2013O0023 — SV — 01.09.2014 — 000.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE av den 25 juli 2013 om statistik över den offentliga förvaltningens finanser (omarbetning) (ECB/2013/23) (2014/2/EU) (EGT L 002, 7.1.2014, p.12)

Ändrad genom:









▼B

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 25 juli 2013

om statistik över den offentliga förvaltningens finanser

(omarbetning)

(ECB/2013/23)

(2014/2/EU)







ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2, artikel 12.1 samt artikel 14.3, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen ( 1 ), med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen ( 2 ), och av följande skäl: (1) Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2009/20 av den 31 juli 2009 om statistik över den offentliga sektorns finanser ( 3 ) behöver ändras i flera avseenden och bör därför omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig. (2) Uppdateringen av metodsystemet – från Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 1995 till ENS 2010 som fastställs i förordning (EU) nr 549/2013 – medför att de statistiska begreppen måste anpassas. För att åstadkomma jämförbar statistik bör Europeiska centralbankens (ECB) krav på statistik över den offentliga förvaltningens finanser vara baserade på unionens statistiska standarder i enlighet med ENS 2010. (3) För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) statistik som är tillförlitlig och heltäckande, dvs. som omfattar alla transaktioner inklusive sådana där den offentliga förvaltningen agerar som ombud för Europeiska unionens institutioner, för ekonomisk och monetär analys. De förfaranden som framgår av denna riktlinje påverkar inte medlemsstaternas och unionens ansvar och befogenheter. (4) För att säkerställa att ECBS har tillgång till sådan aktuell statistik över den offentliga förvaltningens finanser som det behöver, samt att det föreligger kompatibilitet mellan statistiken och prognoserna för samma variabler som tas fram av de nationella centralbankerna, måste man inom ECBS skapa effektiva förfaranden för att byta ut statistiska uppgifter om den offentliga förvaltningens finanser; detta gäller oavsett om statistiken sammanställs av de nationella centralbankerna eller av andra behöriga nationella myndigheter. (5) Delar av den information som ECBS behöver på området statistik över den offentliga förvaltningens finanser sammanställs av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som ska utföras inom ramen för den här riktlinjen ett samarbete mellan ECBS och de behöriga nationella myndigheterna. I enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter ( 4 ) är medlemsstaterna skyldiga att organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) fullgörs. (6) De statistikkällor som är baserade på förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010 uppfyller inte ECBS behov vad gäller täckningen för statistik över den offentliga förvaltningens skuld och över underskott/skuldanpassning samt statistik över transaktioner mellan medlemsstaterna och unionens budget. Det är därför nödvändigt att de behöriga nationella myndigheterna gör ytterligare sammanställningar. (7) Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande så att tekniska ändringar av bilagorna till denna riktlinje kan göras på ett effektivt sätt. Sådana ändringar får dock varken leda till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar för ECBS statistikkommitté, vars synpunkter kommer att beaktas vid tillämpningen av detta förfarande. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

1. medlemsstat i euroområdet : medlemsstat som har euron som valuta,

2. statistik över den offentliga förvaltningens finanser : statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning samt statistik över den offentliga förvaltningens skuld (som framgår av bilaga I),

3. offentliga förvaltningens skuld : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 479/2009,

4. första överföring : den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 april,

5. andra överföring : den normala överföring som utförs av de nationella centralbankerna före den 15 oktober.

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1. De nationella centralbankerna ska kalenderårsvis rapportera statistik över den offentliga förvaltningens finanser till ECB i enlighet med bilaga I. Dessa uppgifter ska, i enlighet med bilaga II, överensstämma med principerna och definitionerna i förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 2010.

2. De nationella centralbankerna ska rapportera i enlighet med de metoddefinitioner som fastställs för sektorer och delsektorer i bilaga II avsnitt 1 i denna riktlinje och för följande i avsnitt 2 därav:

a) ”Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 1A, 1B och 1C i bilaga I.

b) ”Statistik över underskott/skuldanpassning” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 2A och 2B i bilaga I.

c) ”Statistik över den offentliga förvaltningens skuld” som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 3A och 3B i bilaga I.

3. En fullständig uppsättning uppgifter ska omfatta alla kategorier som angetts i bilaga I (statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott, statistik över underskott/skuldanpassning och statistik över den offentliga förvaltningens skuld). Den ska även omfatta historiska uppgifter från och med 1995 till och med det år som överföringen avser (år t – 1).

