1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
(EGT L 206, 22.7.1992, s. 7)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådetsdirektiv 97/62/EG av den 27 oktober 1997 L 305 42 8.11.1997
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS DIREKTIV 92/43/EEG
av den 21 maj 1992
om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 130s i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Europaparlamentetsyttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:Bevarande, skydd och förbättring av miljön, inbegripet bevarande av
livsmiljöer samt vilda djur och växter, är ett väsentligt mål av allmäntintresse som gemenskapen strävar efter att uppnå, vilket slås fast iartikel 130r i fördraget.
EG:såtgärds program för miljön (1987-1992)(
4) innehåller
bestämmelser om åtgärder för bevarandet av naturen och naturresur-serna.
Eftersom huvudsyftet med detta direktiv är att främja att den biologiska
mångfalden bibehålls med beaktande av ekonomiska, sociala, kulturellaoch regionala behov, bidrar direktivet till det övergripande målet, som
är en hållbar utveckling. För att upprätthålla den biologiska mångfalden
kan det i vissa fall vara nödvändigt att upprätthålla eller till och medfrämja mänsklig verksamhet.
På medlemsstaternas europeiska territorium pågår en ständig
försämring av livsmiljöerna, och ett ökande antal vilda arter är allvar-ligt hotade. Eftersom de hotade livsmiljöerna och arterna utgör en delav gemenskapens naturliga arv och hoten mot dem ofta är avgränsöverskridande karaktär, är det nödvändigt att vidta åtgärder pågemenskapsnivå för att bevara dem.
Med hänsyn till hoten mot vissa typer av livsmiljöer och vissa arter är
det nödvändigt att definiera dessa som prioriterade, för att åtgärder för
att bevara dem skall kunna genomföras snabbt.
För att säkerställa att en gynnsam bevarandestatus återställs eller
upprätthålls hos livsmiljöer och arter av gemenskapsintresse är det
nödvändigt att utse särskilda bevarandeområden för att kunna skapa
ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät enligt en fastställdtidsplan.
Alla de utsedda områdena, även de som nu eller i framtiden klassifi-
ceras som särskilda skyddsområden i enlighet med direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar(
5), måste
införlivas med det sammanhängande europeiska ekologiska nätet.
De åtgärder som är nödvändiga för att målsättningen vad gäller beva-
randet skall kunna uppnås bör genomföras inom vart och ett av deutsedda områdena.
Medlemsstaterna föreslår områden som kan utses till särskilda bevaran-
deområden, men ett förfarande måste ändå fastställas för att det skallvara möjligt att i undantagsfall utse ett område som inte har föreslagitsav en medlemsstat men som gemenskapen anser vara oundgängligt för1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 2
(1) EGT nr C 247, 21.9.1988, s. 3,
EGT nr C 195, 3.8.1990, s. 1.
(2) EGT nr C 75, 20.3.1991, s. 12.
(3) EGT nr C 31, 6.2.1991, s. 25.
(4) EGT nr C 328, 7.12.1987, s. 1.
(5) EGT nr L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet är senast ändrat genom direktiv
91/244/EEG (EGT nr L 115, 8.5.1991, s. 41).
▼B
bibehållandet av en prioriterad livsmiljö eller för en prioriterad arts
överlevnad.
En lämplig bedömning måste göras av alla planer eller projekt som på
ett betydande sätt kan påverka målsättningen vad gäller bevarandet avett område som har utsetts eller som kommer att utses i framtiden.
Det är ett erkänt faktum att det är alla medlemsstaters gemensamma
ansvar att vidta åtgärder som har till syfte att främja bevarandet av
prioriterade livsmiljöer och prioriterade arter av gemenskapsintresse.Detta kan emellertid innebära en alltför stor ekonomisk börda för vissamedlemsstater, vilket dels beror på den ojämna fördelningen av sådanalivsmiljöer och arter inom gemenskapen, dels på att principen ”förore-
naren betalar” endast kan tillämpas i begränsad omfattning i det
särskilda fall som bevarandet av naturen utgör.
Det råder därför enighet om att det i detta särskilda fall bör fastställas
bestämmelser om ett bidrag i form av medfinansiering från gemenska-pen inom gränserna för de medel som i enlighet med gemenskapens
beslut är disponibla.
Inom politiken för markanvändning och utveckling bör skötsel och
förvaltning av de element i naturen som är av avgörande betydelse förvilda djur och växter främjas.
Ett system för övervakning av bevarandestatusen hos de livsmiljöer och
arter som omfattas av detta direktiv bör inrättas.
Det finnsbehov av att s om komplement till direktiv 79/409/EEG införa
ett allmänt system för skydd av vissa arter av vilda djur och växter. För
vissa arter, vilkas bevarandestatus motiverar det, bör bestämmelserfastställas om skötsel- och förvaltningsåtgärder för vissa arter, bl. a.förbud mot vissa metoder för fångst och dödande, och samtidigt börmöjlighet ges till undantag under särskilda förhållanden.
För att säkerställa att genomförandet av detta direktiv övervakas,
kommer kommissionen med jämna mellanrum att utarbeta en samman-fattande rapport, baserad bl. a. på uppgifter från medlemsstaterna omtillämpningen av de nationella bestämmelser som antagits till följd avdetta direktiv.
Ett ökat vetenskapligt och tekniskt kunnande är helt nödvändigt för
genomförandet av detta direktiv. Den forskning och det vetenskapligaarbete som krävs för detta bör därför främjas.
Den tekniska och vetenskapliga utvecklingen gör att det måste vara
möjligt att anpassa bilagorna. Ett förfarande genom vilket rådet kangöra ändringar av bilagorna bör därför fastställas.
En föreskriftskommitté bör inrättas för att bistå kommissionen vid
genomförandet av detta direktiv, särskilt i samband med beslut om
medfinansiering från gemenskapen.
Bestämmelser bör fastställas om ytterligare åtgärder för återinförande
av vissa inhemska arter av vilda djur och växter samt för ett eventuelltinförande av icke inhemska arter.
Utbildning och allmän information om målen med detta direktiv är är
nödvändiga för att ett effektivt genomförande av direktivet skall kunnasäkerställas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Definitioner
Artikel 1
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
a)bevarande : de åtgärder som är nödvändiga för att bibehålla eller
återställa en gynnsam status enligt definitionen i e) och i) hos livs-miljöer och för populationer av arter av vilda djur och växter.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 3
▼B
b)livsmiljöer : land- eller vattenområden som kännetecknas av
särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsettom de är naturliga eller delvisnaturliga.
c)livsmiljötyper av gemenskapsintresse : livsmiljötyper som, inom det
territorium som anges i artikel 2,
i) riskerar att försvinna inom sitt naturliga utbredningsområde,
eller
ii) har ett litet naturligt utbredningsområde till följd av att de har
minskat eller på grund av sin naturligt begränsade yta, eller
iii) utgör tydliga exempel på egenskaper som är typiska för en eller
flera av följande ►
A1sex◄biogeografiska regioner: alpin
region, atlantisk region, ►A1boreal region, ◄kontinentalre-
gion, makaronesisk region och medelhavsregion.
Dessa livsmiljötyper finns förtecknade eller kan förtecknas i bilaga
1.
d)prioriterade livsmiljötyper : livsmiljötyper som riskerar att försvinna
från det område som anges i artikel 2 och för vilkas bevarande ge-menskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till den andel av
deras naturliga utbredningsområde som ligger inom det territorium
som anges i artikel 2. Dessa prioriterade livsmiljötyper är marke-rade med en asterisk (*) i bilaga 1.
e)en livsmiljös bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar
en livsmiljö och dess typiska arter och som på lång sikt kan
påverka dess naturliga utbredning, struktur och funktion samt de
typiska arternas överlevnad på lång sikt inom det territorium somangesi artikel 2.
En livsmiljös bevarandestatus anses ”gynnsam” när
— dess naturliga utbredningsområde och de ytor den täcker inom
detta område är stabila eller ökande, och
— den särskilda struktur och de särskilda funktioner som är
nödvändiga för att den skall kunna bibehållas på lång sikt finns,
och sannolikt kommer att finnas under en överskådlig framtid,och
— bevarandestatusen hos dess typiska arter är gynnsam enligt defi-
nitionen i i.
f)habitat: en miljö som kännetecknas av särskilda abiotiska och
biotiska faktorer, och där en art lever under något av stadierna isin biologiska cykel.
g)arter av gemenskapsintresse : arter för vilka något av följande gäller
inom det territorium som anges i artikel 2:
i) De är hotade; undantag görsdock för arter vilkasnaturliga
utbredningsområde är av marginell storlek i det territoriet ochsom inte är hotade eller sårbara inom den västra palearktiska
regionen.
ii) De är sårbara, dvs. de anses sannolikt kunna övergå till kate-
gorin av hotade arter i en nära framtid, om de faktorer som
orsakar hotet fortsätter att verka.
iii) De är sällsynta, dvs. de förekommer i små populationer som
inte för närvarande är hotade eller sårbara men som riskerar
att bli det. Dessa arter finns inom begränsade geografiska
områden eller är glest spridda över en större yta.
iv) De är endemiska och kräver särskild uppmärksamhet på grund
av den speciella karaktären hos sin livsmiljö eller de möjliga
följder som exploatering av dem kan ha för deras livsmiljö ellerför deras bevarandestatus.
Dessa arter finns förtecknade eller kan komma att förtecknas i
bilaga 2 och/eller bilaga 4 eller 5.
h)prioriterade arter : de arter som avses i g) i och för vilkas beva-
rande gemenskapen har ett särskilt ansvar med hänsyn till denandel av deras naturliga utbredningsområde som ligger inom detterritorium som anges i artikel 2. Dessa prioriterade arter är marke-rade med en asterisk (*) i bilaga 2.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 4
▼B
i)en arts bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar den
berörda arten och som på lång sikt kan påverka den naturligautbredningen och mängden hosdes spopulationer inom det territo-
rium som anges i artikel 2.
Bevarandestatusen anses ”gynnsam” när
— uppgifter om den berörda artens populationsutveckling visar att
arten på lång sikt kommer att förbli en livskraftig del av sin
livsmiljö, och
— artens naturliga utbredningsområde varken minskar eller sanno-
likt kommer att minska inom en överskådlig framtid, och
— det finns, och sannolikt kommer att fortsätta att finnas, en
tillräckligt stor livsmiljö för att artens populationer skallbibehållaspå lång s ikt.
j)område : ett geografiskt bestämt område vars utbredning är tydligt
avgränsad.
k)område av gemenskapsintresse : ett område som, i den biogeogra-
fiska region eller de biogeografiska regioner det tillhör, väsentligtbidrar till att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatushosnågon av livs miljöerna i bilaga 1 eller någon av arterna i bilaga
2, och som också kan bidra väsentligt till att det i artikel 3 nämnda
nätet Natura 2000 blir sammanhängande, och som väsentligt bidrartill bibehållandet av den biologiska mångfalden inom den biogeo-grafiska region eller de biogeografiska regioner som avses.
Vad gäller djurarter som är spridda över stora ytor skall områdena
av gemenskapsintresse motsvara de platser inom dessa arters natur-liga utbredningsområde som innehåller de fysiska eller biologiska
faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.
l)särskilt bevarandeområde : ett område av gemenskapsintresse som
medlemsstaterna har utsett genom lagar och andra författningareller genom avtal, och där nödvändiga åtgärder genomförsför attbibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmil-jöerna eller populationerna av de arter för vilka området utsetts.
m)exemplar : varje djur eller planta, i levande eller dött tillstånd, av de
arter som finns förtecknade i bilagorna 4 och 5, varje del eller
derivat av dessa samt alla andra varor som att döma av ett
åtföljande dokument, förpackningen, ett märke eller en etikett ellerav någon annan omständighet verkar vara delar eller derivat av djureller plantor av dessa arter.
n)kommittén : den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 20.
Artikel 2
1. Syftet med detta direktiv är att bidra till att säkerställa den biolo-
giska mångfalden genom bevarande av livsmiljöer samt vilda djur ochväxter i medlemsstaternas europeiska territorium som omfattas avfördraget.
2. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall syfta till
att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmiljöersamt arter av vilda djur och växter av gemenskapsintresse.
3. Åtgärder som vidtas i enlighet med detta direktiv skall ta hänsyn
till ekonomiska, sociala och kulturella behov och till regionala ochlokala särdrag.
Bevarande av livsmiljöer och habitat
Artikel 3
1. Ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät av särskilda beva-
randeområden skall inrättas under beteckningen Natura 2000. Detta nät,
som skall bestå av områdenmed de livsmiljötyper som finns förteck-nade i bilaga 1 och habitat för de arter som finns förtecknade i bilaga2, skall göra det möjligt att bibehålla eller i förekommande fallåterställa en gynnsam bevarandestatus hos de berörda livsmiljötypernaoch arterna i derasnaturliga utbrednings område.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 5
▼B
Nätet Natura 2000 skall även omfatta de särskilda skyddsområden som
medlemsstaterna har utsett i enlighet med direktiv 79/409/EEG.
