1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande
släpfordons trafiksäkerhet
(EGT L 46, 17.2.1997, s. 1)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Kommissionens direktiv 1999/52/EG av den 26 maj 1999 L 142 26 5.6.1999
►M2Kommissionens direktiv 2001/9/EG av den 12 februari 2001 L 48 18 17.2.2001
►M3Kommissionens direktiv 2001/11/EG av den 14 februari 2001 L 48 20 17.2.2001
►M4Kommissionens direktiv 2003/27/EG av den 3 april 2003 L 90 41 8.4.2003
►M5Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 av den 29
september 2003L 284 1 31.10.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV 96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av
motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen, särskilt artikel 75 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
i enlighet med det i artikel 189c i fördraget angivna förfarandet (3), och
med beaktande av följande:
1.Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning avmotorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet (
4)h ar
vid ett flertal tillfällen ändrats på väsentliga punkter. I sambandmed ytterligare ändringar av det direktivet bör det av tydlig-
hetsskäl skrivas om till en enda text.
2.Som ett led i den gemensamma transportpolitiken bör vissa
vägtransporter inom gemenskapen utföras under gynnsammastmöjligaomständigheter va d gäller såväl säkerhet som konkur-rens mellan transportföretag i de olika medlemsstaterna.
3.Vägtrafikens tillväxt och därav förorsakade ökningar av faroroch olägenheter ställer alla medlemsstater inför säkerhetspro-blem av likartad natur och vikt.
4.De nuvarande normerna och metoderna för provning varierarfrån medlemsstat till medlemsstat, och denna situation påverkarjämförbarheten mellan de provade fordon som går i trafik i
medlemsstaterna när det gäller säkerhet och miljöegenskaper.
Denna situation kan påverka villkoren för konkurrens mellantransportföretag i de olika medlemsstaterna.
5.Det är därför nödvändigt att så långt som möjligt harmoniseraprovningarnas periodicitet och bestämmelserna om vilka kompo-nenter som måste provas.
6.Provningarna som skall utföras under fordonets brukstid bör varaförhållandevis enkla, snabba och billiga.
7.Därför bör gemenskapens minimikrav på normer och metoderför trafiksäkerhetsprovning av de komponenter som förtecknas ibilaga II fastställas i särdirektiv.
8.Som en övergångsåtgärd fortsätter nationella normer att gälla för
vissa komponenter som inte omfattas av särdirektiv.
9.De normer och metoder som faststålls i särdirektiven måste
snabbt anpassas till den tekniska utvecklingen och, för attunderlätta genomförandet av de för detta ändamål nödvändigaåtgärderna, måste ett nära samarbete inrättas mellan medlemssta-terna och kommissionen i en kommitté för anpassning av
trafiksäkerhetsprovningen till den tekniska utvecklingen.
10.När det gäller bromssystem är det ännu för tidigt att fastställa
normer för lufttrycksinställning, aktiveringstid osv., med hänsyn1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 2
(1) EGT nr C 193, 4.7.1996, s. 5 och 31.
(2) EGT nr C 39, 12.2.1996, s. 24.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 29 februari 1996 (EGT nr C 78,
18.3.1996, s. 27), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juni 1996
(EGT nr C 248, 26.8.1996, s. 49) och Europaparlamentets beslut av den 24
oktober 1996 ( EGT nr C 347, 18.11.1996 ).
(4) EGT nr L 47, 18.2.1977, s. 47. Direktivet senast ändrat genom kommission-
ens direktiv 94/23/EG (EGT nr L 147, 14.6.1994, s. 6).
▼B
till de skillnader som finns inom gemenskapen mellan den
utrustning och de metoder som används vid provning.
11.Avsikten är att ytterligare ändra detta direktiv för att harmoni-seraoch förbättraprovningsmetoderna .
12.Så länge provningsförfaranden och -praxis inte är harmoniseradekan medlemsstaterna själva bedöma vilket provningsförfarandede önskar använda för att avgöra om ett fordon uppfyllerbromskraven.
13.Varje medlemsstat bör inom ramen för sin respektive behörighetövervaka kvaliteten av och metoderna för trafiksäkerhetsprov-ning av fordon.
14.Kommissionen bör kontrollera det praktiska genomförandet avdetta direktiv och regelbundet informera Europaparlamentet ochrådet om de resultat som uppnåtts.
15.Det är ett känt faktum för alla som har med trafiksäkerhetsprov-ning av fordon att göra att provningsmetoden, i synnerhet ivilken mån fordonet är lastat, påverkar provningspersonalensbedömning av bromssystemets tillförlitlighet.
16.Fastställande av referensnormer för bromskraften hos respektivefordonstyp under olikala stningstillstånd skulle underlättabedömningen av denna tillförlitlighet. Detta direktiv tillåtersådan provning som alternativ till en provning av uppfyllandetav miniminormer för bromsprestanda hos respektive fordonskate-
gori.
17.I frågaom bromssystem gäller dettadirektiv i huvudsa k fordon
som har typgodkänts enligt direktiv 71/320/EEG (1), men vissa
fordonstyper har likväl godkänts enligt nationella normer som
kan skilja sig från detta direktiv.
18.Medlemsstaterna får utvidga tillämpningen av bromsprovningen
till fordonskategorier eller komponenter som inte omfattas av
dettadirektiv.
19.Medlemsstaterna får införa strängare och oftare förekommandeprovningar av bromssystemen.
20.Syftet med dettadirektiv är a tt genom regelbunden provningsäkerställa att avgasutsläpp hålls på en måttlig nivå under heladen tid fordonet används och att starkt luftförorenande fordon
tas ur bruk till dess att de återställts i godtagbart skick.
21.Genom felaktig inställning och otillräckligt underhåll av motorn
skadas inte endast motorn utan även miljön, eftersom detta
medför ökad luftförorening och bränsleförbrukning. Det är
viktigt att miljövänliga transportformer utvecklas.
22.Då det gäller motorer med kompressionständning (dieselmotorer)anses mätning av avgasutsläppens täthet ge tillräckliga indika-
tioner om fordonets skick med avseende på utsläpp.
