1998R0850 — SV — 01.01.2014 — 011.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:









▼B

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 850/98

av den 30 mars 1998

för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer







EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 2 ), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 3 ), med beaktande av följande: 1. Förordning (EG) nr 894/97 ( 4 ) utgör den kodifierade versionen av förordning (EEG) nr 3094/86 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna, som har ändrats ofta och på ett omfattande sätt. 2. Vid tillämpningen av förordning (EEG) nr 3094/86 har vissa brister uppdagats som leder till problem vid tillämpning och genomförande och som bör avhjälpas, särskilt genom att antalet olika föreskrifter om maskstorlekar minskas, genom att begreppet skyddade arter tas bort och genom att det antal olika maskstorlekar som får medföras ombord begränsas. Därför bör förordning (EG) nr 894/97 ersättas med en ny text med undantag av artiklarna 11, 18, 19 och 20. 3. Det är nödvändigt att ange vissa principer och förfaranden för införande av tekniska åtgärder för bevarande på gemenskapsnivå, så att varje medlemsstat kan sköta förvaltningen av fiskena i de marina vatten som lyder under dess jurisdiktion eller suveränitet. 4. En jämvikt måste skapas mellan en anpassning av de tekniska åtgärderna för bevarande till olika former av fiske och behovet av enhetliga regler som är lätta att tillämpa. 5. I artikel 130r.2 i fördraget fastställs principen om att miljöskyddskrav skall integreras i alla gemenskapsåtgärder, särskilt mot bakgrund av försiktighetsprincipen. 6. Förfarandet att kasta fisk överbord bör begränsas så långt det är möjligt. 7. Föreskrifter om skydd för uppväxtområden bör meddelas med beaktande av de särskilda biologiska förhållandena i de olika berörda områdena. 8. Rådet meddelade i sitt direktiv 92/43/EEG ( 5 ) föreskrifter om åtgärder för att bevara livsmiljöer samt vilda djur och växter. Förteckningen över marina organismer som omfattas av denna förordnings räckvidd innehåller namn på arter som skyddas enligt kraven i det direktivet. 9. Europaparlamentet antog den 25 oktober 1996 en resolution avseende kommissionens meddelande om genomförande av tekniska åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken. 10. I syfte att säkerställa att de marina biologiska resurserna skyddas och att fiskeresurserna utnyttjas på ett balanserat sätt i både fiskarnas och konsumenternas intresse, bör beslut fattas om tekniska åtgärder för bevarande, där det bl.a. anges maskstorlekar och kombinationer av sådana som lämpar sig för fångst av vissa arter och andra egenskaper hos fiskeredskap, samt minsta storlek för marina organismer, liksom begränsningar när det gäller fiske i vissa områden och under vissa tidsperioder samt med vissa typer av redskap och utrustning. 11. Mot bakgrund av vetenskapliga uttalanden bör föreskrifter meddelas om ökad maskstorlek hos släpredskap vid fiske efter särskilda arter av marina organismer, och obligatorisk användning av nät med kvadratiska maskor bör föreskrivas, eftersom detta kan spela en betydelsefull roll när det gäller att minska fångsterna av unga exemplar av marina organismer. 12. För att undanröja möjligheten att använda allt mindre maskstorlekar för förankrade redskap, vilket leder till ökad dödlighet för unga exemplar av det berörda fiskets målarter, behöver maskstorlekar för fasta redskap fastställas. 13. Artsammansättningen hos fångsterna och tillhörande fiskemetoder skiljer sig åt mellan olika geografiska områden. Dessa skillnader motiverar tillämpning av olika föreskrifter inom dessa områden. 14. Fångst av vissa arter för framställning av fiskmjöl eller fiskolja får bedrivas med små maskstorlekar, förutsatt att sådan fångstverksamhet inte har en skadlig inverkan på andra arter. 15. Minimistorlekar måste tillämpas när det gäller arter som utgör en huvudandel av gemenskapsflottornas landade fångster och när det gäller de arter som överlever att kastas överbord. 16. Den minsta storleken för en art bör överensstämma med selektiviteten hos den maskstorlek som gäller för denna art. 17. Det bör anges hur storleken på marina organismer skall mätas. 18. För att skydda ungsill bör särskilda bestämmelser antas om fångst och behållande ombord av skarpsill. 19. För att ta hänsyn till traditionella fiskemetoder i vissa områden bör särskilda bestämmelser antas om fångst och behållande ombord av ansjovis och tonfisk. 20. För att säkerställa kontroll av fiskeaktiviteterna i vissa områden för fartyg som uppfyller särskilda villkor skall för tillträde till sådana områden krävas de särskilda fisketillstånd som avses i rådets förordning (EEG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd ( 6 ). 21. Användningen av ringnot vid fiske efter stim som påträffas tillsammans med marina däggdjur kan leda till att sådana däggdjur fångas och dödas. Vid riktig användning utgör emellertid fiske med ringnot en effektiv metod för att enbart bedriva fiske efter önskade målarter. Inringning av marina däggdjur med ringnot måste därför förbjudas. 22. För att inte hindra vetenskaplig forskning, utsättning eller flyttning bör denna förordning inte gälla för förfaranden som kan vara nödvändiga för sådan verksamhet. 23. Vissa föreskrifter som är nödvändiga när det gäller bevarande återfinns i rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22 september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper ( 7 ) och rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken ( 8 ) och behöver därför inte upprepas. 24. Om bevarandet är utsatt för ett allvarligt hot bör kommissionen och medlemsstaterna bemyndigas att vidta lämpliga tillfälliga åtgärder. 25. Ytterligare nationella åtgärder av rent lokal karaktär får behållas eller antas, sedan kommissionen granskat dem med avseende på deras förenlighet med gemenskapsrätten och överensstämmelse med den gemensamma fiskeripolitiken. 26. I de fall då detaljerade föreskrifter om tillämpningen av denna förordning är nödvändiga bör sådana regler antas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3760/92 ( 9 ). med beaktande av följande: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Denna förordning, som innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande, skall vara tillämplig på fångst och landning av fiskeresurser som förekommer i marina vatten som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion och som är belägna i någon av de regioner som anges i artikel 2, om inte annat följer av artiklarna 26 och 33.

▼M12

Artikel 1a

I artiklarna 4.2 c, 46.1 b och i bilaga I fotnot 5 ska substantivet ”gemenskap” eller motsvarande adjektiv, ersättas av substantivet ”union” eller motsvarande adjektiv, och alla eventuella grammatiska anpassningar som blir nödvändiga till följd av detta ska göras.

▼B







AVDELNING I

DEFINITIONER

Artikel 2

1. I denna förordning skall följande definitioner av marina vatten gälla:

a) Region 1:

Alla vatten som ligger norr och väster om en linje från en punkt på latitud 48oN, longitud 18oV, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 60oN, därifrån i rakt ostlig riktning till longitud 5oV, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 60o30'N, därifrån i rakt ostlig riktning till longitud 4oV, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 64oN, och därifrån i rakt ostlig riktning till den norska kusten.

b) Region 2:

Alla vatten som är belägna norr om latitud 48oN, utom farvatnen i region 1 och ICES-områdena III b, III c och III d.

c) Region 3:

Alla vatten som motsvaras av ICES delområden VIII och IX.

d) Region 4:

Alla vatten som motsvaras av ICES delområde X.

e) Region 5:

Alla vatten som är belägna i den del av Östra centralatlanten som omfattar områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.1.3 samt delområde 34.2.0 i fiskezon 34 i CECAF-området.

f) Region 6:

Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

g) Region 7:

Alla vatten längs de franska departementen Martiniques och Guadeloupes kuster som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

▼M13

h) Region 8:

Alla vatten längs de franska departementen Réunions och Mayottes kuster som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

▼M12

i) Region 9:

Alla vattenområden i Svarta havet som motsvarar geografiskt delområde 29 i enlighet med definitionen i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet ( 10 )) och i resolution GFCM/33/2009/2.

▼B

2. De geografiska områden som i denna förordning betecknas med förkortningarna ”ICES” och ”CECAF” är de områden som fastlagts av Internationella havsforskningsrådet respektive Fiskerikommittén för östra Centralatlanten. De beskrivs, med förbehåll för senare ändringar, i kommissionens meddelanden nr 85/C 335/02 ( 11 ) och nr 85/C 347/05 ( 12 ).

3. Områdena i punkt 1 kan, särskilt med utgångspunkt i definitionerna i punkt 2, indelas i geografiska områden i enlighet med förfarandet i artikel 48.

4. Trots vad som sägs i punkt 2 skall följande gälla såvitt avser denna förordning:

— Kattegatt avgränsas i norr av en rät linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten, och i söder av en linje dragen från Hasenøre Hoved till Gniben Odde, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

— Skagerrak avgränsas i väster av en rät linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr, och i söder av en rät linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr, och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

— Nordsjön skall omfatta ICES delområde IV, den angränsande del av ICES-område II a som är belägen söder om latitud 64oN, och den del av ICES-område III a som enligt definitionen i andra strecksatsen inte tillhör Skagerrak.