2. Varje medlemsstat skall bidra till bildandet av Natura 2000 i en
utsträckning som står i proportion till omfattningen på dess territoriumav de livsmiljötyper och habitat för de arter som anges i punkt 1. Varje
medlemsstat skall därför, i enlighet med artikel 4 och med beaktande
av de mål som anges i punkt 1, utse områden till särskilda bevaran-deområden.
3. I fall då de anser det nödvändigt skall medlemsstaterna sträva
efter att göra Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande genom attbibehålla och i förekommande fall utveckla de element i naturen somanges i artikel 10 och som är av avgörande betydelse för vilda djur ochväxter.
Artikel 4
1. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1) och
relevant vetenskaplig information skall varje medlemsstat föreslå en
lista över områden och ange vilka livsmiljötyper i bilaga 1 och vilkapå dess territorium inhemska arter i bilaga 2 som finns inom dessaområden. Vad gäller djurarter som har stor utbredning skall områdenapå listan motsvara de platser inom dessa arters naturliga utbrednings-område som innehåller de fysiska eller biologiska faktorer som är
avgörande för arternasliv och fortplantning. Vad gäller arter s om lever
i vatten och som har stor utbredning, skall sådana områden föreslåsendast om de är klart avgränsade och innehåller de fysiska eller biolo-giska faktorer som är avgörande för arternas liv och fortplantning.Medlemsstaterna skall då detta är lämpligt föreslå att listan anpassas
mot bakgrund av resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.
Listan skall tillsammans med upplysningar om varje område
överlämnas till kommissionen inom tre år efter anmälan av detta
direktiv. Upplysningarna skall omfatta en karta över området, dess
namn, läge och avgränsning samt de uppgifter som framkommit genomtillämpning av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 1), och de skalllämnas på ett formulär som utarbetats av kommissionen i enlighet meddet förfarande som fastställs i artikel 21.
2. På grundval av de kriterier som anges i bilaga 3 (etapp 2) skall
kommissionen, i samförstånd med varje medlemsstat, för var och enav de fem biogeografiska regioner som anges i artikel 1 c iii och förhela det område som avses i artikel 2.1 med utgångspunkt i medlems-
staternas listor upprätta ett utkast till en lista över områden av
gemenskapsintresse där det finns en eller flera prioriterade livsmiljö-typer eller prioriterade arter.
Medlemsstater i vilka de områden där det finns en eller flera priorite-
rade livsmiljötyper och prioriterade arter utgör mer än 5 % av detnationella territoriet kan, i samförstånd med kommissionen, begära attkriterierna i bilaga 3 (etapp 2) användsmer flexibelt vid valet av allaområden av gemenskapsintresse på sitt territorium.
Listan över de områden som valts ut som områden av gemenskapsin-
tresse och som anger på vilka av dessa det finns en eller fleraprioriterade livsmiljötyper eller prioriterade arter, skall antas av
kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 21.
3. Den lista som avses i punkt 2 skall upprättas inom sex år efter
anmälan av detta direktiv.
4. När ett område av gemenskapsintresse har valts ut i enlighet med
förfarandet i punkt 2 skall den berörda medlemsstaten så snart sommöjligt och senast inom sex år utse området till särskilt bevaran-
deområde, varvid prioriteringar skall fastställas mot bakgrund av den
betydelse området har för att möjliggöra att en gynnsam bevarandes-tatushosen livs miljötyp i bilaga 1 eller en art i bilaga 2 bibehållseller återställs, och för att Natura 2000 skall bli sammanhängande, ochmot bakgrund av den risk för försämring eller förstörelse som områdetär utsatt för.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 6
▼B
5. Så snart ett område har förts upp på den lista som avses i punkt 2
tredje stycket skall det omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2-4.
Artikel 5
1. I undantagsfall, om kommissionen konstaterar att ett område där
det finns en prioriterad livsmiljötyp eller en prioriterad art saknas på en
nationell lista enligt artikel 4.1, och kommissionen på grundval av rele-vant och tillförlitlig vetenskaplig information anser detta område varaoundgängligt för bibehållandet av den prioriterade livsmiljötypen ellerför den prioriterade artens överlevnad, skall ett bilateralt samrådsförfa-rande inledas mellan den berörda medlemsstaten och kommissionen, i
syfte att jämföra de vetenskapliga data som parterna har använt.
2. Om oenighet fortfarande råder efter utgången av en samrådspe-
riod på högst sex månader, skall kommissionen till rådet överlämnaett förslag angående valet av området i fråga till område av gemens-kapsintresse.
3. Rådet skall fatta ett enhälligt beslut inom tre månader från det att
förslaget har mottagits.
4. Under samrådsperioden och i avvaktan på rådets beslut skall det
berörda området omfattas av bestämmelserna i artikel 6.2.
Artikel 6
1. För de särskilda bevarandeområdena skall medlemsstaterna vidta
nödvändiga åtgärder för bevarande, vilket om så krävs innefattar utar-betande av lämpliga skötsel- och förvaltningsplaner särskilt för
områdena eller integrerade i andra utvecklingsplaner, samt lämpliga
lagar och andra författningar eller avtal, som motsvarar de ekologiskabehoven hos de livsmiljötyper i bilaga 1 och de arter i bilaga 2 somfinnsi områdena.
2. Medlemsstaterna skall i de särskilda bevarandeområdena vidta
lämpliga åtgärder för att förhindra försämring av livsmiljöerna och
habitaten för arterna samt störningar av de arter för vilka områdena
har utsetts, om sådana störningar kan ha betydande konsekvenser förmålen med detta direktiv.
3. Alla planer eller projekt som inte direkt hänger samman med eller
är nödvändiga för skötseln och förvaltningen av ett område, men somenskilt eller i kombination med andra planer eller projekt kan påverka
området på ett betydande sätt, skall på lämpligt sätt bedömas med avse-
ende på konsekvenserna för målsättningen vad gäller bevarandet avområdet. Med ledning av slutsatserna från bedömningen av konsekven-serna för området och om inte annat följer av punkt 4, skall debehöriga nationella myndigheterna godkänna planen eller projektet
först efter att ha försäkrat sig om att det berörda området inte kommer
att ta skada och, om detta är lämpligt, efter att ha hört allmänhetensåsikt.
4. Om en plan eller ett projekt, på grund av att alternativa lösningar
saknas, trots en negativ bedömning av konsekvenserna för områdetmåste genomföras av tvingande orsaker som har ett väsentligt
allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär,
skall medlemsstaten vidta alla nödvändiga kompensationsåtgärder föratt säkerställa att Natura 2000 totalt sett förblir sammanhängande.Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om de kompensationså-tgärder som vidtagits.
Om det berörda området innehåller en prioriterad livsmiljötyp eller en
prioriterad art, är de enda faktorer som får beaktas sådana som berör
människors hälsa eller den allmänna säkerheten, betydelsefulla konse-kvenser för miljön eller, efter ett yttrande från kommissionen, andratvingande orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse.
Artikel 7
Förpliktelser som uppstår till följd av artikel 6.2-4 i detta direktiv skall
ersätta alla förpliktelser som uppstår till följd av artikel 4.4 första1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 7
▼B
meningen i direktiv 79/409/EEG vad gäller områden som klassificerats
i enlighet med artikel 4.1 eller som på samma sätt erkänts i enlighetmed artikel 4.2 i det direktivet, från och med dagen för genomförandet
av det här direktivet eller den dag då en medlemsstat i enlighet med
direktiv 79/409/EEG har klassificerat eller erkänt ett område, om dendagen infaller senare.
Artikel 8
1. Samtidigt som de föreslår områden som de finner lämpliga som
särskilda bevarandeområden, och som hyser prioriterade livsmiljötypereller prioriterade arter, skall medlemsstaterna vid behov till kommis-sionen sända sina beräkningar avseende den medfinansiering frångemenskapen som de anser nödvändig för att de skall kunna uppfylla
sina förpliktelser enligt artikel 6.1.
2. I samförstånd med var och en av de berörda medlemsstaterna
skall kommissionen, för de områden av gemenskapsintresse för vilkaansökan om medfinansiering gjorts, fastställa vilka åtgärder som ärhelt nödvändiga för att det skall vara möjligt att bibehålla elleråterupprätta en gynnsam bevarandestatus hos de prioriterade livsmiljö-
typerna och de prioriterade arterna på de berörda områdena, samt de
totala kostnaderna för dessa åtgärder.
3. Kommissionen skall i samförstånd med de berörda medlemssta-
terna göra en bedömning av den finansiering, inbegripetmedfinansiering, som är nödvändig för genomförandet av de åtgärdersom avses i punkt 2, varvid hänsyn skall tas till bl. a. koncentrationenpå medlemsstatens territorium av prioriterade livsmiljötyper eller prio-
riterade arter och den relativa börda som de nödvändiga åtgärderna
innebär.
4. Med utgångspunkt i den bedömning som avses i punkterna 2 och
3 skall kommissionen, med beaktande av de finansiella medel som ärdisponibla enligt relevanta gemenskapshandlingar och i överensstäm-melse med förfarandet i artikel 21, anta en prioriterad plan för deåtgärder som rör medfinansiering och som skall vidtas när området
har utsetts i enlighet med artikel 4.4.
5. De åtgärder som inte har tagits med i åtgärdsplanen på grund av
att medlen är otillräckliga, samt de som finns med i ovannämndaåtgärdsplan men som inte har fått nödvändig medfinansiering ellerbara delvis medfinansieras, skall, i samband med den översyn avplanen som skall göras vartannat år, tas upp till förnyad prövning ienlighet med förfarandet i artikel 21 och kan under tiden uppskjutas
av medlemsstaterna i avvaktan på översynen. Vid översynen skall om
detta är nödvändigt hänsyn tas till den nya situationen för det berördaområdet.
6. I områden där åtgärder som är beroende av medfinansiering skjuts
upp, skall medlemsstaterna undvika att vidta nya åtgärder som sanno-likt skulle leda till en försämring för dessa områden.
Artikel 9
Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 21, med jämna
mellanrum se över hur Natura 2000 bidrar till förverkligandet av måleni artiklarna 2 och 3. I detta sammanhang kan ett områdes status som
särskilt skyddsområde upphävas, om övervakningen enligt artikel 11
visar att den naturliga utvecklingen gör detta berättigat.
Artikel 10
I syfte att göra nätet Natura 2000 mer ekologiskt sammanhängande
skall medlemsstaterna inom politiken för markanvändning och utveck-
ling, i den mån de anser det nödvändigt, sträva efter att främja skötselnoch förvaltningen av de element i naturen som är av avgörande bety-delse för vilda djur och växter.
Dessa element är sådana som, till följd av sin lineära eller kontinuerliga
struktur (t. ex. floder med sina bankar eller de traditionella systemenför markering av markgränser) eller sin förbindelsefunktion (t. ex.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 8
▼B
dammar eller små skogar), är väsentliga för vilda arters flyttning, sprid-
ning och genetiska utbyte.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall övervaka bevarandestatusen hos de livsmiljöer
och de arter som avses i artikel 2 och särskilt ta hänsyn till prioriteradelivsmiljötyper och prioriterade arter.
Skydd av arter
Artikel 12
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem i det naturliga utbredningsområdet för de djur-
arter som finns förtecknade i bilaga 4 a, med förbud mot
a) att avsiktligt fånga eller döda exemplar av dessa arter i naturen,
oavsett hur detta görs,
b) att avsiktligt störa dessa arter, särskilt under deras parnings-,
uppfödnings-, övervintrings- och flyttningsperioder,
c) att avsiktligt förstöra eller samla in ägg i naturen,
d) att skada eller förstöra parningsplatser eller rastplatser.
2. För dessa arter skall medlemsstaterna förbjuda förvaring, transport
och försäljning eller byte samt utbjudande till försäljning eller byte avexemplar som insamlats i naturen, med undantag av sådana somsamlats på lagligt sätt före genomförandet av detta direktiv.
3. Det förbud som avses i punkt 1 a och b samt punkt 2 skall gälla
alla levnadsstadier hos de djur som omfattas av denna artikel.
4. Medlemsstaterna skall införa ett system för övervakning av
oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av de djurarter som finnsförtecknade i bilaga 4 a. Mot bakgrund av den insamlade informationen
skall medlemsstaterna vidta de ytterligare forsknings- eller bevaran-
deåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att oavsiktlig fångsteller oavsiktligt dödande inte får betydande negativa följder för deberörda arterna.
Artikel 13
1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för införande av
ett strikt skyddssystem för de växtarter som finns förtecknade i bilaga 4b, med förbud mot
a) att avsiktligt plocka, samla in, skära av, dra upp med rötterna eller
förstöra dessa växter i deras naturliga utbredningsområde i naturen,
b) att förvara, transportera och sälja eller byta exemplar av dessa arter
som insamlats i naturen samt att utbjuda dem för försäljning ellerbyte, med undantag av sådana som samlats på lagligt sätt föregenomförandet av detta direktiv.
