Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"BRÅDETS DIREKTIV
av den 16 december 1980
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motoreffekten hos motorfordon
(80/1269/EEG)
(EGT L 375, 31.12.1980, s. 46)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens direktiv 88/195/EEG av den 24 mars 1988 L 92 50 9.4.1988
"M2 Kommissionens direktiv 89/491/EEG av den 17 juli 1989 L 238 43 15.8.19891980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 1
RÅDETS DIREKTIV
av den 16 december 1980
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om motoreffekten
hos motorfordon
(80/1269/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och
med beaktande av följande:
De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning gäller bland annat den metod för mätning av motoreffekt som
skall användas för att ange motoreffekten hos en fordonstyp.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Detta leder till
tekniska handelshinder som skall undanröjas genom att alla medlems-
stater antar samma krav, antingen som tillägg till eller i stället för sina
nuvarande regler, särskilt för att därmed för alla fordonstyper medge det
förfarande för EEG-typgodkännande som behandlats i rådets direktiv
70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlems-
staternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvag-
nar till dessa fordon (4), senast ändrat genom direktiv 80/1267/EEG (5).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon som är avsett att
användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul och
som är konstruerad för en högsta hastighet som överstiger 25 km/tim,
med undantag för spårbundna fordon, jordbrukstraktorer och lantbruks-
maskiner.
Artikel 2
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller ett
nationellt typgodkännande för ett fordon, eller vägra att registrera ett
fordon eller förbjuda att det saluförs, tas i bruk eller används av skäl som
hänför sig till fordonets motoreffekt om denna bestämts enligt bilagorna
1 och 2.
Artikel 3
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilagorna till
den tekniska utvecklingen skall antas enligt det förfarande som fastställts
i artikel 13 i rådets direktiv 70/156/EEG.!B
(1) EGT nr C 104, 28.4.1980, s. 9.
(2) EGT nr C 265, 13.10.1980, s. 76.
(3) EGT nr C 182, 21.7.1980, s. 3.
(4) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.
(5) EGT nr L 375, 31.12.1980, s. 34.1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 2
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är
nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen
för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna
texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de
antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 5
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 3
BILAGA 1
BESTÄMNING A V MOTOREFFEKT
1. EEG-TYPGODKÄNNANDE
1.1 Ansökan om EEG-typgodkännande
Ansökan om EEG-typgodkännande för en fordonstyp med avseende på
motoreffekten skall lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennesrepresentant.
1.1.1 Ansökan skall åtföljas av tre exemplar av den handling som nämns
nedan och av följande:
1.1.1.1 Uppgiftsformulär som fyllts i i vederbörlig ordning.
1.1.1.2 Upplysningar som krävs i tillägg 1 eller 2.
1.1.2 Om den tekniska tjänst som har ansvaret för typgodkännandeprovning-
arna utför provningarna själv skall ett fordon som är representativt förden fordonstyp som skall godkännas tillhandahållas.
1.2 Handlingar
När en ansökan enligt 1.1 godtas skall den behöriga myndigheten
utställa den handling som beskrivs med en mall i bilaga 2. För att
utarbeta handlingen får den behöriga myndigheten i den medlemsstatsom genomför EEG-typgodkännandeprovningarna använda den rap-port som utställts av ett godkänt eller erkänt laboratorium enligt
bestämmelserna i detta direktiv.
2. RÄCKVIDD
2.1 Denna metod gäller förbränningsmotorer som används för fram-
drivning av fordon i kategorierna M och N enligt definition i bilaga 1till direktiv 70/156/EEG och som tillhör någon av följande typer.
2.1.1 Förbränningsmotorer med kolvar (positiv tändning eller kompressions-
tändning), med undantag av frikolvsmotorer.
2.1.2 Motorer med rotationskolvar.2.2 Denna metod gäller för motorer med eller utan överladdning.
3. DEFINITIONER
I detta direktiv avses med
3.1 nettoeffekt: den effekt som erhålls på provbänken i slutet av vevaxeln
eller dess motsvarighet vid motsvarande motorvarvtal med den till-läggsutrustning som anges i tabell 1. Om effektmätningen endast kan
utföras med monterad växellåda skall hänsyn tas till växellådans
verkningsgrad,
3.2 högsta nettoeffekt: nettoeffektens högsta värde mätt vid full motorbe-
lastning,
3.3 standarduirustning: utrustning som tillhandahålls av tillverkaren för en
särskild användning.