Artikel 3

I denna förordning avses med

a) marina organismer : all havsfisk, inbegripet anadroma och katadroma arter under deras liv i havet, kräftdjur, blötdjur och delar därav,

b) släpredskaps maskstorlek : maskstorleken på lyft eller förlängningsstycke, ombord på ett fiskefartyg, som är fastsatta eller lämpade att sätta fast på ett släpredskap. Maskstorleken skall bestämmas enligt de förfaranden som anges i förordning (EEG) nr 2108/84 ( 13 ). Denna definition av maskstorlek skall inte tillämpas på maskstorleken i nät med kvadratiska maskor,

c) flertrådigt garn : nät tillverkat av två eller flera garntrådar, där trådarna kan skiljas åt mellan knutarna utan att trådstrukturen skadas,

d) nät med kvadratiska maskor : en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna den ena är parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel,

e) maskstorleken på ett nätstycke eller fönster med kvadratiska maskor : den största maskstorlek som är möjligt att fastställa på ett sådant nätstycke eller fönster som är infogat i ett släpredskap. Maskstorleken skall bestämmas enligt de förfaranden som anges i förordning (EEG) nr 2108/84.

f) knutlösa nät : nät som är sammansatta av maskor med fyra ungefär lika långa sidor där maskornas hörn bildas genom sammanflätning av trådarna från två angränsande sidor av maskan,

g) bottensatta garn eller insnärjningsredskap : varje förankrat redskap som består av ett enda nätstycke som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten,

h) grimgarn : varje förankrat redskap som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina, och som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten.







AVDELNING II

NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING







KAPITEL I

BESTÄMMELSER FÖR SLÄPREDSKAP

▼M2

Artikel 4

1. För varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna I-V, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är målarterna för varje intervall av maskstorlekar de som anges i den relevanta bilagan.

2.

a) Det är förbjudet att vid fiskeresa använda en kombination av släpredskap med mer än ett intervall av maskstorlekar — i regionerna 1 och 2 i sin helhet utom Skagerrak och Kattegatt, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, om inte maskstorlekarna i sådana använda nät överensstämmer med högst en av de tillåtna kombinationerna av intervall av maskstorlekar som anges i bilaga VIII — och — i region 3 utom ICES-område IXa öster om longitud 7o 23′ 48″ V, om inte maskstorlekarna i sådana använda nät överensstämmer med högst en av de tillåtna kombinationerna av intervall av maskstorlekar som anges i bilaga IX.

b) I alla de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna III, IV och V, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är det tillåtet att vid fiskeresa använda kombinationer av släpredskap med de kombinationer av intervall av maskstorlekar som finns specificerade i tillämplig bilaga.

c) Befälhavare på fiskefartyg som vid en fiskeresa inte för loggbok i enlighet med bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får under resan inte använda en kombination av släpredskap med mer än ett intervall av maskstorlekar i gemenskapens fiskevatten. Detta krav skall inte gälla för fiskeresor i gemenskapens fiskevatten i regionerna 4, 5 och 6.

d) Fartyg får vid fiskeresor ombord medföra en kombination av släpredskap med intervall av maskstorlekar som inte uppfyller villkoren i a eller b, förutsatt att alla sådana nät surras och stuvas i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93. Alla släpredskap som inte är surrade och stuvade i enlighet med förutnämnda bestämmelser skall anses vara i bruk.

e) När mer än ett nät samtidigt släpas av ett fiskefartyg eller av mer än ett fiskefartyg, skall alla nät vara av samma intervall av maskstorlekar.

f) Det är förbjudet att använda släpredskap med en maskstorlek — som understiger 16 mm i region 3 utom ICES-område IXa öster om longitud 7o 23′ 48″ V, — som understiger 40 mm i ICES-område IXa öster om longitud 7o 23′ 48″ V, — som understiger 20 mm i regionerna 4 och 5, — som understiger 45 mm i region 6.

3. Befälhavare på fiskefartyg som inte för loggbok i enlighet med bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får vid fiskeresa inte fiska i mer än en av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna I-V. Detta krav skall inte gälla för fartyg som vid fiskeresa endast använder släpredskap vilkas maskstorlek är lika med eller större än 100 mm.

4.

a) Vid alla fiskeresor där en kombination av släpredskap med mer än ett intervall av maskstorlekar används, är landning förbjuden i de fall då i) fångsterna tas i regionerna 1 eller 2 utom Skagerrak och Kattegatt och något av de nät som används har en maskstorlek som är lika med eller större än 100 mm, om inte den procentuella sammansättningen av de fångster som behålls ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga X(A), eller ii) fångsterna tas i Skagerrak och Kattegatt och något av de nät som används har en maskstorlek som är lika med eller större än 90 mm, om inte den procentuella sammansättningen av de fångster som behålls ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga X(B), eller iii) fångsterna tas i region 3 utom ICES-område IXa öster om longitud 7o 23′ 48″ V och något av de nät som används har en maskstorlek som är lika med eller större än 70 mm, om inte den procentuella sammansättningen av de fångster som behålls ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga XI(A), eller iv) fångsterna tas i ICES-område IXa öster om longitud 7o 23′ 48″ V och något av de nät som används har en maskstorlek som är lika med eller större än 55 mm, om inte den procentuella sammansättningen av de fångster som behålls ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga XI(B).

▼M6

b) För varje fiskeresa, under vilken endast släpredskap med en maskstorlek (ett intervall) används, skall landningar förbjudas när den fångst som tas i någon av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna I–V och bevaras ombord inte uppfyller motsvarande villkor i tillämplig bilaga.

▼M2

5.

a) Procentsatsen målarter och andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter som behålls ombord eller har lastats om av målarterna och andra arter enligt bilagorna I-V.

b) Närmare bestämmelser skall utarbetas i överensstämmelse med förfarandet i artikel 48 för beräkningen av procentsatsen målarter och andra arter som behålls ombord och som tagits med ett nät eller med nät som släpats samtidigt av mer än ett fiskefartyg.

6. Medlemsstaterna skall, före den 31 maj 2001, rapportera till kommissionen om tillämpningen av de villkor som fastställs i denna artikel, artikel 15 och relevanta bilagor. Kommissionen skall på grundval av dessa rapporter lägga fram lämpliga förslag. Rådet skall senast den 31 oktober 2001 på grundval av dessa förslag fatta beslut.

▼B

Artikel 5

1. De procentsatser som avses i bilagorna I-V, X och XI skall beräknas som andelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord efter sortering eller vid landning.

2. När de procentandelar som avses i punkt 1 skall beräknas för ett fiskerfartyg från vilket vissa kvantiteter marina organismer har lastats om, skall dock hänsyn tas till dessa kvantiteter.

3. Befälhavare på fiskefartyg som inte för loggbok i enlighet med bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får varken lasta om marina organismer till något annat fartyg eller ta emot omlastningar av marina organismer från något annat fartyg.

4. De procentsatser som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover.

▼M6 —————

▼B

6. Vid tillämpningen av denna artikel skall motsvarande vikt av hela havskräftor beräknas genom att havskräftstjärtarnas vikt mulitpliceras med tre.

Artikel 6

1.

a) Det är förbjudet att medföra ombord eller använda bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap med fler än 100 maskor i någon omkrets av det egentliga lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar. Denna bestämmelse skall gälla för bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap vilkas maskstorlek ligger mellan 90 och 119 millimeter.

b) Bestämmelserna i första stycket skall inte gälla för bomtrålar.

2. Inom varje enskilt egentligt lyft får antalet maskor runt någon omkrets i lyftet inte öka från den främre till den bakre delen. Denna bestämmelse skall gälla för alla släpredskap vilkas maskstorlek är lika med eller större än 55 millimeter.

3. Antalet maskor, icke inbegripet dem i sömmarna, vid varje punkt på någon omkrets av förlägningsstycket får inte vara mindre än det största antalet maskor i omkretsen av främre delen av det egentliga lyftet, icke inbegripet maskor i sömmarna. Denna bestämmelse skall gälla för alla släpredskap vilkas maskstorlek är lika med eller större än 55 millimeter.

Artikel 7

1.

a) Nätstycken med kvadratiska maskor med en maskstorlek på minst 80 millimeter får infogas i alla släpredskap.

b) Alternativt får alla bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap vars maskstorlek är lika med eller större än 100 millimeter utrustas med nätstycken som är tillåtna enligt rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund ( 14 ).

2. Ett nätstycke med kvadratiska maskor

a) skall placeras i den övre hälften eller över delen av ett nät, framför ett eventuellt förlängningsstycke eller någonstans mellan den främre delen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen av lyftet,

b) får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar,

c) skall ha en längd av minst tre meter utom när det är infogat i redskap som släpas av fartyg med lägre motoreffekt än 112 kW, då det skall ha en längd av minst två meter,

d) skall vara gjort av knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och vara infogat på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt öppna vid fiske,

e) skall vara konstruerat så att antalet maskor i den främre maskraden i nätstycket är lika med eller större än antalet maskor i den bakre maskraden i nätstycket.

3. I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats i en icke-konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppna diagonalmaskor mellan varje sida av nätstycket och nätets angränsande sömmar.

I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats, helt eller delvis, i en icke-konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppna diagonalmaskor mellan den bakre maskraden i nätstycket och nätets angränsande sömmar.

▼M6

4. Trots vad som sägs i punkt 1 a, skall alla bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap vars maskstorlek ligger inom intervallet 70–79 millimeter vara försedda med ett nätstycke med kvadratiska maskor som har en maskstorlek på 80 millimeter eller större.