23.Då det gäller motorer med styrd tändning (bensinmotorer) anses
mätning av koloxidutsläppen från avgasröret under tomgång ge
tillräckliga indikationer på fordonets skick med avseende på
utsläpp.
24.Det kan antas att ett stort antal av de fordon som inte underhållsregelbundet kommer att underkännas vid avgaskontrollen.
25.När det gäller fordon med bensinmotor som enligt normernafårtypgodkännas endast om de är utrustade med avancerade systemför avgasrening, t.ex. trevägskatalysatorer med lambdasond, bör1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 3
(1) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s.
37). Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/422/EEG (EGT nr L 233,
22.8.1991, s. 21).
▼B
normerna vid den återkommande avgaskontrollen vara strängare
än för fordon av konventionell typ.
26.Medlemsstaterna kan vid behov utesluta vissa fordonskategorierav historiskt intresse från direktivets tillämpningsområde. De kanockså fastställa egna provningsnormer för dessa fordon. Dennamöjlighet för medlemsstaterna får dock inte leda till att strängare
normer tillämpas än de som fordonet ursprungligen var avsett att
uppfylla.
27.Detta direktiv måste fortlöpande kunna anpassas till den fordon-
stekniska utvecklingen för att beakta framsteg som gjorts
beträffande fordonskonstruktion, vilka kan komma att underlättaprovningen av fordon i trafik, och utvecklingen av kontrollme-toder som bättre återspeglar de verkliga körförhållandena.
28.Enligt rådets direktiv 92/6/EEG (1) skall hastighetsbegränsande
anordningar monteras och användas i vissa kategorier av motor-fordon.
29.Till dess att sådan teknik utvecklas som underlättar provningenav hastighetsbegränsande anordningar kan ett antal kontroller imån av möjlighet likväl redan nu utföras på vissa delar av dessaanordningar i samband med provning av trafiksäkerhet.
30.För närvarande ankommer det på medlemsstaterna att avgöravilka medel som är de lämpligaste för provning av om hastig-hetsbegränsande anordningar fungerar på avsett vis. Avsikten är
att normerna och testförfarandena skall harmoniseras vid tillfälle.
31.Kommissionen bör utvärdera provningen av om de hastighetsbe-
gränsande anordningarna fungerar på avsett vis när fordonen är itrafik och lämna en rapport till rådet. Slutsatserna av denna
rapport kommer vid behov att användas som utgångspunkt för
senare förslag om utformningen av bestämmelserna som gällerhastighetsbegränsande anordningar.
32.Tekniska krav som gäller taxibilar och ambulanser är jämförbaramed dem som gäller för privatbilar. De komponenter som skallprovas kan vara desamma, även om intervallen mellan provenär olika.
33.Med tanke på den verkan på den berörda branschen som dettadirektiv förväntas ha och med beaktande av subsidiaritetsprin-cipen är gemenskapsåtgärderna enligt detta direktiv nödvändigaför att uppnå målet att harmonisera bestämmelserna om provning
av trafiksäkerheten, för att förhindra en snedvridning av konkur-
rensen mellan transportföretag och för att säkerställa att fordonprovas och underhålls på ett riktigt sätt. Dessa mål kan inte tillfullo uppnås av de enskilda medlemsstaterna.
34.Detta direktiv bör inte på något sätt påverka medlemsstaternasskyldigheter i frågaom de tidsfrister för överföring till na tionelllagstiftning och genomförande som anges i de upphävda direkt-iven.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
1. I varje medlemsstat skall i den staten registrerade motorfordon
med tillhörande släp- och påhängsvagnar genomgå periodisk trafik-säkerhetsprovning i enlighet med dennadirektiv, särskilt bila gornaIoch II.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 4
(1) Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och
användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av
motorfordon inom gemenskapen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).
▼B
2. I bilagorna I och II anges de fordonskategorier som skall provas,
trafiksäkerhetsprovningarnas periodicitet och vilka komponenter somskall provas.
Artikel 2
De trafiksäkerhetsprovningar som avses i detta direktiv skall utföras av
staten eller av ett offentligt organ som utsetts av staten för dettauppdrag eller av organ eller institutioner, även privata, som utsetts avoch som direkt övervakas av staten. Om de institutioner som handhartrafiksäkerhetsprovning samtidigt utsetts att reparera fordon, skall
medlemsstaterna särskilt kontrollera att objektivitet och en hög kvalitet
på provningen upprätthålls.
Artikel 3
1. Medlemsstaterna skall vidta sådana åtgärder som de anser
nödvändiga för att det skall kunna styrkas att ett fordon har genomgåtten trafiksäkerhetsprovning som minst uppfyllt kraven i detta direktiv.
Dessa åtgärder skall anmälas till de övriga medlemsstaterna och till
kommissionen.
2. På samma grunder som om medlemsstaten själv hade utfärdat
intyget, skall varje medlemsstat erkänna intyg som utfärdats i en annanmedlemsstat och som styrker att ett motorfordon på den statens territo-rium, som är registrerat, tillsammans med tillhörande släp- eller
påhängsvagn, har genomgått en trafiksäkerhetsprovning som minst
uppfyllt kraven i detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall tillämpa lämpliga förfaranden för att så
långt det är möjligt garantera att bromsprestandan hos fordon som ärregistrerade på deras territorium uppfyller de krav som fastställs i dettadirektiv.
KAPITEL II
Undantag och avvikelser
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall ha rätt att från detta direktivs tillämpnings-
område undanta fordon som tillhör försvarsmakten, ordningsmakten
och brandförsvaret.
2. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna undanta
vissafordon från dettadirektivs tillämpningsområde vilkaa nvändsunder speciella förhållanden eller som aldrig eller praktiskt taget aldrigkörs på allmän väg, inbegripet fordon av historiskt intresse somkonstruerats före den 1 januari 1960, eller som är tillfälligt tagna ur
trafik, eller underkasta dessa fordon särskilda föreskrifter.
3. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna fastställa
egna normer för provning av fordon som anses ha historiskt intresse.