4. NOGGRANNHET HOS MÄTNINGARNA A V EFFEKTEN VID
FULL BELASTNING
4.1 Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment (
1).
4.2 Motorns varvtal
Mätningen skall ha en noggrannhet på ± 0,5 %. Motorns varvtal skall
helst mätas med en automatiskt synkroniserad varvräknare ochkronometer (eller tidräknare).!
M1
(1) Mätsystemet för vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas.
Noggrannheten i den nedre hälften av dynamometerns mätområde får vara ± 2 % av
uppmätt vridmoment.1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 4
4.3 Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning.
4.4 Bränsletemperatur: ±2K .
4.5 Insugningsluftens temperatur: ±2K .
4.6 Barometertryck: ± 100 Pa.
4.7 Tryck i insugningsgrenrör: ± 50 Pa (se not 1a till tabell 1).
4.8 Tryck i fordonets avgasrör: ± 200 Pa (se not 1b till tabell 1).
5. PROVNING FÖR MÄTNING A V MOTORNS NETTOEFFEKT
5.1 Tilläggsutrustning
5.1.1 Tilläggsutrustning som skall vara monterad
Under provningen måste den tilläggsutrustning som behövs för
motorns funktion vid den avsedda användningen (enligt förteckning i
tabell 1) vara monterad på provbänken så långt möjligt i samma läge
som för den avsedda användningen.
5.1.2 Tilläggsutrustning som skall tas bort
Vissa fordonstillbehör som endast är nödvändiga för fordonets
användning och som kan vara monterade på motorn skall tas bort
vid provningen.
Följande icke fullständiga förteckning anger några exempel:
— Luftkompressor för bromsar.— Kompressor för servostyrning.— Kompressor för hjulupphängning.
— Luftkonditioneringssystem.
När tillbehör inte kan tas bort får den effekt som förbrukas av dem i
obelastat tillstånd bestämmas och adderas till den uppmätta motor-effekten.!
M11980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 5
TABELL 1
Tilläggsutrustning som skall ingå i provningen för att bestämma motorns nettoeffekt
Nr Tilläggsutrustning Monterad för provning av nettoeffekt
1 Insugningssystem
Insugningsgrenrör
Ja, standardutrustningLuftfilter (1a)
Insugningsljuddämpare (1a)
Sluten vevhusventilation
Varvtalsoegränsare (1a)
2 Induktionsvärmare för insugningsgrenrör Ja, standardutrustning (om möjligtskall
den ställas in i det mest gynnsamma
läget)
3 Avgassystem
Avgasrenare
Ja, standardutrustningAvgasgrenrör
Anslutningsrör (1b)
Ljuddämpare (1b)
Avgasrör (1b)
Avgasbroms (2)
Överladdningsanordning
4 Bränslepump (3) Ja, standardutrustning
5 Förgasare
Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare osv.(om
sådana finns)Ja, standardutrustning
Tryckreducerare
Utrustning för gasmotorer Förångare
Blandare
6 Bränsleinsprutningsutrustning (bensin och diesel)
Förfilter
Ja, standardutrustningFilter
Pump
Högtrycksrör
Insprutare
Luftintagsventil, om sådan finns (4)
Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare osv.(om
sådana finns)
Regulator/styrsystem
Automatiskt stopp vid full belastning för styr-
stativet beroende på atmosfäriska förhållanden
7 Vätskekylutrustning
MotorhuvNejLuftutsläpp på huv
Kylare
Ja, standardutrustning ( 5)Fläkt (5)(6)
Fläktkåpa
Vattenpump
Termostat (7)
8 Luftkylning
Kåpa
Ja, standardutrustning Fläkt (5)(6)
Temperaturreglerande anordning
9 Elektrisk utrustning Ja, standardutrustning (8)!M11980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 6
Nr Tilläggsutrustning Monterad för provning av nettoeffekt
10 Överladdningsutrustning (om sådan finns)
Kompressor som drivs antingen direkt eller
indirekt av motorn och/eller avgaserna
Ja, standardutrustningLaddluftkylare (9)
Kylmedelspump eller fläkt (motordriven)
Styranordning för kylmedelsflöde (om sådan
finns)
11 Extra provbänksfläkt Ja, vid behov
12 Avgasrenande anordning (10) Ja, standardutrustning
(1a)Det kompletta insugningssystemet skall vara monterat såsom anges för avsedd användning i följande fall:
När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. I fråga om tvåtaktsmotorer och motorer med positiv tändning.