▼B

5. Trots vad som sägs i punkt 1 a är det förbjudet att, oavsett kvantitet, behålla ombord kräftdjur av släktet Pandalus som fångas med släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek som ligger inom intervallet 32-54 millimeter, om inte nätet är försett med ett nätstycke eller fönster med kvadratiska maskor som har en maskstorlek på minst 70 millimeter ►M6 eller med ett sorteringsgaller vars användning skall fastställas i enlighet med villkoren i artikel 46 ◄ .

6. Villkoren i punkterna 4 och 5 skall endast tillämpas inom regionerna 1 och 2.

7. Mätningar av maskstorleken på sådana nätdelar med kvadratiska maskor som infogas i någon del av ett nät skall inte beaktas när ett släpredskaps maskstorlek bedöms.

Artikel 8

1. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial bestående av enkeltrådigt garn med en trådtjocklek på mer än 8 millimeter.

2. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial bestående av flertrådigt garn, om inte trådarna har ungefär samma tjocklek och den sammanlagda tjockleken av trådarna i någon del av maskan är högst 12 millimeter.

3. Punkterna 1 och 2 skall inte gälla för pelagiska trålare.

Artikel 9

1. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial som består av maskor som inte är kvadratiska eller diagonala.

2. Punkt 1 skall inte gälla för släpredskap vars lyft har en maskstorlek på 31 millimeter eller mindre.

▼M6

Artikel 10

Skrapredskap är undantagna från bestämmelserna i artikel 4. Under en fiskeresa när skrapredskap finns ombord skall det dock vara förbjudet att

a) lasta om marina organismer, och

b) bevara ombord eller landa någon kvantitet marina organismer, såvida inte minst 95 % av vikten består av musslor.

▼B







KAPITEL II

BESTÄMMELSER FÖR FÖRANKRADE REDSKAP

Artikel 11

1. I varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna VI och VII och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är det förbjudet att använda eller ombord medföra bottensatta garn, insnärjningsredskap eller grimgarn om inte

a) den fångst som tas med det aktuella nätredskapet och behålls ombord omfattar en procentsats för målarten på minst 70 %, och

— när det gäller bottensatta garn och insnärjningsredskap, maskstorleken överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan, — när det gäller grimgarn, maskstorleken i den del av nätet som har de minsta maskorna överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan. b)

▼M12

Detta undantag påverkar inte tillämpningen av artikel 34b.2 c.

▼B

2. Den längsta procentsatsen för målarterna kan beräknas genom sammanläggning av kvantiteterna av samtliga fångade målarter.

▼M12

Artikel 11a

I region 9 ska den minsta maskstorleken för bottensatta nät för fångst av piggvar vara 400 millimeter.

▼B

Artikel 12

1. Den procentsats som avses i artikel 11.1 skall beräknas som procentandelen av hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord efter sortering eller vid landning.

2. Den procentsats som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover.

Artikel 13

Artiklarna 11 och 12 skall inte gälla för fångster av laxfiskar, nejonöga eller pirål.







KAPITEL III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING

Artikel 14

Sortering skall ske omedelbart efter det att fångsterna har tagits ut ur nätredskapet eller nätredskapen.

▼M2

Artikel 15

1. De mängder av marina organismer som har fångats utöver de tillåtna procentsatser som anges i bilagorna I-VII, X och XI får inte landas utan skall kastas överbord före varje landning.

2. Under hela fiskeresan skall efter en sortering av fångsten andelen målarter enligt bilagorna I-VII som behålls ombord vara minst hälften av den minsta procentuella andelen målarter som avses i de nämnda bilagorna.

3. Befälhavare på fiskefartyg som är skyldiga att föra loggbok skall efter det att de första 24 timmarna av en fiskeresa har förflutit se till att den minsta procentuella andelen målarter enligt bilagorna I-VII, X och XI skall vara uppfylld vid tiden för varje loggbokföring i enlighet med villkoren i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93.

4. Då ett fiskefartyg under en fiskeresa går in i en av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna I-V skall den minsta procentuella andelen målarter i enlighet med bilagorna I-VII, X och XI som fångas och behålls ombord från den region eller det geografiska område där fiske skett tidigare under resan uppnås inom loppet av två timmar.

▼B

Artikel 16

Det är förbjudet att använda anordningar som gör att maskorna i någon del av fisknäten dras samman eller att deras storlek i praktiken minskas.

Denna bestämmelse skall inte utesluta att vissa anordningar får användas, och över dessa skall det upprättas en förteckning och utarbetas tekniska beskrivningar i enlighet med förfarandet i artikel 49.







AVDELNING III

MINIMISTORLEK PÅ MARINA ORGANISMER

▼M12

Artikel 17

Marina organismer är undermåliga om de är mindre än de minimistorlekar som i bilaga XII och bilaga XIIa anges för de berörda arterna och det berörda geografiska området.

▼B

Artikel 18

1. Mätningen av storleken på marina organismer skall utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga XIII.

2. Om flera metoder är tillåtna för att mäta storleken på en marin organism skall organismen anses vara av minimistorlek om resultatet av användning av någon av dessa metoder utgörs av en storlek som är lika med eller större än motsvarande minimistorlek.

3. Humrar, languster, musslor och snäckor, som tillhör någon av de arter för vilka en minsta storlek fastställs i bilaga XII, får endast bevaras ombord hela och får endast landas hela.

▼M6

4.

a) För de fångster av krabbtaskor som tas med burar eller tinor, får högst 1 % av vikten av den totala fångsten av krabbtaskor eller delar därav som bevaras ombord under någon fiskeresa eller landas vid resans slut bestå av avskilda klor.

b) För de fångster av krabbtaskor som tas med andra redskap än burar och tinor, får högst 75 kg avskilda klor bevaras ombord vid någon tidpunkt under fiskeresans gång eller landas vid någon fiskeresas slut.

▼B

Artikel 19

1. Undermåliga marina organismer får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.

2. Punkt 1 skall inte gälla för följande:

a) Sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill upp till 10 % i hel färskvikt av de totala fångster som behålls ombord av var och en av dessa arter. Porcentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill skall beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning. Procentsatsen får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

b) Andra marina organismer än de som anges i bilagorna I-V som målarter för maskstorlekar som är mindre än 16 millimeter eller mindre än 16-31 millimeter, och som har fångats med släpredskap vilkas maskstorlek är mindre än 32 millimeter, förutsatt att dessa organismer inte sorteras och inte säljs, ställs ut eller bjuds ut till försäljning för mänsklig konsumtion.

3. Undermålig sardin, ansjovis, taggmakrill eller makrill som har fångats för att användas som levande agn får emellertid behållas ombord, förutsatt att de bevaras i levande tillstånd.

▼M12

4. Punkterna 2 och 3 ska inte tillämpas i region 9.







AVDELNING IIIa

ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA UTKASTEN AV FISK

Artikel 19a

Förbud mot utsortering

1. I regionerna 1, 2, 3 och 4 är det förbjudet att under fiske kasta arter över bord som omfattas av kvoter som kan landas lagligt.

2. De bestämmelser som avses i punkt 1 påverkar inte de skyldigheter som fastställs i denna förordning eller i någon annan unionsrättakt på fiskeriområdet.

Artikel 19b

Bestämmelser om förflyttning och förbud mot att släppa tillbaka fångst

1. I regionerna 1, 2, 3 och 4 ska fartyget flytta till ett annat fiskeområde om mängden makrill, sill eller taggmakrill som inte uppfyller storlekskraven överstiger 10 % av den totala fångstmängden i ett enskilt drag.

2. I regionerna 1, 2, 3 och 4 är det förbjudet att släppa makrill, sill eller taggmakrill innan hela nätet har tagits ombord på ett fiskefartyg så att det leder till förlust av död eller döende fisk.

▼B







AVDELNING IV

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM FISKE EFTER VISSA MARINA ORGANISMER

Artikel 20

Begränsningar när det gäller sillfiske

1. Det är förbjudet att ombord behålla sill som har fångats inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

a) Från och med den 1 januari till och med den 30 april inom det geografiska område som är beläget nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point.

b) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det geografiska område som begränsas av följande koordinater: — Danmarks västkust vid latitud 55o30′N. — Latitud 55o30′N, longitud 7o00′Ö. — Latitud 57o00′N, longitud 7o00′Ö. — Danmarks västkust vid latitud 57o00′N.

c) Från och med den 15 augusti till och med den 15 september inom ett område av 6—12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust, uppmätt från baslinjerna, mellan latituderna 55o30′N och 55o45′N.

▼M12 —————

▼B

e) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september inom ett område av 6-12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust, uppmätt från baslinjerna mellan latituderna 54o10′N och 54o45′N.

