cylindrarnas
angreppspunkt och bromsbackens centrumlyft.
2.4.3 FRZ: Kolvens yta i en hjulcylinder för trumbromsar; för skiv-
bromsar, totalytan på kolvens mått på en skivsida.
2.4.4 FHZ: Kolvens yta i huvudcylindern.
2.4.5 p: Hydraultrycki bromscylindern.2.4.6 p
o: Återföringstrycki bromscylindern. På k urvan M = f(p),
värdet på trycket p i skärningspunkten mellan extrapola-
tionen av denna funktion och abskissan (se diagram 7
tillägg 1).
2.4.7 ρ′: Bromsens egenskap beräknad med följande formel:
M=ρ′(p − po)
3. ALLMÄNNA KRAV
3.1 Överföringen av bromskraft från kopplingshandsken till släpfor-
donets bromsar skall utföras med en stång eller med hjälp av en
eller flera vätskor. En armerad kabel (Bowden-kabel) kan dock
utgöra en del av transmissionen. Denna del skall vara så kort
som möjligt.
3.2 Alla stift i kopplingarna skall vara tillräckligt skyddade. Dess-
utom skall kopplingarna antingen vara självsmörjande eller lätt
åtkomliga för smörjning.
3.3 Påskjutsbromssystem skall vara så utformade att inte någon del
av transmissionen fastnar, stadigvarande deformeras eller slutar
att fungera om kopplingshuvudet tvingas bakåt i full utsträckning.
Detta skall kontrolleras sedan transmissionens första element
frikopplats från bromsmanöverarmarna.
3.4 Påskjutsbromssystemet skall tillåta att släpfordonet backas med
dragfordonet utan att införa en ihållande dragkraft som överstiger
0,08 gGA. Anordningar som används för detta ändamål skall
fungera automatiskt och kopplas ur automatiskt när släpfordonet
rör sig framåt.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 66
▼M7
3.5 Varje särskild anordning som monteras in med anledning av
punkt 3.4 skall vara sådan att parkeringsbromsverkan i uppförslut
inte påverkas negativt.
3.6 Endast på påskjutsbromssystem med skivbromsar får överbelast-
ningsskydd inmonteras. De får inte aktiveras vid en mindre kraft
än 1,2 P eller ett trycklägre än 1,2 p motsvarande en bromsk raft
på B* = 0,5 × g × GBO(när det monterats på hjulbromsen) eller
vid en kraft på kopplingen som är mindre än 1,2 × D* (när det
monterats på manöverorganet).
4. KRAV FÖR MANÖVERORGAN
4.1. Manöverorganets glidelement skall vara så långa att bromsen kan
ansättas till fullo, även när släpfordonet är tillkopplat.
4.2 Glidelementen skall vara skyddade av bälgar eller någon
likvärdig anordning. De skall antingen smörjas eller vara tillver-
kade av självsmörjande material. Kontaktytorna skall vara
tillverkade av material som varken orsakar någon elektrokemisk
kraft eller någon mekanisk missanpassning som kan medföra att
glidelementen skär fast.
4.3 Manöverutrustningens tröskelkraft (KA) får inte vara lägre än 0,02
×g×G ′Aoch inte mer än 0,004 × g × G ′A
4.4 Den högsta dämpkraften D1får inte överstiga 0,10 × g × G ′Aför
släpfordon med stela dragstänger och 0.067 × g × G ′Aför flerax-
liga släpfordon med ledade dragstänger
4.5 Den högsta dragkraften D2skall vara mellan 0,1 × g × G ′Aoch
0 , 5×g×G ′A.
5. PROVNINGAR OCH MÄTNINGAR SOM SKALL UTFÖRAS
PÅ MANÖVERSYSTEMET
5.1 Överensstämmelse med kraven i punkterna 3 och 4 ovan skall
kontrolleras på det manöversystem som överlämnats till den
tekniska tjänst som utför provningarna.
5.2 Följande skall mätas för alla typer av bromssystem:5.2.1 Slaglängden s och den tillgängliga slaglängden s ′.
5.2.2 Tilläggskraften K.
5.2.3 Tröskelkraft K
A.
5.2.4 Dämpkraften D1.
5.2.5 Dragkraften D2.
5.3 För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission skall
följande bestämmas:
5.3.1 Utväxlingsförhållandet iHouppmätt i mitten av slaglängden för
manöverorganet.
5.3.2 Kraften P ′på manöverorganets utgångssida som funktion av drag-
kraften D på dragstången. Tilläggskraften K och verkningsgraden
skall härledas från den kurva som erhålls av dessa mätningar:
ηΗ0¼1
iH0/C2P0
D/C0K
(se diagram 2 i tillägg 1)
5.4 För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission skall
följande bestämmas:
5.4.1 Utväxlingsförhållandet ihuppmätt i mitten av slaglängden för
manöverorganet.
5.4.2 Trycket p på huvudcylinderns utgångssida som funktion av drag-
kraften D på dragstången och av ytan FHZpå huvudcylinderns
kolv enligt uppgift från tillverkaren. Tilläggskraften K och verk-
ningsgraden skall härledas från den kurva som erhålls av dessa
mätningar:
ηΗ0¼1
ih/C2p/C2FHZ
D/C0K
(se diagram 3 i tillägg 1)
5.4.3 Frigången s ″hos huvudcylinderns mekanism enligt punkt 2.2.19.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 67
▼M7
5.5 På påskjutsbromssystem på fleraxliga släpfordon med ledade
dragstänger skall slaglängdsförlusten soenligt punkt 9.4.1 mätas.
6. KRAV FÖR BROMSAR
6.1 Tillverkaren skall, förutom de bromsar som skall provas, tillställa
den tekniska tjänst som är ansvarig för provningarna ritningar
över bromsarna med uppgifter om typ, mått och material för
huvuddelarna, samt fabrikat och typ för beläggen. Dessa ritningar
skall ange ytan FRZför bromscylindrarna i fråga om hydrauliska
bromsar. Tillverkaren skall också ange det största tillåtna broms-
momentet Mmax, liksom vikten GBosom nämns i punkt 2.2.4.
6.2 Bromsvridmomentet Mmaxsom anges av tillverkaren skall vara
minst 1,2 gånger så stort som kraften P eller minst 1,2 gånger så
stort som trycket p som krävs för att åstadkomma en bromskraft
på B* = 0,5 × g × GBO.
6.2.1 När inte något överbelastningsskydd är monterat eller skall
monteras inom påskjutsbromssystemet skall hjulbromsen provas
minst 1,8 gånger kraften P eller vid 1,8 gånger trycket p som
krävs för att åstadkomma en bromskraft på B* = 0,5 × g × GBO.
6.2.2 När ett överbelastningsskydd är monterat eller skall monteras
inom påskjutsbromssystemet skall hjulbromsen provas vid 1,1
gånger kraften Pmax eller P ′maxpå överbelastningsskyddet inbegripet
alla toleranser (som anges av tillverkaren).
7. PROVNINGAR OCH MÄTNINGAR SOM SKALL UTFÖRAS
PÅ BROMSARNA
7.1 Den tekniska tjänst som ansvarar för provningen skall med avse-
ende på överensstämmelse med kraven i punkt 6 kontrollera de
bromsar och utrustningsdelar som lämnats in.
7.2 Följande skall bestämmas:
7.2.1 Minst backcentrumlyft 2sB*.
7.2.2 Backcentrumlyftet 2sB(skall vara större än 2sB*).
7.2.3 Bromsmomentet M som funktion av kraften P som anbringas på
manöverarmen för utrustning med mekanisk transmission, och
som funktion av trycket p i bromscylindern för utrustning med
hydraulisktransmission.
Den hastighet varmed bromsytorna roterar skall motsvara en
utgångshastighet för fordonet på 60 km/h. Följande skall utläsas
från den kurva som erhålls av dessa mätningar:
7.2.3.1 Återföringskraften P och faktorn ρför mekaniskt aktiverade
bromsar (se diagram 6 i tillägg 1).
7.2.3.2 Återföringstrycket pooch koefficienten ρför hydrauliskt aktive-
rade bromsar (se diagram 7 i tillägg 1).
8. PROVNINGSRAPPORTER
När ansökan om typgodkännande av ett släpfordon med påskjuts-
bromsar inlämnas skall den åtföljas av provningsrapporter om
manöversystemet och bromsarna, liksom av en provningsrapport
om anpassningen mellan påskjutsbromssystemets manöverorgan,
transmissionen och släpfordonets bromsar. Dessa rapporter skall
innehålla åtminstone de uppgifter som anges i tilläggen 2, 3 och
4 till denna bilaga.
9. ANPASSNING AV MANÖVERORGANET OCH FORDONETS
PÅSKJUTSBROMSAR
9.1 Med hänsyn till manöverorganets (tillägg 2) och bromsarnas
(tillägg 3) egenskaper, liksom släpfordonets egenskaper enligt
punkt 4 i tillägg 4, skall en kontroll utföras på fordonet av huru-
vida släpfordonets påskjutsbromsutrustning uppfyller fastställda
krav.
9.2 Allmänna provningar för alla typer av bromsar
9.2.1 De delar av transmissionen som inte provats samtidigt med brom-
sens manöverorgan eller bromsarna skall provas på fordonet.
Provningsresultaten skall införas i tilllägg 4 (till exempel för iH1ochηH1).1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 68
▼M7
9.2.2 Massa
9.2.2.1 Släpfordonets största massa GAfår inte överstiga den största
massa G ′Asom manöverorganet är godkänt för.
9.2.2.2 Släpfordonets största massa GAfår inte överstiga den största
massa GBsom kan bromsas genom samtidig ansättning av alla
släpfordonsbromsar.
9.2.3 Krafter
9.2.3.1 Tröskelkraften KAfår inte vara mindra än 0,02 × g × GAeller
större än 0,04 × g × GA.
9.2.3.2 Den största dämpkraften D1får inte överstiga 0,10 × g × GAför
släpfordon med stela dragstänger eller 0,067 × g × GAför flerax-
liga släpfordon med ledade dragstänger.
9.2.3.3 Den största dragkraften D2skall vara mellan 0,1 × g × GAoch 0,5
×g×GA.
9.3 Provning av bromsarnas effektivitet
9.3.1 Summan av de bromskrafter som utövas på omkretsen av släpfor-
donets hjul skall vara minst B* = 0,5 × g × GA, inklusive ett
rullmotstånd på 0,01 × g × GA. Detta motsvarar en bromskraft
på B = 0,49 × g × GA. I detta fall skall den största tillåtna kraften
på kopplingen vara enligt följande:
D* = 0,067 × g × GAför fleraxlade släpfordon med ledade
dragstänger.
D* = 0,10 × g × GAför enaxlade släpfordon med fast
dragstång.
För kontroll av om dessa villkor beaktas skall följande olikheter
gälla:
9.3.1.1. För påskjutsbromsar med mekanisk transmission:
B/C2R
ρþnPo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C2ηH/C20iH
9.3.1.2. För påskjutsbromsar med hydraulisk transmission:
B/C2R
n/C2ρþPo/C20/C211
D/C3/C0K ðÞ /C2 ηH/C20iH
FHZ
9.4 Prövning av manöverorganets slaglängd
9.4.1 När det gäller manöverorgan för fleraxliga släpfordon med ledade
dragstänger där bromsens stångsystem är beroende av dragfordo-
nets läge skall manöverorganets slaglängd s vara större än
manöverorganets tillgängliga slaglängd s ′. Längdskillnaden skall
vara minst lika stor som slaglängdsförlusten so. Slaglängden sofår inte överstiga 40 mm.
9.4.2. Manöverorganets tillgängliga slaglängd s ′skall bestämmas på
följande sätt:
9.4.2.1. Om bromsens stångsystem påverkas av dragfordonots relativa
läge så är
s0¼s/C0s0
9.4.2.2. Om det inte förekommer någon slaglängsförlust så är
s0¼s
9.4.2.3. För hydrauliska bromssystem så är
s0¼s/C0s00
9.4.3. Följande olikheter skall gälla för kontroll av huruvida manöveror-
ganets slaglängd är tillräcklig:
9.4.3.1. För påskjutsbromsar med mekanisk transmission:
iH/C20s0
SB/C3/C2ig1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 69
▼M7
9.4.3.2. För påskjutsbromsar med hydraulisk transmission:
ih
FHZ/C20s0
2sB/C3/C2nFRZ/C2i0
g
9.5 Ytterligare provningar
9.5.1 För påskjutsbromssystem med mekanisk transmission skall
kontrolleras huruvida stångsystemet som överför krafterna från
manöverorganet är rätt monterat.
9.5.2 För påskjutsbromssystem med hydraulisk transmission skall
kontrolleras huruvida slaglängden för huvudscylinderns mekanism
uppnår den minsta längden s/ih.
Kortare slaglängd skall inte tillåtas.
9.5.3 För bestämning av fordonets allmänna uppförande vid bromsning
skall en provkörning på väg utföras vid olika hastigheter, vid
olika bromskraft och ansättning. Självinducerad och odämpad
svängning skall inte tillåtas.
10. ALLMÄNNA KOMMENTARER
Bestämmelserna ovan gäller de senaste modellerna av påskjuts-
bromssystem med mekanisk eller hydraulisk transmission. För
dessa modeller gäller särskilt att alla hjul på släpfordonet skall
vara försedda med samma typ av broms av samma typ av däck.
Vid provning av särskilda modeller skall ovanstående krav
anpassas.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 70
▼M7
Tillägg 1
Förklarande diagram
Diagram 1
Symboler som gäller för alla typer av bromssystem
(se punkt 2.2)
Diagram 2
Mekanisk transmission
(se punkterna 2.2.10 och 5.3.2)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 71
▼M7
Diagram 3
Hydraulisktransmission
(se punkterna 2.2.10 och 5.4.2)
Diagram 4
Bromskontroller
(se punkterna 2.2.22 och 2.3.4)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 72
▼M7
Bromsbackslyft: SB* = 1,2 mm + 0,2 % × 2r
Diagram 5
Bromsar med mekanisk transmission
(se punkt 2.3)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 73
▼M7
Diagram 6
Mekanisk broms
(se punkterna 2.3.6 och 7.2.3.1)
Diagram 7
Hydrauliskbroms
(se punkterna 2.4.6 och 7.2.3.2)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 74
▼M7
Diagram 8
Bromssystem med hydraulisktransmission
(se punkt 2.4)
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 75
▼M7
Tillägg 2
Provningsrapport för manöverorgan
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 76
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 77
▼M7
Tillägg 3
Provningsrapport för broms
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 78
▼M7
Tillägg 4
Provningsrapport om anpassningen mellan manöverorgan, transmission och bromsar
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 79
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 80
▼M7
BILAGA IX
Typgodkännandedokumentation
Tillägg 1
MALL
(Störta format: A4 [210 × 297 mm])
►(1)M81971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 81
▼M7
Bihang
till EG-Typegodkännandeintyg nr … om typegodkännande av ett fordon enligt direktiv 71/320/
EEG senast ändratgenom direktiv 98/12/EG
►(1)M81971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 82
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 83
▼M7
Tillägg 2
Provningsrapport
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 84
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 85
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 86
▼M7
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 87
▼M7
Tillägg 3
Förteckning över fordonsuppgifter för godkännanden enligt bilaga XV
1. Beskrivning av fordonstypen
1.1 Fordonets varumärke eller beteckning:1.2 Fordonskategori:
1.3 Fordonstyp enligt bilaga IX, tillägg 1:
1.4 Fordonsmodeller och -beteckningar för fordonstypen:1.5 Tillverkarens namn och adress:
2. Bromsbeläggens fabrikat och typ
2.1 Bromsbelägg som provats enligt alla relevanta föreskrifter i
bilaga II:
2.2 Bromsbelägg som provats enligt bilaga XII:
3. Fordonets minsta massa3.1 Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde):
4. Fordonets största massa
4.1 Fördelningen av massan mellan axlarna (högsta värde):5. Högsta fordonshastighet:
6. Däck- och hjuldimensioner:
7. Bromskretskonfiguration (t.ex. främre/bakre eller diagonal
delning):
8. Förklaring om vilket system som är reservbromssystemet:
9. Specifikationer över bromsventiler (i förekommande fall)9.1 Anpassningsspecifikationer för lastkännande ventil:
9.2 Inställning av tryckventil:
10. Beräknad bromskraftfördelning:11. Bromsspecifikation
11.1 Skivbromstyp
(t.ex. antal kolvar med diameter, ventilerade eller fast skiva):
11.2 Trumbromstyp
(t.ex. duoservo, med kolvstorlek och trumdimensioner):
11.3 I fråga om tryckluftbromssystem, t.ex. cylindertyp och -storlek,
manöverspakar osv.:
12. Typ och storlekpå huvudcylinder:13. Typ och storlekpå hjälpdon:1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 88
▼M7
BILAGA X
provningskrav för fordon med antilåsningssystem för bromsar
1. ALLMÄNT
1.1 Syftet med denna bilaga är att ange föreskriven bromsverkan för
vägfordon med antilåsningssystem monterade på fordonet. Dess-
utom skall motorfordon som är godkända att dra ett släpfordon,
och släpfordon försedda med tryckluftsbromssystem, då fordonen
är lastade, uppfylla de anpassningskrav som fastställts i tillägget
till punkt 1.1.4.2 i bilaga II.
1.2 De antilåsningssystem som nu är kända omfattar en eller flera
givare, en eller flera styrenheter och en eller flera modulatorer.
Varje system med en annan konstruktion som kan komma att
införas i framtiden kommer att anses som antilåsningssystem
enligt denna bilaga och enligt tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga
II, om det har egenskaper som är lika dem som föreskrivs i denna
bilaga.
2. DEFINITIONER
2.1 Ett antilåsningssystem är en del av ett färdbromssystem vilken
automatiskt reglerar släpningsgraden i hjulens rotationsriktning
på ett eller flera fordonshjul under bromsning.
2.2 Med givareavses en komponent som konstruerats för att avkänna
och till styrenheten överföra hjulens rotationstillstånd eller fordo-
nets dynamiska tillstånd.
2.3 Med styrenhet avses en komponent som konstruerats att utvärdera
de data som överförs av givarna och för att överföra en signal till
modulatorn.