4. Genom undantag från punkt 3 ska de nationella centralbankerna inte vara skyldiga att översända historiska uppgifter för de kategorier som undantagits enligt överenskommelse mellan Europeiska kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna.

5. Överföringen av uppgifterna enligt tabellerna 1A–C, 2A–B och 3A–B i bilaga I ska påbörjas i oktober 2014.

6. Uppgifterna om underskott/överskott, skuld, inkomster, utgifter och nominell bruttonationalprodukt (BNP) ska åtföljas av en motivering av revideringarna, om förändringen av underskott/överskott som orsakas av revideringarna är 0,3 % av BNP eller större, eller om förändringen av skuld, inkomster, utgifter eller nominell BNP som orsakas av revideringarna är 0,5 % av BNP eller större.

Artikel 3

ECB:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1. Med de uppgifter som rapporteras av de nationella centralbankerna som utgångspunkt ska ECB sköta databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser som kommer att inkludera uppgifter för euroområdet och de enskilda länderna. ECB ska göra innehållet i databasen tillgängligt för ECBS.

2. De nationella centralbankerna ska ange till vem deras nationella statistiska uppgifter får göras tillgängliga. ECB ska beakta dessa instruktioner när innehållet i databasen sprids.

Artikel 4

Tidsfrister

1. De nationella centralbankerna ska två gånger per år, före den 15 april och före den 15 oktober, inrapportera en fullständig uppsättning uppgifter.

2. Om ny information blir tillgänglig ska de nationella centralbankerna på eget initiativ rapportera (ofullständiga) uppsättningar uppgifter. En sådan uppsättning uppgifter får innehålla skattningar för kategorier där det saknas ny information.

3. ECB ska göra innehållet i databasen för statistik över den offentliga förvaltningens finanser tillgängligt för de nationella centralbankerna minst en gång per månad, senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB färdigställt uppgifterna för offentliggörande.

Artikel 5

Samarbete med behöriga nationella myndigheter

1. Om vissa eller alla uppgifter som avses i artikel 2 har sitt ursprung hos andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, ska de nationella centralbankerna ha som målsättning att inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECBS standarder och krav, förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.

2. Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4, eftersom den behöriga nationella myndigheten inte har gett den nationella centralbanken nödvändig information, ska ECB och den nationella centralbanken diskutera frågan om hur denna information kan göras tillgänglig med den berörda myndigheten.

Artikel 6

Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna ska överföras till ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga III. Detta krav hindrar inte att alternativa överföringssätt efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för att överföra statistiska uppgifter till ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1. ECB och de nationella centralbankerna ska följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.

2. ECB:s direktion ska varje år informera ECB-rådet om kvaliteten på den årsvisa statistiken över den offentliga förvaltningens finanser.

3. Rapporten ska som ett minimum behandla uppgifternas täckning, i vilken utsträckning de överensstämmer med de relevanta definitionerna samt hur omfattande revideringar som gjorts.

Artikel 8

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan. Direktionen ska omedelbart informera ECB-rådet om varje sådan ändring.

Artikel 9

Upphävande

1. Riktlinje ECB/2009/20 ska upphöra att gälla från och med den 1 september 2014.

2. Hänvisningar till den upphävda riktlinjen ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV.

Artikel 10

Slutbestämmelse

1. Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

2. Denna riktlinje får verkan den 1 september 2014.

▼M1









BILAGA

RAPPORTERINGSKRAV

Statistik över inkomster, utgifter och underskott/överskott







Tabell 1A Kategori Nummer och linjärt samband Underskott (–) eller överskott (+) varav: primärt underskott (–) eller överskott (+) Statlig förvaltning 3 Delstatlig förvaltning 4 Kommunal förvaltning 5 Sociala trygghetsfonder 6 Inkomster totalt Summa löpande inkomster Direkta skatter 9 varav: som betalas av företag 10 varav: som betalas av hushåll 11 Indirekta skatter 12 varav: mervärdesskatt (moms) 13 Sociala avgifter, netto 14 varav: arbetsgivares faktiska sociala avgifter 15 varav: hushållens faktiska egenavgifter 16 Andra löpande inkomster 17 varav: ränteintäkter 18 Försäljning 19 Summa kapitalinkomster 20 varav: kapitalskatter 21 Utgifter totalt Summa löpande utgifter Löpande transfereringar Sociala utbetalningar 25 Utbetalda subventioner 26 Andra utbetalda löpande transfereringar 27 Räntekostnader 28 Ersättningar till anställda 29 varav: egentlig lön 30 Insatsförbrukning 31 Summa kapitalutgifter Investeringar 33 Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering 34 Utbetalda kapitaltransfereringar 35 Memorandumposter: Sparande brutto Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA) 37 Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems) 39 Faktiska sociala avgifter Sociala förmåner, andra än in natura 41