Artikel 5
Trots vad som föreskrivs i bilagorna I och II får medlemsstaterna
— tidigarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprov-
ningarna och, om så är lämpligt, låta fordonet genomgå provninginnan registrering skett,
— förkorta tiden mellan två på varandra följande obligatoriska prov-
ningar,
— göra provning av frivillig utrustning obligatorisk,— öka antalet komponenter som skall provas,— utsträcka kravet på periodisk provning till andra fordonskategorier,— föreskriva om särskilda kompletterande provningar,— krävahögre värden för minstabromsverka n och föreskrivaom
provning med större last än vad som framgår av värdena i bilagaII, för fordon som är registrerade på deras territorium, förutsatt att1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 5
▼B
sådana krav inte överstiger kraven i fordonets ursprungliga
typgodkännande.
Artikel 6
1. Trots föreskrifterna i bilagorna I och II och fram till och med den
1 januari 1993 får medlemsstaterna
— senarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprov-
ningarna,
— förlänga tiden mellan två på varandra följande obligatoriska prov-
ningar,
— minska antalet komponenter som skall provas,
— ändra bestämmelserna om vilka fordonskategorier som skall provas,
förutsatt att alla lätta nyttofordon som avses i punkt 5 i bilaga I har
ålagts att före denna tidpunkt genomgå trafiksäkerhetsprovning ienlighet med dettadirektiv.
I medlemsstater där det för denna fordonskategori den 28 juli 1988 inte
fanns något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning sommotsvarar det som avses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpasfram till och med den 1 januari 1995.
2. För de privatbilar som avses i punkt 6 i bilaga I skall punkt 1 tillä-
mpas fram till och med den 1 januari 1994.
I de medlemsstater där det för denna fordonskategori den 31 december
1991 inte fanns något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning sommotsvarar det som avses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpas
fram till och med den 1 januari 1998.
KAPITEL III
Slutbestämmelser
Artikel 7
1. På förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet skall
rådet anta de särdirektiv som är nödvändiga för att fastställa minimik-raven på normer och metoder för provning av de i bilaga II förtecknadekomponenterna.
2. Ändringar som är nödvändiga för att till den tekniska utveck-
lingen anpassa de normer och metoder som fastställs i särdirektivenskall antas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8.
Artikel 8
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté för anpassning till
den tekniska utvecklingen av direktivet om provning av motorfordons
och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet, nedan kallad ”kommittén”.
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut
1999/468/EG (
1) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel
8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 9
1. Senast den 31 december 1998 skall kommissionen till Europapar-
lamentet och till rådet överlämna en rapport om genomförandet av1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 6
(1) Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som
skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
(EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).▼M5
▼B
▼B
trafiksäkerhetsprovningen av privatbilar, åtföljd av förslag till
nödvändiga åtgärder, särskilt i fråga om provningarnas periodicitet ochutformning.
2. Kommissionen skall senast tre år efter införandet av periodisk
provning av hastighetsbegränsande anordningar undersöka om defastställda proven, på grundval av de vunna erfarenheterna, är tillräck-liga för att upptäcka felaktiga eller manipulerade hastighetsbegränsandeanordningar och om gällande regler behöver ändras.
Artikel 10
De direktiv som förtecknas i del A i bilaga III skall upphöra att gälla
den dag som anges i artikel 11, utan att det påverkar medlemsstaternasskyldigheter i frågaom tidsfristernaför överföring och genomföra nde
som anges i del B i bilaga III.
Hänvisningar till de upphävda direktiven skall uppfattas som hänvis-
ningar till detta direktiv och läsas i enlighet med jämförelsetabellen ibilaga IV.
Artikel 11
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och
andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senastden 9 mars 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när
de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras
skall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det områdesom omfattas av detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att
genomföradet provningssystem som föreskrivs i dettadirektiv.
De vidtagna åtgärderna skall vara verksamma, proportionella och
avrådande.
Artikel 12
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 13
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 7
▼B
BILAGA I
FORDONSKATEGORIER SOM SKALL TRAFIKSÄKERHETSPROVAS
OCH PROVNINGARNAS PERIODICITET
Fordonskategori Provningsperiodicitet
1. Motorfordon för persontransport
med mer än åttasittpla tser utöver
förarplatsen.Ett år efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en gång om året.
2. Motorfordon för godstransport och
med en tillåten maximimassa över
3 500 kg.Ett år efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en gång om året.
3. Släp- och påhängsvagnar med en
tillåten maximimassa över 3 500 kg.Ett år efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en gång om året.
4. Taxibilar, ambulanser. Ett år efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en gång om året.
5. Motorfordon med minst fyrahjul
som normalt används vid godstran-
sport på väg och med en tillåten
maximimassa på högst 3 500 kg,
utom jordbrukstraktorer och jord-
bruksmaskiner.Fyraår efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en vartannat år.
6. Motorfordon med minst fyrahjul
för persontransport på väg med högst
åtta sittplatser, utöver förarplatsen.Fyraår efter tidpunkten för första
användning av fordonet och därefter
en vartannat år.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 8
▼B
BILAGA II
KOMPONENTER SOM OBLIGATORISKT SKALL KONTROLLERAS
Provningen skall omfatta åtminstone de komponenter som räknas upp nedan,
förutsatt att dessa hör till den obligatoriska utrustningen i de fordon som provas
i den berördamedlemssta ten.
De provningar som behandlas i denna bilaga får utföras utan att fordonsdelar
monteras isär.
Om ett fordon befinns habrister i frågaom neda nstående komponenter ska ll de
behöriga myndigheterna i medlemsstaterna fastställa ett förfarande för att
bestämma på vilka villkor fordonet får användas innan det har godkänts vid
förnyad provning.
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
1. Bromsutrustning
Följande komponenter skall kontrolleras vid provning av fordonens bromsutrust-
ning. De provningsresultat som erhålls vid kontroll av bromsutrustningen skall
så långt möjligt motsvara de tekniska normera i direktiv 71/320/EEG (1).