2.4 Med modulator avses en komponent som konstruerats att variera
bromskrafterna i enlighet med den signal som tas emot från styr-
enheten.
2.5 Med direkt styrt hjul avses ett hjul vars bromskraft regleras
åtminstone i enlighet med de data som erhålls från hjulets egen
givare (1).
2.6 Med indirekt styrt hjul avses ett hjul vars bromskraft regleras i
enlighet med de data som erhålls från givare på andra hjul.
3. TYPER AV ANTILÅSNINGSSYSTEM FÖR BROMSAR
3.1 Ett motorfordon skall anses vara försett med ett antilåsnings-
system enligt punkt 1 i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II om
ett av följande system är monterat:
3.1.1 Antilåsningssystem av kategori 1:
Ett fordon försett med ett antilåsningsssystem av kategori 1 skall
uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga.
3.1.2 Antilåsningssystem av kategori 2:
Ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 2 skall
uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga med undantag av
kraven i punkt 5.3.5.
3.1.3 Antilåsningssystem av kategori 3:
Ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kategori 3 skall
uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga med undantag av
kraven i punkterna 5.3.4 och 5.3.5. På sådana fordon skall varje
enskild axel (eller boggi) som inte innehåller minst ett direkt styrt
hjul uppfylla villkoren för friktionsutnyttjandet och hjullåsnings-
sekvensen i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II i stället för de
krav för friktionsutnyttjandet som föreskrivs i punkt 5.2 i denna
bilaga. Om friktionsutnyttjandekurvornas relativa lägen inte
uppfyller kraven i punkt 3.3.1 i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 89
(1) Antilåsningssystem med selct-high -reglering skall anses omfatta både direkt och indi-
rekt styrda hjul; i system med select-low -reglering skall alla avkända hjul anses som
direkt styrda hjul.
▼M7
II, skall dock en kontroll utföras för att säkerställa att hjulen på
minst en av bakaxlarna inte låser sig före hjulen på framaxeln
eller framaxlarna under de villkor som föreskrivs i punkterna
3.1.1 och 3.1.4 i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II med avse-
ende på bromsningsgrad respektive belastning. Dessa krav får
kontrolleras på vägytor med hög eller låg friktion (högst ca 0,8
respektive 0,3) genom reglering av färdbromsens manöverkraft.
3.2 Ett släpfordon skall anses vara försett med ett antilåsningssystem
enligt punkt 1 i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II, om minst
två hjul på motsatta sidor av fordonet är direkt styrda och rester-
ande hjul direkt eller indirekt styrda av ett antilåsningssystem.
För släpvagnar skall dessutom minst två hjul på en framaxel och
två ”diagonalt motsatta” hjul på en bakaxel vara direkt styrda av
oberoende modulatorer samt övriga hjul direkt eller indirekt
styras. Dessutom skall ett släp med antilåsningssystem uppfylla
följande krav:
3.2.1 Antilåsningssystem av kategori A:
Ett släpfordon försett med ett antilåsningssystem av kategori A
skall uppfylla alla gällande krav i denna bilaga.
3.2.2 Antilåsningssystem av kategori B:
Ett släp försett med ett antilåsningssystem av kategori B skall
uppfylla alla gällande krav i denna bilaga förutom punkt 6.3.2.
4. ALLMÄNNA KRAV
4.1 Varje elfel eller givareavvikelse som påverkar systemet i fråga
om funktion och prestandakraven enligt denna bilaga, inbegripet
avbrott i elförsörjningen till systemet och/eller i kabelsystemet
utanför de elektroniska styrenheterna (1) och modulatorerna skall
meddelas till föraren med en särskild optisk varningslampa.
4.1.1 Varningslampan skall tändas när antilåsningssystemet strömsätts
och fordonet är stillastående och det skall kontrolleras att inget
av de ovan angivna felen finns innan lampan släcks.
4.1.2 Den statiska givarkontrollen får visa att en givare inte fungerade
senast fordonet framfördes fortare än 10 km/h (2). Under denna
sista kontrollfas skall den elektriskt styrda pneumatiska modula-
torventilen/ventilerna gå en period åtminstone en gång.
4.2 Motorfordon försedda med ett antilåsningssystem och som får dra
ett släpfordon försett med ett sådant system, med undantag av
fordon i kategorierna M1och N1, skall vara försedda med en
särskild optisk varningslampa för antilåsningssystemet på släpfor-
donet som skall uppfylla kraven i punkt 4.1 i denna bilaga.
4.2.1 Denna varningslampa får inte tändas när ett släpfordon utan
antilåsningssystem är tillkopplat eller när inget släpfordon är till-
kopplat. Denna funktion skall vara automatisk.
4.3 Den ovan nämnda optiska varningslampan skall vara synlig även
i dagsljus och det skall vara lätt för föraren att kontrollera att den
fungerar.
4.4 Med undantag för fordon i kategorierna M1,N1,O1och O2skall
de elektriska kopplingarna för antilåsningssystem på dragfordon
och släpfordon utföras med ett särskilt kontaktdon enligt ISO-
standard 7638/1985 eller ISO-/DIS-standard 7638-1996.(3)
4.5 I händelse av fel på antilåsningssystemet skall den återstående
bromsverkan vara den som föreskrivs för fordonet i fråga i1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 90
(1) Till dess enhetliga provningsförfaranden har fastställts skall tillverkaren förse den
tekniska tjänsten med en analys av potentiella fel i styrningsenheten och dess verk-ningar. Denna information skall diskuteras och bestämmas mellan den tekniska
tjänsten och fordonstillverkaren.
(
2) Varningslampan får tändas igen medan fordonet är stillastående, förutsatt att den släcks
innan fordonshastigheten når 10 km/h när inte något fel finns.
(3) Ledningsspecifikationen i punkt 6.2 i ISO 7638-1985 eller punkt 5.4 i ISO-/DIS-stan-
dard 7638-1996 för släpfordon får endast minskas om släpfordonet är försett en egen
oberoende säkring. Säkringens amperetal får inte överskrida den strömstyrka ledaren
är dimensionerad för.Med undantag av fordon i kategori N
3och O4och till dess en enhetlig internationell
standard har fastställts skall den elektriska anslutningen mellan dragfordon ochsläpfordon försedda med ett 12 volt elektriskt system uppfylla DIN standard 72570,
del 4.
▼M7
händelse av fel på en del av transmissionen till färdbromssys-
temet (se punkt 2.2.1.4 i bilaga I). Detta krav får inte tolkas som
en avvikelse från kraven angående reservbromsning. För
släpfordon skall den återstående bromsverkan i händelse av ett
fel på antilåsningssystemet enligt punkt 4.1 i denna bilaga vara
minst 80% av den föreskrivna bromsverkan för färdbromsystemet
på ifrågavarande lastade släpfordon.
4.6 Systemens funktion får inte påverkas negativt av magnetiska eller
elektriska fält. (1)
4.7 Ett manuellt manöverorgan får inte monteras för att slå ifrån eller
ändra styrningssättet (2) till antilåsningssystemet, utom för
motordrivna terrängfordon av kategorierna N2eller N3. När ett
manöverorgan monteras på terrängfordon i kategori N2eller N3skall följande krav uppfyllas:
4.7.1 Motorfordon med antilåsningssystemet frikopplat eller styr-
ningssättet ändrat genom det organ som anges i punkt 4.7 skall
uppfylla alla relevanta krav i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II.
4.7.2 En optiskvarningslampa sk all visa föraren att antilåsningssys-
temet har kopplats ur eller att styrningssättet har ändrats.
Varningslampan för fel på antilåsningssystemet får användas för
detta.
4.7.3 Antilåsningssystemet skall slås till/återgå till på vägtillstånd när
tändningen (igångsättnings)anordningen åter igen slås till ”på”
(kör)läge.
4.7.4 Instruktionsboken för fordonet som tillverkaren tillhandahåller
bör varna föraren för konsekvenserna med manuell frånslagning
eller styrningsförändring av antilåsningssystemet.
4.7.5 Den anordning som anges i punkt 4.7 ovan får tillsammans med
dragfordonet slå ifrån eller ändra styrningsättet för släpfordonets
antilåsningsbromssystem. En särskild anordning för endast
släpfordonet är inte tillåten.
5. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM MOTORFORDON
5.1 Energiförbrukning
Bromssystem försedda med antilåsningssystem skall behålla sin
bromsverkan när färdbromsanordningen ansätts fullt under lång
tid. Överensstämmelse med detta krav skall kontrolleras genom
följande provningar:
5.1.1 Provningsförfarande
5.1.1.1 Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen/-anord-
ningarna skall vara den som anges av tillverkaren. Denna nivå
skall vara minst sådan att den verkningsgrad som föreskrivs för
färdbromsning när fordonet är lastat säkerställs. Energilagrings-
anordningen/-anordningarna för pneumatiskhjälputrustning sk all
bortkopplas.
5.1.1.2 Från en utgångshastighet på minst 50 km/h på en yta med en
friktionskoefficient på 0,3 (3) eller mindre skall bromsarna på det
lastade fordonet ansättas fullt under tiden t, och hänsyn skall tas
till den energi som förbrukas av de indirekt styrda hjulen och alla
direkt styrda hjul skall kontrolleras av antilåsningssystemet under
hela denna tid.
5.1.1.3 Fordonets motor skall sedan stannas eller försörjningen till ener-
gilagringsanordningen/-anordningarna stängas av.
5.1.1.4 Färdbromsens manöverorgan skall sedan ansättas fullt fyra gånger
i följd med fordonet stillastående.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 91
(1) Detta skall påvisas i överensstämmelse med de tekniska krav som anges i rådets
direktiv 72/245/EEG (EGT L 152, 6.1.1972, s. 15), senast ändrat genom direktiv 95/54/EG (EGT L 266, 8.11.1995, s. 1).
(
2) Anordningar som ändrar styrningssättet för antilåsningssystemet omfattas inte av punkt
4.7 om i det ändrade styrningssättförhållandet alla krav för antilåsningssystemkategorinsom fordonet är försett med skall vara uppfylla.
(
3) Till dess sådana testytor blivit allmänt tillgängliga, får däcksom är vid utslit-
ningsgränsen, och högre värden upp till 0,4 användas, i enlighet med vad den tekniska
tjänsten bestämmer. Det faktiska erhållna värdet och däcktyper och yta skall registeras.
▼M7
5.1.1.5 När bromsarna ansätts femte gången skall det vara möjligt att
bromsa fordonet med minst den bromsverkan som föreskrivs för
reservbromsning av det lastade fordonet.
5.1.1.6 I fråga om ett motorfordon som godkänts för att dra ett
släpfordon försett med ett tryckluftsbromssystem skall matarled-
ningen under provningarna vara blockerad och en
energibehållare med kapaciteten 0,5 liter skall vara ansluten till
manöverledningen (enligt bilaga IV punkt 1.2.2.3, avsnitt A).
När bromsarna ansätts femte gången enligt punkt 5.1.1.5 får inte
energinivån som tillförs manöverledningen sjunka under hälften
av den nivå som erhålls vid full ansättning med den ursprungliga
energinivån.
5.1.2 Ytterligare krav5.1.2.1 Vägytans friktionskoefficient skall mätas med fordonet i fråga
med den metod som beskrivs i punkt 1.1. i tillägg 2 till denna
bilaga.
5.1.2.2 Bromsprovet skall utföras med motorn frikopplad och på
tomgång, och med fordonet lastat.
5.1.2.3 Bromsningstiden t skall bestämmas med formeln
t¼
vmax
7/C2115 s
där t uttrycks i sekunder och Vmaxmotsvarar fordonets högsta
konstruktionshastighet uttryckt i km/h med en övre gräns på
160 km/h
5.1.2.4 Om tiden t inte kan uppnås under en enstaka bromsning får ytter-
ligare försökutföras upp till högst fyra totalt.
5.1.2.5 Om provningen utförs i flera försökfår ingen ny energi tillföras
mellan provningsfaserna. Från det andra försöket får hänsyn tas
till den energiförbrukning som motsvarar den ursprungliga ansätt-
ningen, genom att dra ifrån en full ansättning från de fyra fulla
ansättningar som avses i punkt 5.1.1.4 (samt 5.1.1.5, 5.1.1.6 och
5.1.2.6) i denna bilaga för var och en av den andra, tredje respek-
tive fjärde fasen i den provning som avses i punkt 5.1.1 i denna
bilaga.
5.1.2.6 Den bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.1.1.5 skall anses
uppfylld om, i slutet av fjärde ansättningen med fordonet stillas-
tående, energinivån i lagringsanordningarna är lika med eller
högre än den som krävs för reservbromsning av det lastade
fordonet.
5.2 Friktionsutnyttjande
5.2.1 Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande tar hänsyn till den fak-
tiska ökningen av bromssträckan utöver det teoretiska minsta
värdet. Antilåsningssystemet skall anses vara tillfredsställande
när villkoret
ε/C210;75 uppfylls
därεrepresenterar utnyttjad friktion enligt definition i punkt 1.2 i
tillägg 2 till denna bilaga.
5.2.2 Friktionsutnyttjandet εskall mätas på vägytor med en friktions-
koefficient på 0,3 (1) eller mindre och med cirka 0,8 (torr väg)
vid en utgångshastighet på 50 km/h. För att ta bort effekterna av
olika bromstemperaturer rekommenderas att ZALbestäms före
bestämningen av k.
5.2.3 Provningsförfarandet för att bestämma friktionskoefficienten (k)
och formeln för beräkning av friktionsutnyttjandet ( ε)skall vara
de som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga.
5.2.4 Antilåsningssystemets friktionsutnyttjande skall kontrolleras på
kompletta fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1
eller 2. I fråga om fordon försedda med antilåsningssystem av
kategori 3 behöver endast axeln (axlarna) med minst ett direkt
styrt hjul uppfylla detta krav.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 92
(1) Till dess sådana testytor blivit allmänt tillgängliga, får däcksom är vid utslit-
ningsgränsen, och högre värden upp till 0,4 användas, i enlighet med vad den tekniska
tjänsten bestämmer. Det faktiska erhållna värdet och däcktyper och yta skall registeras.
▼M7
5.2.5 Villkoret ε≥0,75 skall kontrolleras med fordonet lastat och
olastat. Provningen med lastat fordon på en yta med hög friktion
behöver inte genomföras om den föreskrivna kraften på manöve-
rorganet inte innebär fallreglering hos antilåsningssystemet. För
provning utan last får kraften på manöverorganet ökas upp till
100 daN om ingen reglering uppnås vid full kraft (1). Om
100 daN är otillräckligt för att uppnå reglering behöver denna
provning inte utföras. För luftbromssystem får inte lufttrycket
ökas över frånkopplingstrycket för denna provning.
5.3 Ytterligare kontroller
Följande ytterligare kontroller skall utföras med motorn
frikopplad och med fordonet lastat och olastat.
5.3.1 De hjul som styrs direkt av ett antilåsningssystem får inte låsas
när full kraft (1) plötsligt anbringas på manöverorganet på de
vägytor som anges i punkt 5.2.2 i denna bilaga vid en
utgångshastighet på 40 km/h och vid höga utgångshastigheter
enligt tabellen nedan (2):
Förhållande Fordonskategori Högsta provningshastighet
Yta med hög friktion — Alla kategorier utom
N2,N3, lastade0,8 vmax≤120 km/h
—N2,N3, lastade 0,8 vmax≤80 km/h
Yta med låg friktion — M1,N10,8 vmax≤120 km/h
—M2,N3
N2utom dragfordon
för påhängsvagn0,8 vmax≤80 km/h
—N3och dragfordon
för påhängsvagn N20,8 vmax≤70 km/h
5.3.2 När en axel övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta
med låg friktion (kL) där kH≥0,5 och kH/kL≥2(3) med full
kraft (1) anbringad på manöverorganet får inte de direkt styrda
hjulen låsas. Färdhastigheten och det ögonblickdå bromsen
ansätts skall beräknas så att, med antilåsningssystemen i full
funktion på ytan med hög friktion, övergången från en yta till
den andra görs vid hög och vid låg hastighet under de
förhållanden som fastställs i punkt 5.3.1 ovan. (2)
5.3.3 När ett fordon övergår från en yta med låg friktion (kL) till en yta
med hög friktion (kH) där kH≥0,5 och kH/kL≥2 med full
kraft (1) anbringad på manöverorganet skall fordonets retardation
öka till det tillämpliga höga värdet inom rimlig tid och fordonet
får inte avvika från sin ursprungliga kurs. Färdhastigheten och det
ögonblick då bromsen ansätts skall beräknas så att, med antilås-
ningssystemen i full funktion på ytan med låg friktion,
övergången från den ena ytan till den andra inträffar vid ungefär
50 km/h.
5.3.4 För fordon försedda med antilåsningssystem av kategori 1 eller 2,
när höger och vänster hjul på fordonet befinner sig på ytor med
skilda friktionskoefficienter (kL)( kL) där kH≥0,5 och kH/kL≥2
och får inte de direkt styrda hjulen låsas när full kraft (1) plötsligt
anbringas på manöverorganet vid en hastighet på 50 km/h.
5.3.5 Dessutom skall lastade fordon försedda med antilåsningssystem
av kategori 1 under villkoren i punkt 5.3.4 ovan uppfylla föresk-
riven bromsningsgrad i tillägg 3 till denna bilaga.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 93
(1) Medfull kraft avses den högsta kraft som fastställs i bilaga II för fordonskategorin; en
högre kraft får användas om det krävs för att aktivera antilåsningssystemet.
(2) Syftet med dessa provningar är att kontrollera att hjulen inte låser sig och att fordonet
förblir stabilt; det är därför nödvändigt att helt kunna stanna fordonet på yta med lågfriktion.
(
3)kHär koefficienten för yta med hög friktion.
kLär koefficienten för yta med låg friktion.
kHoch kLskall mätas enligt vad som anges i tillägg 2 i denna bilaga.
▼M7
5.3.6 Under provningarna enligt punkterna 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 och
5.3.5 skall dock korta perioder med hjullåsning tillåtas. Vidare är
hjullåsning tillåten när hastigheten är mindre än 15 km/h. Likaså
är låsning av indirekt styrda hjul tillåten vid varje hastighet, men
stabiliteten och styrbarheten får inte påverkas.
