2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 824/2000
av den 19 april 2000
om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål
samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning
(EGT L 100, 20.4.2000, s. 31)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 336/2003 av den 21 februari 2003 L 49 6 22.2.2003
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 777/2004 av den 26 april 2004 L 123 50 27.4.2004
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 824/2000
av den 19 april 2000
om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorga-
nens övertagande av spannmål samt analysmetoderna för
kvalitetsbestämning
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni
1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för
spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2),
särskilt artikel 5 i denna, och
av följande skäl:
(1)Interventionspriset på vete, durumvete, korn, råg, majs och
sorghum bör fastställas för de kvaliteter som i största möjligautsträckning motsvarar genomsnittskvaliteterna för spannmålsom skördas inom gemenskapen.
(2)Tillämpandet av pristillägg och prisavdrag vid interventions-tillfället bör avspegla de kvalitetsrelaterade prisskillnaderna på
marknaden.
(3)Spannmål som inte håller tillräckligt god kvalitet för att kunna
användas eller lagras bör inte godkännas för intervention.
(4)För att förenkla det normala interventionsförfarandet och isynnerhet för att få homogena partier av varje spannmålsslag
som erbjuds till intervention bör en lägsta kvantitet fastställas
under vilken interventionsorganet inte har skyldighet att accep-tera erbjudandet. Det kan emellertid vara nödvändigt att förvissa medlemsstater föreskriva en större lägsta kvantitet för attinterventionsorganen skall kunna ta hänsyn till förhållanden ochpraxis i partihandelsledet i dessa länder.
(5)För att undvika att åtskillnad görs mellan olika producenter börvillkoren för erbjudande av spannmål till interventionsorganenoch för deras övertagande av spannmål vara så enhetliga som
möjligt inom hela gemenskapen.
(6)Det bör fastställas vilka metoder som krävs för att bestämmakvaliteten på vete, durumvete, korn, råg, majs och sorghum.
(7)Medlemsstaterna bör förvissa sig om interventionslagrens
tillstånd, som ett komplement till den årliga inventering som fö-
reskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 2148/96 av den 8
november 1996 om bestämmelser för utvärdering och kontrollav de kvantiteter jordbruksprodukter som lagras i offentligalager (
3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 808/1999 (4).
(8)Åtskilliga ändringar har gjorts av kommissionens förordning(EEG) nr 689/92 av den 19 mars 1992 om fastställande av förfa-randet och villkoren för interventionsorganens övertagande avspannmål (
5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1664/
1999(6), samt kommissionens förordning (EEG) nr 1908/84 av
den 4 juli 1984 om fastställande av referensmetoderna för kvali-tetsbestämning på spannmål (
7), senast ändrad genom förordning2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 2
(1) EGT L 181, 1.7.1992, s. 21.
(2) EGT L 160, 26.6.1999, s. 18.
(3) EGT L 288, 9.11.1996, s. 6.
(4) EGT L 102, 17.4.1999, s. 70.
(5) EGT L 74, 20.3.1992, s. 18.
(6) EGT L 197, 29.7.1999, s. 28.
(7) EGT L 178, 5.7.1984, s. 22.
▼B
(EEG) nr 2507/87 (1). För ökad klarhet är det lämpligt att ersätta
de förordningarna med den här förordningen.
(9)Förvaltningskommittén för spannmål har inte avgivit någotyttrande inom den tid som dess ordförande bestämt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Varje innehavare av ett homogent parti på minst 80 ton vete, råg, korn,
majs eller sorghum eller 10 ton durumvete, skördade inom gemenska-pen, skall vara berättigad att erbjuda partiet till interventionsorganetunder de tidsperioder som anges i artikel 4.2 i förordning (EEG) nr1766/92.
Interventionsorganen får emellertid fastställa en större lägsta kvantitet.
Artikel 2
1. För att spannmålen skall godkännas för intervention skall den
vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet.
2. Spannmålen skall anses vara av sund, god och marknadsmässig
kvalitet om den har den typiska färgen för spannmålen i fråga, är fri
från onormal lukt och levande skadedjur (inbegripet kvalster) i alla
utvecklingsstadier, uppfyller minimikraven för kvalitet som anges ibilaga I och då radioaktiviteten inte överstiger de maximivärden somanges i gemenskapsbestämmelserna.
Om situationen så kräver skall halten radioaktiv förorening kontrol-
leras, dockendast under den tidsperiod som är nödvändig.
Kontrollernas varaktighet och omfattning skall vid behov fastställas ienlighet med förfarandet i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92.
Om analyserna då visar att Zeleny-talet för ett parti vete ligger mellan
22 och 30 måste deg av detta vara icke-klistrig och maskinbearbe-tningsbar för att anses vara av sund, god och marknadsmässig kvalitet
enligt punkt 1.
3. Definitionerna av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri
kvalitet skall, vad avser denna förordning, vara de som anges i bilagaII.
Kärnor av basspannmål och andra spannmål som är skadade, angripna
av mjöldrygor eller skämda skall klassificeras som ”andra orenheten”,
även om de har fel som tillhör andra kategorier.
Artikel 3
Följande metoder skall användas för att bestämma kvaliteten på
spannmål som enligt artiklarna 5 och 6 i förordning (EEG) nr 1766/92erbjuds interventionsorganen:
3.1 Referensmetoden för bestämning av andra beståndsdelar än
basspannmål av felfri kvalitet skall vara den som anges i bilaga III.
3.2 Referensmetoden för bestämning av vattenhalten skall vara den
som anges i bilaga IV. Dockfår medlemsstaterna ock så använda
andra metoder baserade på principen enligt bilaga IV, metod ISO712/1998 eller någon metod baserad på infraröd teknik. Vid tvistskall metoden i bilaga IV tillämpas.
3.3 Referensmetoden för bestämning av tanninhalten i sorghum skall
vara ISO 9648/1988.
3.4 Referensmetoden för att fastställa om deg av vete är icke-klistrig
och maskinbearbetningsbar skall vara den som anges i bilaga V.
3.5 Referensmetoden för att fastställa proteinnehållet i malda kärnor av
vete skall vara den som International Association for Cereal2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 3
(1) EGT L 235, 20.8.1987, s. 10.
▼B
Chemistry (ICC) godkänner, för vilken standarder fastställs enligt
nr 105/2: ”metod för bestämning av proteininnehållet i spannmåloch spannmålsprodukter”.
Medlemsstaterna får även använda andra metoder. De skall i så fall
för kommissionen först kunna visa att ICC intygat att dessa
metoder ger likvärdiga resultat.