När tillverkaren begär detta. I andra fall får ett likvärdigt system användas och en kontroll utföras för att säkerställa attinsugningstrycket inte avviker med mer än 100 Pa från det gränsvärde som angetts av tillverkaren för ett rent luftfilter.
(1b)Det kompletta avgassystemet skall vara monterat så som anges för avsedd användning i följande fall:
När det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten. I fråga om tvåtaktsmotorer och motorer med positiv tändning.
När tillverkaren begär detta.
I andra fall får ett likvärdigt system monteras under förutsättning att trycket i utloppet på motornsavgassystem inte
avviker med mer än 1 000 Pa från det som angetts av tillverkaren. Utloppet på motorns avgassystem är en punkt 150 mmnedanför avslutningen av den del av avgassystemet som är monterad på motorn.
(2)Om en avgasbroms ingår i motorn skall reglerventilen vara inställd i det helt öppna läget.
(3)Bränslematningstrycket får om det är nödvändigt ställas in så att det återger de tryck som förekommer vid den aktuellamotoranvändningen (särskilt när ett ”bränsleretursystem” används).
(4)Luftintagsventilen är reglerventilen för insprutningspumpens pneumatiska regulator. Regulatorn eller bränsleinsprut-ningsutrustningen får innehålla andra anordningar som kan påverka den insprutade bränslemängden.
(5)Kylaren, fläkten, fläktkåpan, vattenpumpen och termostaten skall ha samma relativa lägen på provbänken som påfordonet. Kylvätskecirkulationen får endast drivas av motorns vattenpump. Kylning av vätskan får åstadkommasantingen av motorns kylare eller av en yttre krets, under förutsättning att tryckfallet i denna krets och att trycket vidpumpintaget förblir i stort sett desamma som trycken i motorns kylsystem. Om en kylargardin ingår skall den stå i detöppna läget. När fläkten, kylaren och kåporna inte kan monteras på motorn på något enkelt sätt, skall den effekt somförbrukas av fläkten då denna är separat monterad på sin rätta plats i förhållande till kylaren och kåpan (om sådan finns)bestämmas vid de varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används för mätning av motoreffekten antingen genomberäkning från normala egenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt skall dras av från den korrigeradeeffekten sedan den korrigerats till de normala atmosfäriska förhållanden som definieras i 6.2.
(6)När en urkopplingsbar eller progressiv fläkt ingår skall provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten urkoppladeller med den progressiva fläkten arbetande med största slirning.
(7)Termostaten får vara inställd i det helt öppna läget.
(8)Generatorns minsta effekt: Generatorns effekt skall begränsas till enbart den som behövs för att driva de tillbehör som äroundgängliga för motorns funktion. Om anslutningen av ett batteri är nödvändig skall ett fulladdat batteri i gott skickanvändas.
(9)Laddluftkylda motorer skall provas med denna typ av kylning, oavsett om den är vätske- eller luftkyld, men omtillverkaren föredrar det kan ett provbänkssystem ersätta den luftkylda kylaren. I samtliga fall skall mätningen aveffekten vid varje varvtal utföras med samma tryckfall och temperaturfall hos motorluften över laddluftkylaren iprovbänkssystemet som de som angetts av tillverkaren för systemet på ett komplett fordon.
(10)Den kan exempelvis omfatta EGR-system (avgascirkulering), katalytisk omvandlare, termisk reaktor, sekundärtluftförsörjningssystem och skyddssystem för bränsleförångning.
5.1.3 Tilläggsutrustning för start av motorer med kompressionständning
För den tilläggsutrustning som används för start av motorer med
kompressionständning skall de två följande fallen beaktas:
a) Elektrisk start: Generatorn skall vara monterad och vid behov
försörja hjälpanordningar som är oundgängliga för motornsfunktion.
b) Annan start än elektrisk: Om det finns några elektriska tillbehör
som är oundgängliga för motorns funktion skall generatorn varamonterad och försörja dessa tillbehör. Annars tas generatorn bort.