5.3.7 Under provningarna enligt punkterna 5.3.4 och 5.3.5 är styrnings-
korrigering tillåten om vinkelvridningen hos styrorganet ligger
inom 120º under de två första sekunderna och inte överstiger
240º totalt. I början av dessa provningar skall dessutom fordonets
symmetrilängdplan passera gränsen mellan ytorna med hög och
låg friktion och under dessa provningar får ingen del av däcken
(yttre) passera denna gräns.
6. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM SLÄPFORDON
6.1 Energiförbrukning
Släpfordon försedda med antilåsningssystem skall vara så
konstruerade att fordonet även efter det att färdbromsens manöve-
rorgan varit fullt ansatt en viss tid behåller tillräcklig energi för
att stannas på en rimlig sträcka.
6.1.1 Överensstämmelse med ovanstående krav skall kontrolleras med
det förfarande som anges nedan med fordonet olastat på en rak
och horisontell väg med en yta med god friktionskoefficient (1),
och med bromsarna inställda så tätt som möjligt och med den
justerade lastkännande ventilen (om sådan finns) i det lastade
läget under hela provningen.
6.1.2 För tryckluftsbromssystem skall den ursprungliga energinivån i
energilagringsanordningarna motsvara ett tryckpå 8 bar vid
kopplingshuvudet på släpfordonets matarledning.
6.1.3 Bromsarna skall med en utgångshastighet av minst 30 km/h
ansättas fullt under tiden t = 15 s, och hänsyn skall tas till den
energi som förbrukas under denna tid av de indirekt styrda hjulen
och alla direkt styrda hjul skall förbli under kontroll av antilås-
ningssystemet. Under denna provning skall tillförseln till
energilagringsanordningen(arna) vara avstängd.
Om tiden t = 15 s inte kan fullgöras med ett enda bromsförsök får
ytterligare försökgöras. Under dessa försöksk all ingen ny energi
ges till energilagringsanordningen/anordningarna och från det
andra försöket skall hänsyn tas till den ytterligare energiförbruk-
ningen för att fylla cylindrarna, t.ex. vid det följande
provningsförfarandet.
Trycket i energilagringsanordningen vid det första försökets
början skall vara det som anges i punkt 6.1.2 ovan. Vid början
av det följande försöket får trycket i lagringsanordningen efter
ansättningen av bromsarna inte vara lägre än trycket i lagrings-
anordningen vid det föregående försökets slut. Vid påföljande
försök skall endast hänsyn tas till den tidpunkt då trycket i
lagringsanordningen motsvarar det vid föregående försöks slut.
6.1.4 I slutet av bromsningen, då fordonet står stilla, skall färdbromsens
manöverorgan ansättas fullt fyra gånger. Under den femte ansätt-
ningen skall trycket i driftkretsen vara tillräckligt för att
åstadkomma en total bromskraft på hjulens omkrets på minst
22,5 % av den kraft som motsvarar den största massa som
uppbärs av hjulen då fordonet står stilla och utan att orsaka att
något bromssystem automatiskt träder i funktion som inte
kontrolleras av antilåsningssystemet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 94
(1) Om friktionskoefficienten för provningsbanan är alltför hög och hindrar antilåsnings-
systemet från att reglera får provningen utföras på en yta med en lägre
friktionskoefficient.
▼M7
6.2 Friktionsutnyttjande
6.2.1 Släpfordon försedda med ett antilåsningssystem skall anses
godtagbara när villkoret ε≥0,75 är uppfyllt, där εrepresenterar
den utnyttjade friktionen enligt definition i punkt 2 i tillägg 2 i
denna bilaga. Detta villkor skall kontrolleras med fordonet olastat
på en rakoch horisontell väg med en yta som har en god
friktionskoefficient (1)(2).
6.2.2 För att eliminera effekterna av olika bromstemperaturer rekom-
menderas att ZRALbestäms före bestämningen av kR.
6.3 Ytterligare kontroller
6.3.1 Vid hastigheter över 15 km/h får de hjul som är direkt styrda av
ett antilåsningssystem inte låsas då full kraft (3) plötsligt
anbringas på dragfordonets manöverorgan. Detta skall kontrol-
leras enligt de villkor som föreskrivs i punkt 6.2 ovan vid
utgångshastigheter på 40 km/h och 80 km/h.
6.3.2 Bestämmelserna i denna punkt skall endast gälla släpfordon
försedda med ett antilåsningssystem av kategori A.
När de högra och vänstra hjulen befinner sig på ytor som
utvecklar olika högsta bromsverkan (ZRALHoch ZRALL) där,
zRALH
εΗ/C210;5 ochzRALH
zRALL/C212
får de direkt styrda hjulen inte låsa sig när full kraft (3) plötsligt
anbringas på dragfordonets manöverorgan vid en hastighet av
50 km/h. Förhållandet mellan ZRALHoch ZRALLfår utrönas genom
förfarandet i punkt 2 i tillägg 2 till denna bilaga eller genom att
beräkna förhållandet mellan ZRALHoch ZRALL. Enligt detta villkor
skall det olastade fordonet uppfylla den föreskrivna bromsverkan
i tillägg 3 i denna bilaga (2).
6.3.3 Vid fordonshastigheter på ≥15 km/h får de direkt styrda hjulen
låsa sig för korta perioder, men med vid hastigheter på < 15 km/h
är låsning tillåten. Indirekt styrda hjul får låsa sig vid vilken
hastighet som helst. I samtliga fall gäller att stabiliteten inte får
påverkas.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 95
(1) Om friktionskoefficienten för provningsbanan är alltför hög och hindrar antilåsnings-
systemet från att reglera får provningen utföras på en yta med en lägre
friktionskoefficient.
(2) För släpfordon försedda med lastkännande ventil får trycket ökas för att säkerställa full
reglering.
(3) Medfull kraft avses den högsta kraft som fastställs i bilaga II för fordonskategorin; en
högre kraft får användas om det krävs för att aktivera antilåsningssystemet.
▼M7
Tillägg 1
Symboler och definitioner
Symbol Anmärkningar
E Hjulbas
ERAvståndet mellan kopplingstappen och centrum på axeln eller
axlarna på påhängsvagn (eller avståndet mellan dragstångskopp-
ling och centrum på axeln eller axlarna på ett släpfordon).
ε Den friktion som utnyttjas av fordonet: kvoten av den högsta
bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion (zAL)
och friktionskoefficienten (k).
εiDetε-värde som uppmäts på axeln i(för motorfordon med ett
kategori 3 antilåsningssystem).
εΗε-värdet på en yta med hög friktion.
εLε-värdet på en yta med låg friktion.
F Kraft [N].
FbRBromskraft på släpfordonet med antilåsningssystemet ur funk-
tion.
FbRmaxHögsta värdet för FbR.
FbRmax,iVärdet på FbRmax, med endast axeln ipå släpfordonet bromsad.
FbRALBromskraft på släpfordonet med antilåsningssystemet i funk-
tion.
FCndSammanlagd reaktionskraft från vägytan som verkar på de
obromsade och icke drivna axlarna på fordonskombinationen
under statiska förhållanden.
FCdSammanlagd reaktionskraft från vägytan som verkar på de
obromsade och drivna axlarna på fordonskombinationen under
statiska förhållanden.
FdynReaktionskraft från vägytan under dynamiska förhållanden med
antilåsningssystemet i funktion.
FidynFdynpå axeln iför motorfordon eller släpvagn.
FiReaktionskraft på axeln iunder statiska förhållanden.
FMSammanlagd statisk reaktionskraft från vägytan som verkar på
alla hjul på motor(drag)fordonet.
FMnd(1) Sammanlagd statisk reaktionskraft från vägytan som verkar på
de obromsade och icke drivande axlarna på motorfordonet.
FMd(1) Sammanlagd statisk reaktionskraft från vägytan som verkar på
de obromsade och drivande axlarna på motorfordonet.
FRSammanlagd statisk reaktionskraft från vägytan som verkar på
släpfordonets samtliga hjul.
FRdynSammanlagd dynamisk kraft från vägytan som verkar på
släpfordonets samtliga hjul.
FwM(1) 0,01 FMnd+ 0,015 FMd.
g Acceleration beroende på tyngdkraft (9,81 m/s2).1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 96
▼M7
Symbol Anmärkningar
h Höjden till tyngdpunkten enligt tillverkaren och godkänd av den
tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen.
hDDragstångshöjd (kopplingspunkt på släpfordonet).
hKHöjd på vändskivekopplingen (axeltapp).
hRHöjden till släpfordonets tyngdpunkt.
k Friktionskoefficienten mellan däck och väg.k
fk-faktor för den ena av de främre axlarna
kHk-värdet fastställt på yta med hög friktion.
kik-värdet fastställt för axeln iför ett fordon med ett kategori 3-
antilåsningssystem.
kLk-värdet fastställt på en yta med låg friktion.
klockFriktionsvärdet för 100 % glidning.
kMk-värde för motorfordon.
kpeakHögsta värde för kurvan ”friktion mot glidning”.
krk-värde för ena bakaxeln.
kRk-värde för släpfordon.
P Massa för enskilt fordon [kg].R Förhållandet mellan k
peakoch klock.
t Tidsintervall [s].
tmMedelvärdet för t.
tminLägsta värde för t.
z Bromsningsgrad.z
ALBromsningsgrad z på fordonet med antilåsningssystemet i funk-
tion.
zCBromsningsgrad z för fordonskombination med endast släpfor-
donet bromsat och antilåsningssystemet ur funktion.
zCALBromsningsgrad z för fordonskombination med endast släpfor-
donet bromsat och antilåsningssystemet i funktion.
zCmaxHögsta värde på zC.
zCmax,iHögsta värde på zC, med endast axeln ipå släpfordonet
bromsad.
zmMedelvärdet på bromsningsgraden.
zmaxHögsta värde för z.
zMALSzALför motorfordon på ”delad yta”.
zRBromsningsgrad z för släpfordon med antilåsningssystemet ur
funktion.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 97
▼M7
Symbol Anmärkningar
zRALzALpå släpfordon som erhålls genom brosmning på samtliga
axlar, dragfordonet obromsat och dess motor frikopplad.
zRALHzRALpå yta med hög friktionskoeeficient.
zRALLzRALpå yta med låg friktionskoefficient.
zRALSzRALpå ”delad yta”.
zRHzRpå yta med hög friktionskoefficient.
zRLzRpå yta med låg friktionskoefficient.
zRHmaxHögsta värdet för zRH.
zRLmaxHögsta värdet för zRL.
zRmaxHögsta värdet för zR.
(1)FMndoch FMDför tvåaxlade motorfordon: dessa symboler får förenklas till motsvarande
Fi-symboler.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 98
▼M7
Tillägg 2
Friktionsutnyttjande
1. MÄTMETOD FÖR MOTORFORDON
1.1 Bestämning av friktionskoefficienten (k)
1.1.1 Friktionskoefficienten (k) skall bestämmas som kvoten av de
största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande
dynamiska belastning på den axel som bromsas.
1.1.2 Bromsarna skall ansättas på endast en axel på det fordon som
provas, vid en utgångshastighet på 50 km/h. Bromskrafterna skall
vara jämt fördelade mellan axelns hjul för att nå största broms-
verkan. Antilåsningssystemet skall vara urkopplat eller ur
funktion mellan 40 km/h och 20 km/h.
1.1.3 Ett antal provningar vid olika ledningstryck skall utföras för
bestämning av fordonets största bromsningsgrad (zmax).
Under varje provning skall en konstant ingångskraft upprätthållas
och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som
åtgår för att hastigheten skall minska från 40 km/h till 20 km/h
med hjälp av följande formel:
z¼0;566
t
zmaxär största värdet av z; t anges i sekunder.
1.1.3.1 Hjullåsning får inträffa under 20 km/h.1.1.3.2 Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt
t
minväljs sedan tre värden på t som omfattas av tminoch 1,05 tmindärefter beräknas deras aritmetiska medelvärde tm
zm¼0;566
tm
Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan
erhållas av praktiska skäl får minimitiden tminanvändas. Kraven i
punkt 1.3 gäller dock fortfarande.
1.1.4 Bromskrafterna skall beräknas från den uppmätta bromsnings-
graden och rullmotståndet hos den obromsade axeln (axlarna)
vilket är lika med 0,015 och 0,010 av den statiska axelbelast-
ningen för en driven axel respektive en icke driven axel.
1.1.5 Axelns dynamiska belastning skall vara den som anges av
förhållandena i tillägget till punkt 1.1.4.2 i bilaga II.
1.1.6 Värdet för ksk all avrundas till två decimaler.
1.1.7 Sedan skall provningen upprepas för den andra axeln (axlarna)
enligt punkt 1.1.11.1.6 ovan (för undantag, se punkterna 1.4 och
1.5 nedan).
1.1.8 Exempel: I fråga om ett tvåaxlat bakhjulsdrivet fordon på vilket
framaxeln (1) bromsas erhålls friktionskoefficienten (k) av:
kf¼zm/C2P/C2g/C00;015/C2F2
F1þh
Ezm/C2P/C2g
1.1.9 En koefficient bestäms för framaxeln kfoch en för bakaxeln kr.
1.2 Bestämning av utnyttjad friktion ( ε)
1.2.1 Den utnyttjade friktionen ( ε)skall definieras som kvoten av den
största bromsningsgraden med antilåsningssystemet i funktion
(zAL) och friktionskoefficienten (KM), dvs.
ε¼zAL
kM1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 99
(1) Antilåsningssystem med select-high -reglering skall anses omfatta både direkt och indi-
rekt styrda hjul; i system med select-low -reglering skall alla avkända hjul anses som
direkt styrda hjul.
▼M7
1.2.2. Vid en utgångshastighet av 55 km/h skall det högsta värdet för
bromsningsgraden (ZAL) mätas med antilåsningssystemet i funk-
tion. Detta värde för ZALskall baseras på medelvärdet av tre
provningar enligt punkt 1.1.3 i detta tillägg med användande av
den tid som tagits för hastigheten för att minska från 45 km/h
till 15 km/h, enligt följande formel:
zAL¼0;849
tm
1.2.3 Friktionskoefficienten KMskall bestämmas genom att vikta de
dynamiska axelbelastningarna
kM¼kfFfdynþkr/C2Frdyn
P/C2g
där:
Ffdyn¼Ffþh
E/C2zAL/C2P/C2g
Frdyn¼Fr/C0h
E/C2zAL/C2P/C2g
1.2.4 Värdet för εskall avrundas till två decimaler.
1.2.5 För fordon försedda med ett antilåsningssystem av kategori 1
eller 2 skall värdet ZALbaseras på hela fordonet med antilåsnings-
systemet i funktion och friktionen utnyttjad ( ε)skall ges med
samma formel som återges i punkt 1.2.1 ovan.
1.2.6 I fråga om ett fordon försett med ett antilåsningssystem av kate-
gori 3 skall värdet for Zmaxmätas på varje axel som har minst ett
direkt styrt hjul.
Exempel: För ett tvåaxlat fordon med ett antilåsningssystem som
endast verkar på bakaxeln (2) erhålls den utnyttjade friktionen ( ε)
av
ε2¼zAL/C2P/C2g/C00;010/C2F1
k2/C2F2/C0h
EzAL/C2P/C2g/C18/C19
Denna beräkning skall utföras för varje axel som har minst ett
direkt styrt hjul.
1.3 Om ε> 1,00 skall mätningarna av friktionskoefficienterna
upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar.
1.4 För motorfordon med tre axlar skall endast den axel som inte är
en del av en boggie användas för att fastställa ett k-värde för
fordonet (1).
1.5 För fordon i kategorierna N2och N3med en hjulbas på mindre än
3,80 m och med h/E > 0,25 skall bestämningen av friktionskoef-
ficienten för bakaxeln utelämnas.
1.5.1 I det fallet skall den utnyttjade friktionen ( ε)definieras som
kvoten av den största bromsningsgraden med antilåsningssystemet
i funktion (ZAL) och friktionskoefficienten (kf), dvs.
ε¼zAL
kf
2. MÄTMETOD FÖR SLÄPFORDON
2.1 Allmänt
2.1.1 Friktionskoefficienten (k) skall bestämmas som kvoten av de
största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande
dynamiska belastning på den axel som bromsas.
2.1.2 Bromsarna skall ansättas på endast en axel på det släpfordon som
provas, vid en utgångshastighet på 50 km/h. Bromskrafterna skall1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 100
(1) Till dess ett enhetligt provningsförfarande har fastställts skall fordon med mer än tre
axlar och särskilda fordon bli föremål för samråd med den tekniska tjänsten.
▼M7
vara jämnt fördelade mellan axelns hjul för att uppnå högsta
bromsverkan. Antilåsningssystemet skall frikopplas eller vara ur
funktion, mellan 40 km/h och 20 km/h.
2.1.3 Ett antal provningar med ökningar av ledningstrycket skall
utföras för att bestämma den högsta bromsningsgraden för
fordonskombinationen (ZCmax) med endast släpfordonet bromsat.
Under varje provning skall en konstant ingångskraft upprätthållas
och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som
åtgår för att hastigheten skall minska från 40 km/h till 20 km/h
med hjälp av följande formel:
zc¼0;566
t
2.1.3.1 Hjullåsning får inträffa under 20 km/h.
2.1.3.2 Med utgångspunkt från det lägsta uppmätta värdet på t, tmin, väljs
sedan tre värden på t som omfattas av tminoch 1,05 tmin. Efter
beräkningar deras aritmetiska medelvärde tmberäknas
zcmax¼0;566
tm
Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan
erhållas av praktiska skäl får minimitiden tminanvändas.
2.1.4 Den utnyttjade friktionen ( ε)skall beräknas med hjälp av
formeln:
ε¼zRAL
kR
k-värdet skall bestämmas enligt punkt 2.2.3 för släpvagnar
respektive 2.3.1 för påhängsvagnar.
2.1.5 Om ε> 1,00 skall mätningen av friktionskoefficienterna
upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar.
