1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 3440/84
av den 6 december 1984
om fastsättning av anordningar på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap
(EGT L 318, 7.12.1984, s. 23)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens förordning (EEG) nr 955/87 av den 1 april 1987 L 90 29 2.4.1987
►M2 Kommissionens förordning (EEG) nr 2122/89 av den 14 juli 1989 L 203 21 15.7.1989
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 2
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 3440/84
av den 6 december 1984
om fastsättning av anordningar på trålar, danska snurrevadar och
liknande nätredskap
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 171/83 av den 25 januari
1983 om vissa tekniska åtgärder för bevarande och förvaltning avfiskeresurserna (
1), senaständrad genom förordning (EEG) nr 2664/
84 (2), särskiltart ikel 21 i denna, och
med beaktande av följande:Artikel 7 i förordning (EEG) nr 171/83 förbjuder användningen av
sådana anordningar som kan täppa till maskorna eller minska derasstorlek i någon del av redskapet.
Enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 171/83 tillämpas dessa bestäm-
melser bara på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap.
Enligt artikel 7 i förordning (EEG) nr 171/83 kan tillstånd ges till att
fästa anordningar på nätredskap.
Vissa delar av en trål bör definieras.Det är inte nödvändigt att förbjuda fastsättning av anordningar på trålar
när det gäller fiske av vissa arter, för vilka en minsta maskstorlek intefastställs i förordning (EEG) nr 171/83.
Tillåtelse får ges till att vissa anordningar används, som minskar förslit-
ningen på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap eller somförstärker sådana redskap eller hindrar att delar av fångsten slipperundan framåti dessa, eller som gör redskapen effekt ivare eller säkrareatt använda.
Ett undre slitskydd är avsett att skydda trålens undersida från sönderriv-
ning och förslitning.
Ett övre slitskydd är avsett att skydda lyftets ovansida mot nötning, om
trålens bakre del, lyftet, skulle börja rotera under fiske.
En förstärkande nätkasse är avsedd att förstärka lyftet och förhindra att
detbrist er, när detär fulltmed fisk, och när t rålen halas ombord.
Ett lyftstroppsskydd hindrar lyftstroppen från att skära in i nätet på
lyftet.
En bottenstropp är avsedd att stänga lyftet.Ett begränsat stycke av den bakre delen av lyftet kan vikas tillbaka in i
lyftets öppning för att det skall stängas bättre.
En lyftstropp är avsedd att snörpa ihop den bakre delen av lyftet så att
det lättare kan halas ombord.
En rundstropp är avsedd att begränsa utvidgningen av lyftets diameter.Ett stängnät låter fångsten passera från trålens främre del mot dess
bakre del men begränsar dess möjligheter att vända tillbaka föröver.
Ett selektionsnät gör det möjligt att selektivt fånga fisk, räkor eller
andra arter.
(1) EGT nr L 24, 27.1.1983, s. 14.
(2) EGT nr L 253, 21.9.1984, s. 1.
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 3
▼B
En förstärkningslina förstärker trålen eller hindrar stenar eller andra
föremål från att komma in i lyftet.
En tätningsduk gör att stängningen av lyftet med bottenstroppen blir
effektivare.
En trål med två strutar minskar risken för att hela fångsten går förlorad
när fisket sker på ojämn havsbotten.
Syftet med denna förordning är att utarbeta närmare bestämmelser för
dessa anordningar, och särskilt tekniska beskrivningar av dem, samt attfastställa på vilka villkor de får användas.
Vid behov kan undantag göras från denna förordning för att täcka
speciella fall.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med
yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeresurserna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Med ”trål” avses i denna förordning ”trål, dansk snurrevad eller
liknande nätredskap”.
Artikel 2
I bilagan definieras de tekniska termer som används i denna förordning,
eller som beskriver vissa anordningar eller konstruktioner som normaltingår i en trål, eller som kan användas tillsammans med denna.