I båda fallen skall det system som alstrar och samlar upp den energi
som behövs för start vara monterat och arbeta i obelastat tillstånd.!
M11980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 7
5.2 Inställningsvillkor
Inställningsvillkoren för provningen för att bestämma nettoeffekten
anges i tabell 2.
TABELL 2
Inställningsvillkor
1 Inställning av förgasare
Ställs in enligt tillverkarens anvisningar
för serietillverkning och används utanytterligare ändring för den aktuella
användningen2 Inställning av insprutningspumpens matningssystem
3 Tändnings- eller insprutningsinställning (tidkurva)
4 Inställning av regulator
5 Avgasrenande anordningar
5.3 Provningsvillkor
5.3.1 Provningen av nettoeffekten skall utgöras av en körning med full gas
för motorer med positiv tändning och med fast inställning för full
belastning av insprutningspumpen för motorer med kompressions-
tändning, varvid motorn skall vara utrustad enligt tabell 1.
5.3.2 Prestandauppgifter skall avläsas under stabiliserade driftförhållanden,
med lämplig friskluftstillförsel till motorn. Motorn skall ha körts inenligt tillverkarens rekommendationer. Förbränningskamrarna fårinnehålla avlagringar, men i begränsad mängd.
Sådana provningsförhållanden som insugningsluftens temperatur skall
väljas så nära referensvillkoren (se 6.2) som möjligt för att görakorrigeringsfaktorn så liten som möjligt.
5.3.3 Temperaturen på insugningsluften till motorn (omgivningsluften) skall
mätas inom 0,15 m före intaget till luftrenaren eller, om ingenluftrenare används, inom 0,15 m från luftintagsöppningen. Termome-tern eller termoelementet skall skyddas mot värmestrålning och
placeras direkt i luftströmmen. Den skall också skyddas mot
bränslebesprutning. Tillräckligt antal platser skall användas för attåstadkomma en representativ medeltemperatur för insugningsluften.
5.3.4 Inga avläsningar får göras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer
varit i stort sett oförändrade under minst en minut.
5.3.5 Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från det
valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 varv/min, beroende påvilket som är störst.
5.3.6 Avläsningarna för bromsbelastning, bränsleförbrukning och insug-
ningsluftens temperatur skall göras samtidigt och utgöras av medel-värdet av två stabiliserade värden som inte varierar med mer än 2 % i
fråga om bromsbelastningen och bränsleförbrukningen.
5.3.7 Kylmedlets temperatur vid utloppet från motorn skall hållas inom ± 5
K från den övre termostatstyrda temperatur som angetts av tillverkaren.
Om tillverkaren inte angett någon temperatur skall temperaturen vara353 K ± 5 K.
För luftkylda motorer skall temperaturen i en punkt som angetts av
tillverkaren hållas inom + 0/− 20 K från det högsta värde som angetts
av tillverkaren för referensvillkoren.
5.3.8 Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller vid
bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränsvärden som
fastställts av motortillverkaren.
5.3.9 Smörjoljans temperatur mätt i oljetråget eller vid utloppet från
oljekylaren om sådan finns skall hållas inom de gränsvärden somfastställts av motortillverkaren.
5.3.10 Vid behov får ett hjälpregleringssystem användas för att hålla
temperaturen inom de gränsvärden som anges i 5.3.7, 5.3.8 och 5.3.9.!
M11980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 8
5.3.11 Bränsle
Bränslet skall vara ett som är tillgängligt på marknaden och som inte
innehåller några rökdämpande tillsatser. Vid oenighet skall bränslet
a) för motorer med positiv tändning, vara enligt definition i bilaga 6,
punkt 1, och
b) för motorer med kompressionständning, vara enligt definition i
bilaga 6, punkt 2
i rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom
avgaser från motorfordon (1), senast ändrat genom direktiv
83/351/EEG (2).
Som ett alternativ, i stället för ovannämnda referensbränslen, får
referensbränslen som CEC (3) betecknar CEC-RF-08-A-85 (för
motorer med positiv tändning som drivs med blyfritt bränsle) eller
CEC-RF-03-A-84 (för motorer med kompressionständning) ävenanvändas om tillverkaren så önskar.