▼M3

i) Från och med den 21 september till och med den 15 november inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av Isle of Mans kust och en linje som dragits mellan följande koordinater: — Latitud 54o20'00''N, longitud 04o25'05''N och latitud 54o20'00''N, longitud 03o57'02''V. — Latitud 54o20'00''N, longitud 03o57'02''V och latitud 54o17'05''N, longitud 03o56'08''V. — Latitud 54o17'05'N, longitud 03o56'08''N och latitud 54o54'06''N, longitud 03o57'05''V. — Latitud 54o14'06''N, longitud 03o57'05''V och latitud 54o00'00''N, longitud 04o07'05''V. — Latitud 54o00'00''N, longitud 04o07'05''V och latitud 53o51'05''N, longitud 04o27'08''V. — Latitud 53o51'05''N, longitud 04o27'08''V och latitud 53o48'05''N, longitud 04o50'00''V. — Latitud 53o48'05''N, longitud 04o50'00''V och latitud 54o04'00''N, longitud 04o50'00''V. ii) Från och med den 21 september till och med den 31 december inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av koordinaterna: — Nordirlands ostkust vid latitud 54o15'N, — latitud 54o15'N, longitud 5o15'V, — latitud 53o50'N, longitud 5o50'V, — Irlands ostkust vid latitud 53o50'N. f)

▼B

g) Under hela året inom ICES-område VII a, inom det geografiska området mellan Skottlands, Englands och Wales västkust och en linje dragen 12 sjömil från baslinjerna längs dessa kuster, som i söder begränsas av latitud 53o20′N och i nordväst av en linje dragen mellan Mull of Galloway (Skottland) och Point of Ayre (Isle of Man).

h) Under hela året i Logan Bay, som utgörs av vattnen öster om en linje dragen från Mull of Logan, som ligger vid latitud 54o44′N och longitud 4o59′V, till Laggantalluch Head, som ligger vid latitud 54o41′N och longitud 4o58′V.

i) Under 1997 och därefter vart tredje år från andra fredagen i januari under en period av 16 dager i följd inom det område som begränsas av följande koordinater: — Irlands sydostkust vid latitud 52o00′N. — Latitud 52o00′N, longitud 6o00′V. — Latitud 52o30′N, longitud 6o00′V. — Irlands sydostkust vid latitud 52o30′N.

j) Under 1997 och därefter vart tredje år från första fredagen i november under en period av 16 dagar i följd inom de områden som begränsas av följande koordinater: — Irlands sydkust vid longitud 9o00′V. — Latitud 51o15′N, longitud 9o00′V. — Latitud 51o15′N, longitud 11o00′V. — Latitud 52o30′N, longitud 11o00′V. — Irlands västkust vid latitud 52o30′N.

k) Under 1998 och därefter vart tredje år från första fredagen i november under en period av 16 dagar i följd inom de områden som begränsas av följande koordinater: — Irlands sydkust vid longitud 9o00′V. — Latitud 51o15′N, longitud 9o00′V. — Latitud 51o15′V, longitud 7o30′V. — Irlands sydkust vid latitud 52o00′N.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av sill från något av de angivna områdena, förutsatt att de inte överstiger 5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats inom varje enskilt område under någon av de angivna perioderna.

3. Trots vad som sägs i punkterna 1 f ii och 1 h är det tillåtet för fartyg som har en längd av högst 12,2 m och som är registrerade i hamnar på Irlands och Nordirlands ostkust mellan latituderna 53o00′N och 55o00′N att ombord behålla kvantiteter av sill från de områden som anges i punkterna 1 f ii och 1 h. Den enda tillåtna fiskemetoden är fiske med drivgarn som har en maskstorlek som är lika med eller större än 54 millimeter.

▼M12

Artikel 20a

Begränsningar av fiske efter sill i unionsvatten i Ices-område IIa

Det är förbjudet att landa eller ombord behålla sill som fångats i unionsvatten i Ices-område IIa under perioderna 1 januari–28 februari och 16 maj–31 december.

▼B

Artikel 21

Begränsningar av skarpsillfiske för att skydda sill

1. Det är förbjudet att ombord behålla skarpsill som har fångats inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

a) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december inom ICES statistiska rektangel 39 E8. Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skall denna ICES-rektangel begränsas av en linje som går rakt österut från Förenade kungarikets ostkust längs latitud 55o00′N till en punkt vid longitud 1o00′V, därifrån rakt norrut till en punkt vid latitud 55o30′N och därifrån rakt västerut till Förenade kungarikets kust.

b) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december i de inre farvattnen i Moray Firth väster om longitud 3o30′V, och de inre farvattnen i Firth of Forth väster om longitud 3o00′V.

c) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det geografiska område som begränsas av följande koordinater: — Danmarks västkust vid latitud 55o30′N. — Latitud 55o30′N, longitud 7o00′Ö. — Latitud 57o00′N, longitud 7o00′Ö. — Danmarks västkust vid latitud 57o00′N.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av skarpsill från något av de angivna områdena, förutsatt att de inte överstiger 5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i varje enskilt område under någon av de angivna perioderna.

Artikel 22

Begränsningar när det gäller makrillfiske

1. Det är förbjudet att ombord behålla makrill som har fångats inom det geografiska område som begränsas av koordinaterna

— en punkt på Förenade kungarikets sydkust vid longitud 2o00′V,

— latitud 49o30′N, longitud 2o00′V,

— latitud 49o30′N, longitud 7o00′V.

— latitud 52o00′N, longitud 7o00′V,

— en punkt på Förenade kungarikets västkust vid latitud 52o00′N,

om inte makrillens vikt är högst 15 % hel färskvikt av all makrill och andra marina organismer ombord som har fångats inom detta område.

2. Punkt 1 skall inte gälla

a) för fartyg som enbart använder nät och/eller handlinor,

b) för fartyg som använder bottentrålar, snurrevadar eller andra liknande släpredskap, förutsatt att minst 75 % hel färskvikt av marina organismer ombord består av andra arter än ansjovis, sill, taggmakrill, makrill, pelagisk bläckfisk och sardin, beräknat som en procentsats i hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord,

c) för fartyg som inte är utrustade för fiske och till vilka makrill har lastats om.

3. All makrill som finns ombord skall anses ha fångats inom det område som avses i punkt 1, med undantag för den mängd som har förklarats finnas ombord innan fartyget kom in i detta område, enligt det förfarande som beskrivs i följande punkter.

Befälhavaren på ett fartyg som avser att inträda i detta område för att fiska där och som har makrill ombord skall underrätta tillsynsmyndigheten i den medlemsstat i vars område han avser att bedriva fiske om den beräknade tiden och platsen för ankomsten till detta område. Underrättelse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan fartyget kommer in i detta område.

När fartyget kommer in i detta område skall befälhavaren till den behöriga tillsynsmyndigheten anmäla den mängd makrill som han har ombord och som införts i loggboken. Befälhavaren skall på anmodan låta sin loggbok och fångsterna ombord kontrolleras vid en tidpunkt och på en plats som den behöriga tillsynsmyndigheten bestämmer. Tidpunkten får inte vara senare än sex timmar efter det att tillsynsmyndigheten mottagit anmälan om makrillmängderna ombord, och platsen skall ligga så nära som möjligt den plats där fartyget kom in i detta område.

Befälhavaren på ett fiskefartyg som avser att gå in i detta område för att få makrill omlastad till sitt fartyg skall underrätta tillsynsmyndigheten i den medlemsstat inom vars område omlastningen skall ske om den beräknade tidpunkten och platsen för denna. Underrättelse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan omlastningen börjar. Befälhavaren skall så snart omlastningen ägt rum underrätta den behöriga tillsynsmyndigheten om vilka mängder makrill som lastas om till hans fartyg.

▼M6 —————

▼B

Artikel 23

Begränsningar när det gäller ansjovisfiske

1. Det är förbjudet att ombord behålla ansjovis fångad med pelagiska trålar i ICES-område VIII c eller att bedriva fiske efter ansjovis med pelagiska trålare i detta område.

2. Inom det område som avses i punkt 1 är det förbjudet att samtidigt medföra pelagiska trålar och ringnot ombord.

▼M7 —————

▼B

Artikel 25

Begränsningar när det gäller räkfiske för att skydda plattfisk

1. Det är förbjudet att ombord behålla räkor av släktet Crangon och Aesopräkor som har fångats med släpredskap för fiske efter bottenlevande arter vilka redskaps maskstorlek ligger mellan 16 och 31 millimeter om inte fartyget har en fungerande utrustning installerad ombord avsedd att efter fångst skilja plattfisk från räkor av släktet Crangon och Aesopräkor.

▼M5

2. Senast den 1 juli 2002 skall en separationstrål eller ett nät med sorteringsgaller användas vid fångst av räkor av släktet Crangon och Aesopräkor, enligt närmare bestämmelser som skall fastställas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 46. Sådana bestämmelser kan vara tillämpliga endast på nät som släpas efter fiskefartyg.

▼B

3. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av räkor av släktet Crangon eller Aesopräkor på fiskefartyg som inte uppfyller bestämmelserna i punkterna 1 och 2, förutsatt att dessa kvantiteter inte överstiger 5 % hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord.

Artikel 26

Begränsningar när det gäller lax- och öringsfiske

1. Lax och öring får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan skall omedelbart kastas överbord när den har fångats

— inom vatten utanför en gräns om 6 sjömil uppmätt från medlemsstaternas baslinjer i regionerna 1-4,

— med avvikelse från artikel 2.1, utanför de vatten i regionerna 1-4 som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, utom i de farvatten som lyder under Grönlands och Färöarnas jurisdiktion,

— med något släpredskap.