2. De förbud som avses i punkt 1 a och b skall gälla alla stadier i
den biologiska cykeln hos de växter som omfattas av detta direktiv.
Artikel 14
1. Om medlemsstaterna mot bakgrund av den övervakning som
avses i artikel 11 anser det nödvändigt, skall de vidta åtgärder för attsäkerställa att insamling i naturen av exemplar av de arter av vildadjur och växter som finns förtecknade i bilaga 5 och exploatering avdessa är förenligt med bibehållandet av en gynnsam bevarandestatus
för dem.
2. Om sådana åtgärder anses nödvändiga skall de innefatta fortsatt
övervakning enligt artikel 11. De kan dessutom bl. a innefatta
— reglering av tillträdet till vissa områden,
— tillfälligt eller lokalt förbud mot insamling av exemplar i naturen
och exploatering av vissa populationer,1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 9
▼B
— reglering av perioder eller metoder för insamling av exemplar,
— tillämpning, vid insamling av exemplar, av jakt- och fiskeregler
som tar hänsyn till bevarandet av sådana populationer,
— införande av ett system med tillstånd för insamling av exemplar,
eller införande av kvoter,
— reglering av köp, försäljning, utbjudande för försäljning och
förvaring eller transport i syfte att sälja exemplar,
— uppfödning i fångenskap av djurarter och artificiell förökning av
växtarter under strikt kontrollerade förhållanden, i syfte att minskainsamlingen av exemplar i naturen,
— bedömning av effekterna av de vidtagna åtgärderna.
Artikel 15
Vid fångst eller dödande av vilda djur av de arter som finns förteck-
nade i bilaga 5 a och i fall där undantag i enlighet med artikel 16
görs i fråga om insamling, fångst eller dödande av arter som finns
förtecknade i bilaga 4 a, skall medlemsstaterna förbjuda användningav alla icke-selektiva metoder som lokalt kan medföra att populationerav en art försvinner eller utsätts för en allvarlig störning, särskilt
a) användning av de metoder för fångst och dödande som finns
förtecknade i bilaga 6 a,
b) varje form av fångst eller dödande från de transportmedel som
angesi bilaga 6 b.
Artikel 16
1. Förutsatt att det inte finns någon annan lämplig lösning och att
undantaget inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandes-tatushosbes tånden av de berörda arterna i derasnaturligautbredningsområde, får medlemsstaterna göra undantag från
bestämmelserna i artiklarna 12-14 samt 15 a och b av följande anled-
ningar:
a) För att skydda vilda djur och växter och bevara livsmiljöer.
b) För att undvika allvarlig skada, särskilt på gröda, boskap, skog,
fiske, vatten och andra typer av egendom.
c) Av hänsyn till allmän hälsa och säkerhet, eller av andra tvingande
orsaker som har ett allt överskuggande allmänintresse, inbegripetorsaker av social eller ekonomisk karaktär och betydelsefulla posi-
tiva konsekvenser för miljön.
d) För forsknings- och utbildningsändamål, för återinplantering och
återinförsel av dessa arter och för den uppfödning som krävs fördetta, inbegripet artificiell förökning av växter.
e) För att under strängt kontrollerade förhållanden selektivt och i
begränsad omfattning tillåta insamling och förvaring av vissa exem-
plar av de arter som finns förtecknade i bilaga 4 i en begränsadmängd som fastställs av de behöriga nationella myndigheterna.
2. Medlemsstaterna skall vartannat år till kommissionen sända en
rapport med den utformning som fastställs av kommittén om deundantag som gjorts i enlighet med punkt 1. Kommissionen skall yttrasig över undantagen inom 12 månader eftter mottagandet av rapportenoch underrätta kommittén.
3. Rapporterna skall innehålla upplysningar om följande:
a) De arter som berörs av undantagen och orsaken till dessa, inbegripet
riskens natur, i förekommande fall med angivande av de alternativsom förkastats och de vetenskapliga data som använts.
b) Vilka medel, arrangemang eller metoder som tillåts vid fångst eller
dödande av djur och anledningen till att de används.
c) När och var undantagen tillåts.
d) Den myndighet som har befogenhet att förklara och kontrollera att
de föreskrivna villkoren är uppfyllda och att besluta om vilkamedel, arrangemang och metoder som får användas, inom vilka1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 10
▼B
gränser och av vilka inrättningar samt vilka personer som ansvarar
för genomförandet.
e) De åtgärder för övervakning som vidtagits och de resultat som
uppnåtts.
Information
Artikel 17
1. Vart sjätte år efter utgången av den period som fastställs i artikel
23 skall medlemsstaterna utarbeta en rapport om genomförandet av deåtgärder som vidtagits till följd av detta direktiv. Denna rapport skallbl. a. innehålla information om de bevarandeåtgärder som avses iartikel 6.1 samt en bedömning av dessa åtgärders effekt på bevarandes-tatusen hos livsmiljötyperna i bilaga 1 och arterna i bilaga 2 och de
viktigaste resultaten av den övervakning som avses i artikel 11.
Rapporten, som skall ha den utformning som fastställs av kommittén,skall sändas till kommissionen och ställas till allmänhetens förfogande.
2. Kommissionen skall utarbeta en sammanfattande rapport på
grundval av de rapporter som avses i punkt 1. Denna rapport skallinnehålla en lämplig bedömning av de framsteg som gjorts och särskiltav hur Natura 2000 bidragit till förverkligandet av målen i artikel 3. Ettutkast till den del av rapporten som omfattar den information som en
medlemsstat lämnat skall sändas till medlemsstaten i fråga för kontroll.
Den slutliga versionen av rapporten skall, efter att ha delgivitskommittén, offentliggöras av kommissionen senast två år efter motta-gandet av de rapporter som avses i punkt 1 och vidarebefordras tillmedlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och
sociala kommittén.
3. Medlemsstaterna får markera de områden som utsetts i enlighet
med detta direktiv med särskilda gemenskapsskyltar som kommittén
har utformat för det ändamålet.
Forskning
Artikel 18
1. Medlemsstaterna och kommissionen skall främja den forskning
och det vetenskapliga arbete som är nödvändigt med hänsyn till måleni artikel 2 och den förpliktelse som avses i artikel 11. De skall utbytainformation för att få till stånd en väl fungerande samordning av denforskning som utförs i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå.
2. Särskild uppmärksamhet skall riktas på det vetenskapliga arbete
som är nidrändigt för att genomföra artiklarna 4 och 10, och det gränsöverskridande samarbetet mellan medlemsstaterna ifråga om forskning
skall främjas.
Förfarande för ändring av bilagorna
Artikel 19
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bila-
gorna 1-3, 5 och 6 till den tekniska och vetenskapliga utvecklingenskall med kvalificerad majoritet fattas av rådet på förslag från kommis-sionen.
Beslut om sådana ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilaga 4
till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen skall fattas enhälligt avrådet på förslag från kommissionen.
Kommitté
Artikel 20
Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av
företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommis-sionen som ordförande.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 11
▼B
Artikel 21
1. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.
Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta påförslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägasenligt ovan nämnda artikel. Ordföranden får inte rösta.
2. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med
kommitténsyttrande.
Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget
yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka
åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificeradmajoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagnaåtgärderna skall vidtas.
Ytterligare bestämmelser
Artikel 22
Vid genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv skall medlems-
staterna vidta följande åtgärder:
a) Undersöka om det är önskvärt att återinföra arter i bilaga 4 som är
inhemska på deras territorium i fall då detta skulle kunna bidra till
bevarandet av dessa arter, förutsatt att det vid en undersökning, som
också beaktar erfarenheter som gjorts i andra medlemsstater ellernågon annanstans, har fastställts att ett sådant återinförande på etteffektivt sätt skulle bidra till att återställa en gynnsam bevarandes-tatus hos dessa arter samt att återinförandet skall äga rum först
efter samråd med den berörda allmänheten.
b) Säkerställa att avsiktligt införande i naturen av arter som inte är
inhemska på deras territorium regleras på så sätt att varken livsmil-jöerna i sitt naturliga utbredningsområde eller inhemska vilda djuroch växter tar skada och, om de anser det nödvändigt, förbjuda detta
införande. Resultaten från den bedömning som görs skall upplys-
ningsvis delges kommittén.
c) Främja utbildning och allmän information om behovet av att skydda
arter av vilda djur och växter och att bevara derashabitat s amt olika
livsmiljöer.
Slutbestämmelser
Artikel 23
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom två år efter
dagen för anmälan. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla
en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisningnär de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skallgöras skall varje medlemsstat själv utfärda.
3. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det
område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 24
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 12
▼M1
BILAGA I
LIVSMILJÖTYPER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS BEVA-
RANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN UTSES
Förklaringar
Riktlinjer för tolkning av livsmiljötyper anges i tolkningsmanualen för Europe-iska unionens livsmiljöer (Interpretation Manual of European Union Habitats)
som har godkänts av den kommitté som har tillsatts enligt artikel 20 (Habitat-
kommittén) och offentliggjorts av Europeiska kommissionen.(
1)
Koden motsvarar Natura 2000-koden.Symbolen ”*” anger prioriterade livsmiljötyper.
1. KUSTER OCH SALTPÅVERKARE LIVSMILJÖER
11.Öppet hav och tidvattenområden
1110 Sublittorala sandbankar
1120 * Posidonia -bankar(Posidonion oceanicae)
1130 Estuarier
1140 Ler- och sandbottnar som blottas vid lågvatten
1150 * Kustnära laguner
1160 Stora grunda vikar och sund
1170 Rev1180 Marina undervattensstrukturer i grunda vatten orsakade av gasläckage
12.Havsklippor och klapperstensstränder eller steniga stränder
1210 Annuell vegetation på driftvallar
1220 Perenn vegetation på steniga stränder
1230 Vegetationklädda havsklippor i Atlantkust eller Östersjökust1240 Vegetationklädda havsklippor i medelhavskust med endemisk Limo-
niumspp.
1250 Vegetationklädda havsklippor i makaronesisk kust
13.Atlantiska och kontinentala salta våtmarker och ängar
1310 Ler- och sandsediment med glasört och andra annueller
1320Spartina -mattor(Spartinion maritimi)
1330 Atlantiska havsstrandängar (Glauco-Puccinellietalia maritimae)
1340 * Salta ängar i inlandet
14.Mediterrana och thermo-atlantiska salta våtmarker och strandängar
1410 Mediterrana salta strandängar (Juncetalia maritimae)
1420 Mediterrana och thermo-atlantiska salta buskmarker (Sarcocornetea
fruticosi)
1430 Salta och kväverika buskmarker (Pegano-Salsoletea)
15.Inlandsstäpper av salt- eller gipstyp
1510 * Mediterrana saltstäpper (Limonietalia)
1520 * Iberiska gipsstäpper (Gypsophiletalia)
1530 * Pannoniska saltstäpper och marina våtmarker
16.Skärgårdar, kust och landhöjningsområden längs boreal Östersjökust
1610 Rullstensåsöar i Östersjön med littoral och sublittoral vegetation
1620 Boreala skär och småöar i Östersjön1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 13
(1) ”Interpretation Manual of European Union Habitats, version EUR 15” antagen av Habi-
tatkommittén den 25 april 1996, Europeiska kommissionen GD XI.
▼M1
1630 * Boreala strandängar av Östersjötyp
1640 Boreala sandstränder med perenn vegetation i Östersjön1650 Smala vikar i boreal Östersjökust
2. KUSTNÄRA SANDDYNER OCH INLANDSSANDDYNER
21.Kustnära sanddyner i Atlanten, Nordsjön och Östersjön
2110 Embryonala vandrande sanddyner
2120 Kustnära vandrande sanddyner med sandrör - ”vita sanddyner”2130 * Permanenta kustnära sanddyner med örtvegetation - ”grå sanddyner”2140 * Urkalkade permanenta sanddyner med kråkbär2150 * Atlantiska urkalkade permanenta sanddyner (Calluno-Ulicetea)
2160 Sanddyner med Hippophaë rhamnoides
2170 Sanddynområden med Salix repens ssp.argentea (Salicion arenariae)
2180 Trädklädda sanddyner i atlantisk, kontinental och boreal region2190 Dynvåtmarker
21A0 Machairs(* i Irland)
22.Kustnära sanddyner längs medelhavskusten
2210 Permanenta strandsanddyner av typen Crucianellion maritimae
2220 Sanddyner med Euphorbia terracina
2230Malcolmietalia sanddyngräsmarker
2240Brachypodietalia sanddyngräsmarker med annueller
2250 * Kustnära sanddyner med Juniperus spp.
2260 Sklerofyllbuskklädda sanddyner (Cisto-Lavenduletalia)
2270 * Trädklädda sanddyner med Pinus pinea och/eller Pinus pinaster
23.Gamla, urkalkade inlandssanddyner
2310 Torra hedsanddyner med ljung och ginst
2320 Torra sanddyner och sandfält med ljung- och kråkbärhedar2330 Gräsmarkssanddyner med borsttåtel och rödven2340 * Pannoniska inlandsdyner
3. SÖTVATTENMILJÖER
31.Stillastående vatten
3110 Oligotrofa mineralfattiga vatten på atlantiska sandslätter med amfibisk
vegetation bestående av notblomster, strandpryl och braxengräs
3120 Oligotrofa mineralfattiga vatten på västligt mediterrana sandslätter med
Isoetes spp.