5.4 Provningsförfarande
Mätningar skall utföras vid ett tillräckligt antal motorvarvtal för att rätt
bestämma effektkurvan helt mellan de lägsta och högsta motorvarvtal
som rekommenderas av tillverkaren. Detta varvtalsområde skallinnefatta det varvtal vid vilket motorn producerar mest effekt. Förvarje varvtal skall medelvärdet av två stabiliserade mätningar
bestämmas.
5.5 Mätning av rökindex
För motorer med kompressionständning skall avgaserna kontrolleras
under provningen med avseende på överensstämmelsen med de villkorsom anges i bilaga 6 till rådets direktiv 72/306/EEG (
4).
5.6 Uppgifter som skall registreras
De uppgifter som skall registreras är de som anges i tillägg 1.
6. EFFEKTKORRIGERINGSFAKTORER
6.1 Definition
Effektkorrigeringsfaktorn är koefficienten för bestämning av motor-
effekten under de atmosfäriska förhållanden som anges i 6.2.
Po=α.P
där
Poär den korrigerade effekten (dvs. effekten under atmosfäriska
referensförhållanden),
αär korrigeringsfaktorn ( αaeller αd);
P är den uppmätta effekten (provningseffekten).
6.2 Atmosfäriska referensvillkor
6.2.1. Temperatur (To): 298 K (25 °C)
6.2.2 Torrtryck (Pso): 99 kPa.
Anmärkning: Torrtrycket grundas på ett totalt tryck på 100 kPa och ett
vattenångtryck på 1 kPa.
6.3 Atmosfäriska provningsvillkor
De atmosfäriska villkoren skall under provningen vara följande:
6.3.1 Temperatur (T)
För motorer med positiv tändning: 288 K 4T4308 K.
För motorer med kompressionständning: 283 K 4T4313 K.!M1
(1) EGT nr L 76, 6.4.1970, s. 1.
(2) EGT nr L 197, 20.7.1983, s. 1.
(3) Europeiska samordningsrådet för utveckling av provningar av egenskaperna hos
smörjmedel och motorbränslen.
(4) EGT nr L 190, 20.8.1972, s. 1.1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 9
6.3.2 Tryck (P s)
80 kPa 4Ps4110 kPa.
6.4 Bestämning av korrigeringsfaktorerna αaochαd(1)
6.4.1 Motorer med positiv tändning och med eller utan överladdning —
faktorn αa
αa99
Ps12T
29806(2)
där
T är den absoluta temperaturen i Kelvin (K) hos den luft som sugs in i
motorn,
Psär det totala torra atmosfäriska trycket i kilopascal (kPa), dvs. det
totala barometriska trycket minus vattenångtrycket.
Villkor som måste uppfyllas i laboratoriet.
För att en provning skall vara giltig skall korrigeringsfaktorn αavara
sådan att
0,934αa41,07
Om dessa gränsvärden överskrids skall det rätta värde som erhålls och
provningsvillkoren (temperatur och tryck) exakt anges i provnings-
rapporten.
6.4.2 Motorer med kompressionständning — faktorn αd
Effektkorrigeringsfaktorn ( αd) vid konstant bränslemängd erhålls för
motorer med kompressionständning med hjälp av följande formel:
αd=( f a)fm
där
faär den atmosfäriska faktorn,
fmär den karaktäristiska parametern för varje motortyp och inställ-
ning.
6.4.2.1 Atmosfärisk faktor f a
Denna faktor anger inverkan av miljöförhållandena (tryck, temperatur
och fuktighet) för den luft som sugs in av motorn.
Formeln för den atmosfäriska faktorn är olika för för olika motortyper.
6.4.2.1.1 Motorer utan överladdning och motorer med mekanisk överladdning
fa99
PsT
29807
6.4.2.1.2 Turbomotorer med eller utan kylning av insugningsluften.
fa99
Ps07T
29815
6.4.2.2 Motorfaktorn f m
fmär en funktion av q c(korrigerat bränsleflöde) enligt följande:
fm= 0,036.qc− 1,14
där
qc= q/r
där
q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total cylindervolym
(mg/(liter.cykel)),
r är tryckförhållandet mellan kompressorutloppet och kompressorin-
loppet (r = 1 för motorer utan förkompression).
Denna formel gäller då q cär mellan 40 mg/(liter.cykel) och 65
mg/(liter.cykel).!M1
(1) Provningen får utföras i luftkonditionerade provrum där de atmosfäriska villkoren
kankontrolleras.