3.6 Zeleny-talet för malda kärnor av vete skall fastställas enligt ISO
5529/1992.
3.7 Bestämning av falltal enligt Hagberg (amylasaktivitetstest) skall
göras enligt ISO 3093/1982.
3.8 Referensmetoden för att fastställa om durumvete har glasaktigt
utseende skall vara den som anges i bilaga VI.
3.9 Referensmetoden för att fastställa rymdvikten skall vara ISO 7971/
2 :1995.
Artikel 4
1. För att vara giltigt skall varje erbjudande som avser försäljning
till intervention lämnas på en av interventionsorganet utfärdad blankettoch innehålla följande:
a) Anbudsgivarens namn.
b) Vilket spannmålsslag som erbjuds.
c) Platsen där den erbjudna spannmålen lagras.
d) Den erbjudna spannmålens kvantitet, huvudsakliga egenskaper och
skördeår.
e) Vilken interventionsort som anbudet avser.
På blanketten skall det även intygas att produkterna har sitt ursprung
inom gemenskapen eller, i det fall spannmål godkänns för interventionpå särskilda villkor beroende på produktionsområde, skall uppgiftlämnas om i vilken region det är producerat.
Interventionsorganet får emellertid även godta anbud som lämnas i
någon annan skriftlig form, som via telekommunikation, underförutsättning att samtliga uppgifter som skall lämnas på den blankettsom avses i föregående stycke finns medtagna.
Utan att det påverkar giltigheten från inlämningsdagen för ett anbud
enligt tredje stycket, får medlemsstaterna begära att anbudet följs av
att den blankett som avses i första stycket insänds eller direktöverlämnas till behörigt organ.
2. Om ett erbjudande inte är giltigt skall interventionsorganet
underrätta den berörda aktören inom fem arbetsdagar efter det att erbju-
dandet mottagits.
3. Om ett erbjudande godtas skall aktörerna snarast möjligt under-
rättas om vid vilket lager spannmålen skall övertas samt omtidsplanen för leverans.
Interventionsorganet får ändra denna tidsplan på begäran av anbudsgi-
varen eller lagerhållaren.
Slutleverans skall göras innan utgången av den fjärde månaden efter
den månad då anbudet mottogs, docksenast den 1 juli i Spanien, Grek -
land, Italien och Portugal, och den 31 juli i övriga medlemsstater.
Artikel 5
1. Vad avser produkter som levereras till interventionslagret skall
den erbjudna spannmålen övertas av interventionsorganet först närinterventionsorganet eller dess representant har fastställt hela partiets
kvantitet samt minimiegenskaper enligt bilagan.
2. Kvalitetsegenskaperna skall fastställas på grundval av ett prov
som är representativt för det erbjudna partiet och som består av stick-prover varav ett skall tas från varje leverans, dock minst ett prov per 60ton.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 4
▼B
3. Leveransen skall vägas in i närvaro av anbudsgivaren och en i
förhållande till anbudsgivaren oberoende representant för interventions-organet.
Representanten för interventionsorganet får även vara lagerhållare,
varvid följande gäller:
a) Interventionsorganet skall inom 45 dagar efter övertagandet utföra
en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll. Eventuellskillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknats med hjälpav volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %.
b) Om toleransgränsen inte överstigs skall lagerhållaren bära samtliga
kostnader för kvantiteter som vid en senare vägning eventuellt kansaknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten.
c) Om toleransgränsen överstigs skall en vältning snarast göras. Om
den fastställda vikten understiger den bokförda, skall lagerhållaren
bära samtliga kostnader för vältningen, i annat fall skall medlems-
staten göra det.
4. Om spannmålen övertas vid det lager där den finns då anbudet
lämnas, får kvantiteten fastställas utifrån lagerbokföringen, som skalluppfylla branschens och interventionsorganets krav samt följandevillkor:
a) Av lagerbokföringen skall framgå den vikt som noterats vid
vältning, fysiska kvalitetsegenskaper vid vägningstidpunkten,
särskilt vattenhalt, eventuella förflyttningar samt utförda behand-
lingar. Vältningen får inte ha utförts för mer än tio månader sedan.
b) Lagerhållaren skall intyga att det erbjudna partiet i alla avseenden
motsvarar uppgifterna i lagerbokföringen.
c) Kvalitetsegenskaperna som fastställts vid tidpunkten för vältning
skall överensstämma med det representativa provets, bestående avde prover som interventionsorganet eller dess representant tagitminst en gång per 60 ton.
5. Om punkt 4 tillämpas gäller följande:
a) Den vikt som registreras skall vara densamma som införts i lager-
bokföringen, vid behov justerad med hänsyn till eventuellaskillnader mellan den vattenhalt och/eller den halt av andra oren-
heten (Schwartzbesatz) som noterats vid invältning och den halt
som noterats för det representativa provet. En skillnad mellanhalterna av andra orenheten får bara beaktas för att justera den viktsom införts i lagerbokföringen.
b) Interventionsorganet skall inom fyrtiofem dagar efter övertagandet
utföra en egen kontroll som minst inbegriper en volymkontroll.Eventuell skillnad mellan invägd kvantitet och den som beräknatsmed hjälp av volymkontrollmetoden får inte överstiga 5 %.
c) Om toleransgränsen inte överstigs, skall lagerhållaren bära samtliga
kostnader för kvantiteter som vid en senare vältning eventuellt kan
saknas i förhållande till den vid övertagandet bokförda vikten.
d) Om toleransgränsen överskrids skall en vägning snarast göras. Om
den fastställda vikten understiger den bokförda skall samtliga kost-
nader för vägningen bäras av lagerhållaren och i annat fall av
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket, medbeaktande av den toleransgräns som anges i artikel 2.1 första streck-satsen i förordning (EEG) nr 147/91.
Artikel 6
Interventionsorganet ansvarar för att provernas fysiska och tekniska
egenskaper analyseras inom 20 arbetsdagar från den dag då det repre-sentativa provet togs.
Om det av analyserna enligt föregående stycke framgår att den
erbjudna spannmålen inte motsvarar den lägsta kvalitet som krävs förintervention, skall denna spannmål återtas på anbudsgivarens2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
bekostnad. Anbudsgivaren skall även stå för samtliga uppkomna kost-
nader.
Anbudsgivaren skall stå för kostnaderna för
a) bestämning av tanninhalten i sorghum,
b) amylasaktivitetstest (Hagberg),
c) bestämning av proteininnehållet i durumvete och vete,
d) Zeleny-test,
e) test av maskinbearbetningsbarhet.