2. Punkt 1 skall inte gälla för lax och öring som tas upp i Skagerrak och Kattegatt.

Artikel 27

Begränsningar när det gäller fiske efter vitlinglyra för att skydda annan rundfisk

1. Det är förbjudet att ombord behålla vitlinglyra som har fångats med något släpredskap inom det område som begränsas av en linje som sammanbinder följande punkter:

— En punkt vid 56oN på Förenade kungarikets ostkust till 2oÖ,

— därifrån norrut till 58oN, västerut till 0 o30′V, norrut till 59o15′N, österut till 1oÖ, norrut till 60 oN, västerut till longitud 0 o00′,

— därifrån norrut till 60 o30′N, västerut till Shetlandsöarnas kust, därefter västerut från 60 oN på Shetlandsöarnas västra kust till 3oV, söderut till 58o30′N,

— och slutligen västerut till Förenade kungarikets kust.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla en kvantitet vitlinglyra från området som har fångats med de redskap som anges i punkt 1, förutsatt att de inte överstiger 5 % av den totala vikten av de marina organismer ombord som har fångats med dessa redskap i det nämnda området.

Artikel 28

Begränsningar när det gäller kummelfiske

1. Det är förbjudet att bedriva fiske med trål, snurrevad eller liknande släpredskap i de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

▼M6

a) Från och med den 1 oktober till och med den 31 januari påföljande år inom det geografiska område som begränsas av en linje som förbinder följande koordinater: — Latitud 43o 46,5' N, longitud 7o 54,4' W. — Latitud 44o 01,5' N, longitud 7o 54,4' W. — Latitud 43o 25' N, longitud 9o 12' W. — Latitud 43o 10' N, longitud 9o 12' W.

▼M6 —————

▼B

c) Från och med den 1 december till och med den sista februari påföljande år inom det geografiska område som begränsas av en linje som förbinder följande koordinater: — En punkt på Portugals västkust vid latitud 37o50′N. — Latitud 37o50′N, longitud 9o08′V. — Latitud 37o00′N, longitud 9o07′V. — En punkt på Portugals västkust vid latitud 37o00′N.

2. Inom de områden och under de tidsperioder som anges i punkt 1 är det förbjudet att ombord medföra trål, snurrevad eller liknande släpredskap, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

Artikel 29

▼M6

Villkor som gäller för ett viktigt uppväxtområde för rödspätta

▼B

1. Fartyg vars längd överallt överstiger 8 meter får inte använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap inom följande geografiska områden:

a) Området innanför 12 sjömil utanför Frankrikes kust, norr om latitud 51o00′N, utanför Belgiens och Nederländernas kust, till latitud 53o00′N, uppmätt från baslinjerna.

b) Det område som begränsas av följande koordinater: — En punkt på Danmarks västkust vid latitud 57o00′N. — Latitud 57o00′N, longitud 7o15′Ö. — Latitud 55o00′N, longitud 7o15′Ö. — Latitud 55o00′N, longitud 7o00′Ö. — Latitud 54o30′N, longitud 7o00′Ö. — Latitud 54o30′N, longitud 7o30′Ö. — Latitud 54o00′N, longitud 7o30′Ö. — Latitud 54o00′N, longitud 6o00′Ö. — Latitud 53o50′N, longitud 6o00′Ö. — Latitud 53o50′N, longitud 5o00′Ö. — Latitud 53o30′N, longitud 5o00′Ö. — Latitud 53o30′N, longitud 4o15′Ö. — Latitud 53o00′N, longitud 4o15′Ö. — En punkt på Nederländernas kust vid latitud 53o00′N.

c) Området innanför 12 sjömil utanför Danmarks väskust från latitud 57o00′N, norrut till Hirtshals fyr, uppmätt från baslinjerna.

2.

a) Fartyg för vilka ett särskilt fisketillstånd har utfärdats i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EEG) nr 1627/94 får emellertid bedriva fiske med bomtrålar i de i punkt I angivna områdena. Det är förbjudet att använda en bomtrål, vars bomlängd, eller bomtrålar, vilkas totala bomlängd, upprätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 meter eller som kan förlängas till mer än 9 meter, om inte de redskap som användas har en maskstorlek som ligger mellan 16 och 31 millimeter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

b) Trots vad som sägs i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1627/94 får särskilda fisketillstånd utfärdas i enlighet med punkt a till fartyg vars längd överallt överstiger 8 meter.

c) Fartyg för vilka ett sådant särskilt fisketillstånd som avses i punkterna a och b har utfärdats skall uppfylla följande kriterier: — De skall vara upptagna i en förteckning som varje medlemsstat skall lämna till kommissionen, så att den totala maskineffekten för fartygen i varje förteckning inte överstiger den totala maskineffekt som uppgivits för varje medlemsstat den 1 januari 1998. — Deras maskineffekt får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW), och i de fall de har maskiner med reducerad effekt får effekten inte ha överstigit 300 kW innan den reducerades.

d) Ett enskilt fartyg i förteckningen får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att — inget utbyte leder till en ökning av den totala maskineffekt för varje medlemsstat som anges i punkt c första strecksatsen, — inget utbytesfartyg har en maskineffekt som vid något tillfälle överstiger 221 kW, — inget utbytesfartyg har en maskin med reducerad effekt, och — inget utbytesfartyg har en längd överallt som överstiger 24 meter.

e) En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen som är upptaget i en medlemsstats förteckning får bytas ut, förutsatt att — utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskineffekt vid något tillfälle överstiger 221 kW, — ersättningsmaskinen inte har reducerad effekt, och — ersättningsmaskinens effekt inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskineffekt som avses i punkt b första strecksatsen för denna medlemsstat.

f) Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i denna punkt skall få sina särskilda fisketillstånd återkallade.

3. Trots vas som sägs i punkt 2 a skall fartyg som innehar ett särskilt fisketillstånd och vilkas främsta verksamhet är fiske efter räka av släktet Crangon, tillåtas att använda bomtrålar vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom överstiger 9 meter när de använder redskap vilkas maskstorlek är mellan 80 och 99 millimeter, förutsatt att ett kompletterande särskilt fisketillstånd har utfärdats för detta ändamål till dessa fartyg. Det särskilda kompletterande fisketillståndet skall förnyas årligen.

Ett fartyg för vilket ett sådant kompletterande fisketillstånd har utfärdats får ersättas av ett annat fartyg, förutsatt att

— ersättningsfartyget inte överstiger 70 BRT och att längden överallt inte överstiger 20 meter eller

— att ersättningsfartygets maskineffekt inte överstiger 180 kW och att ersättningsfartygets längd överallt inte överstiger 20 meter.

Fiskefartyg som inte längre uppfyller de kriterier som anges i denna punkt skall få sitt särskilda fisketillstånd stadigvarande återkallat.

4.

a) Trots vad som sägs i punkt 1 skall — fartyg vars maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221 kW och, i de fall de har maskiner med reducerad effekt, denna inte översteg 300 kW innan den reducerades, ►M3 ha rätt att fiska inom de områden som avses i den punkten med bottentrålar med trålbord eller snurrevad ◄ , — pargående fartyg vars sammanlagda maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221 kW och, i de fall de har maskiner med reducerad effekt, denna inte överstiger 300 kW innan den reducerades, ha rätt att fiska inom de angivna områdena med bottenpartrålar.

▼M3

b) Fartyg vilkas maskineffekt överstiger 221 kW skall emellertid tillåtas använda bottentrålar med trålbord eller snurrevad, och pargående fartyg vilkas sammanlagda maskineffekt överskrider 221 kW skall tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att: — den fångst av tobisfiskar och/eller skarpsill som behålls ombord och som har fångats i detta område utgör minst 90 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i de nämnda områdena, och — de kvantiteter av rödspätta och/eller tunga som behålls ombord och som har fångats i detta område inte överstiger 2 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i den nämnda områdena, — eller i) ►M3 — den använda maskstorleken är minst 100 millimeter för bottentrålar med trålbord och bottenpartrålar, och ◄ — de kvantiteter av rödspätta och/eller tunga som behålls ombord och som har fångats i de nämnda områdena inte överstiger 5 % av totalvikten av de marina organismer ombord som har fångats i de nämnda områdena. — eller ii) — den använda maskstorleken är minst 80 millimeter, och — användningen av sådana maskstorlekar begränsas till ett område inom 12 sjömil från Frankrikes kust norr om latitud 51o00'N och — de ►M1 kvantiteter av rödspätta och/eller tunga ◄ som behålls ombord och som har fångats i de nämnda områdena inte överstiger 5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i de nämnda områdena. — eller iii) ▼M3 iv) den använda maskstorleken är minst 100 millimeter för snurrevad. ▼B

5. ►M3 Inom områden där bomtrålar, trålar med trålbord, bottenpartrålar eller snurrevad inte får användas ◄ är det förbjudet att medföra sådana nätredskap ombord, om de inte surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.

6. Detaljerade tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 48.

▼M12

Artikel 29a

Stängning av ett område för fiske efter tobisfiskar i Ices-delområde IV

1. Det är förbjudet att landa eller ombord behålla tobisfiskar som fångats inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och de linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— Englands ostkust, latitud 55°30′ N.

— Latitud 55°30′ N, longitud 01°00′ V.

— Latitud 58°00′ N, longitud 01°00′ V.

— Latitud 58°00′ N, longitud 02°00′ V.

— Skottlands ostkust, longitud 02°00′ V.

2. Fiske som bedrivs i vetenskapligt syfte är dock tillåtet för att övervaka tobisfiskbeståndet i området och verkningarna av stängningen.