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1 Mekaniskt tillstånd och funktion
1.1.1 Fotbromsens pedalaxel — svårmanövrerad
— slitet lager— stort slitage/glapp
1.1.2 Pedalens tillstånd och manöve-
rorganets slaglängd— för stor eller för liten tillgänglig
slaglängd
— manöverorganet utväxlar inte
korrekt
— halkskyddsbeläggning på broms-
pedalen saknas, har lossnat eller
slitits ned
1.1.3 Vakuumpump eller kompressor
och behållare— för lång aktiveringstid för arbets-
tryck/vakuum för effektiv broms-
ning
— otillräckligt lufttryck/vakuum för
att aktivera bromsen minst två
gånger efter det att larmsystemet
utlösts (eller manometerutslaget
signalerar fara)
— läckage som orsakar märkbar
trycksänkning eller förnimbart
läckage
1.1.4 Kontrollampa för otillräckligt
tryck eller manometer— kontrollampa/manometer felaktig
eller skadad
1.1.5 Handmanövrerad bromsventil — manöverorganet spräckt, skadat
eller starkt förslitet
— bromsventilen defekt
— ej tillförlitlig manövrering av
ventilspindel eller av ventil
— lösakopplinga r eller läckai
systemet
— otillfredsställande funktion
1.1.6 Parkeringsbroms, manöverarm,
låsmekanism— låsmekanism otillräcklig
— för stort slitage på manöverarmens
axel eller låsmekanismen
— för stor slaglängd (felaktig inställ-
ning)1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 9
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1.7 Bromsventiler (bottenventiler,
utloppsventiler, reglerventiler osv.)— skadade, otillräcklig täthet (luft-
läckage)
— kompressorns oljeförbrukning för
stor
— felaktig eller otillräcklig
montering
— förlust av bromsvätska
1.1.8 Kopplingar till släpvagnens
bromsanordning— avstängningskran eller
självstängande ventil defekt
— bristfällig fastsättning eller
montering
— otillräcklig täthet
1.1.9 Energiackumulator, trycklufts-
behållare— skadad, korroderad, otät
— avtappningsanordning fungerar
inte
— montering ej fungerade eller
felaktig
1.1.10 Servostyrenheter, huvudcy-
linder (hydraulsystem)— servostyrenhet defekt eller inef-
fektiv
— huvudcylinder defekt eller otät
— huvudcylinder otillräckligt fastsatt— för liten mängd bromsvätska— lock på huvudcylindern saknas— kontrollampan för bromsvätska
lyser eller är defekt
— bristfällig funktion hos varnings-
anordningen för bromsvätskenivån
1.1.11 Bromsrör — risk för funktionsfel eller brott
— otätheter i rör eller kopplingar— skadade eller starkt korroderade— felmonterade
1.1.12 Bromsslangar — risk för funktionsfel eller brott
— skadade, skavda, för korta, snodda
— otätheter i slangar eller kopplingar— utvidgas extremt under tryck— porösa
1.1.13 Bromsbelägg (bromsbackar) — stort slitage
— nedmutsade av olja, fett osv.
1.1.14 Bromstrummor, bromsskivor — stort slitage, repor, sprickor, brott
och andra fel som kan utgöra en
säkerhetsrisk
— nedsmutsade av olja, fett osv.— bromsskölden ej tillräckligt fast-
monterad
1.1.15 Bromskablar, stänger, spakar,
kopplingar— kablar skadade eller bockade
— stort slitage eller framskriden
korrosion
— kablar eller stänger för löst monte-
rade
— bristfällig kabelmontering— begränsning i bromssystemets
rörlighet
— onormala rörelser hos spakar/
stänger/kopplingar till följd av
felaktig inställning eller onormalt
slitage1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 10
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1.16 Bromscylindrar (även fjäder-
bromsar och hydraulcylindrar)— spruckna eller skadade
— otäta— bristfälligt monterade— starkt korroderade— för stor slaglängd för cylindern— dammskydd saknas eller är
mycket skadat
1.1.17 Lastavkännande, automatisk
bromskraftregulator— defekt förbindelse
— felaktig inställning— låst, fungerar inte— saknas
1.1.18 Automatiska bromsjusterare — låsta eller rör sig onormalt efter
alltför stort slitage eller felaktig
inställning
— funktionen defekt
1.1.19 Retarder (om sådan monterats) — bristfällig montering eller anslut-
ning
— funktionen defekt
1.2 Färdbromsens prestanda och
verkan
1.2.1 Prestanda (ökas successivt till
maximal verkan)— obefintlig eller otillräcklig broms-
verkan på ett eller flera hjul
— bromsverkan på det minst brom-
sade hjulet på axeln är mindre än
70 % av den maximala verkan på
det andra hjulet; vid bromsprov på
väg avviker fordonet för mycket
från körriktningen under inbroms-
ning
— ingen gradvis bromsverkan
(låsning)
— onormal fördröjning före broms-
verkan på något hjul
— alltför stora variationer i broms-
verkan på grund av deformerade
skivor eller orundatrummor
1.2.2 Verkan — bromskoefficienten i förhållande
till den högsta tillåtna massan
eller, när det rör sig om
påhängsvagnar, till summan av
det tillåtnaa xeltrycket när detta
är tillämpligt, är lägre än följande:
minstabromsverka nkategori 1: 50 % (
2)
kategori 2: 43 % (3)
kategori 3: 40 % (4)
kategori 4: 50 %
kategori 5: 45 % (5)
kategori 6: 50 %eller
— en bromskoefficient som är lägre
än de av fabrikanten eventuellt
fastställda referensvärdena för
fordonsaxeln (
6)
1.3 Reservbromsens prestanda och
verkan (vid separata system)1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 11
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.3.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena
sidan
— bromsverkan på det minst brom-
sade hjulet på axeln är mindre än
70 % av den maximala verkan på
det andra hjulet
— ingen gradvis bromsverkan
(låsning)
— släpvagnens automatiska broms-
system fungerar inte
1.3.2 Verkan — för alla fordonskategorier en
bromskoefficient som är lägre än
50 % (7) av den bromsverkan som
fastställs i 1.2.2 i förhållande till
den högsta tillåtna massan eller,
när det rör sig om påhängsvagnar,
till summan av de tillåtna axelt-
rycken
1.4 Parkeringsbromsens prestanda och
verkan
1.4.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena
sidan
1.4.2 Verkan — för alla fordonskategorier en
bromskoefficent som är lägre än
16 % i förhållande till den högsta
tillåtna massan eller, när det rör
sig om motorfordon, som är lägre
än 12 % i förhållande till fordo-
nets högstatillåtnakombinera de
massa, om detta värde är högre
1.5 Retardens eller motorbromsens
prestanda— ingen gradvis bromsverkan
(retarder)
— funktionen defekt
1.6 Antilåsningsanordning — varningssystemet för antilåsnings-
anordningen defekt
— anordningen defekt
(1) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas
lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar tilldessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 37). Direktivet senast ändrat genom kommis-sionens direktiv 91/422/EEG (EGT nr L 233, 22.8.1991, s. 21).