Artikel 3
Artikel 4—15 innehåller definitioner på vissa anordningar som får
fästas på trålen, även om de sannolikt kan stänga till maskorna i någondel av trålen eller minska deras storlek, samt på vilka villkor de fåranvändas.
Artikel 4
Undre slitskydd
1. Ett undre slitskydd får bestå av presenning, nät eller något annat
material.
2. Flera slitskydd får användas samtidigt, och de får delvis täcka
varandra.
3. De undre slitskydden får bara fästas utanpå trålen och endast på
någon del av trålens nedre halva. De får bara fästas utmed framkantenoch sidorna.
4. Om förstärkande nätkassar eller annat skydd används får det undre
slitskyddet bara fästas utanpå de förstärkande nätkassarna eller eventu-elltannatskydd så som beskrivs i punkt3.
Artikel 5
Övre slitskydd
1. Det är tillåtet att använda någon av de två typer av övre slitskydd
som betecknas typ A och typ B.
2. Ett övre slitskydd av typ A består av ett rektangulärt stycke nät
med en maskstorlek som är minst lika stor som lyftets. Bredden skallvara minst en och en halv gång det täckta lyftets bredd, varvid bred-derna skall mätas vinkelrätt mot lyftets längdaxel. Det kan sättas fastutanpå lyftets övre halva och bara fästas längs framkanten och sidorna.Om lyftet är försett med en lyftstropp skall det övre slitskyddet sättasfastpå sådantsät tat tdetint e st räcker sig längre fram än högstfyramaskor framför den bakre lyftstroppen. Om lyftet inte är försett med enlyftstropp skall slitskyddet fästas så att det inte täcker mer än den bakre
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 4
▼B
tredjedelen av lyftet. I båda fallen får det övre slitskyddet inte sträckasig längre bakåt än högst fyra maskor från bottenstroppen.
3. Ett övre slitskydd av typ B består av ett rektangulärt nätstycke,
som skall vara framställt av tråd med samma tjocklek som lyftets och haen maskstorlek som är dubbelt så stor som lyftets. Det får helt täcka denövre halvan av lyftet i egentlig bemärkelse; det fästs bara längs de fyrasidorna på så sätt att varje masksida sammanfaller med två sidor avlyftets maskor vid fastsättningsställena.
4. Detär förbjudetat tanvända mer än et tövre slit skydd åtgången.
▼
M1
5. Detär förbjudetat tanvända et tövre slit skydd t illsammans medförstärkande nätkassar, med undantag för trålar med en maskstorlek på60 mm eller mindre.
▼
M2
6. Trots punkt 1 är det förbjudet att använda ett övre slitskydd av typA i Skagerak och Kattegatt.
7. I Skagerak och Kattegatt är det förbjudet att fästa ett övre slit-
skydd på trålar med en maskstorlek av mer än 70 mm.
Artikel 6
Förstärkande nätkasse
1. En förstärkande nätkasse är ett cylinderformat nät runt hela trålens
lyft, som kan fästas vid detta på flera ställen. Den skall ha minst sammadimensioner (längd och bredd) som den del av lyftet som den är fästadvid.
2. Bestämmelserna i punkterna 3 och 4 får inte tillämpas på Skagerak
och Kattegatt.
3. Det är förbjudet att använda mer än en förstärkande nätkasse åt
gången utom i de fall de är fästade på trålar med en maskstorlek avhögst 60 mm, då två förstärkande nätkassar får användas.
4. Maskstorleken skall vara minst dubbelt så stor som lyftets. Om två
förstärkande nätkassar används skall den andra nätkassen ha en mask-storlek av minst 120 mm.
5. Bestämmelserna i punkterna 6, 7, 8 och 9 skall bara tillämpas på
fiske i Skagerak och Kattegatt.
6. Det är förbjudet att fästa en förstärkande nätkasse på trålar med en
maskstorlek av mer än 70 mm.
7. Det är förbjudet att använda en förstärkande nätkasse och ett övre
slitskydd samtidigt.