Vid tvist skall interventionsorganet återigen låta utföra de tester som
behövs på spannmålen i fråga, varvid kostnaderna skall bäras av denförlorande parten.
Artikel 7
Interventionsorganet skall utfärda ett övertagandedokument för varje
anbud, av vilket följande skall framgå:
a) Datum för kontroll av kvantitet och minimiegenskaper.
b) Levererad vikt.
c) Antalet prover som tagits för det representativa provet.
d) De konstaterade fysiska egenskaperna.
e) Det organ som ansvarar för analys av tekniska kriterier och för
analysresultaten.
Dokumentet skall dateras och sändas till lagerhållaren för kontrasig-
nering.
Artikel 8
1. Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 2, skall anbudsgi-
varen erhålla ett pris motsvarande det interventionspris som avses iartikel 3.1 i förordning (EEG) nr 1766/92, som gäller en vara levereradtill lager före lossning den dag som anges som den första leverans-
dagen i meddelandet om att den erbjudna spannmålen godkänns.
Priset skall justeras med hänsyn till de pristillägg och prisavdrag somavses i artikel 9.
Vid leverans under en månad då uppköpspriset vid intervention under-
stiger det uppköpspris som gällde den månad då erbjudandet lämnades,skall emellertid det sistnämnda priset gälla. För majs och sorghum somerbjuds under augusti och september skall bestämmelsen i detta styckeinte tillämpas.
2. När ett interventionsorgan mottagit ett anbud enligt artikel 4 i
förordning (EEG) nr 1766/92, skall det besluta om var spannmålenskall övertas och om den första dagen för övertagandet.
Det är anbudsgivaren som skall bekosta transporten från det lager där
varan vid anbudstillfället är lagrad till den interventionsort dit den på
billigaste sätt skall transporteras.
Om den plats för övertagande som interventionsorganet fastställt inte
överensstämmer med den interventionsort till vilken varan på billigaste
sätt skall transporteras, skall interventionsorganet fastställa och även
bekosta de extra transportkostnaderna. I så fall skall interventionsor-ganet fastställa de transportkostnader som avses i föregående stycke.
Om interventionsorganet i samråd med anbudsgivaren lagrar den
övertagna varan i det lager där den vid anbudstillfället är lagrad, skallinterventionspriset minskas med de kostnader som avses i föregåendestycke andra meningen samt med kostnaderna för utlagring, vilka skallberäknas utifrån de omkostnader som faktiskt konstaterats i den berörda
medlemsstaten.
3. Betalning skall erläggas mellan trettio och trettiofem dagar efter
den i artikel 5 i den här förordningen angivna dagen för övertagande.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 6
▼B
Artikel 9
Tillägg och avdrag, tillämpade på det pris som betalas till anbudsgi-
varen, skall uttryckas i euro per ton och tillämpas i förening, enligt denedan föreskrivna beloppen:
a) Om vattenhalten i spannmål som erbjuds till intervention understiger
14 %, skall tillägg göras enligt tabell I i bilaga VII. Om vattenhalteni spannmål som erbjuds till intervention överstiger 14 %, skallavdrag göras enligt tabell II i bilaga VII.
b) Om rymdvikten för vete eller korn som erbjuds till intervention
avviker från rymdvikten 76 kg/hl respektive 64 kg/hl, skall avdraggöras enligt tabell III i bilaga VII.
c) Om andelen sönderslagna kärnor överstiger 3 % för durumvete,
vete, råg och korn respektive 4 % för majs och sorghum, skall ettavdrag göras på 0,05 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1procentenhet.
d) Om andelen orenheter bestående av kärnor överstiger 2 % för
durumvete, 3 % för råg, 4 % för majs och sorghum samt 5 % förvete och korn, skall ett avdrag göras på 0,05 euro för varje ytterli-gare avvikelse på 0,1 procentenhet.
e) Om andelen grodda kärnor överstiger 2,5 %, skall ett avdrag göras
på 0,05 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1 procentenhet.
f) Om andelen andra orenheter (Schwarzbesatz) överstiger 0,5 % för
durumvete och 1 % för vete, råg, korn, majs och sorghum, skall ett
avdrag göras på 0,1 euro för varje ytterligare avvikelse på 0,1procentenhet.
g) Om för durumvete andelen mjöliga kärnor överstiger 20 %, skall ett
avdrag göras på 0,2 euro för varje ytterligare avvikelse på 1procentenhet eller del av 1 procentenhet.
h) Om proteininnehållet i vete understiger 11,5 %, skall avdrag göras
enligt tabell IV i bilaga VII.
i) Om tanninhalten i sorghum som erbjuds till intervention överstiger
0,4 % av torrsubstansen, skall avdraget beräknas enligt den metodsom anges i bilaga VIII.
Artikel 10
1. Aktörer som lagrar uppköpta produkter för interventionsorganets
räkning skall regelbundet kontrollera produkternas skick och att de är
intakta och skall utan dröjsmål underrätta organet om eventuellaproblem i detta hänseende.
2. Interventionsorganet skall minst en gång om året kontrollera den
lagrade produktens kvalitet. Prover för detta ändamål får tas i sambandmed den årliga inventeringen som föreskrivs i artikel 4 i förordning(EG) nr 2148/96.
Artikel 11
Interventionsorganen skall vid behov fastställa kompletterande förfa-
randen och villkor för övertagande som är förenliga med denna
förordning för att ta hänsyn till särskilda förhållanden i berördmedlemsstat. De får bl.a. begära periodiska lagerrapporter.
Artikel 12
Förordningarna (EEG) nr 689/92 och (EEG) nr 1908/84 upphävs från
och med den 1 juli 2000.