Tabell 1B Kategori Nummer och linjärt samband Medlemsstatens utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget Indirekta skatter 2 Löpande internationellt samarbete 3 Övriga löpande transfereringar 4 varav: den momsbaserade tredje typen av egna medel 5 varav: den BNI-baserade fjärde typen av egna medel 6 Kapitaltransfereringar 7 Medlemsstatens inkomster från EU:s budget Subventioner 9 Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen 10 Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter 11 Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen 12 Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter 13 Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) Memorandumpost: Kostnader för uppbörd av egna medel 15







Tabell 1C Kategori Nummer och linjärt samband Konsumtionsutgifter Individuella konsumtionsutgifter 2 Kollektiva konsumtionsutgifter 3 Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion 4 Kapitalförslitning 5 Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner 6 Driftsöverskott netto 7 Memorandumposter: Konsumtionsutgifter i föregående års priser 8 Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser 9 Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser 10 BNP i föregående års priser 11

Statistik över underskott/skuldanpassning







Tabell 2A Kategori Nummer och linjärt samband Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton Finansiella transaktioner netto (konsoliderade) Finansiella tillgångar (konsoliderade) Sedlar, mynt och inlåning 4 Skuldebrev 5 Inlåning 6 Ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder 7 Privatiseringar (netto) 8 Kapitaltillskott (netto) 9 Övrigt 10 Försäkring, pension och standardiserade garantier 11 Finansiella derivat och personaloptioner 12 Övriga finansiella tillgångar 13 varav: upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter 14 Skulder (konsoliderade) Sedlar, mynt och inlåning 16 Kortfristiga skuldebrev 17 Långfristiga skuldebrev 18 Utlåning 19 varav: utlåning från centralbanken 20 Försäkring, pension och standardiserade garantier 21 Finansiella derivat och personaloptioner 22 Övriga skulder 23 Offentliga förvaltningens upplåningsbehov varav: långfristigt 25 Emitterade i nationell valuta 26 Emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor 27 Emitterade i andra valutor 28 Andra flöden Omvärderingseffekter på skuldsidan Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta 31 Andra omvärderingseffekter – nominellt värde Andra volymförändringar av skulder 33 Förändring av den offentliga förvaltningens skuld







Tabell 2B Kategori Nummer och linjärt samband Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade) Sedlar, mynt och inlåning 2 Kortfristiga skuldebrev 3 Långfristiga skuldebrev 4 Utlåning från centralbanken 5 Övrig utlåning 6 Konsoliderande transaktioner Sedlar, mynt och inlåning Kortfristiga skuldebrev Långfristiga skuldebrev Utlåning

Statistik över den offentliga förvaltningens skuld







Tabell 3A Kategori Nummer och linjärt samband Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) Sedlar, mynt och inlåning 2 Kortfristiga skuldebrev 3 Långfristiga skuldebrev 4 Utlåning från centralbanken 5 Övrig utlåning 6 Innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten Centralbanken 8 Andra monetära finansinstitut 9 Övriga finansinstitut 10 Övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten 11 Innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten 12 Emitterad i nationell valuta 13 Emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor 14 Emitterad i andra valutor 15 Kortfristiga skulder 16 Långfristiga skulder 17 varav: med rörlig ränta 18 Återstående löptid på upp till ett år 19 Återstående löptid på över ett och upp till fem år 20 varav: med rörlig ränta 21 Återstående löptid på över fem år 22 varav: med rörlig ränta 23 Memorandumposter: Skuldens genomsnittliga återstående löptid 24 Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare 25







Tabell 3B Kategori Nummer och linjärt samband Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) Konsoliderande element Sedlar, mynt och inlåning 3 Kortfristiga skuldebrev 4 Långfristiga skuldebrev 5 Utlåning 6 Utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) 7 varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 8 Utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) 9 varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 10 Utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) 11 varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 12 Utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) 13 varav: skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 14 Memorandumposter: Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 15 Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 16 Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 17 De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser utgivna av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen 18