3130 Oligotrofa-mesotrofa stillastående vatten med vegetation av strandpryl
och braxengräseller annuell vegetation på exponerade s tränder
3140 Kalkrika oligo-mesotrofa vatten med bentiska kransalger3150 Naturligt eutrofa sjöar med nate- eller dybladsvegetation3160 Naturliga dystrofa sjöar och småvatten3170 * Mediterrana temporära småvatten3180 * Turloughs
32.Vattendrag - vattendragssträckor med naturlig eller nära naturlig
dynamik(små, medelstora och stora flodbäddar) där vattenk valitén ej
signifikant försämrats
3210 Naturliga större vattendrag av fennoskandisk typ
3220 Alpina vattendrag med örtrik strandvegetation3230 Alpina vattendrag med klådrislängss tränderna3240 Alpina vattendrag och derasvedartade vegetation med Salix elaeagnos
3250 Ständigt vattenförande mediterrana vattendrag med Glaucium flavum
3260 Vattendrag med flytbladsvegetation eller akvatiska mossor1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 14
▼M1
3270 Submontana vattendrag med Chenopodietum rubri
3280 Ständigt vattenförande mediterrana stora vattendrag av Paspalo-Agro-
stidion-arter med hängande vegetation med SalixochPopulus alba
3290 Mediterrana vattendrag av typen Paspalo-Agrostidiun med periodisk
vattenföring
4. TEMPERERADE HEDAR OCH BUSKMARKER
4010 Nordatlantiska fukthedar med klockljung
4020 * Tempererade atlantiska fukthedar med Erica ciliaris ochErica
tetralix
4030 Torra hedar (alla typer)4040 * Torra atlantiska kusthedar med Erica vagans
4050 * Endemiska makaronesiska hedar
4060 Fjällhedar och boreala hedar4070 * Buskmarker med Pinus mugo ochRhododendron hirsutum (Mugo-
Rhododendretum hirsuti)
4080 Subarktiska videbuskmarker4090 Endemiska oro-mediterrana hedar med ärttörne
5. SKLEROFYLLBUSKMARKER (MATORRAL)
51.Submediterrana och tempererade buskmarker
5110 Stabila xerotermofila Buxus sempervirens -buskmarker på kalkrika
bergssluttningar ( Berberidion p.p.)
5120Cytisus purgans -buskmarker i bergsområden
5130 Enbuskmarker på hedar eller kalkgräsmarker5140 * Cistus palhinhae -buskmarker på marina fukthedar
52.Mediterrana trädbevuxna matorral
5210 Trädbevuxna matorral med Juniperus spp.
5220 * Trädbevuxna matorral med Zyziphus
5230 * Trädbevuxna matorral med Laurus nobilis
53.Termo-mediterrana buskmarker och förstäppbuskmarker
5310Laurus nobilis -snår
5320 Marker med lågvuxen Euphorbia nära klippor
5330 Termomediterrana och förstäppbuskmarker
54.Phrygana
5410 Västmediterrana phrygana av typen (Astragalo-Plantaginetum
subulatae) på klipptoppar
5420Sarcopoterium spinosum phrygana
5430 Endemiska phrygana Euphorbio-Verbascion -typer
6. NATURLIGA OCH KULTURFORMADE GRÄSMARKER
61.Naturliga gräsmarker
6110 * Gräsmarker på kalkhällar
6120 * Sandstäpp6130 Galmejagräsmarker med Violetalia calaminariae
6140 Pyreneiska silikatgräsmarker med Festuca eskia
6150 Alpina och subalpina silikatgräsmarker6160 Oroiberiska silikatgräsmarker Festuca indigesta
6170 Alpina och subalpina kalkgräsmarker
6180 Makaronesiska mesofila gräsmarker
62.Kulturformade torra gräsmarker och buskbeväxta successionsfaser
6210 Kalkgräsmarker (* viktiga orkidélokaler)1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 15
▼M1
6220 * Stäppartade marker med gräsoch annueller av typen Thero-Brachy-
podietea
6230 * Artrika stagg-gräsmarker på silikatsubstrat
6240 * Subpannoniska stäppartade gräsmarker
6250 * Pannoniska löss-stäppmarker
6260 * Pannoniska sandstäpper
6270 * Artrika torra-friska låglandsgräsmarker av fennoskandisk typ
6280 * Nordiskt alvar och prekambriska kalkhällmarker
63.Sklerofyllartade betade skogar (dehesas)
6310 Dehesas med vintergröna Quercus spp.
64.Kulturformade fuktängar av högörttyp
6410 Fuktängar med blåtåtel och starr
6420 Mediterrana fuktiga högörts- och sävängar av typen Molinio-
Holoschoenion
6430 Högörtängar
6440Cnidion dubii ängar i floddalar som översvämmas
6450 Nordliga, boreala alluviala ängar
65.Friska gräsmarker
6510 Slåtterängar i låglandet (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis)
6520 Höglänta slåtterängar
6530 * Lövängar av fennoskandisk typ
7. MYRAR
71.Mossar och vissa kärr
7110 * Aktiva högmossar
7120 Degenererade högmossar ännu med förmåga att naturligt regenerera
7130 Terrängtäckande mossar (* endast aktiva)
7140 Öppna svagt välvda mossar, fattigkärr, intermediära kärr och gungflyn
7150Rhynchosporion -depressioner i torv
7160 Mineralrika källor och källkärr av fennoskandisk typ
72.Kalkkärr och rikkärr
7210 * Kalkkärr med Cladium mariscus ochCaricion davallianae -arter
7220 * Källkärr med kalktuffbildning (Cratoneurion)
7230 Rikkärr
7240 * Alpina pionjärsamhällen med Caricion bicoloris-atrofuscae
73.Boreala myrar
7310 * Aapamyrar
7320 * Palsmyrar
8. GEOTYPER
81.Rasbranter i bergsområden
8110 Silikat-rasbrant
8120 Basisk rasbrant
8130 Västliga mediterrana och alpina termofila rasbranter
8140 Östliga mediterrana rasbranter
8150 Mellaneuropeiska höglands-rasbranter av silikattyp
8160 * Mellaneuropeiska rasbranter av kalktyp i bergsområden
82.Chasmofytiskvegetation på bergssluttningar
8210 Klippvegetation på kalkrika bergsluttningar1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 16
▼M1
8220 Klippvegetation på silikatrika bergsluttningar
8230 Pionjärvegetation av Sedo-Scleranthion ellerSedo albi-Veronicion
dillenii-typer på silikatbergytor
8240 * Uppspruckna kalkstenshällmarker
83.Andra bergsmiljöer
8310 Grottor som ej är öppna för allmänheten
8320 Lavafält och naturliga kratrar8330 Havsgrottor, helt eller delvis under vatten8340 Permanenta glaciärer
9. SKOGAR
Naturlig eller subnaturlig skogsvegetation med inhemska arter som bildar skogar
av höga träd med typisk undervegetation och som uppfyller följande kriterier:
utgör ett sällsynt bestånd eller ett restbestånd eller hyser arter av gemenskapsin-
tresse
90.Boreala Europas skogar
9010 * Västlig taiga
9020 * Boreonemorala äldre naturliga ädellövskogar av fennoskandisk typ
med rik epifytflora
9030 * Naturliga primärskogar i landhöjningskust9040 Nordisk fjällbjörkskog9050 Örtrika näringsrika skogar med gran av fennoskandisk typ9060 Barrskogar på eller i anslutning till rullstensåsar9070 Trädklädda betesmarker av fennoskandisk typ9080 * Lövsumpskogar av fennoskandisk typ
91.Tempererade Europas skogar
9110 Bokskog av fryle-typ
9120 Atlantisk sur bokskog med Ilexoch ibland också med Taxusi busk-
skikt(Quercion robori-petraeae ellerIlici-Fagenion)
9130 Bokskog av Asperulo-Fagentum -typ
9140 Mellaneuropeiska subalpina bokskogar med AcerochRumex arifolius
9150 Kalkbokskog9160 Ek-avenbokskog av buskstjärnblomma-typ9170 Ek-avenbokskog av måra-typ9180 * Lind-lönnskogar i sluttningar och raviner9190 Äldre ekskogar på sura, sandiga slättmarker
91A0 Gammal ekskog med IlexochBlechnum på brittiska öarna
91B0 Termofila Fraxinus angustifolia -skogar
91C0 * Kaledoniska skogar
91D0 * Skogbevuxen myr
91E0 * Alluviala lövskogar med Alnus glutinosa ellerFraxinus excelsior
(Alno-Padion, Alnion incanae, Salicion albae)
91F0 Ek-alm-ask-blandskog längs vattendrag
91G0 * Pannoniska skogar med Quercus petraea ochCarpinus betulus
91H0 * Pannoniska skogar med Quercus pubescens
91I0 * Euro-sibriska stäppekskogar med Quercus spp.
91J0 * Taxus baccata skogar på brittiska öarna
92.Mediterrana lövskogar
9210 * Appenniniska bokskogar med TaxusochIlex
9220 * Appenninska bokskogar med Abies alba och bokskogar med Abies
nebrodensis
9230 Galicisk-portugisisk ekskog med Quercus robur ochQuercus pyre-
naica1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 17
▼M1
9240 Iberisk Quercus faginea - ochQuercus canariensis -skog
9250Quercus trojana -skog
9260Castanea sativa -skog
9270 Grekisk bokskog med Abies borisii -regis
9280Quercus frainetto -skog
9290Cupressus -skog(Acero-Cupression)
92A0 Galleriskog med Salix alba ochPopulus alba
92B0 Strandskog med Rhododendron ponticum, Salix och andra längstidvis
vattenförande mediterrana vattendrag
92C0 Platanus orientalis ochLiquidambar orientalis -skog(Platanion orien-
talis)
92D0 Sydliga galleristrandskogar och tätvegetation (Nerio-Tamaricetea och
Securinegion tinctoriae)
93.Mediterrana sklerofyllskogar
9310 Aegisk Quercus brachyphylla -skog
9320OleaochCeratonia -skog
9330Quercus suber -skog
9340Quercus ilex ochQuercus rotundifolia -skog
9350Quercus macrolepis -skog
9360 * Makaronesisk lagerskog (Laurus, Ocotea)
9370 * Dadelpalmlund av Phoenix -typ
9380 Ilex aquifolium -skog
94.Tempererade barrskogar i bergsområden
9410Picea-skog på sura marker i bergsområden upp till alpina zonen
(Vaccinio-Piceetea)
9420 Alpin skog med Larix decidua och/eller Pinus cembra
9430Pinus uncinata -skog i subalpina områden och i bergsområden (* på
gips- eller kalksubstrat)
95.Mediterrana och makaronesiska bergsbarrskogar
9510 * Syd-appenninsk Abies alba -skog
9520Abies pinsapo -skog
9530 * (Sub)mediterransk tallskog med endemisk Pinus nigra
9540 Mediterransk tallskog med endemisk mesogeisk tall
9550 Endemisk tallskog på Kanarieöarna9560 * Endemisk skog med Jupinerus spp.
9570 * Tetraclinis articulata -skog
9580 * Mediterrana Taxus baccata -skog1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 18
▼M1
BILAGA II
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE VILKAS
BEVARANDE KRÄVER ATT SÄRSKILDA BEVARANDEOMRÅDEN
UTSES
Förklaringar
a) Bilaga II kompletterar bilaga I vad gäller upprättandet av ett samman-
hängande nät av särskilda bevarandeområden.
b) Arterna i denna bilaga är upptagna:
— med angivande av artenseller underartensnamn,
eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
c)Symboler
En asterisk (*) före namnet på en art anger att arten är prioriterad.De flesta arter som finns förtecknade i denna bilaga finns även förtecknade i
bilaga IV. Om en art finnsmed i denna bilaga men inte i bilaga IV eller
bilaga V, följsartensnamn av s ymbolen (o). Om en art finnsmed i denna
bilaga och i bilaga V men inte i bilaga IV följsartensnamn av s ymbolen
(V).