Artikel 13
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 1 juli 2000.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 7
▼B
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 8
▼B
BILAGA I
Durum-
veteVete Råg Korn MajsSorghu-
m
A. Maximal vattenhalt 14,5% 14,5% 14,5% 14,5% 14,5% 14,5 %
B. Högsta tillåtna andel som inte är
basspannmål av felfri kvalitet, varav:12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 12 %
1. Sönderslagna kärnor 6 % 5 % 5 % 5 % 10 % 10 %
2. Orenheter bestående av kärnor
(andra än de som avges i punkt 3),5% 7% 5% 1 2% 5% 5%
varav:
a) Skrumpna kärnor — —b) Främmande spannmålsslag 3 %
5%c) Kärnor angripna av skadedjur
d) Kärnor med missfärgat grod-
danlag——— —
e) Kärnor värmeskadade vid
torkning0,50% 0,50% 1,5 % 3 % 3 % 3 %
3. Fläckiga och/eller mögelangripna
kärnor,5 % ———— —
varav:
— Mögelangripna kärnor 1,5 % — — — — —
4. Grodda kärnor 4 % 4 % 4 % 6 % 6 % 6 %
5. Andra orenheter (Schwarzbe-
satz),3% 3% 3% 3% 3% 3%
varav:
a) Ogräsfrö:
— skadliga 0,10% 0,10% 0,10% 0,10% 0,10% 0,10 %— annat
b) Skadade kärnor:
— kärnor som förstörts
genom spontan upphettning
eller alltför kraftig torkning0,05% 0,05%
— annat
c) Främmande beståndsdelard) Skale) Mjöldrygor 0,05% 0,05% 0,05% — — —f) Skämda kärnor — — — —g) Döda insekter och insektsdelar
C. Högsta procentandel mjöliga
kärnor, helt eller delvis27 % — — — — —
D. Högsta tanninhalt (
1) —————1 %
E. Lägsta rymdvikt (kg/hl) 78 73 70 62 — —
F. Lägsta proteininnehåll (1):
— Regleringsår 2000/01 11,5% 10 % — — — —— Regleringsår 2001/02 11,5% 10,3% — — — —— Regleringsår 2002/03 och
följande11,5% 10,5%
G. Lägsta falltal i sekunder (Hagberg) 220 220 1202000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 9
▼B
Durum-
veteVete Råg Korn MajsSorghu-
m
H. Lägsta Zeleny-värde — 22 — — — —
(1) I % av torrsubstans.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 10
▼B
BILAGA II
1.DEFINITION PÅ ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL
AV FELFRI KVALITET
1.1Sönderslagna kärnor
Alla kärnor på vilka endospermet delvis är frilagt skall betraktas som
sönderslagna kärnor. Kärnor som skadats vid tröskning och kärnor frånvilka grodden har avlägsnats hör också till denna grupp.
För majs förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en
rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter.
För sorghum förstås därmed kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom
en rundhålssikt med 1,8 mm håldiameter.
1.2Orenheter bestående av kärnor
a)Skrumpna kärnor:
Kärnor som sedan alla övriga beståndsdelar som anges i denna bilaga
avlägsnats från provet skall betraktas som skrumpna kärnor, om de
passerar genom siktar med följande slitsbredd: vete 2,0 mm, råg
1,8 mm, durumvete 1,9 mm korn 2,2 mm.
Som undantag från denna definition skall med skrumpna kärnor även
förstås:
— korn ►
M2från Estland, Lettland, Finland och Sverige ◄med en
rymdvikt av minst 64 kilo/hl och som erbjuds till intervention i dessa
medlemsstater, eller
— korn med en högsta vattenhalt av 12,5 %,
kärnor som, efter eliminering av alla andra beståndsdelar som anges i
bilagan, kan passera genom en sikt med slitsbredden 2,0 mm.
Till denna grupp hör vidare frostskadade och omogna (gröna) kärnor.
b)Andra spannmål:
Med andra spannmål avses alla kärnor som inte hör till det provtagna
spannmålsslaget.
c)Kärnor angripna av skadedjur:
Till kärnor angripna av skadedjur räknas djurätna kärnor. Till denna
grupp räknas även lusangripna kärnor.
d)Kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor och mögelangripna
kärnor:
Kärnor med missfärgad grodd är kärnor med bruna till brunsvarta
missfärgningar i skalet och i vilka grodden är normal och inte på väg
att gro. För vete skall kärnor med missfärgad grodd inte beaktas förrän
andelen överstiger 8 %.
För durumvete skall
— fläckiga kärnor anses vara kärnor med bruna till brunsvarta missfärg-
ningar på annan plats än på själva grodden,
— mögelangripna kärnor anses vara kärnor vars fruktvägg är angripen
av mycel av mögelsvamp, där kärnorna framstår som lätt skrumpna,
skrynkliga och har otydliga fläckar, oskarpa konturer och är rosa-
eller vitfärgade.
e) Kärnor värmeskadade vid torkning är kärnor som uppvisar yttre tecken
på brändhet men som inte är skadade kärnor.
1.3Grodda kärnor
Med grodda kärnor avses kärnor i vilka rotanlaget eller bladanlaget tydligt
kan urskiljas med blotta ögat. Vid bedömning av provets innehåll av grodda
kärnor skall dock hänsyn tas till provets allmänna utseende. Vissa
spannmålsslag, t.ex. durumvete, har utskjutande grodd och det skal som
täcker grodden spricker när spannmålspartiet skakas. Dessa kärnor liknar
grodda kärnor men skall inte räknas till denna grupp. Grodda kärnor är
endast de kärnor där grodden har genomgått klart synliga förändringar,
som gör det lätt att skilja den grodda kärnan från en normal kärna.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 11
▼B
1.4Andra orenheter (Schwartzbesatz)
a)Ogräsfrön
Ogräsfrön är frön av växter, även odlade, med undantag av spannmål.
De omfattar frön som inte är värda att återvinna, frön som kan användas
till djurfoder samt skadliga frön.
Som skadliga frön betraktas frön som är giftiga för djur och människor,
frön som hindrar rensning och malning av spannmål samt frön som
påverkar kvaliteten på bearbetade spannmålsprodukter.
b)Skadade kärnor
Som skadade kärnor betraktas kärnor som på grund av röta, mögel- eller
bakterieangrepp eller andra orsaker blivit otjänliga som människoföda
och, vad avser fodersäd, som djurfoder.
Till denna grupp hör också kärnor som skadats genom spontan upphet-
tning eller alltför kraftig torkning. Dessa upphettade eller värmeskadade
kärnor är fullt utvuxna kärnor vars skal har en gråbrun till svart färg,medan ett tvärsnitt av kärnan uppvisar en gulgrå till brunsvart färg.
Kärnor som angripits av vetemygga skall endast betraktas som skadade
kärnor, om mer än hälften av kärnans yta har en grå till svart färg till
följd av sekundära svampangrepp. Om missfärgningen täcker mindre än
halva kärnans yta, skall kärnan räknas till kärnor angripna av skadedjur.
c)Främmande beståndsdelar
Som främmande beståndsdelar skall betraktas alla de beståndsdelar i ett
spannmålsprov som kvarhålls av en sikt med 3,5 mm slitsbredd (med
undantag av kärnor av andra spannmål och särskilt stora kärnor av
basspannmål) samt de beståndsdelar som passerar genom en sikt med
1,0 mm slitsbredd. I denna grupp ingår även stenar, sand, delar av
halmstrån och andra orenheter i proven som passerar genom en siktmed 3,5 mm slitsbredd och som kvarhålls av en sikt med 1,0 mm slits-
bredd.