(
2) 48 % för fordon i kategori 1 som inte är utrustade mede ABS eller som är typgodkända
före den 1 oktober 1991 (datum för förbud mot ibruktagande utan europeiskttypgodkännande) (direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv88/194/EEG, EGT nr L 92, 9.4.1988, s. 47).
(
3) 45 % för fordon som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämp-
ning av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv 85/647/
EEG (EGT nr L 380, 31.12.1985, s. 1), i medlemsstaternas nationella lagstiftning, omdetta datum infaller senare.
(
4) 43 % för släpvagnar och påhängsvagnar som är registrerade efter 1988 eller från och
med datum för tillämpning av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommission-
ens direktiv 85/647/EEG, i medlemsstaternas nationella lagstiftning, om detta datum
infaller senare.
(5) 50 % för fordon i kategori 5 som är registrerade efter 1988 eller från och med datum
för tillämpning av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv85/647/EEG, i medlemsstaternas nationella lagstiftning, om detta datum infaller senare.
(
6) Referensvärdet för fordonsaxeln är den bromsverkan (uttryckt i newton) som är
nödvändig för att uppnå denna bromskoefficient vid den vikt som fordonet har vid
provningstillfället.
(7) För fordon i kategorierna 2 och 5 är minimiprestandan för reservbroms (som inte berörs
av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommisssionens direktiv 85/647/EEG)fastställd til 2,2 m/s
2.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 12
▼B
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH
3FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH
6
2. Styrning och ratt 2. Styrning
2.1 Mekaniskt skick 2.1 Mekaniskt skick
2.2 Ratt 2.2 Glapp i styrningen
2.3 Glapp i styrningen 2.3 Styrsystemets infästning
2.4 Hjullager
3. Sikt 3. Sikt3.1 Synfält 3.1 Synfält
3.2 Fönsterglasets skick 3.2 Fönsterglasets skick
3.3 Backspeglar 3.3 Backspeglar
3.4 Vindrutetorkare 3.4 Vindrutetorkare
3.5 Vindrutespolare 3.5 Vindrutespolare
4. Lampor, reflektorer och elutrust-
ning4. Belysning
4.1 Strålkastare för hel- och halvljus 4.1 Strålkastare för hel- och halvljus
4.1.1 Skick och funktion 4.1.1 Skick och funktion
4.1.2 Inställning 4.1.2 Inställning4.1.3 Strömbrytare 4.1.3 Strömbrytare
4.1.4 Optisk verkningsgrad
4.2 Sido- och parkeringsljus 4.2 Skick och funktion, linsernas
skick, färg och optisk verkningsgrad
med avseende på:
4.2.1 Skick och funktion 4.2.1 Sido- och bakljus
4.2.2 Färg och optisk verkningsgrad 4.2.2 Stoppljus
4.2.3 Körriktningsvisare
4.2.4 Backljus
4.2.5 Dimljus
4.2.6 Belysning av bakre registre-
ringsskylt
4.2.7 Reflexanordningar4.2.8 Varningsljus
4.3 Stoppljus
4.3.1 Skick och funktion
4.3.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.4 Körriktningsvisare
4.4.1 Skick och funktion
4.4.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.4.3 Strömbrytare
4.4.4 Blinkfrekvens
4.5 Dimljus fram och bak
4.5.1 Position
4.5.2 Skick och funktion
4.5.3 Färg och optisk verkningsgrad
4.6 Backljus
4.6.1 Skick och funktion1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 13
▼B
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH
3FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH
6
4.6.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.7 Beslysning av bakre registrerings-
kylt
4.8 Reflexanordningar
— skick och färg
4.9 Kontrollampor
4.10 Elförbindelserna mellan drag-
fordon och släp- eller påhängsvagn
4.11 Elkabelsystemet
5. Axlar, hjul, däck, fjädring 5. Axlar, hjul, däck, fjädring5.1 Axlar 5.1 Axlar5.2 Hjul och däck 5.2 Hjul och däck
5.3 Fjädring 5.3 Fjädring
6. Chassi och chassiinfästningar 6. Chassi och chassiinfästningar6.1 Chassi eller ram och infästningar 6.1 Chassi eller ram och infästningar
6.1.1 Allmänt skick 6.1.1 Allmänt skick
6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare 6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare
6.1.3 Bränsletank och bränsleled-
ningar6.1.3 Bränsletank och bränsleled-
ningar
6.1.4 Geometriskaegenska per och
skick med avseende på tunga lastbi-
lars bakre påkörningsskydd6.1.4 Reservhjulshållare
6.1.5 Reservhjulshållare 6.1.5 Kopplingsmekanismens tillförlit-
lighet (om sådan mekanism finns)
6.1.6 Kopplingsmekanism på drag-
fordon, släp- och påhängsvagnar
6.2 Hytt och karosseri 6.2 Karosseri
6.2.1 Allmänt skick 6.2.1 Bärande konstruktion
6.2.2 Montering 6.2.2 Dörrar och lås
6.2.3 Dörrar och lås
6.2.4 Golv
6.2.5 Förarsäte6.2.6 Fotsteg
7. Övrig utrustning 7. Övrig utrustning
7.1 Bilbälten 7.1 Förarsätets montering7.2 Brandsläckare 7.2 Montering av batteri7.3 Lås och stöldskydd 7.3 Ljudsignalanordning
7.4 Varningstriangel 7.4 Varningstriangel
7.5 Förstahjälpen-låda 7.5 Bilbälten
7.5.1 Fästpunkternas tillförlitlighet
7.5.2 Bilbältenas skick
7.5.3 Funktion1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 14
▼B
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH
3FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH
6
7.6 Hjulkil(ar)
7.7 Ljudsignalanordning
7.8 Hastighetsmätare
7.9 Färdskrivare (plombering skall
finnas och vara obruten)
— Giltigheten av färdskrivarplattan
skall kontrolleras om färdskrivare
krävs enligt förordning (EEG) nr
3821/85 (1).