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Talpidae
Galemyspyrenaicus
CHIROPTERA
Rhinolophidae
Rhinolophusblas ii
RhinolophuseuryaleRhinolophusferrumequinumRhinolophushippos iderosRhinolophusmehelyi
Vespertilionidae
Barbastella barbastellus
Miniopterus schreibersiMyotisbechs teiniMyotisblythiiMyotiscapacciniiMyotisdas ycnemeMyotisemarginatusMyotismyotis
RODENTIA
Sciuridae
* Pteromys volans (Sciuropterus russicus)
Spermophiluscitellus(Citelluscitellus )
Castoridae
Castor fiber (med undantag för de finska och svenska populationerna)
Microtidae
Microtuscabrerae
* Microtusoeconomusarenicola1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 19
▼M1
CARNIVORA
Canidae
* Alopex lagopus
* Canis lupus (spanska populationer: endast de söder om Duero;
grekiska populationer: endast de söder om 39:e bredd-
graden; de finska populationerna undantagna)
Ursidae
* Ursus arctos (med undantag för de finska och svenska populationerna)
Mustelidae
* Gulo gulo
Lutra lutraMustela lutreola
Felidae
Lynx lynx (med undantag för de finska populationerna)
* Lynx pardinus
Phocidae
Halichoerusgrypus(V)
* MonachusmonachusPhoca hispida bottnica (o)* Phoca hispida saimensis
Phoca vitulina (V)
ARTIODACTYLA
Cervidae
* Cervuselaphuscors icanus
Rangifer tarandusfennicus(o)
Bovidae
Capra aegagrus(naturliga populationer)
* Capra pyrenaica pyrenaicaOvis gmelini musimon (Ovis ammon musimon) (naturliga populationer
- Korsika och Sardinien)
* Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra rupicapra ornata)
Rupicapra rupicapra balcanica
CETACEA
Phocoena phocoena
Tursiops truncatus
REPTILER
CHELONIA (TESTUDINES)
Testudinidae
Testudo graeca
Testudo hermanniTestudo marginata
Cheloniidae
* Caretta caretta
Emydidae
Emysorbicularis
Mauremyscas picaMauremyslepros a
SAURIA
Lacertidae
Gallotia galloti insulanagae
* Gallotia simonyiLacerta bonnali (Lacerta monticola)Lacerta monticolaLacerta schreiberi
Podarcislilfordi
Podarcis pityusensis1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 20
▼M1
Scincidae
Chalcides simonyi (Chalcides occidentalis)
Gekkonidae
Phyllodactyluseuropaeus
OPHIDIA (SERPENTES)
Colubridae
Elaphe quatuorlineata
Elaphe situla
Viperidae
* Macrovipera schweizeri (Vipera lebetina schweizeri)
Vipera ursinii
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chioglossa lusitanica
Mertensiella luschani (Salamandra luschani)
* Salamandra atra aurorae
Salamandrina terdigitataTrituruscarnifex (Trituruscris tatuscarnifex)
Triturus cristatus (Triturus cristatus cristatus)
Triturus dobrogicus (Triturus cristatus dobrogicus)
Trituruskarelinii (Trituruscris tatuskarelinii)
Proteidae
Proteusanguinus
Plethodontidae
Hydromantes (Speleomantes) ambrosii
Hydromantes(Speleomantes ) flavusHydromantes(Speleomantes ) genei
Hydromantes(Speleomantes ) imperialis
Hydromantes (Speleomantes) strinatii
Hydromantes (Speleomantes) supramontes
ANURA
Discoglossidae
* Alytesmuletens is
Bombina bombina
Bombina variegataDiscoglossus galganoi (inklusive Discoglossus ”jeanneae”)
Discoglossus montalentii
Discoglossus sardus
Ranidae
Rana latastei
Pelobatidae
* Pelobates fuscus insubricus
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Eudontomyzon spp. (o)
Lampetra fluviatilis (V) (med undantag för de finska och svenska popu-
lationerna)
Lampetra planeri (o) (med undantag för de finska och svenska popula-
tionerna)
Lethenteron zanandreai (V)
Petromyzon marinus (o) (med undantag för de svenska populationerna)
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
* Acipenser naccarii1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 21
▼M1
* Acipenser sturio
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp. (V)
SALMONIFORMES
Salmonidae
Hucho hucho (naturliga populationer) (V)
Salmo macrostigma (o)Salmo marmoratus(o)Salmo salar (endast i sötvatten) (V) (med undantag för de finska popu-
lationerna)
Coregonidae
* Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön)
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Alburnusalbidus(o) (Alburnusvulturius )
Anaecyprishis panica
Aspius aspius (o) (med undantag för de finska populationerna)Barbuscomiza (V)Barbusmeridionalis(V)Barbusplebejus(V)
Chondrostoma genei (o)
Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma polylepis (o) (innehåller C. willkommi)Chalcalburnuschalcoides(o)Chondrostoma soetta (o)
Chondrostoma toxostoma (o)
Gobio albipinnatus(o)Gobio uranoscopus (o)Iberocyprispalacios i (o)* Ladigesocypris ghigii (o)
Leuciscus lucumonis (o)
Leuciscus souffia (o)Phoxinelluss pp. (o)Rhodeuss ericeusamarus(o)Rutilusalburnoides(o)
Rutilusarcas ii (o)
Rutilusfris ii meidingeri (o)Rutiluslemmingii (o)Rutilusmacrolepidotus(o)Rutiluspigus(o)
Rutilusrubilio (o)
Scardiniusgraecus(o)
Cobitidae
Cobitistaenia (o) (med undantag för de fins ka populationerna)
Cobitistrichonica (o)Misgurnus fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata och Cobitis conspersa)
SILURIFORMES
Siluridae
Silurusaris totelis(V)
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Aphaniusiberus(o)
Aphaniusfas ciatus(o)* Valencia hispanica* Valencia letourneuxi (Valencia hispanica)
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephaluss chraetzer (V)
Zingel spp. [(o) utom Zingel asper och Zingel zingel (V)]1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 22
▼M1
Gobiidae
Knipowitschia (Padogobius) panizzae (o)
Padogobiusnigricans(o)
Pomatoschistus canestrini (o)
SCORPAENIFORMES
Cottidae
Cottusgobio (o) (med undantag för de fins ka populationerna)
Cottuspetiti (o)
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
CRUSTACEA
Decapoda
Austropotamobius pallipes (V)
INSECTA
Coleoptera
Agathidium pulchellum (o)
Boross chneideri (o)Buprestis splendens
* Carabusmenetries i pacholei
* CarabusolympiaeCerambyx cerdoCorticaria planula (o)Cucujuscinnaberinus
Dytiscus latissimus
GraphoderusbilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanuscervus(o)Macroplea pubipennis(o)
Mesosa myops (o)
Morimusfunereus(o)* Osmoderma eremitaOxyporusmannerheimii (o)Pytho kolwensis (o)
* Rosalia alpina
Stephanopachyslinearis(o)Stephanopachys substriatus (o)Xyletinustremulicola (o)
Hemiptera
Aradusangularis(o)
Lepidoptera
Agriadesglandon aquilo (o)
* Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o)
Clossiana improba (o)Coenonympha oedippusErebia calcariaErebia christi
Erebia medusa polaris (o)
Eriogaster cataxEuphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hesperia comma catena (o)
Hypodryasmaturna
Lycaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanargia arge
Papilio hospiton
Plebicula golgusXestia borealis (o)Xestia brunneopicta (o)
Mantodea
Apteromantisaptera1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 23
▼M1
Odonata
Coenagrion hylas(o)
Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriae
Gomphusgras linii
Leucorrhina pectoralisLindenia tetraphylla
Macromia splendens
Ophiogomphuscecilia
Oxygastra curtisii
Orthoptera
Baetica ustulata
ARACHNIDA
Pseudoscorpiones
Anthrenocherness tellae (o)
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacusmaculos us
Geomitra moniziana* Helicopsis striata austriaca (o)
Idiomela (Helix) subplicata
Leiostyla abbreviataLeiostyla cassida
Leiostyla corneocostata
Leiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
Vertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)
Vertigo geyeri (o)
Vertigo moulinsiana (o)
BIVALVIA
Unionoida
Margaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V)
Margaritifera margaritifera (V)Unio crassus
b)VÄXTER
PTERIDOPHYTAASPLENIACEAE
Asplenium jahandiezii (Litard.) Rouy
BLECHNACEAE
Woodwardia radicans(L.) Sm.
DICKSONIACEAE
Culcita macrocarpa C. Presl
DRYOPTERIDACEAE
Diplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata
* Dryopteriscorleyi Fras er-Jenk.
Dryopterisfragans(L.) Schott
HYMENOPHYLLACEAE
Trichomanes speciosum Willd.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 24
▼M1
ISOETACEAE
Isoetes boryana Durieu
Isoetes malinverniana Ces. & De Not.
MARSILEACEAE
Marsilea batardae Launert
Marsilea quadrifolia L.
Marsilea strigosa Willd.
OPHIOGLOSSACEAE
Botrychium simplex Hitchc.
Ophioglossum polyphyllum A. Braun
GYMNOSPERMAE
PINACEAE
* Abiesnebrodens is(Lojac.) Mattei
ANGIOSPERMAEALISMATACEAE
* Alisma wahlenbergii (Holmberg) Juz.
Caldesia parnassifolia (L.) Parl.
Luronium natans(L.) Raf.
AMARYLLIDACEAE
Leucojum nicaeense Ard.
Narcissus asturiensis (Jordan) Pugsley
Narcissus calcicola Mendonça
Narcissus cyclamineus DC.
Narcissus fernandesii G. Pedro
Narcissus humilis (Cav.) Traub
* Narcissus nevadensis Pugsley
Narcissus pseudonarcissus L. subsp. nobilis (Haw.) A. Fernandes
Narcissus scaberulus Henriq.
Narcissus triandrus L. subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.
Narcissus viridiflorus Schousboe
BORAGINACEAE
* Anchusa crispa Viv.
* Lithodora nitida (H. Ern) R. Fernandes
Myosotis lusitanica Schuster
Myosotis rehsteineri Wartm.
Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodeskuzins kyanae Willk.
* OmphalodeslittoralisLehm.
Solenanthusalbanicus(Degen & al.) Degen & Baldacci
* Symphytum cycladense Pawl.
CAMPANULACEAE
Asyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.
* Campanula sabatia De Not.
Jasione crispa (Pourret) Samp. subsp. serpentinica Pinto da Silva
Jasione lusitanica A. DC.
CARYOPHYLLACEAE
Arenaria ciliata L. ssp. pseudofrigida Ostenf. & O.C. Dahl
Arenaria humifusa Wahlenberg
* Arenaria nevadensis Boiss. & Reuter
Arenaria provincialisChater & Halliday
Dianthus arenarius L. subsp. arenarius
Dianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. cintranus Boiss. & Reuter
Dianthusmarizii (Samp.) Samp.Dianthusrupicola Biv.
* Gypsophila papillosa P. Porta
Herniaria algarvica Chaudhri
* Herniaria latifolia Lapeyr. subsp. litardierei Gamis
Herniaria lusitanica (Chaudhri) subsp. berlengiana Chaudhri1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 25
▼M1
Herniaria maritima Link
Moehringia lateriflora (L.) Fenzl.Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptisgrandiflora Rothm.Petrocoptismonts icciana O. Bolos& RivasMart.
Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez Casas
Silene furcata Rafin. ssp. angustiflora (Rupr.) Walters* Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.
* Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.
Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau* Silene orphanidis Boiss.* Silene rothmaleri Pinto da Silva
* Silene velutina Pourret ex Loisel.
CHENOPODIACEAE
* Bassia (Kochia) saxicola (Guss.) A. J. Scott
* Salicornia veneta Pignatti & Lausi
CISTACEAE
Cistus palhinhae Ingram
Halimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoidesLos a & RivasGodayHelianthemum caput-felis Boiss.* Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & Rozeira
COMPOSITAE
* Anthemisglaberrima (Rech. f.) Greuter
Artemisia campestris L. subsp. bottnica A.N. Lundström ex Kindb.
* Artemisia granatensis Boiss.* Artemisia laciniata Willd.Artemisia oelandica (Besser) Komaror* Artemisia pancicii (Janka) Ronn.
* Aster pyrenaeus Desf. ex DC
* Aster sorrentinii (Tod) Lojac.* CarduusmyriacanthusSalzm. ex DC.* Centaurea alba L. subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal* Centaurea alba L. subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler
* Centaurea attica Nyman subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal
* Centaurea balearica J. D. Rodriguez* Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday* Centaurea citricolor Font Quer
Centaurea corymbosa Pourret
Centaurea gadorensis G. Blanca* Centaurea horrida Badaro* Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.
* Centaurea lactiflora Halacsy
Centaurea micrantha Hoffmanns. & Link subsp. herminii (Rouy) Dostál* Centaurea niederi Heldr.* Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.* Centaurea pinnata Pau
Centaurea pulvinata (G. Blanca) G. Blanca
Centaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz* Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.Crepisgranatens is(Willk.) B. Blanca & M. Cueto
Crepis tectorum L. subsp. nigrescens
Erigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.* Jurinea cyanoides(L.) Reichenb.
* Jurinea fontqueri Cuatrec.
* Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.* Leontodon siculus (Guss.) Finch & Sell
Leuzea longifolia Hoffmanns. & Link
Ligularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link* Senecio elodes Boiss. ex DC.
Senecio jacobea L. subsp. gotlandicus (Neuman) Sterner
Senecio nevadensis Boiss. & Reuter1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 26
▼M1
CONVOLVULACEAE
* ConvolvulusargyrothamnusGreuter
* Gonvolvulusfernandes ii Pinto da Silva & Teles
CRUCIFERAE
Alyssum pyrenaicum Lapeyr.