▼M10

Artikel 29b

Begränsningar av fiske efter havskräfta

1. Under de perioder som fastställs nedan skall fiske med

i) bottentrålar eller liknande släpredskap som har kontakt med havsbotten, och

ii) mjärdar vara förbjudet inom de geografiska områden som avgränsas av loxodromer som förbinder följande positioner mätt enligt WGS84: a) Från och med den 1 juni till och med den 31 augusti: latitud 42°23′N, longitud 08°57′V latitud 42°00′N, longitud 08°57′V latitud 42°00′N, longitud 09°14′V latitud 42°04′N, longitud 09°14′V latitud 42°09′N, longitud 09°09′V latitud 42°12′N, longitud 09°09′V latitud 42°23′N, longitud 09°15′V latitud 42°23′N, longitud 08°57′V b) Från och med den 1 maj till och med den 31 augusti: latitud 37°45′N, longitud 009°00′V latitud 38°10′N, longitud 009°00′V latitud 38°10′N, longitud 009°15′V latitud 37°45′N, longitud 009°20′V

2. Med avvikelse från förbudet i punkt 1 skall fiske med bottentrålar eller liknande släpredskap som har kontakt med havsbotten inom det geografiska område och under den period som anges i punkt 1 b tillåtas under förutsättning att bifångsterna av havskräfta inte överstiger 2 % av den totala fångstvikten.

▼M12

3. Genom undantag från förbudet i punkt 1 ska fiske med mjärdar som inte fångar havskräfta tillåtas inom de geografiska områden och under de perioder som anges i den punkten.

▼M10

4. Inom de geografiska områden och utöver de perioder som anges i punkt 1, får bifångsterna av havskräfta inte överstiga 5 % av den totala fångstvikten.

5. Inom de geografiska områden och utöver de perioder som anges i punkt 1 skall medlemsstaterna säkerställa att nivåerna för fiskeansträngningen för de fartyg som fiskar med bottentrålar eller med liknande släpredskap som har kontakt med havsbotten inte överstiger nivåerna för fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg under samma perioder och inom samma geografiska områden som 2004.

6. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sina åtgärder för att uppfylla den skyldighet som anges i punkt 5. Om kommissionen anser att skyldigheten inte uppfylls genom en medlemsstats åtgärder kan kommissionen föreslå att åtgärderna ändras. Om kommissionen och den berörda medlemsstaten inte kan enas om åtgärderna får kommissionen anta åtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 ( 15 ).

▼M12

Artikel 29c

Rockallkoljebox i Ices-delområde VI

1. Allt fiske efter rockallkolja, utom med långrev, är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 57°00′ N, 15°00′ V.

— 57°00′ N, 14°00′ V.

— 56°30′ N, 14°00′ V.

— 56°30′ N, 15°00′ V.

— 57°00′ N, 15°00′ V.

Artikel 29d

Begränsningar av fiske efter torsk, kolja och vitling i Ices-delområde VI

1. Det är förbjudet att bedriva något som helst fiske efter torsk, kolja och vitling inom den del av Ices-område VIa som är belägen öster eller söder om de linjer som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 54°30′ N, 10°35′ V.

— 55°20′ N, 09°50′ V.

— 55°30′ N, 09°20′ V.

— 56°40′ N, 08°55′ V.

— 57°00′ N, 09°00′ V.

— 57°20′ N, 09°20′ V.

— 57°50′ N, 09°20′ V.

— 58°10′ N, 09°00′ V.

— 58°40′ N, 07°40′ V.

— 59°00′ N, 07°30′ V.

— 59°20′ N, 06°30′ V.

— 59°40′ N, 06°05′ V.

— 59°40′ N, 05°30′ V.

— 60°00′ N, 04°50′ V.

— 60°15′ N, 04°00′ V.

2. Varje fiskefartyg som befinner sig i det område som avses i punkt 1 i denna artikel ska säkerställa att alla fiskeredskap som medförs ombord surras och stuvas undan i enlighet med artikel 47 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs ( 16 ).

3. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska inom det område som avses i punkt 1 med fasta kustnätredskap som är fästade med pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not och kustvad, burar, tinor och mjärdar, under förutsättning att

a) inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not och kustvad, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och

b) ingen annan fångst än makrill, bleka, gråsej och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur behålls ombord, landas eller tas i land.

4. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en maskstorlek mindre än 55 millimeter, under förutsättning att

a) inget nätredskap med en maskstorlek på 55 millimeter eller större medförs ombord, och

b) ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord.

5. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nät med en maskstorlek större än 120 millimeter, under förutsättning att

a) de endast används i området söder om 59°N,

b) längden på de nät som används är högst 20 km per fartyg,

c) de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och

d) högst 5 % av fångsten utgörs av vitling och torsk.

6. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nät med en maskstorlek större än 90 millimeter, under förutsättning att

a) de används endast inom tre sjömil från kusten och under högst tio dagar per kalendermånad,

b) längden på de nät som används är högst 1 000 meter,

c) de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, och

d) minst 70 % av fångsten utgörs av småfläckig rödhaj.

7. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska havskräfta inom det område som avses i den punkten, under förutsättning att

a) det i det fiskeredskap som används finns en sorteringsrist i enlighet med punkterna 2–5 i bilaga XIVa, eller ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt beskrivningen i bilaga XIVc, eller om fiskeredskapet är ett annat redskap med lika hög selektivitet,

b) fiskeredskapet har en minsta maskstorlek på 80 millimeter,

c) minst 30 viktprocent av den totala fångst som behålls ombord består av havskräfta.

Kommissionen ska, på grundval av ett positivt yttrande från STECF anta genomförandeakter som fastställer vilka redskap som anses ha lika hög selektivitet med avseende på led a.

8. Punkt 7 ska inte tillämpas inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 59°05′ N, 06°45′ V.

— 59°30′ N, 06°00′ V.

— 59°40′ N, 05°00′ V.

— 60°00′ N, 04°00′ V.

— 59°30′ N, 04°00′ V.

— 59°05′ N, 06°45′ V.

9. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska med trålar, bottenvad eller liknande redskap inom det område som avses i den punkten, under förutsättning att

a) alla nät ombord på fartyget har en minsta maskstorlek på 120 millimeter för fartyg vars totala längd överstiger 15 meter och på 110 millimeter för alla andra fartyg,

b) det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVc om mindre än 90 % av den fångst som behålls ombord består av gråsej, och

c) det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVd om fartygets totala längd är högst 15 meter, oavsett vilken mängd gråsej som behålls ombord.

10. Senast den 1 januari 2015 och åtminstone vartannat år därefter ska kommissionen, mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden från STECF, göra en bedömning av egenskaperna hos de redskap som anges i punkt 9 och, i förekommande fall, förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag till ändring av punkt 9.

11. Punkt 9 ska inte tillämpas inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 59°05′ N, 06°45′ V.

— 59°30′ N, 06°00′ V.

— 59°40′ N, 05°00′ V.

— 60°00′ N, 04°00′ V.

— 59°30′ N, 04°00′ V.

— 59°05′ N, 06°45′ V.

12. Under perioderna 1 januari–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva något som helst fiske med något av de redskap som anges i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden ( 17 ) i Ices-område VIa, som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 55°25′ N, 07°07′ V.

— 55°25′ N, 07°00′ V.

— 55°18′ N, 06°50′ V.

— 55°17′ N, 06°50′ V.

— 55°17′ N, 06°52′ V.

— 55°25′ N, 07°07′ V.

Varken befälhavaren på ett fiskefartyg eller en annan person ombord får bidra till eller tillåta att en annan person ombord på fartyget försöker fiska, landa, omlasta eller ta ombord fisk som har fångats i området i fråga.

13. Varje berörd medlemsstat ska inrätta ett program med observatörer ombord från och med den 1 januari till och med den 31 december varje år för att ta prover av fångsterna och utkasten från fartyg som omfattas av undantagen enligt punkterna 5, 6, 7 och 9. Observatörsprogrammen ska genomföras utan att det påverkar skyldigheterna enligt respektive bestämmelser och ska ha till syfte att beräkna fångster och utkast av torsk, kolja och vitling med en exakthet på minst 20 %.

14. De berörda medlemsstaterna ska lägga fram en rapport om det totala antalet fångster och utkast från fartyg som omfattas av observatörsprogrammet under varje kalenderår och ska översända den till kommissionen senast den 1 februari året efter det kalenderåret.

15. Senast den 1 januari 2015 och åtminstone vartannat år därefter ska kommissionen, mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden från STECF, göra en bedömning av läget för bestånden av torsk, kolja och vitling i det område som anges i punkt 1 och, i förekommande fall, förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag till ändring av denna artikel.

Artikel 29e

Begränsningar av fiske efter torsk i Ices-delområde VII

1. Från och med den 1 februari till och med den 31 mars varje år är det förbjudet att bedriva alla former av fiske i Ices-delområde VII inom det område som utgör Ices statistiska rektanglar: 30E4, 31E4, 32E3. Förbudet ska inte gälla inom sex nautiska mil från baslinjen.

2. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska med fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar inom det område och de tidsperioder som avses i den punkten, under förutsättning att

a) inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord eller används, och

b) ingen annan fångst än makrill, bleka och lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur landas, behålls ombord eller tas i land.

3. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en maskstorlek mindre än 55 millimeter, under förutsättning att

a) inget nätredskap med en maskstorlek på 55 millimeter eller större medförs ombord, och

b) ingen annan fisk än sill, makrill, sardin, sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar behålls ombord.