Denna definition gäller inte för majs. För majs gäller att alla de
beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1 mm slits-
bredd samt alla främmande beståndsdelar som nämnts i föregående
stycke skall betraktas som främmande beståndsdelar.
d) Skal (för majs: delar av kolvar).
e) Mjöldrygor.
f) Skämda kärnor.
g) Döda insekter och insektsdelar.
1.5Levande skadedjur
1.6Mjöliga kärnor
Som mjöliga kärnor av durumvete betraktas kärnor vars skal inte kan anses
som alltigenom glasaktigt.
2.BESTÅNDSDELAR SOM PER SÄDESSLAG INGÅR I DEFINI-
TIONEN PÅ ORENHETER
2.1Durumvete
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor
av andra spannmålsslag, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med miss-
färgad grodd, fläckiga eller mögelangripna kärnor och kärnor som
värmeskadats vid torkning.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insekts-
delar.
2.2Vete
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor
av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad
grodd och kärnor som värmeskadats vid torkning.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, mjöldrygor, skämda kärnor, döda insekter och insekts-
delar.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 12
▼B
2.3Råg
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor
av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeska-
dats vid torkning.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, mjöldrygor, döda insekter och insektsdelar.
2.4Korn
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas skrumpna kärnor, kärnor
av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeska-
dats vid torkning.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.
2.5Majs
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas kärnor av andra
spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade
kärnor.
För detta spannmålsslag skall som främmande beståndsdelar betraktas alla
beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med 1,0 mm slitsbredd.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.
2.6Sorghum
Som orenheter bestående av kärnor skall betraktas kärnor av andra
spannmål, kärnor angripna av skadedjur och vid torkning värmeskadade
kärnor.
Som andra orenheter skall betraktas ogräsfrö, skadade kärnor, främmande
beståndsdelar, skal, döda insekter och insektsdelar.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 13
▼B
BILAGA III
REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV ANDRA BESTÅNDS-
DELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET
1. För vete, durumvete, råg och korn, siktas ett genomsnittsprov om 250 g
genom två siktar med 3,5 mm respektive 1 mm slitsbredd, i båda fallen under
en halv minut.
För att säkerställa en konstant siktning är det lämpligt att använda en meka-
nisk sikt, t.ex. ett skakbord med påmonterade siktar.
De beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 3,5 mm slitsbredd och de som
passerar genom sikten med 1,0 mm slitsbredd skall vägas tillsammans och
betraktas som främmande beståndsdelar. Om de beståndsdelar som kvarhålls
av sikten med 3,5 mm slitsbredd omfattar delar som hör till gruppen ”andra
spannmål” eller särskilt stora kärnor av basspannmålen, skall dessa delar eller
kärnor återföras till det siktade provet. Under siktningen genom sikten med
1,0 mm slitsbredd skall förekomst av levande skadedjur noggrant kontrol-
leras.
Från det siktade provet uttages med hjälp av en provdelare ett prov om 50 till
100 g. Detta delprov skall vägas.
Därefter sprids delprovet ut på ett bord med hjälp av en pincett eller en
hornspatel och sönderslagna kärnor, andra spannmål, grodda kärnor, kärnor
angripna av skadedjur, frostskadade kärnor, kärnor med missfärgad grodd,
fläckiga kärnor, ogräsfrö, mjöldrygor, skadade kärnor, skämda kärnor, skal,
levande skadedjur och döda insekter avlägsnas.
Om delprovet innehåller kärnor som fortfarande har skal skall dessa skalas
för hand och de därvid erhållna skalen betraktas som delar av skal. Stenar,
sand och delar av halmstrån skall betraktas som främmande beståndsdelar.
Delprovet skall siktas under en halv minut i en sikt med slitsbredden 2,0 mm
för vete, 1,8 mm för råg, 1,9 mm för durumvete och 2,2 mm för korn.
Beståndsdelar som passerar genom denna sikt skall betraktas som skrumpna
kärnor. Frostskadade samt omogna gröna kärnor hör till gruppen skrumpna
kärnor.
2. Ett genomsnittsprov om 500 g för majs och 250 g för sorghum skakas under
en halv minut i en sikt med 1,0 mm slitsbredd. Kontrollera om levande
skadedjur eller döda insekter förekommer.
Från de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 1,0 mm slitsbredd
avlägsnas med hjälp av en pincett eller en hornspatel stenar, sand, delar av
halmstrån och andra främmande beståndsdelar.
De på detta sätt avlägsnade orenheterna återförs till de beståndsdelar som
passerat genom sikten med 1,0 mm slitsbredd och dessa vägs tillsammans.
Med hjälp av en provdelare tas från det siktade provet ut ett delprov om 100
till 200 g vad avser majs och 25 till 50 g vad avser sorghum. Väg detta
delprov. Sprid ut provet i ett tunt lager på ett bord. Med hjälp av en pincett
eller hornspatel avlägsnas delar av andra spannmål, kärnor angripna av
skadedjur, frostskadade kärnor, grodda kärnor, ogräsfrö, skadade kärnor,
skal, levande skadedjur och döda insekter.
Sikta därefter detta delprov genom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter
för majs och 1,8 mm för sorghum. Beståndsdelar som passerar genom denna
sikt skall betraktas som sönderslagna kärnor.
3. De grupper av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, som
bestäms enligt de metoder som anges i punkterna 1 och 2, skall vägas så
exakt som möjligt med en noggrannhet på 0,01 g och beräknas som procen-
tandelar av genomsnittsprovet. De uppgifter som lämnas i analysrapporten
skall anges med en noggrannhet på 0,1 %. Kontrollera om levande skadedjur
förekommer.
I princip skall två analyser genomföras för varje prov. Vad avser summan av
de ovannämnda beståndsdelarna får dessa analyser inte avvika från varandra
med mer än 10 %.
4. Vid de metoder som anges i punkterna 1, 2 och 3 skall följande apparatur
användas:
a) Provdelare, t.ex. en konisk eller räfflad provdelare.
b) Precisions- och probervåg.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 14
▼B
c) Siktar med en slitsbredd på 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm
och 3,5 mm samt rundhålssiktar med en håldiameter på 1,8 mm och
4,5 mm. Siktarna kan eventuellt monteras på ett skakbord.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 15
▼B
BILAGA IV
REFERENSMETOD FÖR BESTÄMNING AV VATTENHALT
1.Princip
Produkten torkas vid en temperatur på 130–133 ºC vid normalt atmosfärtryck
under en i förhållande till partiklarnas storlek passande tidsrymd.