Arabiss adina (Samp.) P. Cout.
* Biscutella neustriaca BonnetBiscutella vincentina (Samp.) Rothm.
Boleum asperum (Pers.) Desvaux
Brassica glabrescens Poldini
Brassica insularis Moris
* Brassica macrocarpa Guss.
Braya linearisRouy
* Coincya rupestris Rouy
* Coronopusnavas ii Pau
Diplotaxisibicens is(Paul) Gomez-Campo
* Diplotaxiss iettiana Maire
Diplotaxisvicentina (P. Cout.) Rothm.Draba cacuminum ElisEkman
Draba cinerea Adams
Erucastrum palustre (Pirona) Vis.
* Iberisarbus cula Runemark
Iberis procumbens Lange subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva
* Jonopsidium acaule (Desf.) Reichenb.
Jonopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.
Rhynchosinapis erucastrum (L.) Dandy ex Clapham subsp. cintrana
(Coutinho)
Franco & P. Silva [Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva]
Sisymbrium cavanillesianum Valdes & Castroviejo
Sisymbrium supinum L.
CYPERACEAE
Carex holostoma Drejer
* Carex panormitana Guss.
Eleochariscarniolica Koch
DIOSCOREACEAE
* Borderea chouardii (Gaussen) Heslot
DROSERACEAE
Aldrovanda vesiculosa L.
EUPHORBIACEAE
* Euphorbia margalidiana Kuhbier & Lewejohann
Euphorbia transtagana Boiss.
GENTIANACEAE
* Centaurium rigualii Esteve
* Centaurium somedanum Lainz
Gentiana ligustica R. de Vilm. & Chopinet
Gentianella anglica (Pugsley) E. F. Warburg
GERANIACEAE
* Erodium astragaloides Boiss. & Reuter
Erodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco
* Erodium rupicola Boiss.
GLOBULARIACEAE
* Globularia stygia Orph. ex Boiss.
GRAMINEAE
Arctagrostis latifolia (R. Br.) Griseb.
Arctophila fulva (Trin.) N. J. Anderson
Avenula hackelii (Henriq.) Holub
Bromus grossus Desf. ex DC.
Calamagrostis chalybaea (Laest.) Fries
Cinna latifolia (Trev.) Griseb.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 27
▼M1
Coleanthuss ubtilis(Tratt.) Seidl
Festuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.
Festuca duriotagana Franco & R. Afonso
Festuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.
Festuca summilusitanica Franco & R. Afonso
Gaudinia hispanica Stace & Tutin
Holcus setiglumis Boiss. & Reuter subsp. duriensis Pinto da Silva
Micropyropsis tuberosa Romero — Zarco & Cabezudo
Pseudarrhenatherum pallens (Link) J. Holub
Puccinellia phryganodes(Trin.) Scribner + Merr.
Puccinellia pungens(Pau) Paunero
* Stipa austroitalica Martinovsky* Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz
* Stipa styriaca Martinovsky
* Stipa veneta Moraldo
Trisetum subalpestre (Hartman) Neuman
GROSSULARIACEAE
* Ribess ardoum Martelli
HIPPURIDACEAE
Hippuristetraphylla L. Fil.
HYPERICACEAE
* Hypericum aciferum (Greuter) N.K.B. Robson
JUNCACEAE
JuncusvalvatusLink
Luzula arctica Blytt
LABIATAE
Dracocephalum austriacum L.
* Micromeria taygetea P. H. Davis
Nepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy
* Nepeta sphaciotica P. H. Davis
Origanum dictamnusL.
Sideritis incana subsp. glauca (Cav.) Malagarriga
Sideritisjavalambrens isPauSideritiss errata Cav. ex Lag.
Teucrium lepicephalum Pau
Teucrium turredanum Losa & Rivas Goday
* ThymuscamphoratusHoffmanns . & Link
Thymus carnosus Boiss.
* ThymuslotocephalusG. López & R. Morales(ThymuscephalotosL.)
LEGUMINOSAE
Anthyllishys trix Cardona, Contandr. & E. Sierra
* Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge
* Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet
* Astragalus maritimus Moris
Astragalus tremolsianus Pau
* Astragalus verrucosus Moris
* Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.
Genista dorycnifolia Font Quer
Genista holopetala (Fleischm. ex Koch) Baldacci
Melilotus segetalis (Brot.) Ser. subsp. fallax Franco
* Ononishackelii LangeTrifolium saxatile All.
* Vicia bifoliolata J.D. Rodriguez
LENTIBULARIACEAE
Pinguicula nevadensis (Lindb.) Casper
LILIACEAE
Allium grosii Font Quer
* Androcymbium rechingeri Greuter
* Asphodelus bento-rainhae P. Silva1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 28
▼M1
Hyacinthoidesvicentina (Hoffmans . & Link) Rothm.
* Muscari gussonei (Parl.) Tod.
LINACEAE
* Linum muelleri Moris(Linum maritimum muelleri)
LYTHRACEAE
* Lythrum flexuosum Lag.
MALVACEAE
Kosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.
NAJADACEAE
Najasflexilis(Willd.) Ros tk. & W.L. Schmidt
Najas tenuissima (A. Braun) Magnus
ORCHIDACEAE
Calypso bulbosa L.
* Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.
Cypripedium calceolusL.Gymnigritella runei Teppner & KleinLiparisloes elii (L.) Rich.
* Ophryslunulata Parl.
Platanthera obtusata (Pursh) subsp. oligantha (Turez.) Hulten
PAEONIACEAE
Paeonia cambessedesii (Willk.) Willk.
Paeonia parnassica Tzanoudakis
Paeonia clusii F.C. Stern subsp. rhodia (Stearn) Tzanoudakis
PALMAE
Phoenix theophrasti Greuter
PAPAVERACEAE
Corydalisgotlandica Lidén
Papaver laestadianum (Nordh.) Nordh.Papaver radicatum Rottb. subsp. hyperboreum Nordh.
PLANTAGINACEAE
Plantago algarbiensis Sampaio (Plantago bracteosa (Willk.) G. Sampaio)
Plantago almogravensis Franco
PLUMBAGINACEAE
Armeria berlengensis Daveau
* Armeria helodesMartini & PoldArmeria neglecta Girard
Armeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld
* Armeria rouyana DaveauArmeria soleirolii (Duby) Godron
Armeria velutina Welw. ex Boiss. & Reuter
Limonium dodartii (Girard) O. Kuntze subsp. lusitanicum (Daveau) Franco* Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) Franco
Limonium multiflorum Erben
* Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana* Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.
POLYGONACEAE
Persicaria foliosa (H. Lindb.) Kitag.
Polygonum praelongum Coode & Cullen
Rumex rupestris Le Gall
PRIMULACEAE
Androsace mathildae Levier
Androsace pyrenaica Lam.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 29
▼M1
* Primula apennina Widmer
Primula nutansGeorgi
Primula palinuri Petagna
Primula scandinavica Bruun
Soldanella villosa Darracq.
RANUNCULACEAE
* Aconitum corsicum Gayer (Aconitum napellus subsp. corsicum)
Adonisdis torta Ten.
Aquilegia bertolonii Schott
Aquilegia kitaibelii Schott
* Aquilegia pyrenaica D.C. subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano
* Consolida samia P.H. Davis
Pulsatilla patens (L.) MillerPulsatilla vulgaris Hill. subsp. gotlandica (Johanss.) Zaemelis & Paegle
RanunculuslapponicusL.
* Ranunculusweyleri Mares
RESEDACEAE
* Reseda decursiva Forssk.
ROSACEAE
Agrimonia pilosa Ledebour
Potentilla delphinensis Gren. & Godron
Sorbusteodori Liljefors
RUBIACEAE
* Galium litorale Guss.
* Galium viridiflorum Boiss. & Reuter
SALICACEAE
Salix salvifolia Brot. subsp. australis Franco
SANTALACEAE
Thesium ebracteatum Hayne
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga berica (Beguinot) D.A. Webb
Saxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculusL.
Saxifraga osloënsis Knaben
Saxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum charidemi Lange
Chaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Lange
subsp. lusitanicum R. Fernandes
* Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.
Linaria algarviana Chav.
Linaria coutinhoi Valdés
* Linaria ficalhoana Rouy
Linaria flava (Poiret) Desf.
* Linaria hellenica Turrill
* Linaria ricardoi Cout.* Linaria tursica B. Valdes & Cabezudo
Linaria tonzigii Lona
Odontites granatensis Boiss.
Verbascum litigiosum Samp.
Veronica micrantha Hoffmanns. & Link* Veronica oetaea L.-A. Gustavsson
SOLANACEAE
* Atropa baetica Willk.
THYMELAEACEAE
Daphne petraea Leybold1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 30
▼M1
* Daphne rodriguezii Texidor
ULMACEAE
Zelkova abelicea (Lam.) Boiss.
UMBELLIFERAE
* Angelica heterocarpa Lloyd
Angelica palustris (Besser) Hoffm.
* Apium bermejoi Llorens
Apium repens(Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini
* Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.
* Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.
* Eryngium viviparum Gay
* Laserpitium longiradium Boiss.* Naufraga balearica Constans & Cannon
* Oenanthe conioidesLange
Petagnia saniculifolia Guss.Rouya polygama (Desf.) Coincy
* Seseli intricatum Boiss.
Thorella verticillatinundata (Thore) Briq.
VALERIANACEAE
Centranthustrinervis(Viv.) Beguinot
VIOLACEAE
* Viola hispida Lam.
Viola jaubertiana Mares& Vigineix
Viola rupestris F.W. Schmidt subsp. relicta Jalas
Lägre växter
BRYOPHYTA
Bruchia vogesiaca Schwaegr. (o)
Bryhnia novae-angliae (Sull & Lesq.) Grout (o)* Bryoerythrophyllum campylocarpum (C. Müll.) Crum. (Bryoerythrop-
hyllum machadoanum (Sergio) M. O. Hill) (o)
Buxbaumia viridis(Moug.) Moug. & Nes tl. (o)
Cephalozia macounii (Aust.) Aust. (o)
Cynodontium suecicum (H. Arn. & C. Jens.) I. Hag. (o)Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o)
Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)
Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus (Hamatocaulis) vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Encalypta mutica (I. Hagen) (o)
Hamatocaulislapponicus(Norrl.) Hedenäs(o)
Herzogiella turfacea (Lindb.) I. Wats. (o)Hygrohypnum montanum (Lindb.) Broth. (o)
Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)
Mannia triandra (Scop.) Grolle (o)* Marsupella profunda Lindb. (o)
Meesia longiseta Hedw. (o)
Nothothylasorbicularis(Schwein.) Sull. (o)Orthothecium lapponicum (Schimp.) C. Hartm. (o)
Orthotrichum rogeri Brid. (o)
Petalophyllum ralfsii (Wils.) Nees & Gott. (o)Plagiomnium drummondii (Bruch & Schimp.) T. Kop. (o)
Riccia breidleri Jur. (o)
Riella helicophylla (Bory & Mont.) Mont. (o)Scapania massolongi (K. Müll.) K. Müll. (o)
Sphagnum pylaisii Brid. (o)
Tayloria rudolphiana (Garov) B. & S. (o)Tortella rigens(N. Alberts ) (o)
MAKARONESISKA ARTER
PTERIDOPHYTA
HYMENOPHYLLACEAE
Hymenophyllum maderensis Gibby & Lovis1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 31
▼M1
DRYOPTERIDACEAE
* Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.
ISOETACEAE
Isoetes azorica Durieu & Paiva ex Milde
MARSILEACEAE
* Marsilea azorica Launert & Paiva
ANGIOSPERMAE
ASCLEPIADACEAE
Caralluma burchardii N. E. Brown
* Ceropegia chrysantha Svent.
BORAGINACEAE
Echium candicansL. fil.
* Echium gentianoidesWebb & Coincy
Myosotis azorica H. C. Watson
Myosotis maritima Hochst. in Seub.
CAMPANULACEAE
* Azorina vidalii (H. C. Watson) Feer
Musschia aurea (L. f.) DC.
* Musschia wollastonii Lowe
CAPRIFOLIACEAE
* Sambucuspalmens isLink
CARYOPHYLLACEAE
Spergularia azorica (Kindb.) Lebel
CELASTRACEAE
Maytenusumbellata (R. Br.) Mabb.
CHENOPODIACEAE
Beta patula Ait.
CISTACEAE
Cistus chinamadensis Banares & Romero
* Helianthemum bystropogophyllum Svent.
COMPOSITAE
Andryala crithmifolia Ait.
* Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.
Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries
* Atractylisarbus cula Svent. & Michaelis
Atractylispreauxiana Schultz.
Calendula maderensis DC.
Cheirolophusduranii (Burchard) Holub
Cheirolophusghomerytus(Svent.) HolubCheirolophusjunonianus(Svent.) Holub
Cheirolophus massonianus (Lowe) Hansen & Sund.
Cirsium latifolium Lowe
Helichrysum gossypinum Webb
Helichrysum monogynum Burtt & Sund.