Artikel 29f

Särskilda bestämmelser för skydd av birkelånga

1. Från och med den 1 mars till och med den 31 maj varje år är det förbjudet att ombord behålla kvantiteter birkelånga som överstiger 6 ton per fiskeresa inom de områden av Ices-område VIa som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

a) Skotska kontinentalsockelns rand: — 59°58′ N, 07°00′ V. — 59°55′ N, 06°47′ V. — 59°51′ N, 06°28′ V. — 59°45′ N, 06°38′ V. — 59°27′ N, 06°42′ V. — 59°22′ N, 06°47′ V. — 59°15′ N, 07°15′ V. — 59°07′ N, 07°31′ V. — 58°52′ N, 07°44′ V. — 58°44′ N, 08°11′ V. — 58°43′ N, 08°27′ V. — 58°28′ N, 09°16′ V. — 58°15′ N, 09°32′ V. — 58°15′ N, 09°45′ V. — 58°30′ N, 09°45′ V. — 59°30′ N, 07°00′ V. — 59°58′ N, 07°00′ V.

b) Randen av Rosemary bank: — 60°00′ N, 11°00′ V. — 59°00′ N, 11 00′ V. — 59°00′ N, 09°00′ V. — 59°30′ N, 09°00′ V. — 59°30′ N, 10°00′ V. — 60°00′ N, 10°00′ V. — 60°00′ N, 11°00′ V.

Detta innefattar inte det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 59°15′ N, 10°24′ V.

— 59°10′ N, 10°22′ V.

— 59°08′ N, 10°07′ V.

— 59°11′ N, 09°59′ V.

— 59°15′ N, 09°58′ V.

— 59°22′ N, 10°02′ V.

— 59°23′ N, 10°11′ V.

— 59°20′ N, 10°19′ V.

— 59°15′ N, 10°24′ V.

2. Vid inträde i eller utträde ur det område som avses i punkt 1 ska fiskefartygets befälhavare i loggboken registrera datum, tid och plats för inträdet och utträdet.

3. Om ett fiskefartyg kommer upp i kvantiteter birkelånga som överstiger 6 ton i något av de två områden som avses i punkt 1 gäller följande:

a) Det ska omedelbart upphöra med fisket och lämna det område där det vistas.

b) Det får inte återinträda i något av områdena förrän fångsten har landats.

c) Det får inte kasta tillbaka någon kvantitet birkelånga i havet.

4. De observatörer som avses i artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd ( 18 ) som utsetts till de fiskefartyg som vistas i något av de områden som avses i punkt 1 ska, utöver de uppgifter som avses i punkt 4 i den artikeln, på grundval av ett lämpligt provurval av fångsterna av birkelånga, mäta fisken i proverna och fastställa könsmognaden hos den fisk som ingår i de olika delproverna. På grundval av utlåtanden från STECF ska medlemsstaterna upprätta utförliga protokoll för provtagning och resultatöversikter.

5. Från och med den 15 februari till och med den 15 april varje år är det förbjudet att använda bottentrålar, långrev och nät inom ett område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 60°58.76′ N, 27°27.32′ V.

— 60°56.02′ N, 27°31.16′ V.

— 60°59.76′ N, 27°43.48′ V.

— 61°03.00′ N, 27°39.41′ V.

— 60°58.76′ N, 27°27.32′ V.

Artikel 29g

Åtgärder för fiske efter kungsfisk i internationella vatten i Ices-delområdena I och II

1. Riktat fiske efter kungsfisk i internationella vatten i Ices-delområdena I och II ska endast vara tillåtet under perioden 1 juli–31 december varje år med fartyg som tidigare bedrivit kungsfiskfiske inom NEAFC:s regleringsområde, enligt definitionen i artikel 3.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 av den 15 december 2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten ( 19 ).

2. Fartygen ska begränsa sina bifångster av kungsfisk i andra fisken till högst 1 % av den totala fångst som behålls ombord.

3. Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk presentationsskärning, när det gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.

4. Genom undantag från artikel 9.1 b i förordning (EU) nr 1236/2010 ska befälhavare på fiskefartyg som bedriver detta fiske rapportera sina fångster dagligen.

5. Utöver bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla endast om fartygens rapporter i enlighet med artikel 9.1 i den förordningen registreras i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen.

6. Medlemsstaterna ska se till att vetenskapliga uppgifter samlas in av vetenskapliga observatörer ombord på fartyg som för deras flagg. De insamlade uppgifterna ska minst innehålla upplysningar om sammansättningen vad gäller kön, ålder och längd efter djup. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska rapportera dessa uppgifter till Ices.

7. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om det datum då NEAFC:s sekretariat meddelade NEAFC:s avtalsslutande parter att hela den totala tillåtna fångstmängden är uppfiskad. Medlemsstaterna ska förbjuda fartyg som för deras flagg att bedriva riktat fiske efter kungsfiskar från och med detta datum.

Artikel 29h

Åtgärder för fiske efter kungsfisk i Irmingerhavet och angränsande vatten

1. Det är förbjudet att fånga kungsfisk i internationellt vatten i Ices-delområde V och i unionsvatten i Ices-delområdena XII och XIV.

Genom undantag från första stycket är det tillåtet att fånga kungsfisk från och med den 11 maj till och med den 31 december inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet (nedan kallat bevarandeområdet för kungsfiskar):

— 64°45′ N, 28°30′ V.

— 62°50′ N, 25°45′ V.

— 61°55′ N, 26°45′ V.

— 61°00′ N, 26°30′ V.

— 59°00′ N, 30°00′ V.

— 59°00′ N, 34°00′ V.

— 61°30′ N, 34°00′ V.

— 62°50′ N, 36°00′ V.

— 64°45′ N, 28°30′ V.

2. Trots vad som sägs i punkt 1 får fiske efter kungsfisk tillåtas, genom en unionsrättsakt, utanför bevarandeområdet för kungsfiskar i Irmingerhavet och intilliggande vatten från och med den 11 maj till och med den 31 december varje år på grundval av vetenskapliga utlåtanden och under förutsättning att NEAFC har upprättat en återhämtningsplan för kungsfisk i det geografiska området. Endast unionsfartyg som har godkänts av respektive medlemsstat och om vilka information har meddelats kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010 får delta i detta fiske.

3. Det är förbjudet att använda trålar med en maskstorlek under 100 millimeter.

4. Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk presentationsskärning, när det gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.

5. Befälhavare på fartyg som bedriver fiske utanför bevarandeområdet för kungsfiskar ska dagligen översända en fångstrapport enligt artikel 9.1 b i förordning (EG) nr 1236/2010, efter det att fiskeverksamheten den kalenderdagen har avslutats. Rapporten ska innehålla uppgifter om de fångster ombord som tagits efter det senaste fångstmeddelandet.

6. Utöver bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla endast om fartygens rapporter överensstämmer med artikel 9.1 i den förordningen och registreras i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen.

7. Rapporterna enligt punkt 6 ska göras i enlighet med relevanta bestämmelser.

▼B







AVDELNING V

BEGRÄNSNINGAR AV VISSA SLAG AV FISKE OCH AKTIVITETER I SAMBAND MED DESSA

Artikel 30

Begränsningar av användningen av släpredskap för fiske efter bottenlevande arter

1. Det är förbjudet för fartyg att ha ombord eller använda bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 24 meter eller kan förlängas till mer än 24 meter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

▼M12

1a. Punkt 1 ska inte tillämpas på region 9.

▼B

2. Inom följande geografiska områden är det förbjudet för fartyg att använda bomtrålar vilkas maskstorlek ligger mellan 32 och 99 millimeter:

a) Nordsjön norr om en linje som sammanbindas av följande punkter: — En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55oN, — därifrån österut till latitud 55oN, longitud 5oÖ, — därifrån norrut till latitud 56oN, — och slutligen österut till en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56oN.

▼M1

b) ICES-område Vb och ICES delområde VI norr om latitud 56oN.

▼B

Inom de områden som anges i a och b är det förbjudet att ombord medföra bomtrålar med en maskstorlek som ligger mellan 32 och 99 millimeter, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.

3. Det är förbjudet för fartyg att använda bottentrålar med trålbord, bottenpartrålar eller snurrevadar med en maskstorlek som ligger mellan 80 och 99 millimeter, inom det geografiska område som anges i punkt 2 a. Inom detta område är det förbjudet att ombord medföra bottentrålar med trålbord, bottenpartrålar eller snurrevadar med en maskstorlek som ligger mellen 80 och 99 millimeter, om inter dessa nätredskap stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.