BILAGA II

METODDEFINITIONER

1. Definition av sektorer och delsektorer

Sektorer och delsektorer i ENS 2010







Totala ekonomin S.1 Icke-finansiella bolag S.11 Finansiella bolag S.12 Centralbanken S.121 Monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken S.122 Penningmarknadsfonder S.123 Investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder S.124 Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut S.125 Finansiella servicebolag S.126 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S.127 Försäkringsbolag S.128 Pensionsinstitut S.129 Monetära finansinstitut S.121 + S.122 + S.123 Offentlig förvaltning S.13 Statlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1311 Delstatlig förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1312 Kommunal förvaltning (utom sociala trygghetsfonder) S.1313 Sociala trygghetsfonder S.1314 Hushåll S.14 Hushållens icke-vinstdrivande organisationer S.15 Utlandet S.2 Europeiska unionens medlemsstater, institutioner och organ S.21 Europeiska unionens medlemsstater S.211 Europeiska unionens institutioner och organ S.212 Europeiska centralbanken (ECB) S.2121 Europeiska unionens institutioner och organ, utom ECB S.2122 Länder utanför EU och internationella organisationer med säte utanför Europeiska unionen S.22

2. Definition av kategorierna ( 5 ) ( 6 )

Tabell 1A

1. Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13, är lika med inkomster totalt [1A.7] minus utgifter totalt [1A.22] och är lika med underskott (–) eller överskott (+) för statlig förvaltning [1A.3] plus underskott (–) eller överskott (+) för delstatlig förvaltning [1A.4] plus underskott (–) eller överskott (+) för kommunal förvaltning [1A.5] plus underskott (–) eller överskott (+) för sociala trygghetsfonder [1A.6].

2. Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28].

3. Den statliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.3] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311.

4. Den delstatliga förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.4] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312.

5. Den kommunala förvaltningens underskott (–) eller överskott (+) [1A.5] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313.

6. De sociala trygghetsfondernas underskott (–) eller överskott (+) [1A.6] är lika med nettoutlåning (+)/ nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314.

7. Inkomster totalt [1A.7] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] plus summa kapitalinkomster [1A.20].

8. Summa löpande inkomster [1A.8] är lika med direkta skatter [1A.9] plus indirekta skatter [1A.12] plus sociala avgifter, netto [1A.14] plus andra löpande inkomster [1A.17] plus försäljning [1A.19].

9. Direkta skatter [1A.9] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13.

10. Direkta skatter som betalas av företag [1A.10] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.11 och S.12.

11. Direkta skatter som betalas av hushåll [1A.11] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.14.

12. Indirekta skatter [1A.12] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13.

13. Indirekta skatter varav mervärdesskatt (moms) [1A.13] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13.

14. Sociala avgifter, netto [1A.14] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13.

15. Sociala avgifter, netto, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.15] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13.

16. Sociala avgifter, netto, varav hushållens faktiska egenavgifter [1A.16] är lika med hushållens faktiska egenavgifter (D.613) som tagits upp som tillgång i S.13.

17. Andra löpande inkomster [1A.17] är lika med kapitalinkomst (D.4) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13-tillgången ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus inkomster från övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13.

18. Andra löpande inkomster varav ränteintäkter [1A.18] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i alla sektorer utom S.13.

19. Försäljning [1A.19] är lika med marknadsproduktion (P.11) plus produktion för egen slutlig användning (P.12) plus betalningar för icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13.

20. Summa kapitalinkomster [1A.20] är lika med mottagna kapitaltransfereringar (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under utbetalda kapitaltransfereringar av alla sektorer utom S.13.

21. Summa kapitalinkomster varav kapitalskatter [1A.21] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

22. Utgifter totalt [1A.22] är lika med summa löpande utgifter [1A.23] plus summa kapitalutgifter [1A.32].

23. Summa löpande utgifter [1A.23] är lika med löpande transfereringar [1A.24] plus räntekostnader [1A.28] plus ersättningar till anställda [1A.29] plus insatsförbrukning [1A.31].

24. Löpande transfereringar [1A.24] är lika med sociala utbetalningar [1A.25] plus utbetalda subventioner [1A.26] plus andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27].

25. Sociala utbetalningar [1A.25] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) plus sociala naturaförmåner – marknadsproduktion köpt av den offentliga förvaltningen (D.632) som tagits upp som användning i S.13 plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15.