— i tveksamma fall skall kontrolleras
om däckens nominellaomkrets
eller dimension svarar mot de
data som angivits på färdskri-
varen.
— Om så kan ske, skall kontrolleras
att färdskrivarens plombering och,
iförekommande fall, andra medel
för att skydda färdskrivaren mot
olovlig manipulation är intakta.
7.10 Hastighetsbegränsande anord-
ningar
— Om möjligt, kontrollera att anord-
ningen är monterad i enlighet med
direktiv 92/6/EEG (2).
— Giltigheten av anordningens
monteringsplatta.
— Om så kan ske, skall kontrolleras
att anordningens plombering och,
i förekommande fall, andra medel
för att skydda mot olovlig mani-
pulation är intakta.
►M4— Kontrollera, om det är
praktiskt möjligt, att den hastig-
hetsbegränsande anordningen
förhindrar att de fordon som anges
i artiklarna 2 och 3 i direktiv 92/6/
EEG överskrider de förinställda
hastigheterna. ◄
8. Störningar 8. Störningar
8.1 Buller 8.1 Buller
(1) Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid
vägtransporter (EGT nr L 370, 21.12.1985, s. 8). Förordningen senast ändrad genomkommissionens förordning (EG) nr 2479/95 (EGT nr L 256, 26.10.1995, s. 8).
(
2) Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av
hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenska-
pen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
8.2 Avgasutsläpp
8.2.1 Motorfordon med bensindrivnamotorer med styrd tändning
a) Om avgasutsläppen inte kontrolleras genom ett avancerat system för
avgasrening, som trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det är
komplett, i tillfredsställande skick och att det inte finns några
läckor.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 15
▼M4
▼M4
2. Okulärbesiktning av eventuellt fabriksmonterat avgaskontrollsystem
för att kontrollera att det är komplett, i tillfredsställande skick och
att det inte finns några läckor.
Efter rimlig uppvärmningstid (med beaktande av tillverkarens
rekommendationer) mäts halten koloxid (CO) i avgaserna under
tomgång (utan belastning).
Högsta tillåtna CO-halt är den som anges av tillverkaren. Om ett
sådant värde inte finns att tillgå, eller om de behöriga myndighe-terna i medlemsstaterna beslutar att inte använda det som
referensvärde, får CO-halten inte överstiga följande värden:
i) För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
mellan det datum från och med vilket medlemsstaterna har krävt
att fordon skall uppfylla kraven i direktiv 70/220/EEG (
1) och
den 1 oktober 1986: koloxid – 4,5 volymprocent.
ii) För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
efter den 1 oktober 1986: koloxid – 3,5 volymprocent.
b) Om avgasutsläppen kontrolleras genom ett avancerat system för avgas-
rening, som trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det är
komplett, i tillfredsställande skick och att det inte finns några
läckor.
2. Okulärbesiktning av eventuellt fabriksmonterat avgaskontrollsystem
för att kontrollera att det är komplett, i tillfredsställande skick och
att det inte finns några läckor.
3. Bestämning av effektiviteten hos fordonets system för avgasrening
genom mätning av avgasernas lambdavärde och koloxidhalt enligt
punkt 4 eller med de förfaranden som föreslås av tillverkaren och
som godkänts i samband med typgodkännandet. Vid varje prov
värms motorn först upp enligt tillverkarens rekommendationer.
4. Utsläpp från avgasröret – gränsvärden
Högsta tillåtna CO-halt är den som anges av tillverkaren. Om ett
sådant värde inte finns att tillgå, får CO-halten inte överstiga
följande värden:
i) Mätning vid tomgångskörning:
HögstatillåtnaCO-ha lt är 0,5 volymprocent och för fordon som
typgodkänts enligt gränsvärdena i rad A eller rad B i tabellen i
punkt 5.3.1.4 i bilaga I till direktiv 70/220/EEG, ändrat genom
direktiv 98/69/EG (2), eller senare ändringar, är högsta tillåtna
CO-halt 0,3 volymprocent. Om direktiv 70/220/EEG, ändrat
genom direktiv 98/69/EG, inte kan tillämpas, gäller ovanstående
för fordon som registrerats eller för första gången tagits i bruk
efter den 1 juli 2002.
ii) Mätning vid högt tomgångsvarvtal, (utan belastning) motor-
varvtal minst 2 000 v/min-1:
HögstatillåtnaCO-ha lt är 0,3 volymprocent och för fordon som
typgodkänts enligt gränsvärdena i rad A eller rad B i tabellen i
punkt 5.3.1.4 i bilaga I till direktiv 70/220/EEG, ändrat genom
direktiv 98/69/EG, eller senare ändringar, är högsta tillåtna CO-
halt 0,2 volymprocent. Om direktiv 70/220/EEG, ändrat genom
direktiv 98/69/EG, inte kan tillämpas, gäller ovanstående för
fordon som registrerats eller för första gången tagits i bruk efter
den 1 juli 2002.