2.1.6 Den högsta bromsningsgraden (ZRAL) skall mätas med antilås-
ningssystemet i funktion och dragfordonet obromsat, baserat på
medelvärdet för tre provningar som i punkt 2.1.3 i detta tillägg.
2.2 Släpvagnar
2.2.1 Mätningen av k(med antilåsningssystemet frik opplat eller ur
funktion, mellan 40 km/h och 20 km/h) skall utföras för främre
och bakre axlarna.
För ena främre axeln i:
FbRmaxi=zCmaxi(FM+FR) − 0,01 FCnd− 0,015 FCd
Fidyn¼FiþzCmaxFM/C2hDþg/C2P/C2hR ðÞ /C0 FwM/C2hD
E
kf¼FbRmaxi
Fidyn
För ena bakre axeln i:
FbRmaxi=zCmaxi(FM+FR) − 0,01 Fcnd− 0,015 Fcd
Fidyn¼Fi/C0zCmaxFM/C2hDþg/C2P/C2hR ðÞ /C0 FwM/C2hD
E
kr¼FbRmaxi
Fidyn
2.2.2 Värdena kfoch krskall jämnas av till tre decimaler.
2.2.3 Friktionskoefficienten kRskall bestämmas proportionellt i
förhållande till de dynamiska axelbelastningarna.
kR¼kf/C2Ffdynþkr/C2Frdyn
P/C2g1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 101
▼M7
2.2.4 Mätningen av ZRAL(med antilåsningssystemet i funktion)
zRAL¼zCAL/C2FMþFR ðÞ /C0 0;01 FCnd/C00;015 FCd
FR
ZRALskall bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient
och för fordon med ett kategori A-antilåsningssystem, och även
på en yta med låg friktionskoefficient.
2.3 Påhängsvagnar och släpkärror
2.3.1 Mätningen av k(med antilåsningssystemet frik opplat eller ur
funktion, mellan 40 km/h och 20 km/h) skall utföras med hjulen
monterade endast på en axel; hjulen på de andra axlarna tas bort.
FbRmax=zCmax×( FM+FR)−FwM
FRdyn¼FR/C0FbRmax/C2hkþzC/C2g/C2P/C2hR/C0hK ðÞ
ER
k¼FbRmax
FRdyn
2.3.2 Mätningen av ZRAL(med antilåsningssystemet i funktion) skall
utföras med alla hjulen monterade.
FbRAL=zCAL×( FM+FR)−FwM
FRdyn¼FR/C0FbRAL/C2hkþzC/C2g/C2P/C2hR/C0hK ðÞ
ER
zRAL¼FbRAL
FRdyn
ZRALskall bestämmas på en yta med en hög friktionskoefficient
och, för fordon med ett kategori A-antilåsningssystem, även på
en yta med en låg friktionskoefficient.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 102
▼M7
Tillägg 3
Bromsverkan på ytor med olika friktion
1. MOTORFORDON
1.1 Den föreskrivna bromsningsgraden i punkt 5.3.5 i denna bilaga
får beräknas med hjälp av den uppmätta friktionskoefficienten
för de två ytorna varpå provningen utförs.
De två ytorna skall uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt
5.3.4 i denna bilaga.
1.2 Friktionskoefficienten (kHoch kL) för ytor med hög respektive låg
friktion skall bestämmas i enlighet med bestämmelserna i punkt
1.1 i tillägg 2 till denna bilaga.
1.3 Den föreskrivna bromsningsgraden (ZMALS) för lastade motor-
fordon skall vara
zMALS/C210;754kLþkH
5och zMALS≥kL
2. SLÄPFORDON
2.1 Den bromsningsgrad som anges i punkt 6.3.2 i denna bilaga får
beräknas med hjälp av de uppmätta bromsningsgraderna ZRALHoch ZRALLpå de två ytor på vilka provningarna utförs med antilås-
ningssystemet i funktion. Dessa två ytor skall uppfylla de villkor
som föreskrivs i punkt 6.3.2 i denna bilaga.
2.2 Bromsningsgraden ZRALSskall vara
zRALS/C210;75
εH/C24zRALLþzRALH
5
och
zRALS >zRALL
εΗ
omεΗ> 0,95 används εΗ= 0,95.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 103
▼M7
Tillägg 4
Metod för val av yta med låg friktion
1. Detaljer om friktionskoefficienten på den valda ytan, enligt vad
som anges i punkt 5.1.1.2 i denna bilaga, skall lämnas till den
tekniska tjänsten.
1.1 Dessa uppgifter skall innefatta en kurva på friktionskoefficienten
mot glidningen (från 0 till 100% glidning) vid en hastighet av
ungefär 40 km/h (1).
1.1.1 Det högsta värdet på kurvan skall avse kpeakoch värdet vid 100%
glidning skall avse klock.
1.1.2 Förhållandet R skall bestämmas som kvoten av kpeakoch klock
R¼kpeak
klock
1.1.3 Värdet på R skall rundas av till en decimal.
1.1.4 Den yta som skall användas skall ha ett R-förhållande mellan 1,0
och 2,0 (2).
2. Före provningarna skall den tekniska tjänsten säkerställa att den
valda ytan uppfyller de särskilda kraven och följande uppgifter
skall lämnas till den:
— Provningsmetod för att bestämma R.
— Fordonstyp (motorfordon, släpfordon …).— Axelbelastning och däck (olika belastning och olika däck
måste provas och resultaten visas för den tekniska tjänsten
som skall bestämma om de är representativa för det fordon
som skall godkännas).
2.1 Värdet på R skall anges i provningsrapporten.
Kalibreringen av ytan skall utföras minst en gång om året med ett
representativt fordon för att kontrollera stabiliteten på R.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 104
(1) Till dess ett enhetligt provningsförfarande har fastställts för bestämning av friktions-
kurvan för fordon med en högsta massa som överstiger 3,5 ton får den kurva somfastställts för personbilar användas. I detta fall skall för fordon med en högsta massasom överstiger 3,5 ton förhållandet mellan k
peakoch klockfastställas genom att använda
ett värde av kpeaksom det definieras i tillägg 2 i denna bilaga.
Med den tekniska tjänstens samtycke får den friktionskoefficient som beskrivs i dennapunkt bestämmas genom en annan metod förutsatt att motsvarigheten för värdena k
peakoch klockkan visas.
(2) Till dess sådana provningsytor blir allmänt tillgängliga skall ett R-förhållande upp till
vara 2,5 godtagbart med förbehåll av diskussion med den tekniska tjänsten.
▼M7
BILAGA XI
Provningsförhållanden för släpfordon med elektriska bromssystem
1. ALLMÄNT
1.1 Vid tillämpningen av de följande bestämmelserna avses med
elektriska bromsar färdbromssystem som består av en styranord-
ning, en elektromekanisk transmissionsanordning och
friktionsbromsar. Den elektriska styranordningen som reglerar
spänningen för släpfordonet skall vara placerad på släpfordon.
1.2 Den elektriska energi som krävs för det elektriska bromssystemet
skall avges till släpfordonet från motorfordonet.
1.3 Elektriska bromssystem skall sättas i funktion genom manöv-
rering av färdbromssystemet på motorfordonet.
1.4 Den nominella märkspänningen skall vara 12 V.1.5 Den största strömförbrukningen får inte överstiga 15 A.
1.6 Det elektriska bromssystemets elektriska anslutning till motorfor-
donet skall åstatkommas med hjälp av en särskild kontakt och
uttag enligt …(
1) vars kontakt inte får passa i uttaget för fordo-
nets belysningsanordningar. Kontakten tillsammans med kabeln
skall vara placerade på släpfordonet.
2. BESTÄMMELSER OM SLÄPFORDON
2.1 Om det finns ett batteri på släpfordonet vilket matas av motorfor-
donets strömförsörjning skall det avskiljas från sin
matningsledning under färdbromsning av släpfordonet.
2.2 För släpfordon vars olastade massa är mindre än 75 % av deras
största massa skall bromskraften automatisk regleras med hänsyn
till släpfordonets lasttillstånd.
2.3 Elektriska bromssystem skall vara sådana att även om spänningen
på anslutningsledningarna minskar till 7 V skall en bromseffekt
på 20 % av den kraft som motsvarar släpfordonets största massa
upprätthållas.
2.4 Styranordningar för reglering av bromskraften, vilka reagerar på
lutningen i färdriktningen (pendelsystem, fjädermassystem,
vätsketröghetsbrytare) skall, om släpfordonet har mer än en axel
och en vertikalt inställbar draganordning, vara anslutna till
chassit. I fråga om enaxlade släpfordon och släpfordon med axlar
där axelavståndet är mindre än 1 m skall dessa styranordningar
vara försedda med en mekanism som anger anordningens horison-
tella läge (t.ex. vattenpass) och vara manuellt inställbara så att
mekanismen kan ställas in i horisontalplanet i linje med fordonets
färdriktning.
2.5 Reläet för inkoppling av bromsströmmen enligt punkt 2.2.1.19.2 i
bilaga I, vilket är anslutet till inkopplingsledningen, skall vara
placerat på släpfordonet.
2.6 En blindhylsa skall finnas för kontakten.2.7 Styranordningen skall ha en indikering som tänds vid varje brom-
sansättning och anger rätt funktion hos släpfordonets elektriska
bromssystem.
3. BROMSVERKAN
3.1 Elektriska bromssystem skall reagera vid en retardation hos
kombinationen dragfordon/släpfordon på högst 0,4 m/sek
2.
3.2 Bromsningen får inledas med en första bromskraft som inte får
vara större än 10 % av den största statiska axelbelastningen och
inte heller större än 13 % av den statiska axelbelastningen på
det olastade släpfordonet.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 105
(1) Under utredning. Till dess denna särskilda anslutnings egenskaper har bestämts
kommer den typ som skall användas att anges av den nationella myndighet som
beviljar godkännande.
▼M7
3.3 Bromskrafterna får också ökas stegvis. Vid större bromskrafter än
de som anges i punkt 3.2 får inte dessa steg vara större än 6 % av
den största statiska axelbelastningen (totalvikt) och inte heller
större än 8 % av det olastade släpfordonets statiska axelbelastning
(tjänstevikt). I fråga om enaxlade släpfordon med en största
massa som inte överstiger 1,5 ton får dockinte första steget
överstiga 7 % av släpfordonets största statiska axelbelastning. En
ökning på 1 % av detta värde skall tillåtas för de efterföljande
stegen (exempel: första steget 7 %, andra steget 8 %, tredje steget
9 % osv.; varje ytterligare steg får inte överstiga 10 %). För dessa
bestämmelser skall ett tvåaxlat släpfordon med kortare hjulbas än
1 meter betraktas som ett enaxlat släpfordon.
3.4 Släpfordonets föreskrivna bromskraft på minst 50 % av den kraft
som motsvarar släpfordonets största totala axelbelastning skall
erhållas — med största massan — i fråga om en genomsnittlig
fullt utvecklad retardation hos kombinationen dragfordon/
släpfordon på högst 5,9 m/sek2för enaxlade släpfordon och
högst 5,6 m/sek2för fleraxlade släpfordon. Släpfordon med axlar
där axelavståndet är mindre än 1 m betraktas också som enaxlade
släpfordon med avseende på denna bestämmelse. Dessutom skall
gränsvärdena enligt definitionen i tillägget till denna bilaga
beaktas. Om bromskraften regleras stegvis skall dessa steg ligga
inom det område som visas i tillägget till denna bilaga.
3.5 Provningen skall utföras med en utgångshastighet på 60 km/h.
3.6 Automatisk bromsning av släpfordonet skall åstadkommas enligt
villkoren i punkt 2.2.2.9 i bilaga I. Om denna automatiska broms-
ning kräver elektrisk energi skall en bromskraft på minst 25 % av
den kraft som motsvarar släpfordonets största totala axelbelast-
ning säkerställas under minst 15 minuter för att ovanstående
villkor skall anses uppfyllda.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 106
▼M7
Tillägg
Överensstämmelse mellan släpfordonets bromsningsgrad och den genom-
snittligt fullt utvecklade retardationen hos kombinationen dragfordon/
släpfordon
(Släpfordonet lastat och olastat)
A = Enaxlade och fleraxlade släpfordon.
B = Enaxlade släpfordon.C = Fleraxlade släpfordon.
Anmärkningar:
(1) Gränsvärdena som anges i diagrammet gäller lastade och olastade
släpfordon. När släpfordonets olastade massa överstiger 75% av dess största
massa skall gränserna tillämpas endast för lastade förhållanden.
(2) Gränsvärdena som anges i diagrammet får inte påverka bestämmelserna i
denna bilaga om minsta godtagbara bromsverkan. Men om den bromsverkan
som erhålls under provningen — enligt bestämmelserna i punkt 3.4 ovan —
är större än den godtagbara skall inte gränserna i ovanstående diagram
överskridas.
TR = Summan av bromskrafterna vid omkretsen på alla hjul på släpfordonet.
PR = Total normal statiskreak tion av vägytan på hjulen på släpfordonet.J = Genomsnittligt fullt utvecklad retardation hos kombinationen drag-
fordon/släpfordon.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 107
▼M7
BILAGA XII
Provningsmetod med tröghetsdynamometer för bromsbelägg
1. ALLMÄNT
1.1 Det förfarande som beskrivs i denna bilaga får tillämpas i
händelse av en ändring av en fordonstyp till följd av montering
av bromsbelägg av annan typ på fordon som har godkänts enligt
detta direktiv.
1.2 De alternativa typerna av bromsbelägg skall kontrolleras genom
att deras bromsverkan jämförs med den bromsverkan som erhålls
med de bromsbelägg som fordonet var försett med vid tiden för
godkännandet och i överensstämmelse med de delar som anges i
det aktuella informationsdokumentet för vilken en mall ges i
bilaga IX.
1.3 Den tekniska tjänst som har ansvaret för godkännandeprovning-
arna får om det så önskar begära att jämförelse av bromsverkan
hos bromsbeläggen utförs enligt aktuella bestämmelser i bilaga II.
1.4 Ansökan om godkännande genom jämförelse skall lämnas in av
fordonstillverkaren eller den som företräder honom.
1.5 I denna bilaga avses med fordonden fordonstyp som godkänts
enligt detta direktiv och för vilket det begärs att jämförelsen skall
anses tillfredsställande.
2. PROVNINGSUTRUSTNING
2.1 En dynamometer med följande egenskaper skall användas:2.1.1 Den skall ha förmåga att generera den tröghet som krävs i punkt
3.1 i denna bilaga och ha kapacitet att uppfylla de krav som före-
skrivs i punkterna 1.3, 1.4 och 1.6 i bilaga II med avseende på
typ I-, typ II- och typ III-utmattningsprovningar.
2.1.2 De monterade provningsbromsarna skall vara identiska med
bromsarna på den berörda ursprungliga fordonstypen.
2.1.3 Om luftkylning finns skall den vara enligt punkt 3.4 i denna
bilaga.
2.1.4 Instrumenteringen för provningen skall ha förmåga att ge minst
följande uppgifter:
2.1.4.1 En kontinuerlig registrering av skivans eller trummans rotations-
hastighet.
2.1.4.2 Antalet varv under ett stopp, med en upplösning som inte är
större än ett åttondels varv.
2.1.4.3 Stopptid.2.1.4.4 En kontinuerlig registrering av temperaturen mätt i mitten av den
bana som sveps av belägget eller mitt på tjockleken på skivan
eller trumman eller belägget.
2.1.4.5 En kontinuerlig registrering av manöverledningens tryck eller
kraft vid bromsansättning.
2.1.4.6 En kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment.
3. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN
3.1 Dynamometern skall ställas in så nära som möjligt inom ± 5%
tolerans till den rotationströghet som motsvarar den del av fordo-
nets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul enligt
följande formel:
I¼MR
2
där:
I = Rotationströgheten (kgm2)
R = Däckets dynamiska rullningsradie (m)
M = Den del av fordonets största massa som bromsas av de
relevanta hjulen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 108
▼M7
För den enarmsdynamometer skall denna massa beräknas från
den konstruktiva bromsfördelningen när retardationen motsvarar
det värde som anges i punkt 2.1.1.1.1 i bilaga II; för släpfordon
skall värdet M motsvara belastningen på marken för aktuellt hjul
då fordonet står stilla och är lastat till sin största massa.
3.2 Den inledande rotationshastigheten hos tröghetsdynamometern
skall motsvara den linjära fordonshastighet som föreskrivs i
bilaga II och skall grundas på däckets rullningsradie.
3.3 Bromsbeläggen skall vara inkörda till minst 80% och får inte ha
överskridit en temperatur på 180 ºC under inkörningsförfarandet,
eller också skall de fordonstillverkarens begäran inköras enligt
hans rekommendationer.
3.4 Kylluft som strömmar över bromsen i en riktning som är
vinkelrät mot dess rotationsaxel får användas. Hastigheten på
kylluften som strömmar över bromsen får inte vara högre än
10 km/h. Kylluftens temperatur skall vara omgivningstempera-
turen.
4. PROVNINGSFÖRFARANDE
4.1 Fem provningssatser av bromsbelägget skall underkastas
jämförelseprovningen. De skall jämföras med fem satser av
belägg som överensstämmer med de ursprungliga komponenter
som anges på informationsdokumentet för det första godkän-
nandet av den berörda fordonstypen.
4.2 Bromsbeläggets likvärdighet skall grundas på en jämförelse av de
resultat som erhålls med det provningsförfarande som föreskrivs i
denna bilaga och i enlighet med följande krav:
4.3 Typ0-p rovning av bromsverkan med kalla bromsar
4.3.1 Tre bromsansättningar skall utföras när den ursprungliga tempera-
turen är under 100 ºC. Temperaturen skall mätas enligt
bestämmelserna i punkt 2.1.4.4.
4.3.2 I fråga om bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kate-
gorierna M och N skall bromsansättningarna utföras från en
ursprunglig rotationshastighet motsvarande den som anges i punkt
2.1.1.1.1 (A) i bilaga II och bromsen skall ansättas så att det
medelvridmoment som motsvarar den fullt utvecklade medelretar-
dation som föreskrivs i denna punkt åstadkoms. Dessutom skall
provningarna utföras vid flera rotationshastigheter varvid den
lägsta skall vara lika med 30% av fordonets högsta hastighet och
den högsta lika med 80% av denna hastighet.