(2) I fråga om motorer med automatisk lufttemperaturstyrning gäller följande: Om
anordningen är sådan att ingen värme tillförs vid full belastning vid 25 °C skallprovningen utföras med anordningen helt stängd. Om anordningen fortfarande arbetarvid 25 °C skall provningen utföras med anordningen i normal funktion och exponenten i
temperaturtermen för korrigeringsfaktorn skall sättas till noll (ingen temperaturkorri-
gering).1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 10
För q c-värden under 40 mg/(liter.cykel) skall ett konstant f m-värde på
0,3 (f m= 0,3) användas.
För q c-värden över 65 mg/(liter.cykel) skall ett konstant f m-värde på
1,2 (f m= 1,2) användas (se figur).
6.4.2.3 Villkor som skall uppfyllas i laboratoriet.
För att en provning skall vara giltig skall korrigeringsfaktorn αdvara
sådan att
0,94αd41,1
Om dessa gränsvärden överskrids skall det korrigerade värde som
erhålls och provningsvillkoren (temperatur och tryck) exakt anges iprovningsrapporten.
7. PROVNINGSRAPPORT
Provningsrapporten skall innehålla resultaten och alla beräkningar som
behövs för att bestämma nettoeffekten enligt bilaga 2, tillsammans
med uppgifter enligt tillägg 1 eller tillägg 2 till den här bilagan.
8. UTVIDGNING A V EEG-TYPGODKÄNNANDE
8.1. Fordon som modifierats för körning på blyfri bensin
8.1.1. Om den myndighet som utfärdar typgodkännanden lämnar sitt
godkännande skall godkännandet av en fordonstyp som modifieratsoch/eller justerats enbart för att kunna köras på blyfri bensin enligtdirektiv 85/210/EEG utvidgas under följande alternativa villkor:
8.1.1.1. Tillverkaren skall intyga att motoreffekten för den modifierade
fordonstypen fortfarande ligger inom de gränser för överensstämmelse
med den godkända typen enligt 9.2 som erhållits för det ursprungliga,omodifierade, typgodkända fordonet. I detta fall skall utvidgningenbekräfta effektvärdena för det ursprungliga typgodkännandet.
8.1.1.2. Tillverkaren skall ange en ny motoreffekt som är mindre än den som
erhållits för det ursprungliga, omodifierade, typgodkända fordonet. Idetta fall skall utvidgningen ange de nya värden som gäller för denmodifierade fordonstypen.
8.2. Fordonstyper som modifierats av andra skäl
Varje annan modifiering av motorn med avseende på egenskaperna i
tillägg 1 eller tillägg 2 till denna bilaga skall rapporteras till denbehöriga myndigheten. Denna myndighet kan sedan antingen
8.2.1. anse att aktuella modifieringar sannolikt inte får någon avgörande
inverkan på motoreffekten, eller
8.2.2. begära ytterligare bestämning av motoreffekten genom provningar som
bedöms nödvändiga.!
M1
!M21980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 11
9. TOLERANSER FÖR MÄTNING A V NETTOEFFEKT
9.1. Den nettoeffekt som tillverkaren anger för motortypen skall accepteras
om den inte avviker med mer än ± 2 % i fråga om den högsta effektenoch med mer än ± 4 % i fråga om övriga mätpunkter på kurvan från devärden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den motor som
överlämnats för provning, med en tolerans på ± 1,5 % för
motorvarvtalet.
9.2. under provningarna för kontroll av överensstämmelse med den
godkända typen skall effekten mätas vid två motorvarvtal, S 1 och S2, som motsvarar de mätpunkter för högsta effekt respektive högstavridmoment som godtagits för typgodkännande. Vid dessa båda
motorvarvtal, för vilka en tolerans på ± 5 % medges, får den
nettoeffekt som mäts vid minst en punkt inom områdena S 1 ± 5 % ochS 2 ± 5 % avvika med högst ± 5 % från godkännandevärdet.!
M21980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 12
Tillägg 1
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 13
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 14
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 15
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 16
Tillägg 2
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 17
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 18
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 19
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 20
BILAGA 2
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 21
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 22
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 23
!B1980L1269 — SV — 25.07.1989 — 002.001 — 24