Hypochoerisoligocephala (Svent. & Bramw.) Lack
* Lactuca watsoniana Trel.* Onopordum nogalesii Svent.
* Onorpordum carduelinum Bolle
* Pericallishadros oma (Svent.) B. Nord
Phagnalon benettii Lowe
Stemmacantha cynaroides(Chr. Son. in Buch) Ditt
Sventenia bupleuroidesFont Quer
* Tanacetum ptarmiciflorum Webb & Berth
CONVOLVULACEAE
* Convolvuluscaput-medus ae Lowe
* Convolvulus lopez-socasii Svent.* Convolvulus massonii A. Dietr.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 32
▼M1
CRASSULACEAE
Aeonium gomeraense Praeger
Aeonium saundersii Bolle
Aichryson dumosum (Lowe) Praeg.
Monantheswildpretii Banares& Scholz
Sedum brissemoretii Raymond-Hamet
CRUCIFERAE
* Crambe arborea Webb ex Christ
Crambe laevigata DC. ex Christ
* Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.
* Parolinia schizogynoides Svent.
Sinapidendron rupestre (Ait.) Lowe
CYPERACEAE
Carex malato-belizii Raymond
DIPSACACEAE
Scabiosa nitens Roemer & J. A. Schultes
ERICACEAE
Erica scoparia L. subsp. azorica (Hochst.) D. A. Webb
EUPHORBIACEAE
* Euphorbia handiensis Burchard
Euphorbia lambii Svent.
Euphorbia stygiana H. C. Watson
GERANIACEAE
* Geranium maderense P. F. Yeo
GRAMINEAE
Deschampsia maderensis (Haeck. & Born.) Buschm.
Phalaris maderensis (Menezes) Menezes
GLOBULARIACEAE
* Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel
* Globularia sarcophylla Svent.
LABIATAE
* Sideritis cystosiphon Svent.
* Sideritisdis color (Webb ex de Noe) Bolle
SideritisinfernalisBolle
Sideritismarmorea Bolle
Teucrium abutiloidesL'Hér.
Teucrium betonicum L'Hér.
LEGUMINOSAE
* Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd.
Anthyllislemanniana Lowe
* Dorycnium spectabile Webb & Berthel
* LotusazoricusP. W. Ball
Lotuscallis -viridisD. Bramwell & D. H. Davis
* Lotuskunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.
* Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.
* Teline salsoloides Arco & Acebes.
Vicia dennesiana H. C. Watson
LILIACEAE
* Androcymbium psammophilum Svent.
Scilla maderensis Menezes
Semele maderensis Costa
LORANTHACEAE
Arceuthobium azoricum Wiens& Hawks w.
MYRICACEAE
* Myrica rivas-martinezii Santos.
OLEACEAE
Jasminum azoricum L.
Picconia azorica (Tutin) Knobl.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 33
▼M1
ORCHIDACEAE
Goodyera macrophylla Lowe
PITTOSPORACEAE
* Pittosporum coriaceum Dryand. ex. Ait.
PLANTAGINACEAE
Plantago malato-belizii Lawalree
PLUMBAGINACEAE
* Limonium arborescens (Brouss.) Kuntze
Limonium dendroidesSvent.
* Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding
* Limonium sventenii Santos & Fernandez Galvan
POLYGONACEAE
Rumex azoricusRech. fil.
RHAMNACEAE
Frangula azorica Tutin
ROSACEAE
* Bencomia brachystachya Svent.
Bencomia sphaerocarpa Svent.
* Chamaemelescoriacea Lindl.
Dendriopoterium pulidoi Svent.
Marcetella maderensis (Born.) Svent.
Prunus lusitanica L. subsp. azorica (Mouillef.) Franco
Sorbusmaderens is(Lowe) Dode
SANTALACEAE
Kunkeliella subsucculenta Kammer
SCROPHULARIACEAE
* Euphrasia azorica H. C. Watson
Euphrasia grandiflora Hochst. in Seub.
* Isoplexis chalcantha Svent. & O'Shanahan
Isoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) Masferrer
Odontitesholliana (Lowe) Benth.
Sibthorpia peregrina L.
SOLANACEAE
* Solanum lidii Sunding
UMBELLIFERAE
Ammi trifoliatum (H. C. Watson) Trelease
Bupleurum handiense (Bolle) Kunkel
Chaerophyllum azoricum Trelease
Ferula latipinna Santos
Melanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.
Monizia edulisLowe
Oenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.
Sanicula azorica Guthnick ex Seub.
VIOLACEAE
Viola paradoxa Lowe
Lägre växter
BRYOPHYTA
* Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)
* Thamnobryum fernandesii Sergio (o)1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 34
▼B
BILAGA 3
KRITERIER FÖR VAL AV OMRÅDEN SOM KAN UTSES TILL
OMRÅDEN AV GEMENSKAPSINTRESSE OCH TILL SÄRSKILDA
BEVARANDEOMRÅDEN
ETAPP 1: Bedömning på nationell nivå av områdenas relativa betydelse för
varje livsmiljötyp i bilaga 1 och varje art i bilaga 2 (inbegripet
prioriterade livsmiljötyper och prioriterade arter)
A.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given livsmiljötyp i
bilaga 1
a) Livsmiljötypens representativitet på området.
b) Andel av området som är täckt av livsmiljötypen i förhållande till den
totala yta inom det nationella territoriet som är täckt av livsmiljötypen.
c) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av den berörda livs-
miljötypenss truktur och funktioner.
d) Global bedömning av områdetsbetydels e för bevarandet av den berörda
livsmiljötypen.
B.Kriterier för bedömning av området med avseende på en given art i bilaga 2
a) Storlek och täthet hosden population av arten s om finnspå området i
förhållande till de populationer som finns inom det nationella territoriet.
b) Grad av bevarande och möjlighet till återställande av de habitat som är
viktiga för den berörda arten.
c) Grad av isolering hos den population som finns på området i förhållande
till artensnaturliga utbrednings område.
d) Global bedömning av områdetsbetydels e för bevarandet av den berörda
arten.
C. På grundval av dessa kriterier skall medlemsstaterna klassificera de områden
som de på den nationella listan föreslår skall kunna utses till områden av
gemenskapsintresse efter deras relativa betydelse för bevarandet av varje
livsmiljötyp i bilaga 1 eller varje art i bilaga 2.
D. Denna lista skall visa de områden där det finns sådana prioriterade livsmiljö-
typer och prioriterade arter som valts ut av medlemsstaterna på grundval av
kriterierna i A och B ovan.
ETAPP 2: Bedömning av gemenskapsintresset hos de områden som finns
upptagna på de nationella listorna
1. Alla områden som i etapp 1 utsetts av medlemsstaterna där det finns priori-
terade livsmiljötyper eller prioriterade arter skall betraktas som områden av
gemenskapsintresse.
2. Vid bedömningen av gemenskapsintresset hos övriga områden på medlems-
staternas listor, dvs. om de bidrar till att upprätthålla eller återställa en
gynnsam bevarandestatus hos en livsmiljö i bilaga 1 eller en art i bilaga 2
eller till att göra Natura 2000 sammanhängande, skall hänsyn tas till följande
kriterier:
a) Områdetsrelativa betydels e på nationell nivå.
b) Områdets geografiska läge i förhållande till flyttningsvägar för arter i
bilaga 2 samt det eventuella faktum att området ingår i ett samman-
hängande ekosystem som ligger på båda sidorna av en eller flera av
gemenskapens inre gränser.
c) Områdetstotala yta.
d) Antalet livsmiljötyper i bilaga 1 och arter i bilaga 2 som finns på området.
e) Områdets totala ekologiska betydelse för de berörda biogeografiska regio-
nerna eller för hela det område som avses i artikel 2, både vad gäller den
karakteristiska eller unika aspekten hos elementen i området och det sätt
på vilket elementen hänger samman.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 35
▼B
BILAGA 4
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE SOM
KRÄVER NOGGRANT SKYDD
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artensnamn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
INSECTIVORA
Erinaceidae
Erinaceusalgirus
Soricidae
Crocidura canariensis
Talpidae
Galemyspyrenaicus
MICROCHIROPTERA
Samtliga arter
RODENTIA
Gliridae
Samtliga arter utom Glisglisoch Eliomysquercinus
Sciuridae
Citelluscitellus
Pteromys volans (Sciuopterus russicus)
Sciurusanomalus
Castoridae
Castor fiber ►A1(med undantag för de finska och svenska
populationerna) ◄
Cricetidae
Cricetuscricetus
Microtidae
Microtuscabrerae
Microtusoeconomusarenicola
Microtusoeconomusmehelyi
Zapodidae
Sicista betulina
Hystricidae
Hystrix cristata
CARNIVORA
Canidae
Canis lupus (utom spanska populationer norr om Duero och grekiska
populationer norr om 39:e breddgraden) ►A1(med undantag för de
finska populationerna inom renskötselområden enligt 2 § i den finska
lagen om renskötsel av den 14 september 1990 nr 848/90) ◄1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 36
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
Alopex lagopus
Ursidae
Ursus arctos
Mustelidae
Lutra lutra
Mustela lutreola
Felidae
Felis silvestris
Lynx lynxLynx pardina
Phocidae
Monachusmonachus
Phoca hispida saimensis
ARTIODACTYLA
Cervidae
Cervuselaphuscors icanus
Bovidae
Capra aegagrus(naturliga populationer)
Capra pyrenaica pyrenaica
Ovis ammon musimon (naturliga populationer - Korsika och Sardinien)Rupicapra rupicapra balcanicaRupicapra ornata
CETACEA
Samtliga arter
REPTILER
TESTUDINATA
Testudinidae
Testudo hermanni
Testudo graecaTestudo marginata
Cheloniidae
Caretta caretta
Chelonia mydas
Lepidochelyskempii
Eretmochelysimbricata
Dermochelyidae
Dermochelyscoriacea
Emydidae
Emysorbicularis
Mauremyscas pica
Mauremyslepros a
SAURIA
Lacertidae
Algyroidesfitzingeri
Algyroidesmarchi
Algyroidesmoreoticus
AlgyroidesnigropunctatusLacerta agilisLacerta bedriagaeLacerta danfordiLacerta dugesiLacerta graecaLacerta horvathiLacerta monticola1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 37
▼B
▼A1
▼B
▼B
Lacerta schreiberi
Lacerta trilineataLacerta viridis
Lacerta vivipara pannonica
Gallotia atlantica
Gallotia galloti
Gallotia galloti insulanagaeGallotia simonyi
Gallotia stehlini
Ophisops elegansPodarciserhardiiPodarcisfilfolens is
Podarcishis panica atrata
PodarcislilfordiPodarcis melisellensis
Podarcismilens is
PodarcismuralisPodarcispeloponnes iaca
Podarcis pityusensis
Podarciss iculaPodarcistauricaPodarcistiliguerta
Podarciswagleriana
Scincidae
Ablepharuskitaibelli
ChalcidesbedriagaiChalcidesoccidentalis
Chalcidesocellatus
Chalcidess exlineatusChalcidesviridianusOphiomorus punctatissimus
Gekkomidae
Cyrtopodion kotschyi
Phyllodactyluseuropaeus
Tarentola angustimentalisTarentola boettgeri
Tarentola delalandii
Tarentola gomerensis
Agamidae
Stellio stellio
Chamaeleontidae
Chamaeleo chamaeleon
Anguidae
Ophisaurus apodus
OPHIDIA
Colubridae
Coluber caspius
Coluber hippocrepis
Coluber jugularis
Coluber laurentiColuber najadumColuber nummifer
Coluber viridiflavus
Coronella austriacaEirenismodes ta
Elaphe longissima
Elaphe quatuorlineataElaphe situlaNatrix natrix cetti
Natrix natrix corsa
Natrix tessellataTelescopus falax
Viperidae
Vipera ammodytes
Vipera schweizeri1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 38
▼A1
▼B
▼B
Vipera seoanni (utom spanska populationer)
Vipera ursinii
Vipera xanthina
Boidae
Eryx jaculus
GRODDJUR
CAUDATA
Salamandridae
Chiglossa lusitanica
Euproctusas per
Euproctusmontanus
Eupructusplatycephalus
Salamandra atra
Salamandra aurorae
Salamandra lanzai
Salamandra luschani
Salamandrina terdigata
Trituruscarnifex
Trituruscris tatus
Triturusitalicus
Trituruskarelinii
Triturusmarmoratus
Proteidae
Proteusanguinus
Plethodontidae
Speleomantesambros ii
Speleomantesflavus
Speleomantesgenei
Speleomantesimperialis
Speleomantesitalicus
Speleomantess upramontes
ANURA
Discoglossidae
Bombina bombina
Bombina variegata
Discoglossus galganoi
Discoglossus jeanneae
Discoglossus montalentii
Discoglossus pictus
Discoglossus sardus
Alytes cisternasii
Alytesmuletens is
Alytesobs tetricans
Ranidae
Rana arvalis
Rana dalmatina
Rana graeca
Rana iberica
Rana italica
Rana latastei
Rana lessonae
Pelobatidae
Pelobatescultripes
Pelobatesfus cus
Pelobatess yriacus
Bufonidae
Bufo calamita
Bufo viridis
Hylidae
Hyla arborea
Hyla meridionalis
Hyla sarda1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 39
▼B
FISKAR
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Acipenser naccarii
Acipenser sturio
ATHERINIFORMES
Cyprinodontidae
Valencia hispanica
CYPRINIFORMES
Cyprinidae
Anaecyprishis panica
PERCIFORMES
Percidae
Zingel asper
SALMONIFORMES
Coregonidae
Coregonus oxyrhynchus (anadroma populationer i vissa delar av
Nordsjön) ►A1(med undantag för de finska populationerna) ◄
RYGGRADSLÖSA DJUR
LEDDJUR
INSECTA
Coleoptera
Busprestis splendens
Carabusolympiae
Cerambyx cerdo
Cucujuscinnaberinus
Dytiscus latissimus
Graphoderusbilineatus
Osmoderma eremita
Rosalia alpina
Lepidoptera
Apatura metis
Coenonympha hero
Coenonympha oedippus
Erebia calcaria
Erebia christi
Erebia sudeticaEriogaster catax
Fabriciana elisa
Hypodryasmaturna
Hyleshippophaes
Lopinga achine
Lycaena dispar
Maculinea arion
Maculinea nausithous
Maculinea teleius
Melanagria arge
Papilio alexanorPapilio hospiton
Parnassius apollo
Parnassius mnemosyne
Plebicula golgus
Proserpinus proserpina
Zerynthia polyxena
Mantodea
Apteromantisaptera
Odonata
Aeshna viridis
Cordulegaster trinacriae1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 40
▼B
Gomphusgras linii
Leucorrhina albifronsLeucorrhina caudalis
Leucorrhina pectoralis
Lindenia tetraphyllaMacromia splendens
Ophiogomphuscecilia
Oxygastra curtisii
Stylurusflavipes
Sympecma braueri
Orthoptera
Baetica ustulata
Saga pedo
ARACHNIDA
Araneae
Macrothele calpeiana
BLÖTDJUR
GASTROPODA
Prosobranchia
Patella feruginea
Theodoxusprevos tianus
Stylommatophora
Caseolus calculus
Caseolus commixta
Caseolus sphaerula
Discula leacockianaDiscula tabellata
Discula testudinalis
Discula turriculaDiscus defloratus
Discus guerinianus
Elona quimperiana
Geomalacusmaculos us
Geomitra monizianaHelix subplicata
Leiostyla abbreviata
Leiostyla cassidaLeiostyla corneocostata
Leiostyla gibba
Leiostyla lamellosa
BIVALVIA
Anisomyaria
Lithophaga lithophaga
Pinna nobilis
Unionoida
Margaritifera auricularia
Unio crassus
ECHINODERMATA
Echinoidea
Centrostephanus longispinus
b)VÄXTER
Bilaga 4 b innehåller alla växtarter som finns upptagna i bilaga 2 b(
1) plus
nedanstående arter.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 41
(1) Utom bryophytesi bilaga 2 b.▼A1
▼B
▼B
PTERIDOPHYTA
ASPLENIACEAE
Asplenium hemionitis L.