4.3.3 I fråga om bromsbelägg avsedda för användning på fordon i kate-
gori O skall bromsanstättningarna utföras från en ursprunglig
rotationshastighet på 60 km/h och bromsen skall ansättas så att
ett medelvridmoment som motsvarar det som föreskrivs i punkt
2.2.1 i bilaga II åstadkoms. En ytterligare provning av broms-
verkan med kalla bromsar från en ursprunglig rotationshastighet
på 40 km/h skall utföras för jämförelse med resultaten från typ
I-provning enligt punkt 2.2.1.2.1 i bilaga II.
4.3.4 Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovan-
stående provningar med kalla bromsar för de belägg som provas
för jämförelsens skull skall för samma ingångsvärde ligga inom
provningsgränserna ± 15% av det genomsnittliga bromsmoment
som registrerats med bromsbeläggen som överensstämmer med
den komponent som anges i ifrågavarande ansökan om fordon-
stypgodkännande.
4.4 TypI-p rovning
4.4.1 Med upprepad bromsning
4.4.1.1 Bromsbelägg för fordon i kategorierna M och N skall provas
enligt förfarandet som anges i avsnitt 1.3.1 i bilaga II.
4.4.2 Med kontinuerlig bromsning
4.4.2.1 Bromsbelägg för släpfordon i kategori O skall provas enligt punkt
1.3.2 i bilaga II.
4.4.3 Bromsverkan med varma bromsar
4.4.3.1 Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkterna 4.4.1 och
4.4.2 ovan skall provning av bromsverkan med varma bromsar
utföras enligt punkt 1.3.3 i bilaga II.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 109
▼M7
4.4.3.2 Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovan-
stående provningar av bromsverkan med varma bromsar för de
belägg som provas för jämförelsens skull skall för samma
ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15% av det
genomsnittliga bromsmoment som registrerats med bromsbe-
läggen som överensstämmer med den komponent som anges i
ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.
4.5 Typ II-provning
4.5.1 Denna provning skall endast krävas om friktionsbromsarna
används för typ II-provning på fordonstypen i fråga.
4.5.2 Bromsbelägg för motorfordon i kategori M3och N3(utom de som
enligt punkt 2.2.1.19 i bilaga I skall genomgå en typ II A-prov-
ning) skall provas enligt förfarandet som fastställs i punkt 1.4.1 i
bilaga II. Släpfordon i kategori O4skall provas enligt förfarandet
som fastställs i punkt 1.6 i bilaga II.
4.5.3 Bromsverkan med varma bromsar4.5.3.1 Vid slutet av den provning som krävs enligt punkt 4.5.2 ovan
skall provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt
punkt 1.4.3 i bilaga II.
4.5.3.2 Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovan-
stående provningar av bromsverkan med varma bromsar för de
belägg som provas för jämförelsens skull skall för samma
ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15% av det
genomsnittliga bromsmoment som registrerats med bromsbe-
läggen som överensstämmer med den komponent som anges i
ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.
4.6 Utmattningsprovning (typ III-provning)
4.6.1 Provning med upprepad bromsning
4.6.1.1 Bromsbelägg för släpfordon av kategori O
4skall provas enligt det
förfarande som anges i punkt 1.6 i bilaga II till detta direktiv.
4.6.3 Bromsverkan med varma bromsar
4.6.3.1 När de provningar som krävs enligt punkterna 4.6.1 och 4.6.2 i
denna bilaga har slutförts, skall provningen av bromsverkan med
varma bromsar enligt punkt 1.6.2 i bilaga II till detta direktiv vara
slutförd.
4.6.3.2 Det genomsnittliga bromsmoment som registreras under ovan-
stående provningar av bromsverkan med varma bromsar för de
belägg som provas för jämförelsens skull skall för samma
ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15% av det
genomsnittliga bromsmoment som registrerats med bromsbe-
läggen som överensstämmer med den komponent som anges i
ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande.
5. KONTROLL AV BROMSBELÄGG
5.1 Bromsbeläggen skall kontrolleras visuellt efter provningarna
enligt ovan för kontroll av att de är i tillfredsställande kondition
för fortsatt användning under normal drift.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 110
▼M7
BILAGA XIII
Provning av bromsning och avdrift för fordon med reservhjul/reservdäck
för tillfällig användning
1. ALLMÄNNA VILLKOR
1.1 Provningsbanan skall vara väsentligen horisontell och ha en yta
som ger god friktion.
1.2 Provningen skall utföras när det inte finns någon vind som
påverkar resultaten.
1.3 Fordonet skall vara lastat med sin största massa enligt punkt 1.14
i bilaga I.
1.4 Axelbelastningen som en följd av lastningsvillkoren enligt punkt
1.3 i denna bilaga skall vara proportionell i förhållande till de
största axelbelastningar som bestäms i punkt 1.2.1.2.1. i bilaga II.
1.5 Däcken skall vara pumpade till det tryck som rekommenderas av
fordonstillverkaren för fordonstypen.
2. PROVNING AV BROMSNING OCH AVDRIFT
2.1 Provningen skall utföras med reservhjulet/reservdäcket för
tillfällig användning monterat alternativt på ena framhjulet och
ena bakhjulet. Om användningen av reservhjulet/reservdäcket för
tillfällig användning är begränsat till en viss axel skall provningen
utföras endast med hjulet/däcket monterat på den axeln.
2.2 Provningen skall utföras med användning av färdbromssystemet
från en utgångshastighet av 80 km/h med motorn frikopplad.
2.3 Stoppsträckan får inte överstiga det värde som är resultatet av
följande formel (1)
s/C200;1vþv2
150
där
s = stoppsträckan i m,
v = utgångshastighet på 80 km/h
Den kraft som ansätts på manöverorganet får inte överstiga 500 N.Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen under prov-
ningen får inte vara mindre än 5,8 m/s
2.
2.4 Provningarna skall utföras enligt vart och ett av de monterings-
villkor för användning av reservhjul/däck för tillfällig
användning enligt punkt 2.1 i denna bilaga.
2.5 Den föreskrivna bromsverkan skall erhållas utan hjullåsning,
avdrift av fordonet från dess avsedda riktning, onormal vibration,
onormalt slitage av däcket under provningen eller överdriven
styrningsrättelse.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 111
(1) Denna formel motsvarar den som föreskrivs för bromsverkan för färdbromssystemet för
fordon i kategori M1i punkt 2.1.1.1.1 i bilaga II.
▼M7
BILAGA XIV
Alternativt förfarande för provning av antilåsningssystem för bromsar för
släpfordon (ABS)
1. ALLMÄNT
1.1 Provning av ett släpfordon i enlighet med bilaga X i detta direktiv
behöver inte utföras vid tiden för typgodkännande av släpfordonet
förutsatt att antilåsningssystemet för bromsar (ABS) uppfyller
kraven i denna bilaga.
2. INFORMATIONSDOKUMENT
2.1 Tillverkaren av ABS skall förse den tekniska tjänsten med ett
informationsdokument för det system för vilket godkännande
krävs. Detta dokument skall innehålla åtminstone följande
uppgifter:
2.1.1 Allmänt
2.1.1.1 Tillverkarens namn
2.1.1.2 Namn på systemet
2.1.1.3 Systemolikheter2.1.1.4 Systemstrukturer (t.ex. 2S/1M, 2S/2M osv.)
2.1.1.5 Förklaring av systemets grundläggande funktioner och filosofi
2.1.2 Ansökan2.1.2.1 Förteckning över släpfordonstyper och ABS-strukturer för vilka
godkännade krävs
2.1.2.2 Schematiskt diagram över de systemstrukturer som monterats på
släpfordon enligt punkt 2.1.2.1 med hänsyn tagen till följande
parametrar:
Givarplaceringar
ModulatorplaceringarLyftaxlarStyraxlar
Rör: typ, hålstorlekoch längd
2.1.2.3 Förhållandet mellan däckets omkrets och sensorns upplösning
inklusive toleranser.
2.1.2.4 Tolerans för däckets omkrets mellan den ena axeln och den andra
monterad med samma typ av sensor.
2.1.2.5 Räckvidd för tillämpningen med hänsyn till fjädringstyp, t.ex.
balanserad/mekanisk osv. med hänsyn till tillverkare och modell
respektive typ.
2.1.2.6 Rekommendationer för differentialt bromsinmatningsmoment (om
sådana finns) i förhållande till ABS-strukturen och släpboggin.
2.1.2.7 Provningsdata skall tillhandahållas för att göra det möjligt att
bestämma det svåraste fallet av axelbelastning för energiförbruk-
ningsprovningen. Detta skall bestämmas genom att utföra en serie
provningar med stegvis ökande axelbelastningar. Genom att
arbeta inom axelbelastningsområdet ± 10000 N av det högsta
energiförbrukningsvärdet krävs minst fem resultat inom detta
område. Ytterligare resultat skall tillhandahållas för att visa
tendensen utanför den högsta förbrukningen. Baserat på data
ovan skall provningsfordonet lastas för att representera det fall
som bestämts som det svåraste.
2.1.2.8 Ytterligare information (om den är tillämplig) för användningen
av antilåsningssystemet för bromsning.
2.1.3 Kom ponentbeskrivning
2.1.3.1 Givare
— Funktion
— Identifiering (t.ex. nummer på delen)1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 112
▼M7
2.1.3.2 Styrenhet
— Allmän beskrivning och funktion
— Identifiering (t.ex. nummer på delen)
— Felmod enligt punkt 4.1 i bilaga X— Ytterligare särdrag (t.ex. manöverorgan för retardation, auto-
matisk konfiguration, variabla parametrar, diagnostik).
2.1.3.3 Modulator
— Allmän beskrivning och funktion
— Identifiering (t.ex. nummer på delen)
— Begränsningar (t.ex. största flödet som skall kontrolleras).
2.1.3.4 Elektrisk utrustning
— Kopplingsschema
— Strömförsörjningsmetoder
— Varningslampsekvens
2.1.3.5 Pneumatiska kretsar
— Bromsningsschema som omfattar de ABS-strukturer som skall
tillämpas för de släpfordonstyper som anges i punkt 2.1.2.1.
— Begränsningar för storlekpå ledningar och rör och längder
som har en effekt på systemets verkan (t.ex. modulator och
bromscylinder).
2.1.4 Elektromagnetisk kompatibilitet2.1.4.1 Att den elektromagnetiska kompatibiliteten i fråga om susceptibi-
litet och strålning uppfyller kravet i punkt 4.6 i bilaga X skall
styrkas i form av en upprättad teknisk dokumentation eller ett
godkännande enligt en etablerad standard (
1). Den tekniska doku-
mentationen eller godkännandedokumentet skall innehålla
närmare uppgifter om provningsmetod, de konfigurationer (en
eller flera) som provats samt de resultat som erhållits.
3. DEFINITION AV PROVNINGSFORDON
3.1 Den tekniska tjänsten skall med utgångspunkt från de uppgifter
som lämnas i informationsdokumentet, särskilt för de tillämp-
ningar för släpfordon som anges i punkt 2.1.2.1, utföra
provningar med representativa släpfordon som har upp till tre
axlar och är utrustade med respektive antilåsningssystem/struktur
för bromsar som kräver godkännande — enligt vad som anges i
punkt 2.1.2.1 i denna bilaga. Då släpfordon väljs för utvärdering
skall dessutom hänsyn tas till de parametrar som definieras i
följande punkter.
3.1.1 Fjädringstyp
I enlighet med informationsdokumentets tillämpningsområde skall
metoden för bedömning av antilåsningssystemets verkan vad
gäller fjädringstyp väljas enligt följande:
Påhängsvagn: För varje fjädringsgrupp, t.ex. balanserad, meka-
niskosv., sk all ett representativt släpfordon utvärderas.
Släpvagn: Utvärdering skall utföras på ett representativt
släpfordon med vilken sorts fjädringstyp som helst.
3.1.2 Hjulbas
För påhängsvagnar skall inte hjulbasen vara en begränsande
faktor men för släpvagnar skall den kortaste hjulbasen utvärderas.
3.1.3 Bromstyp
Godkännande skall begränsas till kammanövrerade bromsar men
skulle andra bromstyper bli tillgängliga kan jämförande provning
krävas.
3.1.4 Belastningsfördelning
Friktionsutnyttjande skall bestämmas med en lastkännande ventil.
Friktionsutnyttjandet skall bestämmas med lastkännande ventilen1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 113
(1) Detta skall påvisas genom överensstämmelse med de tekniska krav som avses i rådets
direktiv 72/245/EG (EGT L 152, 6.7.1972, s. 15), senast ändrat genom direktiv 95/54/
EG (EGT L 266, 8.11.1995, s. 1).
▼M7
inställd för lastade och olastade förhållanden. Den lastkännande
ventilen får för att säkerställa ABS fulla reglering justeras så att
det statiska bromscylindertrycket är 1 bar högre än det högsta
trycket för ABS-reglering.
3.1.5 Bromsfunktion
Skillnader i funktionsnivån skall registreras för utvärderingen
under provningarna för att bestämma friktionsutnyttjandet. De
resultat som erhållits vid provningarna av ett släpfordon får tillä-
mpas för andra släpfordon av samma typ.
3.1.6 Energiförbrukning
De släpfordon som valts för att utvärdera ABS skall vara sådana
att det är möjligt att belasta axlarna med den svåraste belas-
tningen enligt vad som anges i punkt 2.1.2.7.
3.2 För varje släpfordonstyp som provas skall dokumentation som
visar bromskompatibiliteten enligt tillägg till bilaga II (diagram
2 och 4) vara tillgänglig för att visa överenstämmelsen.
3.3 För godkännande skall påhängsvagnar och släpkärror anses vara
av samma fordonstyp.
4. PROVNINGSSCHEMA
4.1 Följande provningar skall utföras av den tekniska tjänsten på de
fordon som anges i punkt 3 i denna bilaga för varje ABS-struktur
— se punkt 2.1.1.4 — med hänsyn tagen till den tillämpnings-
förteckning som anges i punkt 2.1.2.1. Korshänvisning till det
svåraste fallet kan dock eliminera vissa provningar. Om provning
av svåraste fallet faktiskt används bör detta anges i provningsrap-
porten.
4.1.1 Friktionsutnyttjande
Provningar skall utföras enligt det förfarande som anges i punkt
6.2 i bilaga X för varje ABS-struktur och släpfordonstyp enligt
vad som anges i informationsdokumentet (punkt 2.1.2.1).
4.1.2 Energiförbrukning4.1.2.1 Axelbelastning: Axelbelastningar för släpfordon som utvärderas
skall vara sådana att de visar förhållandet vid det svåraste fallet
vad gäller energiförbrukning (se punkt 2.1.2.7).
4.1.2.2 Energiförbrukningsprovning: Provningen skall utföras enligt det
förfarande som anges i punkt 6 i bilaga X för varje ABS-struktur.
4.1.2.3 För att det skall vara möjligt att för släpfordon som inlämnats för
godkännande kontrollera överenstämmelsen med kraven för ener-
giförbrukningen för antilåsning (se punkt 6.1, bilaga X) skall
följande kontroller göras:
4.1.2.3.1 Innan energiförbrukningsprovningen påbörjas (se punkt 4.1.2.2)
skall förhållandet(R
l) mellan bromscylindertryckstagets slaglängd
(sT) och bromshävarmslängden (LT) bestämmas för ett bromscy-
lindertr yckav 6,5 bar.
Enligt vad som bestäms genomExempel:l
T= 130 mm
ST=2 2m m
R1¼sT
lT¼22
130¼0;169
4.1.2.3.2 Med den lastkännande ventilen inställd för lastat förhållande och
utgångsenerginivån inställd enligt punkt 6.1.2 i bilaga X skall
energilagringsanordningen avskiljas från ytterligare luftförsörj-
ning. Bromsarna skall ansättas med ett kontrolltryck av 6,5 bar
vid kopplingshuvudet och sedan släppas. Ytterligare ansättningar
skall göras till dess trycket i bromscylindrarna är detsamma som
det som uppnåddes efter det provningsförfarande som anges i
punkterna 4.1.2.1 och 4.1.2.2. Antalet motsvarande bromsansätt-
ningar (ne) skall noteras.
4.1.3 Provning med delad friktion1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 114
▼M7
Om antilåsningssystem skall anges som ett kategori A-system
skall alla sådana ABS-strukturer omfattas av prestandakraven i
punkt 6.3.2 i bilaga X.
4.1.4 Prestanda vid låg och hög hastighet
4.1.4.1 Med släpfordonet inställt för utvärdering av friktionsutnyttjande
skall kontroll av prestanda vid låg och hög hastighet utföras
enligt punkt 6.3.1 i bilaga X.
4.1.4.2 När en tolerans finns mellan antalet magnetiseringskuggar och
däckets omkrets skall funktionsprovningar utföras vid de yttersta
toleranserna enligt punkt 6.3 i bilaga X. Detta kan uppnås genom
att använda olika däckstorlek eller genom att framställa särskilda
kuggar för att simulera extrema frekvenser.
4.1.5 Ytterligare kontroller
Följande ytterligare kontroller skall utföras med dragfordonet
bromsat och släpfordon olastat:
4.1.5.1 När en axel/boggi förflyttas från en yta med hög friktion (kH) till
en yta med låg friktion (kL) där kH≥0,5 och kH/kL≥2, med ett
reglertryck vid kopplingshuvudet på 6,5 bar får de direkt styrda
hjulen inte låsa sig. Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta
släpfordonets bromsar skall beräknas så att antilåsningssystemet
går för fullt på yta med hög friktion, och övergången från en yta
till en annan skall ske vid ungefär 80 km/h och 40 km/h.
4.1.5.2 När ett släpfordon går från en yta med låg friktion (k1) till en yta
med hög friktion där kH≥0,5 och kH/kL≥2, med ett reglertryck
vid kopplingshuvudet på 6,5 bar får trycket på bromscylindrarna
stiga till ett lämpligt högt värde inom en rimlig tid och släpfor-
donet får inte avvika från sin ursprungliga riktning.