2.Tillämpningsområde
Denna torkningsmetod gäller för krossad spannmål, varav minst 50 %
passerar genom en sikt med en maskvidd på 0,5 mm och högst 10 %
kvarhålls av en rundhålssikt med 1,0 mm håldiameter. Metoden används
även för mjöl.
3.Apparatur
Precisionsvåg.En kross gjord av ett material som inte suger upp fukt, är lätt att rengöra, gör
det möjligt att genomföra krossningen snabbt och likformigt utan alltför
kraftig uppvärmning, så långt möjligt begränsar kontakten med omgivande
luft och uppfyller de krav som anges i punkt 2 (t.ex. en avtagbar valskvarn).
Behållare av korrosionsbeständig metall eller glas, försedd med ett slipat
lock. Arbetsytan skall vara sådan att det är möjligt att fördela provet med
0,3 g/cm
2.
Eluppvärmt isotermiskt värmeskåp, inställt på en temperatur på
130–133 ºC (1), med tillräcklig ventilation (2).
Exsickator med en tjock och perforerad platta av metall eller eventuellt
porslin, innehållande ett effektivt torkmedel.
4.Metod
TorkningI det på förhand vägda kärlet uppvägs med en noggrannhet på 1 mg ca 5 g av
den krossade småkärniga spannmålen eller 8 g av den krossade majsen.
Placera kärlet och locket i ett torkskåp uppvärmt till 130–133 ºC. För att
förhindra att värmeskåpets temperatur faller för mycket, skall behållaren
ställas in så snabbt som möjligt. Sedan torkskåpet åter har uppnått en tempe-
ratur på 130–133 ºC torkas småkärnig spannmål under två timmar och majs
under fyra timmar. Tag ut kärlet ur torkskåpet, sätt snabbt på locket, låt det
svalna under 30 till 45 minuter i en exsickator och väg det sedan (med en
noggrannhet på 1 mg).
5.Beräkningsmetod och formler
E = provets ursprungliga vikt i gram,
M = provets vikt i gram efter beredning,
M′= provets vikt i gram efter krossning,
m = provets vikt i gram efter torkning.
Produktens vattenhalt, uttryckt i procent är lika med:
— utan föregående beredning (E - m) × 100/E
— med föregående beredning
.
Minst två analyser skall genomföras.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 16
(1) Lufttemperaturen i värmeskåpet.
(2) Värmeskåpet skall ha en sådan värmekapacitet att det när det är förinställt på
130–133 ºC, kan återuppnå denna temperatur på mindre än 45 minuter, sedan störstamöjliga antal prover samtidigt har placerats i värmeskåpet för torkning.
Ventilationen skall vara av sådan art att när alla prover av småkärnig spannmål (vete,
durumvete, korn, sorghum och råg) som skåpet rymmer torkas under två timmar, ellerfyra timmar för majs, skall för prover av gryn eller eventuellt majs de resultat somuppnås vid torkning under två timmar inte skilja mer än 0,15 % från de resultat som
▼B
6.Upprepning
Skillnaden mellan de värden som erhålls vid två bestämningar, som utförs
samtidigt eller i snabb följd av samma laborant, får inte överstiga 0,15 g
vatten per 100 g prov. Om detta värde överskrids skall bestämningarna
upprepas.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 17
▼B
BILAGA V
METOD FÖR ATT FASTSTÄLLA OM DEG AV VETE ÄR ICKE-
KLISTRIG OCH MASKINBEARBETNINGSBAR
1.Titel
Metod för provbakning av vete.
2.Användningsområde
Metoden används för mjöl, framställt i laboratoriekvarn för framställning
av jästbröd.
3.Princip
En deg görs av mjöl, vatten, jäst, salt och socker i en särskild knådmaskin.
Efter delning och ältning får degstyckena vila i 30 min. De formas,
placeras på bakplåtar och bakas sedan. Degens beskaffenhet bedöms.
Brödens volym och höjd mäts.
4.Ingredienser
4.1Jäst
Aktiv torrjäst av Saccharomyces cerevisiae , av typen DHW-Hamburg-
Wansbeck, eller en produkt med motsvarande egenskaper.
4.2Vattenledningsvatten
4.3Socker-salt-askorbinsyralösning
Lös upp 30 ± 0,5 g natriumklorid (handelskvalitet), 30 ± 0,5 g socker
(handelskvalitet) och 0,040 ± 0,001 g askorbinsyra i 800 ± 5 g vatten.
Bered färsklösning varje dag.
4.4Sockerlösning
Lös upp 5 ± 0,1 g sackaros (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vatten. Bered färsk
lösning varje dag.
4.5Enzymaktivt maltmjöl
Handelskvalitet.
5.Utrustning och apparatur
5.1Bakrum
Där temperaturen kan hållas mellan 22 och 25 ºC.
5.2Kylskåp
Som kan hålla en temperatur på 4 ± 2 ºC.
5.3Våg
Maximal belastning 2 kg, noggrannhet 2 g.
5.4Våg
Maximal belastning 0,5 kg, noggrannhet 0,1 g.
5.5Analysvåg
Noggrannhet 0,1 × 10–3g.
5.6Knådmaskin
Stephan UMTA 10 med knådarm modell ”Detmold” (Stephan Söhne
GmbH) eller liknande utrustning med motsvarande egenskaper.
5.7Jäsningsskåp
Som kan hålla en temperatur på 30 ± 1 ºC.
5.8Öppna plastlådor
Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Invändigt mått
25 × 25 cm, höjd 15 cm, väggtjocklek 0,5 ± 0,05 cm.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 18
▼B
5.9Fyrkantiga plastplattor
Tillverkade av polymetylmetakrylat (Plexiglas, Perspex). Minst 30 × 30 cm,
tjocklek 0,5 ± 0,05 cm.
5.10Rundrivare
Rundrivare Brabender ball homogeniser (Brabender OHG) eller liknande
utrustning med motsvarande egenskaper.
6.Provtagning
Enligt ICC-standard nr 101.
7.Förfarande
7.1Bestämning av vattenbindande förmåga
Bestäm den vattenbindande förmågan enligt ICC-standard nr 115/1.
7.2Bestämning av tillsättning av maltmjöl
Bestäm mjölets falltal enligt ISO 3093/1982. Om falltalet är högre än 250,
bestäm med hjälp av en rad mjölblandningar med stigande andel maltmjöl
den kvantitet maltmjöl som behöver tillsättas för att ett falltal på 200–250
skall erhållas (4.5). Om falltalet är lägre än 250 behöver inget maltmjöl
tillsättas.