ANGIOSPERMAE
AGAVACEAE
Dracaena draco (L.) L.
AMARYLLIDACEAE
Narcissus longispathus Pugsley
Narcissus triandrus L.
BERBERIDACEAE
Berberismadarens isLowe
CAMPANULACEAE
Campanula morettiana Reichenb.
Physoplexis comosa (L.) Schur.
CARYOPHYLLACEAE
Moehringia fontqueri Pau
COMPOSITAE
Argyranthemum pinnatifidum (L. f.) Lowe
subsp. succulentum (Lowe) C. J. Humphries
Helichrysum sibthorpii Rouy
Picriswillkommii (Schultz Bip.) Nyman
Santolina elegans Boiss. ex DC.
Senecio caespitosus Brot.
Senecio lagascanus DC.
subsp. lusitanicus (P. Cout.) Pinto da Silva
Wagenitzia lncifolia (Sieber ex Sprengel) Dostal
CRUCIFERAE
Murbeckiella sousae Rothm.
EUPHORBIACEAE
Euphorbia nevadensis Boiss. & Reuter
GESNERIACEAE
Jankaea heldreichii (Boiss.) Boiss.
Ramonda serbica Pancic
IRIDACEAE
Crocusetrus cusParl.
Iris boissieri Henriq.
Iris marisca Ricci & Colasante
LABIATAE
Rosmarinus tomentosus Huber-Morath & Maire
Teucrium charidemi Sandwith
ThymuscapitellatusHoffmanns . & LinkThymusvillos usL.
subsp. villosus L.
LILIACEAE
Androcymbium europeum (Lange) K. Richter
Bellavalia hackelli Freyn
Colchicum corsicum Baker
Colchicum cousturieri Greuter
Fritillaria conica Rix
Fritillaria drenovskii Dogen & Stoy.
Fritillaria gussichiae (Degen & Doerfler) Rix
Fritillaria obliqua Ker-Gawl.Fritillaria rhodocanakisOrph. ex Baker
Ornithogalum reverchonii Degen & Herv.-Bass.
Scilla beirana Samp.
Scilla odorata Link1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 42
▼B
ORCHIDACEAE
Orprysargolica Fleis chm.
Orchis scopulorum Simsmerh.
Spiranthesaes tivalis(Poiret) L. C. M. Richard
PRIMULACEAE
Androsace cylindrica DC.
Primula glaucescens Moretti
Primula spectabilis Tratt.
RANUNCULACEAE
Aquilegia alpina L.
SAPOTACEAE
Sideroxylon marmulano Banksex Lowe
SAXIFRAGACEAE
Saxifraga cintrana Kuzinsky ex Willk.
Saxifraga portosanctana Boiss.
Saxifraga presolanensis Engl.
Saxifraga valdensis DC.
Saxifraga vayredana Luizet
SCROPHULARIACEAE
Antirrhinum lopesianum Rothm.
Lindernia procumbens(Krocker) Philcox
SOLANACEAE
Mandragora officinarum L.
THYMELAEACEAE
Thymelaea broterana P. Cout.
UMBELLIFERAE
Bunium brevifolium Lowe
VIOLACEAE
Viola athoisW. Becker
Viola cazorlensis Gandoger
Viola delphinantha Boiss.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 43
▼B
BILAGA V
DJUR- OCH VÄXTARTER AV GEMENSKAPSINTRESSE FÖR VILKA
INSAMLING I NATUREN OCH EXPLOATERING KAN BLI FÖREMÅL
FÖR FÖRVALTNINGSÅTGÄRDER
Arterna i denna bilaga är upptagna
— med angivande av artensnamn, eller
— såsom tillhörande en högre indelning eller angiven del därav.
Förkortningen ”spp.” efter namnet på en familj eller ett släkte betecknar alla
arter som tillhör den familjen eller det släktet.
a)DJUR
RYGGRADSDJUR
DÄGGDJUR
RODENTIA
Castoridae
Castor fiber (de finska och svenska populationerna)
CARNIVORA
Canidae
Canisaureus
Canis lupus (spanska populationer norr om Duero och grekiska popula-
tioner norr om 39:e breddgraden) ►A1(de finska populationerna inom
renskötselområden enligt 2 § i den finska lagen om renskötsel av den
14 september 1990 nr 848/90) ◄
Mustelidae
Martesmartes
Mustela putorius
Phocidae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
Viverridae
Genetta genetta
Herpestes ichneumon
DUPLICIDENTATA
Leporidae
Lepustimidus
ARTIODACTYLA
Bovidae
Capra ibex
Capra pyrenaica (utom Capra pyrenaica pyrenaica)
Rupicapra rupicapra (utom Rupicapra fupicapra balcanica och rupicapra
ornata)
GRODDJUR
ANURA
Ranidae
Rana esculenta
Rana peraziRana ridibunda
Rana temporaria1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 44
▼A1
▼B
▼B
FISKAR
PETROMYZONIFORMES
Petromyzonidae
Lampetra fluviatilis
Lethenteron zanandrai
ACIPENSERIFORMES
Acipenseridae
Samtliga arter som inte finns upptagna i bilaga 4
SALMONIFORMES
Salmonidae
Thymallusthymallus
Coregonuss pp (utom Coregonusoxyrhynchus- anadroma populationer
i vissa delar av Nordsjön)
Hucho hucho
Salmo salar (endast i sötvatten)
Cyprinidae
Aspius aspius
Barbuss pp.
Rutilusfries ii meidingeri
Rutiluspigusvirgo
PERCIFORMES
Percidae
Gymnocephaluss chraetzer
Zingel zingel
CLUPEIFORMES
Clupeidae
Alosa spp.
SILURIFORMES
Siluridae
Silurusaris totelis
RYGGRADSLÖSA DJUR
COELENTERATA
CNIDARIA
Corallium rubrum
MOLLUSCA
GASTROPODA — STYLOMMATOPHORA
Helicidae
Helix pomatia
BIVALVIA — UNIONOIDA
Margaritiferidae
Margaritifera margaritifera
Unionidae
Microcondylaea compressa
Unio elongatulus1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 45
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
ANNELIDA
HIRUDINOIDEA — ARHYNCHOBDELLAE
Hirudinidae
Hirudo medicinalis
ARTHROPODA
CRUSTACEA — DECAPODA
Astacidae
Astacus astacus
Austropotamobius pallipesAustropotamobius torrentium
Scyllaridae
Scyllarideslatus
INSECTA — LEPIDOPTERA
Saturniidae
Graellsia isabellae
b)VÄXTER
ALGAE
RHODOPHYTA
CORALLINACEAE
Lithothamnium coralloides. Crouan frat.
Phymatholithon calcareum (Poll.) Adey & McKibbin
LICHENES
CLADONIACEAE
Cladonia L. subgenus Cladina (Nyl.) Vain.
BRYOPHYTA
MUSCI
LEUCOBRYACEAE
Leucobryum glaucum (Hedw.) Ångstr.
SPHAGNACEAE
Sphagnum L. spp. (except Sphagnum pylasii Brid.)
PTERIDOPHYTA
Lycopodium spp.
ANGIOSPERMAE
AMARYLLIDACEAE
GalanthusnivalisL.
Narcissus bulbocodium L.
Narcissus juncifolius Lagasca
COMPOSITAE
Arnica montana L.
Artemisia eriantha TenArtemisia genipi WeberDoronicum plantagineum L.
subsp. tournefortii (Rouy) P. Cout.
CRUCIFERAE
Alyssum pintadasilvae Dudley.
Malcolmia lacera (L.) DC.
subsp. graccilima (Samp.) Franco
Murbeckiella pinnatifida (Lam.) Rothm.
subsp. herminii (Rivas-Martinez) Greuter & Burdet1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 46
▼B
GENTIANACEAE
Gentiana lutea L.
IRIDACEAE
Irislus itanica Ker-Gawler
LABIATAE
Teucrium salviastrum Schreber
subsp.salviastrum Schreber
LEGUMINOSAE
Anthyllislus itanica Cullen & Pinto da Silva
Dorycnium pentaphyllum Scop.
subsp.transmontana Franco
Ulex densus Welw. ex Webb.
LILIACEAE
Lilium rubrum Lmk
Ruscus aculeatus L.
PLUMBAGINACEAE
Armeria sampaio (Bernis) Nieto Feliner
ROSACEAE
Rubusgenevieri Boreau
subsp.herminii (Samp.) P. Cout.
SCROPHULARIACEAE
Anarrhinum longipedicelatum R. Fernandes
Euphrasia mendonçae Samp.
Scrophularia grandiflora DC.
subsp grandiflora DC.
Scrophularia berminii Hoffmanns& Link
Scrophularia sublyrata Brot.
COMPOSITAE
Leuzea rhaponticoidesGraells1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 47
▼B
BILAGA VI
FÖRBJUDNA MEDEL OCH METODER FÖR FÅNGST OCH DÖDANDE
SAMT FÖRBJUDNA TRANSPORTMEDEL
a)Icke-selektiva medel
DÄGGDJUR
— Blinda eller lemlästade djur som används som levande lockbete.
— Bandspelare.
— Elektriska och elektroniska anordningar med förmåga att döda eller
förlama.
— Artificiella ljuskällor.— Speglar och andra bländande anordningar.— Anordningar för belysning av målet.— Nattriktmedel med elektronisk bildförstärkare eller bildomvandlare.
— Sprängämnen.
— Nät med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Fällor med icke-selektivt utförande eller icke-selektiv användning.— Armborst.— Gift och beten som innehåller gift eller bedövningsmedel.— Gasning eller utrökning.— Halv- eller helautomatiska vapen med en magasinskapacitet som
överstiger två patroner.
FISKAR
— Gift.
— Sprängämnen.
b)Transportmedel
— Flygplan.
— Motorfordon i rörelse.1992L0043 — SV — 28.11.1997 — 002.001 — 48