8. Detär förbjudetat tanvända en först ärkande nät kasse med en
maskstorlek som är mindre än 80 mm.
9. Det är förbjudet att använda mer än en förstärkande nätkasse utom
i de fall de är fästade på trålar med en maskstorlek av mindre än16 mm, då två förstärkande nätkassar får användas. Oavsett punkt 8 fårmaskstorleken på en av dessa förstärkande nätkassar vara mindre än80 mm men inte mindre än 35 mm.
10. Detär förbjudetat tanvända en först ärkande nät kasse som
sträcker sig förom lyftets främre del.
11. Om en förstärkande nätkasse består av sektioner av cylinderfor-
made nät får de inte överlappa med mer än fyra maskor på de ställendär de är fästade vid varandra.
12. Förstärkande nätkassar som är fastsatta på trålar med en mask-
storlek av mer än 60 mm får inte sträcka sig mer än två meter framförden bakre lyftstroppen.
13. Trots punkt 1 får förstärkande nätkassar som har mindre dimen-
sioner än lyftet fästas på redskap med en maskstorlek av högst 60 mm.
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 5
▼B
Artikel 7
Lyftstroppsskydd
1. Ett lyftstroppsskydd är ett kort cylinderformat nätstycke med
samma omkrets som lyftet eller de eventuella förstärkande nätkassarnaoch som omger lyftet eller de förstärkande nätkassar där lyftstroppen ärfastsatt.
2. Det är förbjudet att använda ett lyftstroppsskydd om inte en lyft-
stropp är fästad vid lyftet.
3. Ett lyftstroppsskydd får vara högst 1 m långt.4. Lyftstroppsskydden får bara fästas framför och bakom varje lyft-
stropp.
5. Lyftstroppsskyddets maskstorlek skall vara minst lika stor som
lyftets.
6. Lyftstroppsskyddets omkrets skall jämföras med lyftets eller
förstärkningskassens omkrets genom att man sträcker ut dem medsamma kraft.
Artikel 8
Bottenstropp
1. En bottenstropp är ett rep som den bakre delen av lyftet eller den
förstärkande nätkassen kan snöras ihop med, antingen genom en knutsom lätt kan lossas eller en mekanisk anordning.
2. Bottenstroppen skall fästas på högst en meters avstånd från lyftets
bakre maskor, som kan vikas tillbaka in i lyftet.
Lyftets bakre maskor kan vikas tillbaka in i lyftet.Men om en tätningsduk sätts fast i enlighet med artikel 14 skall botten-
stroppen föras genom lyftets bakersta maskor.
3. Flera bottenstroppar per trål får användas. Bottenstroppen får inte
omsluta ett nedre eller övre slitskydd.
Artikel 9
Lyftstroppar
1. En lyftstropp är ett rep eller en vajer, som löst omsluter lyftet eller
en eventuell förstärkande nätkasse, och som är fastsatt på lyftet eller denförstärkande nätkassen med öglor eller ringar. Mer än en lyftstropp fåranvändas åtgången.
2. Med avsende på minimilängden gäller samma regler som fastställs
i artikel 10 för rundstroppar, med undantag för att lyftstroppen närmastbottenstroppen får vara kortare.
Artikel 10
Rundstroppar
1. Rundstroppar är ringformade rep som omger lyftet eller den
förstärkande nätkassen med jämna avstånd, och som är fastsatta pådessa.
2. Längden på en rundstropp skall vara minst 40 % av lyftets
omkrets, vilken mäts som en produkt av antalet maskor i lyftetsomkrets, multiplicerat med den faktiska maskstorleken, utan att denbakre rundstroppen, som kallas ”bakstropp”, räknas in om den är fast-satt högst två meter från bottenstroppsmaskorna, mätt med maskornautsträckta i längdriktningen.
3. Avståndet mellan två på varandra följande rundstroppar skall vara
minst1 m.