26. Utbetalda subventioner [1A.26] är lika med minussubventioner (–D.3) som tagits upp som tillgång i S.13.

27. Andra utbetalda löpande transfereringar [1A.27] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) plus övriga produktionsskatter (D.29) plus kapitalinkomst (D.4) exklusive ränta (D.41) plus andra löpande transfereringar (D.7) som tagits upp som användning i S.13 exklusive övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i S.15.

28. Räntekostnader [1A.28] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgång i alla sektorer utom S.13.

29. Ersättningar till anställda [1A.29] är lika med ersättningar till anställda (D.1) som tagits upp som användning i S.13.

30. Ersättningar till anställda, varav egentlig lön [1A.30] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13.

31. Insatsförbrukning [1A.31] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13.

32. Summa kapitalutgifter [1A.32] är lika med investeringar [1A.33] plus annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar [1A.34] plus utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35].

33. Investeringar [1A.33] är lika med fast bruttoinvestering (P.51g) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

34. Annan anskaffning, netto, av icke-finansiella tillgångar och lagerinvestering [1A.34] är lika med förändringen i lagerinvesteringar (P.52) plus anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53) plus anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke-producerade tillgångar som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13.

35. Utbetalda kapitaltransfereringar [1A.35] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar, att erhålla, av samtliga sektorer utom S.13.

36. Sparande brutto [1A.36] är lika med summa löpande inkomster [1A.8] minus summa löpande utgifter [1A.23].

37. Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37] är lika med EDP-ränta (förfarandet vid alltför stora underskott) (EDP D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

38. Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) [1A.38] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDP B.9) i S.13 och lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] plus räntekostnader [1A.28] minus ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal [1A.37].

39. Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisning av mobiltelefonlicenser.

40. Faktiska sociala avgifter [1A.40] är lika med arbetsgivares faktiska sociala avgifter (D.611) [1A.15] plus hushållens faktiska egenavgifter (D.613) [1A.16] som tagits upp som tillgång i S.13.

41. Sociala förmåner, andra än in natura [1A.41] är lika med sociala förmåner, andra än in natura (D.62) som tagits upp som tillgång i S.13.

Tabell 1B

1. Medlemsstaternas utgifter i förhållande till Europeiska unionens (EU:s) budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2] plus löpande internationellt samarbete (D.74) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.4] plus övriga löpande transfereringar (D.75) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas av den offentliga förvaltningen till EU:s budget [1B.7].

2. Indirekta skatter [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.2122.

3. Löpande internationellt samarbete [1B.3] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

4. Övriga löpande transfereringar [1B.4] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) plus EU:s moms- och BNI-baserade egna medel (D.76) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

5. Övriga löpande transfereringar varav den momsbaserade tredje typen av egna medel [1B.5] är lika med den momsbaserade tredje typen av egna medel (D.761) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

6. Övriga löpande transfereringar varav den BNI-baserade fjärde typen av egna medel [1B.6] är lika med den BNI-baserade (bruttonationalinkomst) fjärde typen av egna medel (D.762) som tagits upp som tillgång i S.2122 och som användning i S.13.

7. Kapitaltransfereringar [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp som en kapitaltransferering, att erhålla, av S.2122.

8. Medlemsstatens inkomster från EU:s budget [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som betalas från EU:s budget [1B.9] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.10] plus andra löpande transfereringar (D.7) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till den offentliga förvaltningen [1B.12] plus kapitaltransfereringar (D.9) som betalas från EU:s budget till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13].

9. Subventioner [1B.9] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp som användning i S.2122.

10. Löpande transfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.10] är lika med löpande internationellt samarbete (D.74) plus övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.2122.

11. Löpande transfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.11] är lika med övriga löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.2122 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13.

12. Kapitaltransfereringar till den offentliga förvaltningen [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar, att erhålla (D.9), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.2122.

13. Kapitaltransfereringar till icke-offentliga förvaltningsenheter [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar, att betala (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.2122 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

14. Medlemsstatens saldo i förhållande till EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) [1B.14] är lika med medlemsstatens inkomster från EU-budgeten [1B.8] minus medlemsstatens utgifter i förhållande till EU:s budget [1B.1].

15. Kostnader för uppbörd av egna medel [1B.15] är den del av icke-marknadsproduktion (P.13) som tagits upp som tillgång i S.13 och är de kostnader som betalas från EU:s budget för uppbörd av egna medel.

Tabell 1C

1. Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13.

2. Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuella konsumtionsutgifter (P.31) som tagits upp som användning i S.13.

3. Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiva konsumtionsutgifter (P.32) som tagits upp som användning i S.13.

4. Sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion [1C.4] är lika med sociala naturaförmåner – köpt marknadsproduktion (D.632) som tagits upp som användning i S.13.

5. Kapitalförslitning [1C.5] är lika med kapitalförslitning (P.51c) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

6. Betalade produktionsskatter minus mottagna subventioner [1C.6] är lika med betalade övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus mottagna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13.

7. Driftsöverskott netto [1C.7] är lika med driftsöverskott netto (B.2n) i S.13.

8. Konsumtionsutgifter i föregående års priser [1C.8] är lika med den kedjelänkade volymen av konsumtionsutgifter (P.3) som tagits upp som användning i S.13, i föregående års priser.

9. Offentliga förvaltningens investeringar i föregående års priser [1C.9] är lika med den kedjelänkade volymen av fasta bruttoinvesteringar (P.51g), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, i föregående års priser.

10. Bruttonationalprodukt (BNP) i löpande priser [1C.10] är lika med BNP (B.1*g) till marknadspris.

11. BNP i föregående års priser [1C.11] är lika med den kedjelänkade volymen av BNP (B1*g) i föregående års priser.

Tabell 2A

1. Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.1] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.2].

2. Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder (konsoliderade) [2A.2] är lika med transaktioner i nettoförvärv av finansiella tillgångar [2A.3] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15].

3. Transaktioner i finansiella tillgångar (konsoliderade) [2A.3] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.4] plus transaktioner i skuldebrev (F.3) [2A.5] plus transaktioner i inlåning (F.4) [2A.6] plus transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) [2A.7] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.11] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.12] plus transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

4. Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.4] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

5. Transaktioner i skuldebrev [2A.5] är lika med nettoförvärv av skuldebrev (F.3) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

6. Transaktioner i inlåning [2A.6] är lika med nya lån (F.4) från den offentliga förvaltningen, netto efter återbetalningar till den offentliga förvaltningen, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

7. Transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder [2A.7] är lika med nettoförvärv av ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

8. Privatiseringar (netto) [2A.8] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten (ENS 2010, punkterna 2.36–2.39). Sådana transaktioner kan S.13 utföra med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet.

9. Kapitaltillskott (netto) [2A.9] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 genomför direkt med låntagarenheten.

10. Övrigt [2A.10] är lika med transaktioner i ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13, som inte sker i samband med att S.13 lämnar över eller skaffar sig bestämmande inflytande över låntagarenheten och som S.13 inte genomför direkt med låntagarenheten, utan med en annan långivarenhet.

11. Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.11] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

12. Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.12] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

13. Transaktioner i övriga finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoförvärv av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 plus övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13.

14. Transaktioner avseende övriga finansiella tillgångar, varav upplupna men ännu inte betalade skatter och sociala avgifter [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D.2, D.5, D.61 och D.91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13.

15. Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev (F.31) [2A.17] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev (F.32) [2A.18] plus transaktioner i utlåning (F.4) [2A.19] plus transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) [2A.21] plus transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner (F.7) [2A.22] plus transaktioner i övriga skulder [2A.23], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

16. Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16] är lika med nettoförvärv av sedlar, mynt och inlåning (F.2), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

17. Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17] är lika med nettoökningen av kortfristiga skuldebrev (F.31) med ursprunglig löptid på ett år eller mindre, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

18. Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18] är lika med nettoökningen av långfristiga skuldebrev (F.32) med ursprunglig löptid på mer än ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

19. Transaktioner i utlåning [2A.19] är lika med nytagna lån (F.4), netto efter återbetalningar av befintliga lån, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

20. Transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanker [2A.20] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

21. Transaktioner i försäkring, pension och standardiserade garantier [2A.21] är lika med nettoförvärv av försäkring, pension och standardiserade garantier (F.6) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

22. Transaktioner i finansiella derivat och personaloptioner [2A.22] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat och personaloptioner (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

23. Transaktioner i övriga skulder [2A.23] är lika med nettoökningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder (F.5) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13 plus obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.8) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13.

24. Offentliga förvaltningens upplåningsbehov [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16] plus skuldebrev [2A.17 och 2A.18] (F.3) plus utlåning (F.4) [2A.19]. Det är också lika med konsoliderade transaktioner i offentliga förvaltningens skuldförbindelser.

25. Transaktioner i långfristiga skuldförbindelser [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldförbindelser [2A.24] med en ursprunglig löptid på mer än ett år.

26. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i nationell valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

27. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i euroområdets medlemsstaters valutor [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] emitterade i ecu plus skuldförbindelser emitterade i euro innan medlemsstaten införde euron plus skuldförbindelser emitterade i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater innan den blev en medlemsstat i euroområdet.

28. Transaktioner i skuldförbindelser emitterade i andra valutor [2A.28] är lika med nettoökningen av skulder i skuldförbindelser [2A.24] som inte ingår i [2A.26] eller [2A.27].

29. Andra flöden [2A.29] är lika med omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] plus andra volymförändringar av skulder [2A.33].

30. Omvärderingseffekter på skuldsidan [2A.30] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] plus andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32].

31. Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] är lika med nominella kapitalvinster och kapitalförluster (K.7) avseende skulder [3A.1] vars värde förändras på grund av förändringar av valutakurserna när de räknas om till nationell valuta.

32. Andra omvärderingseffekter – nominellt värde [2A.32] är lika med förändring av skulden [2A.34], minus transaktioner i skuldförbindelser (konsoliderade) [2A.24] minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.31] minus andra volymförändringar av skulder [2A.33].

33. Andra volymförändringar av skulder [2A.33] är lika med andra volymförändringar (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 och K.6) av skulder som klassificeras antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), skuldebrev (AF.3) eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13.

34. Förändring av den offentliga förvaltningens skuld [2A.34] är lika med skuld [3A.1] under år t minus skuld [3A.1] under år t – 1.

Tabell 2B

1. Transaktioner avseende offentliga förvaltningens skuldförbindelser (icke-konsoliderade) [2B.1] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] plus transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] plus transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] plus transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] plus transaktioner i övrig utlåning [2B.6].

2. Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

3. Transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

4. Transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32), som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13.

5. Transaktioner i utlåning från centralbanken [2B.5] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121.

6. Transaktioner i övrig utlåning [2B.6] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121.

7. Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med icke-konsoliderade transaktioner avseende skuldförbindelser [2B.1] minus konsoliderade transaktioner i skuldförbindelser [2A.24].

8. Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2B.2] minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning [2A.16].

9. Konsoliderande transaktioner – kortfristiga skuldebrev [2B.9] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2B.3] minus konsoliderade transaktioner i kortfristiga skuldebrev [2A.17].

10. Konsoliderande transaktioner – långfristiga skuldebrev [2B.10] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2B.4] minus konsoliderade transaktioner i långfristiga skuldebrev [2A.18].

11. Konsoliderande transaktioner – utlåning [2B.11] är lika med icke-konsoliderade transaktioner i övrig utlåning [2B.6] minus konsoliderade transaktioner i utlåning [2A.19] plus konsoliderade transaktioner i utlåning varav utlåning från centralbanken [2A.20].

Tabell 3A

1. Offentliga förvaltningens skuld (konsoliderad) [3A.1] är lika med skuld enligt definitionen i förordning (EG) nr 479/2009. Den är också lika med de konsoliderade skulderna i S.13 i posten sedlar, mynt och inlåning [3A.2] plus kortfristiga skuldebrev [3A.3] plus långfristiga skuldebrev [3A.4] plus utlåning från centralbanken [3A.5] plus övrig utlåning [3A.6].

2. Skuld – sedlar, mynt och inlåning [3A.2] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2).

3. Skuld – kortfristiga skuldebrev [3A.3] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (AF.31).

4. Skuld – långfristiga skuldebrev [3A.4] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (AF.32).

5. Skuld – utlåning från centralbanken [3A.5] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121.

6. Skuld – övrig utlåning [3A.6] är lika med andelen skuld [3A.1] i posten lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121.

7. Skuld som innehas av aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skuld som innehas av centralbanken [3A.8] plus skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], plus skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] plus skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11].

8. Skuld som innehas av centralbanken [3A.8] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.121.

9. Skuld som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.122 eller S.123.

10. Skuld som innehas av övriga finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129.

11. Skuld som innehas av övriga aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15.

12. Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skuld [3A.1] som är en tillgång i S.2.

13. Skuld emitterad i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skuld [3A.1] emitterad i medlemsstatens lagliga betalningsmedel.

14. Skuld emitterad i euroområdets medlemsstaters valutor [3A.14] är lika med andelen skuld [3A.1] – innan medlemsstaten blev en medlemsstat i euroområdet – emitterad i det lagliga betalningsmedlet i en av euroområdets medlemsstater (med undantag för nationell valuta [3A.13]) plus skuld emitterad i ecu eller euro.