7.3Reaktivering av aktiv torrjäst
Justera sockerlösningens (4.4) temperatur till 35 ± 1 ºC. Häll en viktdel av
den aktiva torrjästen i fyra viktdelar av den tempererade sockerlösningen.
Skaka inte. Vid behov, rör försiktigt.
Låt stå i 10 ± 1 min. Skaka därefter om tills en homogen suspension
erhålls. Använd denna suspension inom 10 min.
7.4Temperaturjustering av mjöl och degvätska
Mjölets och vattnets temperatur skall vara sådan att degen efter knådning
har en temperatur på 27 ± 1 ºC.
7.5Degsammansättning
Väg med en noggrannhet av 2 g upp 10 y/3 g mjöl med föreliggande
vattenhalt (motsvarande 1 kg mjöl med 14 % vattenhalt), där y är den
mjölkvantitet som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115,
punkt 9.1). Väg med en noggrannhet av 0,2 g upp den kvantitet maltmjöl
som krävs för att erhålla ett falltal i området 200–250 (7.2).
Väg upp 430 ± 5 g socker-salt-askorbinsyralösning (4.3) och tillsätt vatten
till en sammanlagd vikt av (x – 9) 10 y/3 g, x (se 10.2), där x är den kvan-
titet vatten som används i farinograftestet (se ICC-standard nr 115, punkt
9.1). Denna sammanlagda vikt (normalt mellan 450 och 650 g) skall
invägas med noggrannhet av 1,5 g.
Väg upp 90 ± 1 g jästsuspension (7.3).Notera degens sammanlagda vikt (P), som är summan av vikten av mjöl,
socker-salt-askorbinsyralösning plus vatten, jästsuspension och maltmjöl.
7.6Knådning
Före start tempereras knådmaskinen med hjälp av en lämplig kvantitet
ljummet vatten till 27 ± 1 ºC.
Häll sedan de flytande ingredienserna i knådmaskinen och strö mjölet och
maltmjölet överst.
Starta knådmaskinen (hastighet 1, 1 400 varv/min) och låt den gå i 60
sekunder. 20 sekunder efter det att knådningen påbörjats vänds skrapan
som sitter i locket till knådmaskinens skål två varv.
Mät degens temperatur. Om den inte ligger i intervallet 26–28 ºC, kasta
degen och knåda en ny efter det att ingrediensernas temperatur har juste-
rats.
Bedöm degens beskaffenhet med hjälp av något av följande uttryck:
— Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar.
— Klistrig och inte maskinbearbetningsbar. För att den ska anses vara
”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” efter knådningen, skall
degen utgöra en sammanhängande massa som knappt klibbar fast vid
knådmaskinens skål och knådarm. Degen skall kunna samlas ihop för2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 19
▼B
hand och tas ur knådmaskinens skål i en enda rörelse utan betydande
förluster.
7.7Delning och ältning
Väg med en noggrannhet av 2 g upp tre degstycken enligt följande formel:p = 0,25 P, där:p = det uppvägda degstyckets vikt
P = degens totala vikt.
Älta omedelbart degstyckena i 15 sekunder i rundrivaren (5.10) och lägg
dem under 30 ± 2 min på de fyrkantiga plastplattorna (5.9), täckta av de
uppochnervända plastlådorna (5.8) i jäsningsskåpet (5.7).
Strö inte över mjöl.
7.8Formning
För över degstyckena på plastplattorna, fortfarande täckta av de uppoch-
nervända lådorna, till rundrivaren (5.10) och älta varje degstycke på nytt i
15 sekunder. Ta inte av den täckande plastlådan från något degstycke.
Notera degens beskaffenhet igen med hjälp av något av följande uttryck:
— Icke-klistrig och maskinbearbetningsbar.
— Klistrig och inte maskinbearbetningsbar.
För att den ska anses vara ”icke-klistrig och maskinbearbetningsbar” skall
degen knappt eller inte alls klibba fast vid sidorna i rundrivarens kammare,
så att den när maskinen arbetar, fritt kan rotera runt sig själv och forma en
regelbunden boll. Efter ältningen skall degen inte klibba fast vid sidorna i
rundrivarens kammare när locket till kammaren lyfts av.
(7.9; 7.10; 8.)
9.Testrapport
I testrapporten skall anges
— degens beskaffenhet efter knådning och vid formning,
— mjölets falltal utan tillsats av maltmjöl,
— eventuella avvikelser från det normala som observeras.
Där skall vidare anges
— vilken metod som har använts,
— alla närmare upplysningar som är nödvändiga för att identifiera provet.
10.Allmänna anmärkningar
10.110.2 Formeln för beräkning av mängden degvätska baseras på följande:
Tillsättning av x ml vatten till en mjölmängd som motsvarar 300 g mjöl
med en vattenhalt på 14 % ger den önskade konsistensen. Då 1 kg mjöl
(14 % vattenhalt) används vid baktestet, men x baseras på 300 g mjöl,behövs det för baktestet x g dividerat med 3 och multiplicerat med 10 g
vatten, alltså 10 x/3 g.
430 g socker-salt-askorbinsyralösning innehåller 15 g salt och 15 g socker.
Dessa 430 g lösning ingår i degvätskan. För att tillsätta 10 x/3 g vatten till
degen skall (10 x/3 + 30) g degvätska tillsättas, bestående av 430 g socker-
salt-askorbinsyralösning och extra vatten.
Även om en del av det vatten som tillsätts med jästsuspensionen absor-
beras av jästen, innehåller denna suspension även ”fritt” vatten. Det anses
uppskattningsvis att 90 g jästsuspension innehåller 60 g ”fritt” vatten.
Mängden degvätska skall justeras för dessa 60 g fritt vatten i jästsuspen-
sionen, så att (10 x/3 + 30) – 60 g slutligen tillsätts. Detta kan skrivas
om på följande sätt: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/3 – 30 = (x/3 – 3)
10 = (x – 9) 10/3, vilket motsvarar formeln i 7.5. Om t.ex. vattentillsatsen
x i farinograftestet bestämdes till 165 ml, skall detta värde sättas in i
formeln så att det till 430 g socker-salt-askorbinsyralösning tillsätts en total
mängd vatten av:
(165 - 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g
10.3 Denna metod är inte direkt användbar för vete. Följande förfarande skall
användas för bestämning av vetes bakegenskaper:
Rensa vetet och bestäm det rensade vetets vattenhalt. Om vattenhalten
ligger inom området 15,0 – 16,0 %, temperera inte vetet. Om vattenhalten2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 20
▼B
inte ligger inom detta område, justera vattenhalten till 15,5 ± 0,5 %, minst
tre timmar före malningen.