4. En rundstropp kan omsluta den förstärkande nätkassen men får
inte omsluta ett övre eller undre slitskydd.
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 6
▼B
Artikel 11
Stängnät
1. Ett stängnät är ett stycke nät, som skall ha minst samma mask-
storlek som lyftet, och som fästs på insidan av trålen på så sätt attfångsten kan passera från den främre till den bakre delen i trålen, mensom begränsar dess möjlighet att ta sig tillbaka.
2. Stängnätet skall fästas längs framkanten och kan fästas utmed sina
sidor inuti eller framför lyftet.
3. Avståndet från stängnätets främre fastgöringspunkt till lyftets
bakre del skall vara minst tre gånger stängnätets längd.
▼
M2
4. I Skagerak och Kattegatt får stängnätet inte sträcka sig längre in ilyftet än 20 maskor.
▼
B
Artikel 12
Selektionsnät
1. Ett selektionsnät är ett stycke nät med en maskstorlek som skall
vara åtminstone dubbelt så stor som lyftets.
2. Selektionsnätet skall fästas på insidan av trålen framför lyftet och
får inte sträcka sig längre in i lyftet än en tredjedel av dettas längd.
Det kan fästas på trålen utmed alla sina sidor.3. Två selektionsnät får användas åt gången, förutsatt att de är
fästade vid trålens övre och nedre halva och inte på något ställe täckervarandra.
Artikel 13
Förstärkningslina
1. En förstärkningslina är varje typ av rep, utom sömförstärknings-
lina, som är fastsatt på någon del av trålen.
2. Det är förbjudet att fästa en förstärkningslina inuti lyftet.
Artikel 14
Tätningsduk
1. En tätningsduk är ett stycke nät, som är fastsatt på insidan av
lyftets bakre ände. Den kan vikas tillbaka in i lyftet.
2. Maskstorleken skall vara minst lika stor som lyftets.3. Tätningsduken får bara fästas längs sin framkant och inte sträcka
sig längre framåt än lyftets fem sista maskor och inte längre bakåt än enmeter från bakkanten av lyftets sista maskor.
Artikel 15
Mittsnörning av en trål med två strutar
Maskor kan snöras ihop så att en trål med två strutar bildas genom att
lyftets övre och nedre halvor fogas samman i längdriktningen.
Artikel 16
Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.
1984R3440 — SV — 15.07.1989 — 001.001 — 7
▼B
BILAGA
Definitioner av vissa tekniska termer, anordningar eller konstruktioner som
normalt utgör en integrerad del av en trål eller används tillsammans med
den
Lyft:
Lyftet är den bakre delen av trålen och är antingen cylindriskt, dvs. har genom-
gående samma omkrets, eller koniskt.
Lyftet omfattar lyftet i strikt bemärkelse samt förlängningsstycket.
Lyft i egentlig bemärkelse:
Lyftet i strikt bemärkelse består av ett eller flera nätstycken med samma mask-
storlek, som är fastgjorda vid varandra längs sidorna utmed trålens axel medhjälp av en söm, där en sömförstärkningslina också kan sättas fast.
Förlängningsstycke:
Förlängningsstycket är gjort av ett eller flera nätstycken placerade omedelbart
framför lyftet i strikt bemärkelse.
Förstärkningssöm:
En förstärkningssöm består av flera rader maskor från två nätstycken, varvid
maskorna snöres ihop för att förstärka nätet.
Sömförstärkningslina:
En sömförstärkningslina är en lina som löper längs sömmen mellan två
nätstycken i trålens längdriktning.
Kula/boj:
En kula/boj är ett flytande element som används antingen för uppdrift eller för att
ange trålens position.
Skärplan:
Et tskärplan är et telementsom används för at töka t rålöppningens höjd.
Elektromekaniska anordningar:
Sändare som lämnar uppgifter om redskapets ställning i vattnet och exempelvis
sensorer som ger signaler om hur stor del av redskapet som fyllts med fisk.