Körhastigheten och ögonblicket för att ansätta släpfordonets
bromsar skall beräknas så att antilåsningssystemet går för fullt
på yta med hög friktion, och övergången från en yta med låg frik-
tion skall övergången från den ytan till den andra inträffa vid
ungefär 50 km/h.
4.1.6 Simulering av felmod: En kontroll skall göras på ett provning-
sfordon eller en simuleringsanordning med avseende på yttre
kabelledning och uppfyllande av punkt 4.1 i bilaga X.
5. GODKÄNNANDERAPPORT
5.1 En godkännanderapport skall framställas med det innehåll som
anges i tillägg 1 till denna bilaga.
6. KONTROLL
6.1 Kontroll av komponenter och montering
Specifikation över ABS som monterats på släpfordon som skall
typgodkännas skall kontrolleras genom att följande kriterier är
uppfyllda:
Del Kriterier
6.1.1 a) Givare Ingen ändring tillåten
b) Styrenhet Ingen ändring tillåten
c) Modulator Ingen ändring tillåten
6.1.2 Ledningsstorlekoch längd
a) Försörjning från reservoar till modu-
lator
Minsta inre diameter Får ökas
Största längd totalt Får minskas
b) Modulatorleverans till bromscylind-
rarna
Inre diameter Ingen ändring tillåten
Största längd totalt Får minskas
6.1.3 Varningssignalförlopp Ingen ändring tillåten1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 115
▼M7
Del Kriterier
6.1.4 Skillnader i bromsinmatningsmoment i en
boggiEndast godkända skillnader (om någon)
är tillåten
6.1.5 För andra begränsningar hänvisas till
avsnitt 4 i provningsrapporten som
beskrivs i tillägg 1 till denna bilagaMontering skall göras inom de
räckviddsbegränsningar som definierats
— Ingen avvikelse är tillåten
6.2 Kontroll av lagringskapacitet
6.2.1 Eftersom räckvidden på bromssystem och tilläggsutrustning som
används på ett släpfordon är olika skall det inte vara möjligt att
ha en tabell med rekommenderad reservkapacitet. För att kontrol-
lera att lämplig lagringskapacitet är monterad kan provning
utföras enligt punkt 6 i bilaga X eller också bör det förfarande
som anges nedan följas:
6.2.1.1 Bromsjustering skall vara sådan att den visar de villkor för prov-
ningssläpfordonen på vilka antilåsningssystemet godkänts. På det
släpfordon som skall godkännas för bromscylindertryckstångens
slaglängd vid ett bromscylindertryck av 6,5 bar skall beräknas
och ställas in enligt följande formel:
Anmärkning: För att ge en säkerhetsnivå vad avser energilag-
ringskapacitet har en säkerhetsfaktor på + 20% inkluderats.
Sv=lv× 1,2 × Rl
Exempel:
lv= 150 mm, Rl= 0,169
Sv= 150 × 1,2 × 0,169 = 30,4 mm
6.2.1.2 Med bromsarna justerade enligt punkt 6.2.1.1 — när ett
släpfordon är försett med automatiska justeringsanordningar för
förslitning skall den automatiska justeringsmekanismen vara ur
funktion för provningen eller en motsvarande manuell justerings-
anordning monteras — och den lastkännande ventilen ställas in
för lastat tillstånd och den ursprungliga energinivån inställd enligt
punkt 6.1.2 i bilaga X, skall energilagringsanordningen avskiljas
från ytterligare försörjning. Bromsarna skall ansättas med ett
kontrolltryck av 6,5 bar vid kopplingshuvudet och sedan släppas
helt. Ytterligare bromsansättningar/lossningar skall göras upp till
antalet nesom bestämts genom provningen som utförts i enlighet
med punkt 4.1.2.3.2. Under ansättningen skall trycket i den akti-
verade kretsen vara tillräckligt för att ge en totalt bromsningskraft
vid hjulens omkrets som motsvarar minst 22,5% av den största
hjulbelastningen vid stillastående och utan att orsaka automatisk
ansättning av ett bromssystem som inte styrs av ett antilåsnings-
system.
6.3 Kontroll av funktionen
6.3.1 Denna skall begränsas till en dynamisk funktionskontroll av
antilåsningssystemet. Det kan vara nödvändigt att för att
säkerställa den fulla regleringen justera den lastkännande ventilen
eller att utnyttja en yta som har låg friktion för däck mot väg.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 116
▼M7
Tillägg 1
Godkännanderapport för Antilåsningssystem för släpfordon
Godkännanderapport nr: …
1. Identifiering
1.1 Tillverkare av antilåsningssystem (namn och adress):1.2 Systemets namn/modell:
2. System och monteringar som godkänts
2.1 ABS-struktur(er) som godkänts (t.ex. 2S/M, 2S/2M osv.):
2.2 Tillämpningsområde (släpfordonstyp och antal axlar):
2.3 Kraftförsörjningsmetoder:
ISO 7638, ISO 1185 osv.
2.4 Identifiering av godkänd(a) givare, styrenhet(er) och modula-
tor(er):
2.5 Energiförbrukning motsvarande antal statiska bromsansättningar
och förhållandet manövreringsorganets slaglängd och bromshä-
varmslängd:
2.6 Ytterligare särdrag t.ex. retardationskontroll, lyftningsaxelstruktur
osv.:
3. Provningsdata och resultat
3.1 Provningsfordonsdata:
3.2 Provningsyteinformation:
3.3 Provningsresultat:
3.3.1 Friktionsutnyttjande:
3.3.2 Energiförbrukning:3.3.3 Provning med delad friktion:
3.3.4 Prestanda vid låg hastighet:
3.3.5 Prestanda vid hög hastighet:3.3.6 Ytterligare kontroller:
3.3.6.1 Övergång från ytor med hög friktion till ytor med låg friktion:
3.3.6.2 Övergång från ytor med låg friktion till ytor med hög friktion:3.3.7 Felmodsimulering:
3.3.8 Funktionskontroller av optionella strömförsörjningar:
3.3.9 Elektromagnetisk kompatibilitet:
4. Monteringsbegränsningar
4.1 Förhållandet mellan däckomkrets och sensorns upplösning:
4.2 Tolerans för däckomkrets mellan en axel och en annan axel
försedd med samma typ av sensor:
4.3 Fjädringstyp:
4.4 Skillnad(er) i bromsinmatningsmomentet inom en släpfordons-
boggi:
4.5 Hjulbas på släpvagn:4.6 Bromstyp:
4.7 Ledningsstorlekar och längder:
4.8 Lastkännande ventil:4.9 Varningslampförlopp:1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 117
▼M7
4.10 Andra rekommendationer/begränsningar (t.ex. läge för givare,
modulator(er), lyftaxel(-axlar), styraxel(-axlar):
5. Provningsdatum
Antilåsningssystemet som beskrivs ovan uppfyller kraven i bilaga
XIV i direktiv 71/320/EEG senast ändrat genom direktiv 28/12/
EG.
Tekniskt tjänst/godkännande myndighet (1)
som utför provningen:
Godkännande myndighet om annan än den tekniska tjänsten
Bilaga:(Tillverkarens informationsdokument)1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 118
(1) Styrkdet ej tillämpliga.
▼M7
Tillägg 2
Symboler och definitioner
Symbol Anmärkningar
sTBromscylindertryckstångslaglängd vid referensprovnings-
släpfordon i mm
lTBromshävarmslängd på referensprovningsfordon i mm
R1Forholdet sT/lT
neAntal motsvarande statiska bromsansättningar
lvBromshävarmslängd på släpfordon som skall godkännas i
mm
svBromscylindertryckstångslaglängd på släpfordon som skall
godkännas i mm1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 119
▼M7
BILAGA XV
EG-typgodkännande av ersättningsbromsbeläggsatser som separata
tekniska enheter
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
1.1 Denna bilaga gäller typgodkännande som separata tekniska
enheter enligt artikel 2 i direktiv 70/156/EEG av bromsbe-
läggsatser som skall monteras på motorfordon och släpfordon i
kategorierna M1≤3,5 ton, M2≤3,5 ton, N1O1och O2som
reservdelar.
1.2 Godkännanden är obligatoriska endast för ersättningsbromsbe-
läggsatser som är avsedda att monteras på sådana motorfordon
och släpfordon som godkänts i enlighet med direktiv 71/320/
EEG, ändrat genom det här direktivet.
2. DEFINITIONER
I denna bilaga avses med
2.1 bromsutrustning: den betydelse som ges i punkt 1.2 i bilaga I till
detta direktiv,
2.2 friktionsbromsning: den del av bromsutrustningen i vilken krafter
som går mot fordonets rörelse utvecklas genom friktion mellan ett
bromsbelägg och en hjulskiva eller trumma som rör sig i
förhållande till varandra,
2.3 bromsbeläggsats: en komponent i en friktionsbroms som trycks
mot en trumma eller en skiva som utvecklar friktionskraft,
2.3.1 bromsbacksats: en bromsbeläggsats för en trumbroms,
2.3.1.1 bromsback: en komponent i en bromsbacksats som bär bromsbe-
lägget,
2.3.2 bromsklossats: en bromsbeläggsats för en skivbroms,
2.3.2.1 bromsklossens fästplatta: en komponent i en bromsbeläggsats
som bär bromsbelägget,
2.3.3 bromsbelägg: friktionsmaterialkomponent i en bromsbeläggsats,
2.3.4 friktionsmaterial: den produkt av en särskild blandning av mate-
rial och bearbetningar som tillsammans bestämmer
bromsbeläggets egenskaper,
2.4 bromsbeläggtyp: en kategori av bromsbelägg som inte skiljer sig i
fråga om friktionsmaterialegenskaper,
2.5 bromsbeläggsatstyp: en hjulsats med en monteringssats broms-
belägg som inte skiljer sig i fråga om bromsbeläggtyp,
dimension och funktionella egenskaper,
2.6 originalbromsbelägg: en bromsbeläggtyp som hänvisas till i
fordonstypgodkännandeintyget, bilaga IX, bihanget till tillägg 1
punkt 1.2 och underpunkter,
2.7 originalbromsbeläggsats: en bromsbeläggsats som
överensstämmer med de uppgifter som lämnas i ett informations-
dokument om fordonet,
2.8 ersättningsbromsbeläggsats: en bromsbeläggsats av en typ som
godkänts enligt detta direktiv som en lämplig ersättning för en
originalbromsbeläggsats,
2.9 tillverkare: den organisation som kan åta sig tekniskt ansvar för
bromsbeläggsatserna och kan visa att det har de nödvändiga
medlen för att uppnå produktionsöverensstämmelse.
3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 En ansökan enligt artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG om EG-
typgodkännande av en ersättningsbromsbeläggsatstyp för en viss
fordonstyp skall inlämnas av tillverkaren av ersättningsbromsbe-
läggsatsen.
3.2 En ansökan får inlämnas av innehavaren av ett fordonstypgodkän-
nande enligt detta direktiv i fråga om1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 120
▼M7
ersättningsbromsbeläggsatser som överensstämmer med den typ
som anges i fordonstypgodkännandeintyget, bilaga IX, bihanget
till tillägg 1 punkt 1.2 och underpunkter.
3.3 En mall till informationsdokumentet återges i bilaga XVII.3.4 Följande skall lämnas in till den tekniska tjänst som är ansvarig
för typgodkännandeprovningarna:
3.4.1 Bromsbeläggsatser i tillräcklig kvantitet av den typ för vilken
godkännande söks för att godkännandeprovningarna skall kunna
utföras. Provexemplaren skall vara tydligt och outplånligt märkta
med den sökandens firma eller varumärke och typbeteckning.
3.4.2 Det lämpliga representativa fordonet/fordonen och/eller bromsen/
bromsarna.
4. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE
4.1 Om de gällande kraven är upfyllda skall EG-typgodkännande
beviljas enligt artikel 4.3 och om den är tillämplig artikel 4.4 i
direktiv 70/156/EEG.
4.2 En mall för EG-typgodkännandeintyg återges i bilaga XVI.4.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII i direktiv 70/
156/EEG skall tilldelas varje typ av ersättningsbromsbeläggsats
som godkänts. Samma medlemsstater får inte tilldela samma
nummer till en annan bromsbeläggsatstyp. Samma typgodkännan-
denummer får omfatta användningen av denna
bromsbeläggsatstyp på ett antal olika fordonstyper.
4.4 Märkning
4.4.1 Varje bromsbeläggsats av en typ som godkänts enligt detta
direktiv som en separat teknisk enhet skall förses med ett EG-
typgodkännandemärke.
4.4.2 Detta märke skall bestå av en rektangel som omger bokstaven ”e”
följt av det särskiljande numret eller bokstäverna för den
medlemsstat som har beviljat typgodkännandet:
1 för Tyskland
2 för Frankrike
3 för Italien4 för Nederländerna5 för Sverige6 för Belgien9 för Spanien
11 för Förenade kungariket
12 för Österrike13 för Luxemburg17 för Finland21 för Portugal23 för Grekland
IRL för Irland
I närheten av rektangeln måste också det “grundgodkännande-
nummeranges som finns i del 4 i det godkännandenummer som
anges i bilaga VI i direktiv 70/156/EEG föregånget av de två
siffror som anger det löpnummer som tilldelats den senaste större
tekniska ändringen enligt direktiv 71/320/EEG den dag EG-
typgodkännandet beviljades. I detta direktiv är löpnumret 01. De
ytterligare tre siffror som placerats i närheten av rektangeln skall
användas för att beteckna bromsback eller bromsklossens
fästplatta.
4.4.3 Det godkännandemärke som anges i punkt 4.4.2 ovan skall vara
tydligt och outplånligt.
4.4.4 I tillägg 1 till denna bilaga ges exempel på disposition av godkän-
nandemärket och godkännandedata enligt ovan och punkt 6.5
nedan.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 121
▼M7
5. SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR
5.1 Allmänt
En ersättningsbromsbeläggsats skall vara så utformad och
konstruerad att när den sats ersätts vilken ursprungligen var
monterad på ett fordon överensstämmer bromseffektiviteten på
detta fordon med den godkända fordonstypens, i överensstäm-
melse med bestämmelserna i bilaga II till detta direktiv.
Särskilt gäller att
a) ett fordon som är försett med ersättningsbromsbeläggsatser
skall uppfylla de gällande bromsningskraven i detta direktiv,
b) en ersättningsbromsbeläggsats skall visa prestandaegenskaper
som är lika dem på den originalbromsbeläggsats som den är
avsedd att ersätta,
c) en ersättningsbromsbeläggsats skall ha lämpliga mekaniska
egenskaper.
5.2 Ersättningsbromsbeläggsatser som överensstämmer med den typ
som anges i dokumentationen för fordonstypgodkännande i detta
direktiv skall anses uppfylla kraven i punkt 5 i denna förordning.
5.3 Prestandakrav
5.3.1 Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon i kategori M1,M2och N1
Ersättningsbromsbeläggsatser skall provas enligt föreskrifterna i
tillägg 2 och måste uppfylla de krav som anges i detta tillägg. I
fråga om hastighetskänslighet och bromsverkan med kalla
bromsar skall en av de två metoder som beskrivs i tillägg 2
användas.
5.3.2 Ersättningsbromsbeläggsatser för fordon i kategori O1och O2
Ersättningsbromsbeläggsatser skall provas enligt föreskrifterna i
tillägg 3 och skall uppfylla de krav som anges i tillägg 3 och 4 i
denna bilaga.
5.4 Mekaniska egenskaper
5.4.1 Ersättningsbromsbeläggsatser av den typ för vilket godkännande
begärs skall provas i fråga om skjuvhållfasthet enligt ISO-stan-
dard 6312-1981.
Lägsta skjuvhållfasthet är 250 N/cm2för bromsklossatser och
100 N/cm2för bromsbacksatser.
5.4.2 Ersättningsbromsbeläggsatser av den typ för vilken godkännande
begärs skall provas i fråga om sammanpressbarhet enligt ISO-
standard 6310-1981.
Värdet för sammanpressbarhet får inte överstiga 2% vid omgiv-
ningstemperaturen och 5% vid 400 ºC för bromsklossats och 2%
vid omgivningstemperaturen och 4% vid 200 ºC för bromsback-
sats.
6. FÖRPACKNING OCH MÄRKNING
6.1 ►M8Ersättningsbromsbeläggsatser som motsvarar en typ som
godkänts skall i enlighet med detta direktiv förpackas i
axeluppsättningar. ◄
6.2 Varje axeluppsättning skall innehålla en förseglad förpackning
som har utformats för att visa om den öppnats tidigare.
6.3 Varje förpackning skall ha följande information:
6.3.1 Kvantiteten ersättningsbromsbeläggsatser i förpackningen.
6.3.2 Tillverkarens namn och varumärke.6.3.3 Fabrikat och typ av ersättningsbromsbeläggsats.6.3.4 ►
M8Tillräckligt för att köparen skall kunna identifiera
fordonet/axeln/bromsen för vilket innehållet godkänts. ◄
6.3.5 Godkännandemärke.6.4 Varje förpackning skall innehålla monteringsanvisningar
6.4.1 med särskild hänvisning till tillhörande delar,1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 122
▼M7
6.4.2 som anger att ersättningsbromsbeläggsatser bör ersättas i axel-
satser.
6.5 Varje ersättningsbromsbeläggsats skall uppvisa en uppsättning
godkännandedata:
6.5.1 Godkännandemärke.6.5.2 Tillverkningsdag, åtminstone månad och år.
6.5.3 Fabrikat och bromsbeläggtyp.
7. TYPÄNDRINGAR OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄN-
NANDEN
7.1 I fråga om typändringar som godkänts enligt detta direktiv skall
bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG gälla.
8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
8.1 Som allmän regel gäller att åtgärder enligt artikel 10 i 70/156/
EEG skall vidtas för att säkerställa produktionsöverensstämmelse
8.2 Originalbromsbeläggsatser som omfattas av en tillämpning enligt
punkt 3.2 skall anses uppfylla kraven i punkt 8.
8.3 De provningar som anges i punkt 2.3.5 i bilaga X till 70/156/EEG
är de som beskrivs i punkt 5.4 och i tillägg 5 till denna bilaga.