Mal vetet till mjöl med hjälp av en laboratoriekvarn Bühler MLU 202 eller
Brabender Quadrumat Senior eller liknande utrustning med motsvarande
egenskaper.
Välj ett malningsförfarande som ger ett mjöl med en utmalningsgrad på
minst 72 %, och ett askinnehåll på 0,50 till 0,60 % beräknat på torrsub-
stansen.
Bestäm mjölets askinnehåll enligt bilaga I till kommissionens förordning
(EG) nr 1501/95 (EGT L 147, 30.6.1995, s. 7) och vattenhalten i den här
förordningen. Beräkna utmalningsgraden med hjälp av följande ekvation:
E = [((100 - f) F)/(100 - w) W] × 100 %
där:
E = utmalningsgrad,
f = mjölets vattenhalt,
w = vetets vattenhalt,
F = den framställda mjölmängden med vattenhalten f,W = den malda vetemängden med vattenhalten w.Anm.:Upplysningar om de ingredienser och den utrustning som skall
användas finns i dokument T/77.300 av den 31 mars 1977 från Instituut
voor Graan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen (Nederlän-
derna).2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 21
▼B
BILAGA VI
BESTÄMNING AV GRADEN AV FÖRLORAT GLASAKTIGT
UTSEENDE MED HJÄLP AV POHLS KÄRNSKÄRARE
1.Princip
Endast en del av provet används för bestämning av den andel kärnor som helt
eller delvis förlorat sitt glasaktiga utseende. Kärnorna skärs itu med hjälp av
Pohls kärnskärare.
2.Utrustning och apparatur
— Pohls kärnskärare eller motsvarande utrustning,
— pincetter, skalpell.— bricka eller fat.
3.Förfarande
a) Bestämning görs av ett prov om 100 g, sedan andra beståndsdelar än
basspannmål av felfri kvalitet har avlägsnats.
b) Sprid ut provet på en bricka och blanda väl.
c) Sätt in en platta i kärnskäraren och sprid ut en handfull kärnor på gallret.
Knacka kraftigt så att endast en kärna ligger i varje hål. Sänk den rörliga
delen så att kärnorna hålls på plats och skär sedan itu dem.
d) Förbered plattor så att minst 600 kärnor skärs itu.
e) Räkna antalet kärnor som helt eller delvis har förlorat sitt glasaktiga
utseende (mjöliga).
f) Beräkna den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis har förlorat
sitt glasaktiga utseende (mjöliga).
4.Resultatangivelse
I = vikten i gram av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri
kvalitet, och
M = den procentuella andelen rensade kärnor som helt eller delvis har
förlorat sitt glasaktiga utseende (mjöliga),
5.Resultat
Den procentuella andelen kärnor som helt eller delvis förlorat sitt glasaktiga
utseende (mjöliga) i arbetsprovet
2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 22
▼B
BILAGA VII
TABELL I
Tillägg för vattenhalt
Vattenhalt
(%)Tillägg
(EUR/ton)
13,4 0,1
13,3 0,2
13,2 0,3
13,1 0,4
13,0 0,512,9 0,6
12,8 0,7
12,7 0,8
12,6 0,9
12,5 1,0
12,4 1,1
12,3 1,2
12,2 1,3
12,1 1,4
12,0 1,5
11,9 1,6
11,8 1,7
11,7 1,8
11,6 1,9
11,5 2,0
11,4 2,1
11,3 2,2
11,2 2,3
11,1 2,4
11,0 2,5
10,9 2,610,8 2,7
10,7 2,8
10,6 2,9
10,5 3,0
10,4 3,1
10,3 3,2
10,2 3,3
10,1 3,4
10,0 3,5
TABELL II
Avdrag för vattenhalt
Vattenhalt
(%)Avdrag
(EUR/ton)
14,5 1,0
14,4 0,8
14,3 0,62000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 23
▼B
Vattenhalt
(%)Avdrag
(EUR/ton)
14,2 0,4
14,1 0,2
TABELL III
Avdrag för rymdvikt
SpannmålRymdvikt
kg/hlPrisavdrag
(EUR/ton)
Vete mindre än 76 till 75 0,5
mindre än 75 till 74 1,0
mindre än 74 till 73 1,5
Korn mindre än 64,0 till
62,01,0
TABELL IV
Avdrag för proteininnehåll
(EUR/ton)
Proteininnehåll (1)
(N × 5,7)Regleringsår
2000/2001Regleringsår
2001/2002Regleringsår
2002/2003 och
följande
mindre än 11,5 till 11,0 1,5 2,0 2,5
mindre än 11,0 till 10,5 3,0 4,0 5mindre än 10,5 till 10,3 5,0 5,0mindre än 10,3 till 10,0 5,0
(1) I % av torrsubstans.2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 24
▼B
BILAGA VIII
Metod för hur interventionsorganen skall beräkna prisavdrag för sorghum
1.Grunddata
P = stickprovets tanninhalt uttryckt som procentandel av torrsubstans,
0,4 % = lägsta tanninhalt för tillämpning av prisavdrag,
11 % (1) = avdrag motsvarande 1 % tannin i torrsubstans.
2.Metod för avdragsberäkning
Det avdrag (i euro) som görs på interventionspriset skall beräknas med hjälp
av följande formel:
11 (P - 0,40)2000R0824 — SV — 01.05.2004 — 002.001 — 25
(1) Avdrag som funktion av tanninhalten i 1 000 g torrsubstans:
a) Omsättbar energi för fjäderfän i 1000 g torrsubstans av sorghum, med en teoretisk
tanninhalt av 0 %: 3 917 kcal.
b) Minskning av omsättbar energi för fjäderfän, per ökad tanninhalt, avseende 1 000 g
torrsubstans av sorghum: 419 kcal.
c) Skillnaden mellan maximal tanninhalt i sorghum som övertagits för intervention och
tanninhalten i sorghum av standardkvalitet: 1,0 – 0,30 = 0,70
d) Skillnaden i procent mellan omsättbar energi för fjäderfän avseende sorghum med
en tanninhalt av 1,0 % och tanninhalten i sorghum av standardkvalitet (0,30 %)
e) Avdrag motsvarande en tanninhalt på 1 % i torrsubstans och överstigande 0,30 %