Lambda: 1 ± 0,03 eller enligt tillverkarens specifikationer.
iii) I stället för att genom proverna under punkt i kontrollera om
utsläppssystemet fungerar på motorfordon som är utrustade
med omborddiagnossystem (OBD-system) i enlighet meddirektiv 70/220/EEG (ändrat genom direktiv 98/69/EG och
senare ändringar) får medlemsstaterna göra detta genom att på
lämpligt sätt läsa av OBD-anordningen och samtidigt kontrol-
lera att OBD-systemet fungerar.
8.2.2 Motorfordon med motorer med kompressionständning (dieselmotorer)
a) Avgasernas opacitet skall mätas vid fri acceleration (utan belastning
och från tomgång till maximivarvtal) med växeln i friläge och kopp-
lingen nedtryckt.1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 16
(1) EGT L 76, 9.3.1970, s. 1.
(2) EGT L 350, 28.12.1998, s. 1.
▼M4
b) Konditionering av fordon
1. Provningar får utföras på fordon utan konditionering. Av säker-
hetsskäl är det dock lämpligt att kontrollera att motorn är varm
och i tillfredsställande mekaniskt skick.
2. Med undantag av vad som avses i d 5 nedan godkänns samtliga
fordon som har konditionerats enligt följande bestämmelser.
i) Motorn skall ha uppnått arbetstemperatur, vilket t.ex. innebär att
temperaturen på motoroljan som mäts med en oljemätsticka
skall vara minst 80 ºC eller motsvara normal arbetstemperatur
om den är lägre, eller att motorblocktemperaturen, mätt som
nivå på den infraröda strålningen, skall vara minst lika hög.
Om denna mätmetod är opraktisk på grund av fordonets
konstruktion skall motorns normala arbetstemperatur uppnås på
annat sätt, t.ex. genom att kylfläkten går igång.
ii) Avgassystemet skall rensas genom minst tre fria accelerations-
cykler eller motsvarande metod.
c) Prövningsförfarande
1. Okulärbesiktning av eventuellt fabriksmonterat avgaskontrollsystem
för att kontrollera att det är komplett, i tillfredsställande skick och
att det inte finns några läckor.
2. Motorn och eventuellt turboaggregat skall gå på tomgång innan
varje fri accelerationscykel påbörjas. För tunga dieseldrivna fordon
innebär detta minst 10 sekunder efter det att gaspedalen släppts upp.
3. För att igångsätta varje fri accelerationscykel skall gaspedalen
snabbt (dvs. på mindre än en sekund) och i en rörelse, men inte
häftigt, tryckas i botten för att uppnå maximal insprutning från
insprutningspumpen.
4. Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen släpps upp
skall motorn komma upp i maximivarvtal eller, när det gäller auto-
matväxlade fordon, det varvtal som anges av tillverkaren eller, om
dessauppgifter inte finns a tt tillgå, /twothirdav maximivarvtalet. Detta kan
kontrolleras t.ex. med hjälp av motorvarvet eller genom att man
låter tillräckligt lång tid förflyttamella n den förstatryckningen på
gaspedalen och det ögonblick den släpps upp, vilket för fordon i
kategorierna 1 och 2 i bilaga I bör vara minst 2 sekunder.
d) Gränsvärden
1. Koncentrationsnivån får inte överstiga den nivå som angivits på
installationsplattan i enlighet med direktiv 72/306/EEG (1).
2. Om ett sådant värde inte finns att tillgå, eller om de behöriga
myndigheterna i medlemsstaterna beslutar att inte använda det som
referensvärde, får koncentrationsnivån inte överstiga den nivå som
tillverkaren angivit eller gränsvärdena för absorptionskoefficienten
som är följande:
Högsta absorptionskoefficient gäller enligt följande:
— insugningsdieselmotorer = 2,5 m-1,
— turboladdade dieselmotorer = 3,0 m-1,
— ett gränsvärde på 1,5 m-1gäller för följande fordon som
typgodkänts i enlighet med gränsvärdenai
a) rad B i tabellen i punkt 5.3.1.4 i bilaga I till direktiv 70/220/
EEG, ändrat genom direktiv 98/69/EG – (lätta dieselfordon –
Euro 4),
b) rad B1 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/
EEG, ändrat genom direktiv 1999/96/EG (2) – (tungadiesel-
fordon – Euro 4),
c) rad B2 i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/
EEG, ändrat genom direktiv 1999/96/EG – (tunga diesel-
fordon – Euro 5),
d) rad C i tabellerna i punkt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/
EEG, ändrat genom direktiv 1999/96/EG – (tunga fordon –
EEV),
eller gränsvärden i senare ändringar av direktiv 70/220/EEG,
ändrat genom direktiv 98/69/EG, eller gränsvärden i senare
ändringar av direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 17
(1) EGT L 190, 20.8.1972, s. 1.
(2) EGT L 44, 16.2.2000, s. 1.
▼M4
1999/96/EG, eller motsvarande värden om utrustningen är av
annan typ än den som användes vid EG-typgodkännandet.
Om punkt 5.3.1.4 i bilaga I till direktiv 70/220/EEG, ändrat
genom direktiv 98/69/EG, eller punkt 6.2.1 i bilaga I till
direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 1999/96/EG inte
kan tillämpas, gäller ovanstående för fordon som registrerats
eller för förstagången ta gits i bruk efter den 1 juli 2008.
3. Fordon som registrerades eller togs i bruk för första gången före
den 1 januari 1980 är befriade från dessa krav.
4. Fordon får endast underkännas om det aritmetiska medelvärdet från
minst tre av de senast genomförda accelerationscyklerna överskrider
gränsvärdet. Medelvärdet kan räknas fram genom att man bortser
från de mätningar som i hög grad avviker från medelvärdet eller
att man använder resultatet av någon annan statistisk beräkning
som tar hänsyn till spridningen hos mätningarna. Medlemsstaterna
får begränsa antalet provningscykler.
5. För att undvika onödiga provningar får medlemsstaterna, genom
undantag från bestämmelserna i punkt 8.2.2 d 4, underkänna fordon
om värdena efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efter
rensningscykeln (eller motsvarande) som avses i punkt 8.2.2 b ii
ovan ligger mycket högre än gränsvärdet. Likaså för att undvika
onödiga provningar får medlemsstaterna, genom undantag från
bestämmelsernai punkt 8.2.2 d 4, godkännafordon om värdena
efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efter rensningscy-
keln (eller motsvarande) som avses i punkt 8.2.2 b ii ligger mycket
under gränsvärdet.