8.4 Den normala inspektionsintervall som tillåts av den behöriga
myndigheten skall vara en gång per år.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 123
▼M7
Tillägg 1
Disposition för godkännandemärke och godkännandedata
(se punkt 4.4 och 6.5 i denna bilaga)
Godkännandemärket ovan visar att den berörda delen har godkänts i Nederländerna (e 4) enligt detta
direktiv. I denna illustration anger de första två siffrorna (01) det löpnummer som tilldelats de senaste
tekniska ändringarna som gjorts i rådets direktiv 71/320/EEG. De följande fyra siffrorna (0047) är de
som av den godkännande myndigheten tilldelats bromsbeläggtypen som grundgodkännandenummer,
och de tre tilläggssiffrorna (901) som anges i närheten av rektangeln är de som av den godkännande
myndigheten tilldelats bromsbacken eller bromsklossens fästplatta. Samtliga nio siffror tillsammans
utgör godkännandemärket för ersättningsbromsbeläggsatstypen.
Ett exempel på bromsklossatsmärkning
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 124
▼M7
Exempel på bromsbacksatsmärkning
Anmärkning:
De lägen för märkningarna som visas i exemplen ovan är inte obligatoriska.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 125
▼M7
Tillägg 2
Krav på ersättningsbromsbeläggsatser för fordon i kategori M1,M2och N1
1. ÖVERENSSTÄMMELSE MED DETTA DIREKTIV
Uppfyllande av kraven i detta direktiv skall visas i en fordon-
sprovning.
1.1 Provningsfordon
Ett fordon som är representativt för den typ för vilken godkän-
nande av ersättningsbromsbeläggsatsen krävs skall vara utrustat
med ersättningsbromsbeläggsats av den typ för vilket godkän-
nande krävs och med instrument för bromsprovning enligt vad
som krävs genom direktivet.
Bromsbeläggsatser som inlämnats för provning skall monteras på
de relevanta bromsarna och skall tills ett bestämt inslipningsförfa-
rande har fastställts slipas in enligt tillverkarens anvisningar i
samråd med den tekniska tjänsten.
1.2 Fordonets bromssystem skall provas enligt kraven för fordonska-
tegorin i fråga (M1,M2eller N1) i bilaga II punkterna 1 och 2. De
gällande kraven eller provningarna är följande:
1.2.1 Färdbromssystem1.2.1.1 Typ 0-provning med motorn frikopplad, fordonet lastat.1.2.1.2 Typ 0-provning med motorn i gång, fordonet olastat och lastat
enligt bilaga II punkterna 1.2.3.1 (stabilitetsprovning) och 1.2.3.2
(endast provning med utgångshastighet v = 0,8 v
max)
1.2.1.3 Typ I-provning1.2.2 Reservbromssystem1.2.2.1 Typ 0-provning med motorn frikopplad, fordonet lastat (denna
provning kan uteslutas i fall när det är uppenbart att kraven är
uppfyllda, t.ex. diagonalt delat bromssystem).
1.2.3 Parkeringsbromssystem
(Endast tillämpligt om de bromsar för vilka bromsbeläggsgodkän-
nande söks används för parkering.)
1.2.3.1 Provning i nedförsbacke med 18 % lutning, fordonet lastat.1.3 Fordonet måste uppfylla alla relevanta krav som anges i bilaga II
punkt 2 för denna fordonskategori.
2. YTTERLIGARE KRAV
Uppfyllande av de ytterligare kraven skall visas genom använd-
ning av de två följande metoderna:
2.1 Fordonsprovning (provning med delad axel)
För denna provning skall fordonet vara fullt lastat och alla brom-
sansättningar skall göras med motorn frikopplad på horisontell
väg.
Fordonets färdbromskontrollsystem skall vara försett med ett sätt
att avskilja främre och bakre axelbromsarna så att en av dem kan
användas oberoende av den andra.
Om godkännande av ersättningsbromsbeläggsats krävs för brom-
sarna på den främre axeln skall bromsarna för den bakre axeln
förbli ur funktion under provningen.
2.1.1 Bromsverkan med kalla bromsar
En jämförelse skall göras mellan bromsverkan med kalla bromsar
för ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen
genom att jämföra provningsresultaten enligt följande metod.
2.1.1 Utför minst sex bromsansättningar i följd med en regelbunden
ökning av antingen pedalkraft eller ledningstryck upp till hjullås-
ning eller, alternativt upp till medelvärdet för fullt utvecklad
retardation på 6 m/s
2eller upp till tillåten största pedalkraft för1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 126
▼M7
ifrågavarande fordonskategori från en utgångshastighet som anges
i tabellen nedan:
FordonskategoriProvningshastighet i km/h
Främre axel Bakre axel
M170 45
M250 40
N165 50
Utgångsbromstemperaturen vid början av varje ansättning skall
vara≤100 ºC.
2.1.1.2 Registrera och pricka in pedaltryck eller ledningstryck och
medelvärdet för fullt utvecklad retardation vid varje ansättning
och bestäm den pedalkraft eller det ledningstryck som krävs (om
möjligt) för att uppnå retardationer på 5 m/s2för en främre axel-
broms och 3 m/s2för en bakre axelbroms. Om dessa värden inte
kan upnås med den högsta tillåtna pedalkraften bestäm alternativt
det pedaltryckeller ledningstrycksom k rävs för att uppnå högsta
retardation.
2.1.1.3 Ersättningsbromsbeläggsatserna skall anses ha liknande prestan-
daegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda
medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma kontroll-
kraft eller ledningstryck i den övre två tredjedelen av den
genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med
originalbromsbeläggsats.
2.1.2 Hastighetskänslighetsprovning
2.1.2.1 Genom att använda den pedalkraft som fås från punkt 2.1.1.2 i
detta tillägg och med utgångsbromstemperaturen ≤100 ºC gör
tre bromsansättningar vid var och en av följande hastigheter:
För den främre axeln: 65, 100 och 135 km/h där Vmaxöverstiger
150 km/h.
För den bakre axeln: 45, 65 och 90 km/h där vmaxöverstiger
150 km/h.
2.1.2.2 Ge medelvärdet för resultaten från varje grupp av tre ansättningar
och rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt
utvecklad retardation.
2.1.2.3 Medelvärdet för fullt utvecklade retardationer vid högre hastig-
heter skall ligga inom 15 % av dem som registrerats vid den
lägsta hastigheten.
2.2 Tröghetsdynamometerprovning
2.2.1 Provningsutrustning
För provningarna skall en tröghetsdynamometer vara försedd med
fordonsbromsen i fråga. Dynamometern skall ha instrument för
oavbruten registrering av rotationshastighet, bromsvridmoment,
trycki bromsledningen, antal rotationer efter bromsansättning,
bromstid och bromsrotortemperatur.
2.2.2 Provningsförhållanden
2.2.2.1 Dynamometerns rotationsmassa skall motsvara halva axeldelen av
den största fordonsmassa som är förtecknad i tabellen nedan och
det största däckets rullningsradie som är tillåtet för den fordon-
stypen.
FordonskategoriAxeldelen av största fordonsmassan
Främre axel Bakre axel
M10,77 0,32
M20,69 0,44
N10,66 0,391971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 127
▼M7
2.2.2.2 Utgångsrotationshastigheten för dynamometern skall motsvara
den linjära fordonshastighet som anges i punkterna 2.2.3 och
2.2.4 i detta tillägg och skall grundas på däckets dynamiska rull-
ningsradie.
2.2.2.3 Bromsbelägg som lämnas in för provning skall monteras på de
relevanta bromsarna, och till dess ett bestämt inslipningsförfa-
rande fastställts skall de slipas in enligt tillverkarens anvisningar
i samförstånd med den tekniska tjänsten.
2.2.2.4 Om kylningsluft används får luftflödets hastighet vid bromsen
inte vara högre än 10 km/h.
2.2.3 Provning av bromsverkan med kalla bromsar
En jämförelse skall göras mellan bromsverkan med kalla bromsar
för ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen
genom att jämföra provningsresultaten enligt följande metod.
2.2.3.1 Från utgångshastigheten 80 km/h for M1och N1och 60 km/h för
M2och med bromstemperaturen ≤100 ºC vid början av varje
ansättning gör minst sex bromsansättningar med spärrade inter-
valler av ledningstryckupp till ett medelvärde för fullt utveck lad
retardation på 6 m/s2.
2.2.3.2 Registrera och pricka in linjetrycket och medelvärdet för fullt
utvecklad retardation för varje ansättning och bestäm det linjet-
rycksom k rävs för att uppnå 5 m/s2.
2.2.3.3 Ersättningsbromsbeläggsatserna skall anses ha liknande prestan-
daegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda
medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma kontroll-
kraft eller ledningstryck i den övre två tredjedelen av den
genererade kurvan ligger inom 15 % av den som uppnås med
originalbromsbeläggsats.
2.2.4 Hastighetskänslighetsprovning
2.2.4.1 Genom att använda det ledningstrycksom fås från punk t 2.2.3.2
och med utgångsbromstemperaturen ≤100 ºC gör tre brom-
sansättningar i följd från de rotationshastigheter som motsvarar
fordonets linjära hastighet av
75, 120 och 160 km/h där vmaxöverstiger 150 km/h.
2.2.4.2 Ange medelvärdet för varje grupp av tre bromsansättningar och
rita in hastigheten mot motsvarande medelvärde för fullt
utvecklad retardation.
2.2.4.3 Det medelvärde för fullt utvecklade retardationer som registrerats
för högre hastigheter skall ligga inom 15 % av det som registre-
rats för den lägsta hastigheten.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 128
▼M7
Tillägg 3
Krav på ersättningsbromsbeläggsatser för fordon i kategori O1och O2
1. ALLMÄNT
Den provningsmetod som beskrivs i detta tillägg grundar sig på
en tröghetsdynamometerprovning. Provningarna kan alternativt
utföras på ett provningsfordon eller i en provbänkmed rullbana
förutsatt att samma provningsförhållanden uppnås och att samma
parametrar uppmätts som vid tröghetsdynamometerprovning.
2. PROVNINGSUTRUSTNING
För provningarna skall tröghetsdynamometern vara försedd med
fordonsbromsen i fråga. Dynamometern skall ha instrument för
kontinuerlig registrering av rotationshastighet, bromsvridmoment,
bromsledningstryckeller bromsansättningsk raft, antal rotationer
efter bromsansättning, bromstid och bromsrotortemperatur.
2.1 Provningsförhållanden2.1.1 Dynamometerns rotationsmassa skall motsvara halva den rele-
vanta axeldelen av den högsta fordonsmassan och det största
däckets rullningsradie som är tillåtet för den fordonstypen.
2.1.2 Utgångsrotationshastigheten för dynamometern skall motsvara
den linjära fordonshastighet som anges i punkt 3.1 i detta tillägg
och skall grundas på det minsta däckets dynamiska rullningsradie
som är tillåtet för den fordonstypen.
2.1.3 Bromsbeläggsatser som lämnas in för provning skall vara
försedda med den relevanta bromsen och skall tills ett bestämt
inslipningsförfarandet fastställts slipas in enligt tillverkarens
anvisningar i samförstånd med den tekniska tjänsten.
2.1.4 Om kylningsluft används får luftflödeshastigheten inte vara högre
än 10 km/h.
2.1.5 Den ansättningsanordning som monterats på bromsen måste mots-
vara fordonsinstallationen.
3. PROVNINGAR OCH KRAV
3.1 Typ0-p rovning
Från utgångshastigheten 60 km/h med en bromstemperatur på
≤100 ºC vid början av varje ansättning gör minst sex brom-
sansättningar med spärrade intervaller av ledningstryckeller av
ledningstryckupp till det högsta ledningstryck et eller en retarda-
tion upp till 6 m/s
2. Upprepa den sista bromsansättningen med
användning av en utgångshastighet på 40 km/h.
3.2 Typ I-provning3.2.1 Uppvärmningsförfarande
Bromsen skall värmas upp med kontinuerlig bromsning enligt
kravet i bilaga II punkt 1.3.2 med början vid en bromsrotortempe-
ratur på ≤100 ºC.
3.2.2 Bromsverkan med varma bromsar
Efter det att uppvärmningsförandet slutförts skall bromsverkan
med varma bromsar mätas enligt villkoren i punkt 3.2.1 ovan
med samma linjetryckeller ansättningsk raft (temperaturförhållan-
dena kan skilja sig åt). Medelvärdet för den fullt utvecklade
retardationen med uppvärmd broms får inte vara mindre än 60%
av det värde som uppnåtts med den kalla bromsen eller 3,5 m/s
2
3.3 Bromsverkan med kalla bromsar
En jämförelse skall göras mellan bromsverkan med kalla bromsar
för ersättningsbromsbeläggsatsen och originalbromsbeläggsatsen
genom att jämföra provningsresultaten från typ 0-provningen
enligt punkt 3.1
3.3.1 Den typ 0-provning som föreskrivs i punkt 3.1 skall utföras med
en monteringssats av originalbromsbeläggsatsen.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 129
▼M7
3.3.2 Ersättningsbromsbeläggsatserna skall anses ha liknande prestan-
daegenskaper som originalbromsbeläggsatserna om det uppnådda
medelvärdet vid fullt utvecklad retardation vid samma kontroll-
kraft eller ledningstryck i den övre två tredjedelen av den
genererade kurvan ligger inom 15% av den som uppnås med
originalbromsbeläggsats.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 130
▼M7
Tillägg 4
Bestämning av friktionsuppförandet hos bromsbelägg genom maskinprov-
ning
1. INLEDNING
1.1 Prov på ersättningsbromsbeläggsatstyp skall provas i en maskin
som kan utveckla de provningsförhållanden och tillämpa de prov-
ningsförfaranden som beskrivs i detta tillägg.
1.2 Provningsresultaten skall utvärderas för att bestämma provets
friktionsuppförande.
1.3 Friktionsuppförandet hos proven skall jämföras för att bedöma
överensstämmelsen med den standard som registrerats för en
ersättningsbromsbeläggtyp.
2. UTRUSTNING
2.1 Maskinen skall vara utformad för att införliva och aktivera en
broms i full skala som är lik den som är monterad på den fordon-
saxel som används för godkännandeprovning enligt vad som
anges i punkt 5 i denna bilaga.
2.2 Rotationshastigheterna för skivan eller trumman skall vara
660 ± 10 min1utan belastning och minst 600 min1med full last.
2.3 Provningscyklerna och bromsansättningarna under cyklerna skall
vara justerbara och tillämpas automatiskt.
2.4 Uteffektvridmomentet eller bromstrycket (konstant vridmetod)
och temperaturen på arbetsytan skall registreras.
2.5 Försörjning av direkt kylningsluft över bromsen skall ske med en
hastighet av 600 ± 60 m3/h.
3. PROVNINGSFÖRFARANDE
3.1 Provförberedelse
Tillverkarens inkörningsschema skall säkerställa minst 80%
ytkontaktområde för bromsklossatser utan att överstiga en yttem-
peratur av 300ºC och 70 procent ytkontaktområde för
drivbromsbacksatser utan att överstiga en yttemperatur av 200ºC.
3.2 Provningsschema
Provningsschemat omfattar ett antal bromscykler i följd som var
och en innehåller × bromsningsintervaller på 5 sekunders broms-
ning som följs av 10 sekunder med bromsen lossad.
Följande två metoder kan alternativt användas:
3.2.1 Provningsschema med konstant tryck
3.2.1.1 Bromsklossatser
Det hydrauliska trycket p under kolvkalibern skall vara konstant
enligt formeln
p¼Md
0;57/C2rw/C2Ak
där:
Md= 150 Nm för Ak≤18,1 cm2
M = 300 Nm för Ak> 18,1 cm2
Ak= kolvkaliberområdet
rw= effektiv skivradie1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 131
▼M7
CykelnummerAntal brom-
sansättningar χUtgångstempe-
ratur för broms-
rotorn
(ºC)Högsta bromsro-
tortemperatur
(ºC)Tvingande
kylning
11 × 1 0 ≤60 öppen nej
2-6 5 × 10 100 öppen (350) nej
7 1 × 10 100 öppen ja
3.2.1.2 Bromsbacksatser
Medelvärdet för kontakttrycket vid bromsbeläggets arbetsyta skall
vara konstant 22 ± 6 N/cm2som beräknas för en statisk broms
utan viloenergi.
CykelnummerAntal brom-
sansättningar χUtgångstempe-
ratur för broms-
rotorn
(ºC)Högsta brom-
strotortempe-
ratur
(ºC)Tvingande
kylning
11 × 1 0 ≤60 200 ja
2 1 × 10 100 öppen nej
3 1 × 10 100 200 ja
4 1 × 10 100 öppen nej
3.2.2 Provningsschema med konstant vridmoment
Denna metod gäller endast för bromsklossatser. Bromsvridmo-
mentet skall vara konstant inom en tolerans av ± 5 % och
justerat för att garantera den högsta bromsrotortemperatur som
anges i tabellen nedan
CykelnummerAntal brom-
sansättningar χUtgångstempe-
ratur för broms-
rotorn
(ºC)Högsta bromsro-
tortemperatur
(ºC)Tvingande
kylning
11 × 5 ≤60 300-350 nej
2-4 3 × 5 100 300-350 nej
5 1 × 10 100 500-600 nej
6-9 4 × 5 100 300-350 nej
10 1 × 10 100 500-600 nej
11-13 3 × 5 100 300-350 nej
14 1 × 5 ≤60 300-350 nej
3.3 Utvärdering av provningsresultaten
Friktionsuppträdandet bestäms av det bromsvridmoment som
registreras vid utvalda punkter i provningsschemat. När broms-
faktorn är konstant, dvs. skivbroms, kan bromsvridmoment
översättas till friktionskoefficienten.
3.3.1 Bromsklossatser
3.3.1.1 Den operativa friktionskoefficienten ( µop) är medeltalet för de
värden som registrerats under cyklerna 2-7 (konstant tryckmetod)
eller cyklerna 2-4, 6-9 och 11-13 (konstant vridmomentmetod).
Mätningen skall göras en sekund efter det att den första brom-sansättningen för varje cykel påbörjats.