15. Skuld som innehas av aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.15] är lika med andelen skuld [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14].

16. Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre.

17. Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skuld [3A.1] vars ursprungliga löptid är mer än ett år.

18. Långfristiga skulder varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med rörlig räntesats.

19. Skuld med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är ett år eller mindre.

20. Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år [3A.20] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år.

21. Skuld med en återstående löptid på över ett och upp till fem år varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över ett och upp till fem år [3A.20] och vars räntesats är rörlig.

22. Skuld med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är över fem år.

23. Skuld med en återstående löptid på över fem år varav med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skuld [3A.1] vars återstående löptid är på över fem år [3A.22] och vars räntesats är rörlig.

24. Skuldens genomsnittliga återstående löptid [3A.24] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år.

25. Offentliga förvaltningens skuld – nollkupongare [3A.25] är lika med andelen skuld [3A.1] som består av nollkupongare, dvs. obligationer utan kupongbetalningar, där räntan utgörs av skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset.

Tabell 3B

1. Offentliga förvaltningens skuld (icke-konsoliderad mellan delsektorer) [3B.1] är lika med de icke-konsoliderade skulderna i S.13, exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i samma poster som offentliga förvaltningens skuld [3A.1].

2. Konsoliderande element [3B.2] är lika med de skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13 exklusive a) de skulder i S.1311 som samtidigt är tillgångar i S.1311, b) de skulder i S.1312 som samtidigt är tillgångar i S.1312, c) de skulder i S.1313 som samtidigt är tillgångar i S.1313 och d) de skulder i S.1314 som samtidigt är tillgångar i S.1314, i posten sedlar, mynt och inlåning [3B.3] plus kortfristiga skuldebrev [3B.4] plus långfristiga skuldebrev [3B.5] plus utlåning [3B.6].

3. Konsoliderande element i sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2).

4. Konsoliderande element i kortfristiga skuldebrev [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är ett år eller mindre (F.31).

5. Konsoliderande element i långfristiga skuldebrev [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten skuldebrev vars ursprungliga löptid är mer än ett år (F.32).

6. Konsoliderande element i utlåning [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4).

7. Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning (konsoliderade) [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1].

8. Skuldförbindelser utgivna av statlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

9. Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning (konsoliderade) [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1].

10. Skuldförbindelser utgivna av delstatlig förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

11. Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning (konsoliderade) [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

12. Skuldförbindelser utgivna av kommunal förvaltning, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

13. Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder (konsoliderade) [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

14. Skuldförbindelser utgivna av sociala trygghetsfonder, varav skulder som innehas av andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

15. Den statliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma poster som skuld [3A.1].

16. Den delstatliga förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma poster som skuld [3A.1].

17. Den kommunala förvaltningens innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma poster som skuld [3A.1].

18. De sociala trygghetsfondernas innehav av skuldförbindelser som är utgivna av enheter i andra delsektorer inom den offentliga förvaltningen [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma poster som skuld [3A.1].

▼B









BILAGA III

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN

De nationella centralbankerna ska använda den rapporteringsväg som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) erbjuder och som bygger på ECBS it-infrastruktur för elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver. Datautbytet inom ECBS ska baseras på formatet Statistical Data and Metadata eXchange. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

För att dataöverföringen ska fungera smidigt ska de nationella centralbankerna beakta följande rekommendationer.

— Fullständighet: De nationella centralbankerna ska rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, ska den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga.

— Redovisningsidentiteter och teckenkonvention för uppgifterna: Valideringsreglerna måste implementeras av de nationella centralbankerna innan uppgifterna sänds till ECB.

När endast en delmängd seriekoder revideras, ska valideringsreglerna tillämpas för hela rapporten.









BILAGA IV







JÄMFÖRELSETABELL Riktlinje ECB/2009/20 Den här riktlinjen Artikel 1 Artikel 1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.2 Artikel 2.3 Artikel 2.3 Artikel 2.2 Artikel 2.4 Artikel 2.5 Artikel 2.5 Artikel 2.6 Artiklarna 3–8 Artiklarna 3–8 Artikel 9.1 Artikel 10.2 Artikel 9.2 Artikel 9.1 Artikel 9.3 Artikel 9.2 Artikel 10 Artikel 10.1 — Artikel 10.3 Bilagorna I–III Bilagorna I–III