8.2.3 Provningsutrustning
Kontrollen av fordonens avgasutsläpp skall ske med utrustning som gör
det möjligt att med noggrannhet bestämma om de gränsvärden som före-
skrivs, eller som har angivits av tillverkaren, iakttas.
8.2.4 Om en fordonstyp vid EG-typgodkännandet inte uppfyller de gränsvärden
som fastställs i detta direktiv, får medlemsstaterna fastställa högre
gränsvärden för denna fordonstyp med stöd av bevisning från tillverkaren.
De skall genast meddela detta till kommissionen som i sin tur skall
underrättaövrigamedlemssta ter.
FORDON I KATAGORIERNA 1, 2 OCH
3FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH
6
8.3 Avskärmning av radiostörningar
9. Kompletterande provningsmo-
ment för fordon för kollektiv
persontransport
9.1 Nödutgång(ar) (inklusive
hammare för att krossa fönsterrutor),
skyltar som markerar nödutgång(ar)
9.2 Värme
9.3 Ventilation9.4 Sittplatsernas placering9.5 Inre belysning
10. Identifiering av fordonet 10. Identifiering av fordonet
10.1 Registreringsskylt 10.1 Registreringsskylt10.2 Chassinummer 10.2 Chassinummer1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 18
▼B
▼B
BILAGA III
DEL A
Upphävda direktiv
(som avses i artikel 10)
Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande
släpfordons trafiksäkerhet och följande ändringar av detta:
— Rådets direktiv 88/449/EEG.
— Rådets direktiv 91/225/EEG.— Rådets direktiv 91/328/EEG.— Rådets direktiv 92/54/EEG.— Rådets direktiv 92/55/EEG.
— Kommissionens direktiv 94/23/EG.
DEL B
DirektivTidsfrister
för genomförande för tillämpning
77/143/EEG
(EGT nr L 47, 18.2.1977, s.
47)31 december 1977 31 december 1977
88/449/EEG
(EGT nr L 222, 12.8.1988, s.
10)28 juli 1990 28 juli 1990
91/225/EEG
(EGT nr L 103, 23.4.1991, s.
3)1 januari 1992 1 januari 1992
91/328/EEG
(EGT nr L 178, 6.7.1991, s.
29)1 juli 1993 1 juli 1993
92/54/EEG
(EGT nr L 225, 10.8.1992, s.
63)22 juni 1993 22 juni 1993
92/55/EEG
(EGT nr L 225, 10.8.1992, s.
68)22 juni 1993
för de fordon som avses i
avsnitt 8.2.1 a i bilaga II:1 januari 1994
för de fordon som avses i
avsnitt 8.2.2 i bilaga II:1 januari 1996
för de fordon som avses i
avsnitt 8.2.1 b i bilaga II:1 januari 1997
94/23/EG
(EGT nr L 147, 14.6.1994, s.
6)1 januari 1997 1. Januar 19971996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 19
BILAGA IV
JÄMFÖRELSETABELL NR 1
(Artikeldelen)
Dettadirektiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Artikel 1.1 Artikel 1
Artikel 1.2 Artikel 2.1
Artikel 2 Artikel 4
Artikel 3.1 förstastycket Artikel 5.1
Artikel 3.1 andra stycket Artikel 5.2
Artikel 3.2 Artikel 5.3
Artikel 3.3 Artikel 2
Artikel 4.1 Artikel 2.2
Artikel 4.2 Artikel 2.3
Artikel 4.3 Artikel 4
Artikel 5 (1—6 strecksatsen) Artikel 3
Artikel 5 (7 strecksatsen) Artikel 3
Artikel 6.1 Artikel 7.1 Artikel 1.1
Artikel 6.2 Artikel 1.1
Artikel 7.1 och 7.2 Artikel 1
Artikel 8.1—8.4 Artikel 1
Artikel 9.1 Artikel 3
Artikel 9.2Artikel 10
Artikel 11.1 Artikel 6 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1—2.3 Artikel 5.1
Artikel 11.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 5.2
Artikel 11.3
Artikel 12 Artikel 2.4
Artikel 13▼B1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 20
JÄMFÖRELSETABELL NR 2
(Fordonskategorier som skall trafiksäkerhetsprovas)
Dettadirektiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Bilaga I Bilaga I
Kategori 1 Kategori 1
Kategori 2 Kategori 2
Kategori 3 Kategori 3
Kategori 4 Kategori 4Kategori 5 Artikel 1.2
Kategori 6 Artikel 1.2
JÄMFÖRELSETABELL NR 3
(Kontrollpunkter)
Dettadirektiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Bilaga II (*) Bilaga II
Inled. anm. 1 Inled. anm. 1Inled. anm. 2 Artikel 1.1
Inled. anm. 3 Artikel 1.1
Punkt 1
Punkt 1.2Artikel 1.1
Punkt 1.2.1
Punkt 1.2.2Artikel 1
Punkt 1.3
Punkt 1.3.1Artikel 1.1
Punkt 1.3.2 Artikel 1
Punkt 1.4
Punkt 1.4.1Artikel 1.1
Punkt 1.4.2 Artikel 1▼B1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 21
Dettadirektiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Punkt 1.5
Punkt 1.6Artikel 1.1
Punkt 2
Punkt 7.8Artikel 1.3
Punkt 7.9
(titeln)(1—3 strecksatsen)Artikel 1.3
Punkt 7.10
(1—3 strecksatsen)
Punkt 8
Punkt 8.1Artikel 1.3
Punkt 8.2
Punkt 8.2.4Artikel 1.1
Punkt 8.3
Punkt 10.2Artikel 1.3
(*) Kategori 4 (taxibilar och ambulanser) har överförts från vänster kolumn till höger (med kategori 5 och 6) i bilaga II.▼B1996L0096 — SV — 20.11.2003 — 004.001 — 22