3.3.1.2 Den högsta friktionskoefficienten ( µ
max) är det högsta värde som
registrerats under samtliga cykler.
3.3.1.3 Den lägsta friktionskoefficienten ( µmin) är det lägsta värde som
registrerats under samtliga cykler.
3.3.2 Bromsbacksatser3.3.2.1 Medelvärdet för vridmomentet (m
mean) är de genomsnittliga högsta
och lägsta värdena som registrerats för bromsmomentet under den
femte bromsansättningen av cyklerna 13.
3.3.2.2 Det varma vridmomentet (Mhot) är det lägsta vridmoment som
utvecklats under cyklerna 2-4. Om temperaturen överstiger
300ºC under dessa cykler skall värdet vid 300ºC anses vara Mhot.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 132
▼M7
3.4 Kriterier för godkännande
3.4.1 Med varje ansökan om godkännande av en ersättningsbromsbe-
läggtyp skall lämnas
3.4.1.1 för bromsklossatser, värdena för µop,µmin,µmax,
3.4.1.2 för bromsbacksatser, värdena för Mmeanoch Mhot.
3.4.2 Under produktionen av en godkänd typ av ersättningsbromsbe-
läggsats, skall provexemplar uppvisa överenstämmelse med de
värden som registrerats enligt punkt 3.4.1 i detta tillägg inom
följande toleranser:
3.4.2.1 För skivbromsklossar:
µop± 15% av registrerat värde,
µmin≥registrerat värde,
µmax≤registrerat värde.
3.4.2.2 För ”simplex” trumbromsbelägg:
Mmean± 20% registrerat värde,
Mhot≥regitrerat värde.1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 133
▼M7
BILAGA XVI
MALL
(största format: A4 [210 × 297 mm])
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 134
▼M7
Bihang
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 135
▼M7
BILAGA XVII
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 136
▼M7
BILAGA XVIII
INFORMATIONSDOKUMENT nr …
enligt bilaga I till rådets direktiv 70/156/EEG (*)om EG-typgodkännande
av ett fordon med avseende på motorfordons bromsutrustning
(direktiv 71/320/EEG, senast ändrat genom direktiv 98/12/EG)
Följande information skall om den är tillämplig lämnas in i tre exemplar tillsam-
mans med en innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig
skala i A4-format och tillräckligt detaljerade. Eventuella fotografier skall visa
tillräckliga detaljer.
Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda,
skall uppgifter om prestanda lämnas.
0. ALLMÄNT
0.1 Fabrikat (tillverkarens firma):
0.2 Typ:
0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet(b):
0.3.1 Märkningens placering:
0.4 Fordonskategori(c):
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.6 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):
1. ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER HOS
FORDONET
1.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:
1.3 Antal axlar och hjul:
1.3.1 Antal och placering av axlar med dubbla hjul:1.3.3 Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):
1.8 Drivsida: vänster/höger
(l)
2. MASSA OCH DIMENSIONER(e)(i kg och mm)
(Hänvisa till ritning i tillämliga fall.)
2.1 Hjulbas(er) (vid full last)(f):
2.3.1 Bana för varje styraxel(i)
2.6 Massan av fordonet i körklart skick inklusive karosseri, och
inklusive kopplingsanordning när det gäller dragfordon av annan
kategori än M1i körklart skick, eller massan av chassit inklusive
hytt, i det fall då tillverkaren inte tillhandahåller karosseriet och/
eller kopplingsanordningen, inklusive kylvätska, oljor, bränsle,
100 % av övriga vätskor (utom bruksvatten) samt verktyg, reserv-
hjul och förare, samt för bussar och turistbussar massan av övrig
personal (75 kg) om det finns ett säte för denne i fordonet
(maximum och minimum):
2.6.1 Massans fördelning mellan axlarna och, när det gäller en
påhängsvagn eller släpkärra, belastningen på kopplingspunkten
(största och minsta):
2.7 Lägsta massa hos det färdigbyggda fordonet enligt tillverkarens
uppgift (för fordon som inte är färdigbyggda):
2.7.1 Massans fördelning mellan axlarna i fråga om påhängsvagn eller
släpkärra, belastning på kopplingspunkten:
2.8 Största tekniskt tillåtna lastmassa som anges av tillverkaren
(största och minsta)(y):1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 137
(*) De nummer och fotnoter som används i detta informationsdokument motsvarar de som
anges i bilaga I i direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte är relevanta för detta direktiv
har utelämnats.
▼M7
2.8.1 Massans fördelning mellan axlarna i fråga om påhängsvagn eller
släpkärra, belastning på kopplingspunkten (största och minsta):
2.9 Största tekniskt tillåtna belastning/massa på varje axel:
2.10 Största tekniskt tillåtna belastning/massa på varje axelgrupp:
2.11 Största tekniskt tillåtna släpfordonsvikt (massa) för motorfordonet
(dragfordonet) vid koppling till:
2.11.1 Släpvagn:
2.11.2 Påhängsvagn:
2.11.3 Släpkärra:
2.11.3.1 Ange största förhållande mellan kopplingsöverhäng(p)och hjulbas:
2.11.4 Största tekniskt tillåtna massa på kombinationen:
2.11.6 Största massa på obromsat släpfordon:
2.12 Största tekniskt tillåtna statiska vertikala belastning/massa på
fordonets kopplingspunkt:
2.12.1 Av motorfordonet:
3. MOTOR(q)
3.1 Tillverkare:
3.1.1 Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller en
annan identifikationsform):
3.2 Förbränningsmotor
3.2.1.1 Funktionssätt: förbränningsmotor/kompressionständning, fyrtakt/
tvåtakt(1):
3.2.1.9 Högsta tillåtna motorvarvtal enligt tillverkaren: … min-1
3.2.5 Elektriskt system
3.2.5.1 Märkspänning: … V, positiv/negativ jordning(1)
3.2.5.2 Generator3.2.5.2.1 Typ:
3.2.5.2.2 Nominell uteffekt: … VA
3.3 Elmotor
3.3.1 Typ (lindning, magnetisering):
3.3.1.1 Maximal effekt per timme: … kW
3.3.1.2 Driftspänning … V3.3.2 Batteri
3.3.2.1 Massa: … kg
3.4 Andra motorer eller kombinationer av sådana (lämna närmare
uplysningar om dessa motorers konstruktion):
4. KRAFTÖVERFÖRING
4.1 Ritning av kraftöverföringssystemet (*):4.2 Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.):
4.6 Utväxling1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 138
(*) Om det är nödvändigt för en förklaring av punkt 8.
▼M7
VäxelUtväxling i växellåda
(förhållandet mellan
motorns och växellå-
dans utgångsaxlars
varvtal)Slutlig utväxling
(förhållandet mellan
utgångsaxelns och
drivhjulens varvtal)Total utväxling
Maximum för
CVT (1)
1
2
3
…
Minimum för
CVT (1)
Backväxel
(1) Kontinuerligt varierbar utväxling.
4.7 Högsta fordonshastighet (i km/h)(w)
5. AXLAR
5.4 Lyftbar(a) axels (axlars) läge
6. HJULUPPHÄNGNING
6.1 Ritning av hjulupphängningssystemet (*):6.2 Typ och utformning av upphängning för varje axel eller axel-
grupp eller hjul:
6.6 Däckoch hjul
6.6.1 Däck/hjulkombinationer (ange däckens dimensionsbeteckningar,
lägsta belastningstal och symbol för lägsta hastighetskategori
samt hjulens fälgdimensioner och inpressningsdjup)
6.6.1.1 AXLAR6.6.1.1.1 Axel 1:6.6.1.1.2 Axel 2:6.6.1.1.3 Axel 3:6.6.1.1.4 Axel 4:
osv.
6.6.2 Övre och undre gräns för däckens rullningsomkrets6.6.2.1 Axel 1:6.6.2.2 Axel 2:6.6.2.3 Axel 3:6.6.2.4 Axel 4:
osv.
6.6.3 Ringtryck enligt tillverkarens rekommendationer: … kPa6.6.5 Kort beskrivning av eventuellt reservhjul för tillfällig användning:
8. BROMSAR
Följande uppgifter skall lämnas, i tillämpliga fall tillsammans
med identifikationsuppgifter:
8.1 Bromsarnas typ och egenskaper (enligt definitionen av broms i
bilaga I, punkt 1.6, till direktiv 71/320/EEG) med ritning (t.ex.
trummor eller skivor, bromsade hjul, förbindelse till bromsade
hjul, fabrikat och typ för beläggen/klossarna eller deras delar,
effektiva bromsytor, trummornas, klossarnas eller skivornas radie,
trummornas vikt, korrigeringsanordningar, relevanta delar av
axeln/axlarna och hjulupphängningen):1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 139
(*) Om det är nödvändigt för en förklaring av punkt 8.
▼M7
8.2 Funktionsdiagram, beskrivning och/eller ritning av följande
bromssystem (enligt definitionen i bilaga I, punkt 1.2, till direktiv
71/320/EEG) med t.ex. transmission och manöverorgan
(konstruktion, korrigering, utväxlingsförhållanden, manöverorga-
nets tillgänglighet och placering, spärrhjulsmekanism vid
mekanisk transmission, egenskaperna hos de viktigaste delarna
av kopplingsanordningen, cylindrar och kolvar, bromscylindrar
eller motsvarande komponenter i elektriska bromssystem):
8.2.1 Färdbromssystem:8.2.2 Reservbromssystem:
8.2.3 Parkeringsbromssystem:
8.2.4 Eventuellt ytterligare bromssystem:8.3 Manöverorgan och transmission hos släpfordonsbromssystem till
fordon som är konstruerade för att dra släpfordon:
8.4 Fordonet är utrustad för att dra ett släpfordon med elektriska/
pneumatiska/hydrauliska
(l)färdbromssystem: ja/nej(l)
8.5 Antilåsningsanordning: ja/nej/valfritt(l)
8.5.1 För fordon med antilåsningsanordning, beskrivning av funk-
tionssätt (även för eventuell elektronik), blockdiagram över
elektriska förbindelser och diagram över hydrauliskt eller pneu-
matiskt kretslopp:
8.6 Beräkning och kurvor enligt tillägg till punkt 1.1.4.2 i bilaga II
till direktiv 71/320/EEG (eller, i tillämpliga fall, tillägget till
bilaga XI):
8.7 Beskrivning och/eller ritning av energiförsörjningen (skall även
lämnas för servobromssystem):
8.7.1 I fråga om tryckluftssystem drifttrycket p2i tryckbehållaren(-
behållarna):
8.7.2 I fråga om vakuumbromssystem utgångsenerginivån i behållaren
(behållarna):
8.8 Beräkning av bromsverkan: bestämning av förhållandet mellan
den totala bromskraften på hjulens rullningsomkrets och den kraft
som anbringas på manöverorganet:
8.9 Kort beskrivning av bromssystem (enligt punkt 1.6 i bilaga IX
tillägg 1 till direktiv 71/320/EEG):
8.10 Om undantag begärs från typ I- och/eller typ II- eller typ III-
provningar, ange provningsrapportens nummer enligt tillägg 2
till bilaga VII till direktiv 71/320/EEG:
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 140
▼M7
BILAGA XIX
INFORMATIONSDOKUMENT nr …
enligt bilaga I till rådets direktiv 70/156/EEG (*)om EG-typgodkännande
av ett fordon avseende bromsutrustning för släpfordon med påskjuts-
bromsar
(direktiv 71/320/EEG, senast ändrat genom direktiv 98/12/EG)
Följande information skall om den är tillämplig lämnas in i tre exemplar tillsam-
mans med en innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämpliga
skala i A4-format eller ett vikblad i A4-format och tillräckligt detaljerade. Even-
tuella fotografier skall visa tillräckliga detaljer.
Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda,
skall uppgifter om prestanda lämnas.
0. ALLMÄNT
0.1 Fabrikat (tillverkarens firma):
0.2 Typ:
0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet(b):
0.3.1 Märkningens placering:
0.4 Fordonskategori(c):
0.5 Tillverkarens namn och adress:
0.8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):
1. ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER HOS
FORDONET
1.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon:
1.3 Antal axlar och hjul:
1.3.1 Antal placering av axlar med dubbla hjul:
2. MASSA OCH DIMENSIONER(e)(i kg och mm)
(Hänvisa till ritning i tillämpliga fall.)
2.1 Hjulbas(er) (vid full last)(f):
2.3.1 Bana för varje styraxel(i):
2.6 Massan av fordonet i körklart skick inklusive karosseri, och
inklusive kopplingsanordning när det gäller dragfordon av annan
kategori än M1i körklart skick, eller massan av chassit inklusive
hytt, i det fall då tillverkaren inte tillhandahåller karosseriet och/
eller kopplingsanordningen, inklusive kylvätska, oljor, bränsle,
100 % av övriga vätskor (utom bruksvatten) samt verktyg, reserv-
hjul och förare, samt för bussar och turistbussar massan av övrig
personal (75 kg) om det finns ett säte för denne i fordonet
(maximum och minimum):
2.6.1 Massans fördelning mellan axlarna och, när det gäller en
påhängsvagn eller släpkärra, belastningen på kopplingspunkten
(största och minsta):
2.7 Lägsta massa hos det färdigbyggda fordonet enligt tillverkarens
uppgift (för fordon som inte är färdigbyggda):
2.7.1 Massans fördelning mellan axlarna i fråga om påhängsvagn eller
släpkärra, belastning på kopplingspunkten:
2.8 Största tekniskt tillåtna lastmassa som anges av tillverkaren(y)
(största och minsta):1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 141
(*) Punkterna och fotnoterna i detta informationsdokument överensstämmer med punk-
terna och fotnoterna i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte berör detta
direktiv har utelämnats.
▼M7
2.8.1 Massans fördelning mellan axlarna i fråga om påhängsvagn eller
släpkarra, belastning på kopplingspunkten (största och minsta):
2.9 Största tekniskt tillåtna belastning/massa på varje axel:2.10 Största tekniskt tillåtna belastning/massa på varje axelgrupp:2.12 Största tekniskt tillåtna statiska vertikala belastning/massa på
fordonets kopplingspunkt:
2.12.2 på påhängsvagnen eller släpkärran:
5. AXLAR
5.4 Lyftbar(a) axels (axlars) läge:
6. HJULUPPHÄNGNING
6.1 Ritning av hjulupphängningssystemet (*):6.2 Typ och utformning av upphängning för varje axel eller axel-
grupp eller hjul:
6.6 Däckoch hjul
6.6.1 Däck/hjulkombinationer (ange däckens dimensionsbeteckningar,
lägsta belastningstal och symbol för lägsta hastighetskategori
samt hjulens fälgdimensioner och inpressningsdjup)
6.6.1.1 AXLAR6.6.1.1.1 Axel 1:6.6.1.1.2 Axel 2:6.6.1.1.3 Axel 3:6.6.1.1.4 Axel 4:
osv.
6.6.2 Övre och undre gräns för däckens rullningsomkrets6.6.2.1 Axel 1:
6.6.2.2 Axel 2:
6.6.2.3 Axel 3:6.6.2.4 Axel 4:
osv.
6.6.3 Ringtryck enligt tillverkarens rekommendationer: … kPa
8. BROMSAR
Följande uppgifter skall lämnas, i tillämpliga fall tillsammans
med identifikationsuppgifter:
8.1 Bromsarnas typ och egenskaper (enligt definitionen i bilaga I,
punkt 1.6, till direktiv 71/320/EEG) med ritning (t.ex. trummor
eller skivor, bromsade hjul, förbindelse till bromsade hjul,
fabrikat och typ för beläggen/klossarna eller deras delar, effektiva
bromsytor, trummornas, klossarnas eller skivornas radie, trum-
mornas vikt, korrigeringsanordningar, relevanta delar av axeln/
axlarna och hjulupphängningen):
8.2 Funktionsdiagram, beskrivning och/eller ritning av följande
bromssystem (enligt definitionen i bilaga I, punkt 1.2, till direktiv
71/320/EEG) med t.ex. transmission och manöverorgan
(konstruktion, korrigering, utväxlingsförhållanden, manöverorga-
nets tillgänglighet och placering, spärrhjulsmekanism vid
mekanisk transmission, egenskaperna hos de viktigaste delarna
av kopplingsanordningen, cylindrar och kolvar, bromscylindrar
eller motsvarande komponenter i elektriska bromssystem):
8.2.1 Färdbromssystem:8.2.3 Parkeringsbromssystem:8.2.4 Eventuellt ytterligare bromssystem:1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 142
(*) Om det är nödvändigt för en förklaring av punkt 8.
▼M7
8.2.5 Igångsättningsbromssystem
8.5 Antilåsningssytem: ja/nej/valfritt(l)
8.5.1 För fordon med antilåsningssystem, beskrivning av funktionssätt
(även för eventuell elektronik), blockdiagram över elektriska
förbindelser och diagram över hydrauliskt eller pneumatiskt krets-lopp:
8.6 Beräkning och kurvor enligt tillägg till punkt 1.1.4.2 i bilaga II
till direktiv 71/320/EEG (eller, i tillämpliga fall, tillägget till
bilaga XI):
8.7 Beskrivning och/eller ritning av energiförsörjningen (skall även
lämnas för servobromssystem):
8.7.1 I fråga om tryckluftsbromsar, arbetstryck p
2i tryckbehållarna (en
eller flera):
8.7.2 I fråga om vakuumbromsar, den ursprungliga energinivån i behål-
laren/behållarna:
8.8 Beräkning av bromsverkan: bestämning av förhållandet mellan
den totala bromskraften på hjulens rullningsomkrets och den kraft
som anbringas på bromsmanöverorganet:
8.9 Kort beskrivning av bromssystem (enligt punkt 1.6 i bilaga IX
tillägg 1 till direktiv 71/320/EEG):
8.10 Om undantag begärs från typ I- och/eller typ II- eller typ III-
provning, ange provningsrapportens nummer enligt tillägg 2 till
bilaga VII till direktiv 71/320/EEG:
8.12 I fråga om vakuumbromssystem utgångsenerginivån i behållaren
(behållarna):
1971L0320 — SV — 24.10.2002 — 009.001 — 143