▼M8

4. Det är förbjudet för fartyg att använda bottentrål eller liknande släpredskap som står i kontakt med havsbotten inom det område som avgränsas av en linje som förenar följande koordinater:







latitud 59o 54' N longitud 6o 55' V latitud 59o 47' N longitud 6o 47' V latitud 59o 37' N longitud 6o 47' V latitud 59o 37' N longitud 7o 39' V latitud 59o 45' N longitud 7o 39' V latitud 59o 54' N longitud 7o 25' V

▼M9

5. Det är förbjudet för fartyg att använda garn, insnärjningsredskap eller grimgarn på större djup än 200 meter och bottentrål och liknande släpredskap som har kontakt med havsbotten inom de områden som avgränsas av en linje som förenar följande koordinater:

a) ”Madeira och Kanarieöarna”



Latitud 27° 00′ N longitud 19° 00′ V Latitud 26° 00′ N longitud 15° 00′ V Latitud 29° 00′ N longitud 13 °00′ V Latitud 36° 00′ N longitud 13° 00′ V Latitud 36° 00′ N longitud 19° 00′ V

b) ”Azorerna”



Latitud 36° 00′ N longitud 23° 00′ V Latitud 39° 00′ N longitud 23° 00′ V Latitud 42° 00′ N longitud 26° 00′ V Latitud 42° 00′ N longitud 31° 00′ V Latitud 39° 00′ N longitud 34° 00′ V Latitud 36° 00′ N longitud 34° 00′ V.

▼B

Artikel 31

Okonventionella fiskemetoder

1. Det är förbjudet att fånga marina organismer med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen eller elektrisk ström.

2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda marina organismer som har fångats med metoder som innefattar användning av något slag av projektil.

▼M12

Artikel 31a

Elfiske i Ices-områdena IVc och IVb

1. Genom undantag från artikel 31 är fiske med bomtrål där elektrisk ström används tillåten i Ices-områdena IVc och IVb söder om en linje mellan följande punkter enligt koordinatsystemet WGS84:

— En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55° N,

— därifrån österut till latitud 55° N, longitud 5° E,

— därifrån norrut till latitud 56° N,

— och slutligen österut till en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56° N.

2. Elfiske är endast tillåtet om följande krav uppfylls:

a) Högst 5 % av varje medlemsstats bomtrålflotta använder trålar med elektrisk ström.

b) Den högsta strömstyrkan i kW för varje bomtrål överstiger inte bommens längd i meter multiplicerad med 1,25.

c) Spänningen mellan elektroderna är högst 15 V.

d) Fartyget är utrustat med ett automatiskt dataförvaltningssystem som registrerar den högsta styrka som använts per bom och spänningen mellan elektroderna under minst de 100 senaste dragen. Obehöriga personer kan inte ändra detta automatiska dataförvaltningssystem.

e) Det är förbjudet att använda skrapkätting(ar) framför underteln.

▼B

Artikel 32

Begränsningar av användningen av automatisk sorteringsutrustning

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg medföra eller använda utrustning för automatisk sortering efter storlek eller kön av sill, makrill och taggmakrill.

2. Det är dock tillåtet att medföra och använda sådan utrustning under förutsättning att

a) fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 70 millimeter eller en eller flera ringnotar eller liknande fiskeredskap, eller

i) hela den fångst som lagligen får behållas ombord förvaras i fruset tillstånd, den sorterade fisken omedelbart fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord med undantag av vad som krävs enligt artikel 19, och ii) utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att fisken omedelbart fryses och inte kan kasseras. b)

3. Fartyg med tillstånd att fiska i Östersjön, Bälten eller Öresund får medföra automatisk klassificeringsutrustning, i Kattegatt, förutsatt att ett särskilt fisketillstånd har utfärdats som medger detta.

Det särskilda fisketillståndet skall ange arter, områden, tidsperioder och alla andra erforderliga villkor som gäller hur klassificeringsutrustningen skall användas och medföras ombord.

▼M12

Artikel 32a

Fångsthantering och begränsning av utkast för pelagiska fartyg

1. Det högsta avståndet mellan stängerna i vattenavskiljaren ska vara 10 millimeter på pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1236/2010.

Stängerna ska ha svetsats fast. Om hål används i vattenavskiljaren i stället för galler får inte hålens diameter överstiga 10 millimeter. Hålen i de lutande rännorna före vattenavskiljaren får inte överstiga 15 millimeter i diameter.

2. Det ska vara förbjudet för pelagiska fartyg som bedriver fiske i NEAFC:s konventionsområde att släppa ut fisk under fartygets vattenlinje från bufferttankar eller kyltankar för havsvatten (RSW-tankar).

3. Ritningar avseende fångsthanteringen och tömningsmöjligheten för pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde som har certifierats av de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, samt eventuella ändringar av dessa, ska av fartygets befälhavare sändas till de behöriga fiskerimyndigheterna i flaggmedlemsstaten. De behöriga myndigheterna i fartygens flaggmedlemsstat ska periodiskt kontrollera de inlämnade ritningarnas tillförlitlighet. Kopior av ritningarna ska alltid finnas ombord på fartyget.

▼M7 —————

▼B

Artikel 34

Begränsningar av fiskeaktiviteter inom ett område av 12 sjömil kring Förenade kungariket och Irland

1. Det är förbjudet för alla fartyg att använda bomtålar inom ett område av 12 sjömil utanför Förenade kungarikets och Irlands kuster, uppmätt från de baslinjer från vilka territorialvattnen mäts.

2. Fartyg som tillhör någon av följande kategorier skall emellertid ha rätt att bedriva fiske med bromtrålar i det område som avses i punkt 1:

a) Fartyg som togs i bruk före den 1 januari 1987, om de har en maskineffekt som inte överstiger 221 kW eller en reducerad maskineffekt som före reduktionen inte översteg 300 kW.

b) Fartyg som togs i bruk efter den 31 december 1986, vars maskineffekt inte har reducerats och inte överstiger 221 kW och vars största längd inte överstiger 24 meter.

c) Fartyg som efter den 31 december 1986 har fått sin maskin utbytt mot en annan maskin, vars effekt inte har reducerats och inte överstiger 221 kW.

3. Trots vad som sägs i punkt 2 är det förbjudet att använda en bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar, vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 meter eller som kan förlängas till mer än 9 meter, utom vid fiske med redskap vars maskstorlek ligger mellan 16 och 31 millimeter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

4. Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 skall inte tillåtas bedriva de fiskeaktiviteter som avses i dessa punkter.

5. För fartyg som inte får använda bomtrålar är det förbjudet att medföra sådana nätredskap ombord inom de områden som anges i denna artikel, om de inte surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

6. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 48.

▼M12

Artikel 34a

Tekniska bevarandeåtgärder i Irländska sjön

1. Från och med den 14 februari till och med den 30 april varje år är det förbjudet att använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap, alla typer av nät, grimgarn, insnärjningsredskap eller liknande fasta nätredskap eller fiskeredskap med krokar inom den del av Ices-område VIIa som avgränsas av

— Irlands östra kust och Nordirlands östra kust, och

— områdena inom de raka linjer som i angiven ordning förbinder följande geografiska koordinater: — — En punkt på den östra kusten av Ards-halvön i Nordirland vid 54°30′ N. — 54°30′ N, 04°50′ V. — 53°15′ N, 04°50′ V. — En punkt på Irlands östra kust vid 53°15′ N.

2. Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som avses i det stycket, gäller följande:

a) Användning av bottentrål med trålbord är tillåten, på villkor att ingen annan typ av fiskeredskap finns ombord och att nätredskapen — har maskstorleksintervall på 70–79 millimeter eller 80–99 millimeter, — endast har en av de tillåtna maskstorlekarna, — inte har någon enskild maska, oberoende av dess position i nätet, som är större än 300 millimeter, och — endast används inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: — — 53°30′ N, 05°30′ V. — 53°30′ N, 05°20′ V. — 54°20′ N, 04°50′ V. — 54°30′ N, 05°10′ V. — 54°30′ N, 05°20′ V. — 54°00′ N, 05°50′ V. — 54°00′ N, 06°10′ V. — 53°45′ N, 06°10′ V. — 53°45′ N, 05°30′ V. — 53°30′ N, 05°30′ V.

b) Användning av bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller är tillåten om inga andra typer av fiskeredskap finns ombord och nätredskapen — uppfyller villkoren i led a, — när det gäller en selektionspanel, är konstruerade i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 254/2002 av den 12 februari 2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a) ( 20 ), och — när det gäller ett sorteringsgaller, är förenliga med punkterna 2–5 i bilaga XIVa till denna förordning.

c) Användning av en bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en selektionspanel eller ett sorteringsgaller får också tillåtas inom det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: — 53°45′ N, 06°00′ V. — 53°45′ N, 05°30′ V. — 53°30′ N, 05°30′ V. — 53°30′ N, 06°00′ V. — 53°45′ N, 06°00′ V.

Artikel 34b

Användning av nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområdena VIII, IX, X och XII öster om 27° V

1. Unionsfartyg får inte använda bottensatta garn, insnärjningsredskap och grimgarn vid någon position där det karterade vattendjupet är större än 200 meter i ICES-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområdena XII öster om 27° V, VIII, IX och X.

2. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet att använda följande redskap:

a) Nät med en maskstorlek på minst 120 millimeter men under 150 millimeter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområde XII öster om 27° V, nät med en maskstorlek på minst 100 millimeter men under 130 millimeter i Ices-områdena VIIIa, b och d samt Ices-delområde X och nät med en maskstorlek på minst 80 millimeter men under 110 millimeter i Ices-område VIIIc och Ices-delområde IX, om — de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m, — de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5, — de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, — de är högst fem sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 25 km per fartyg, — de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar.

b) Insnärjningsredskap med en maskstorlek på minst 250 millimeter, om — de används i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m, — de inte är mer än 15 maskor djupa och har ett utförningsförhållande på minst 0,33, — de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, — de är högst 10 km långa, och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 100 km per fartyg, — de inte ligger i vattnet mer än 72 timmar.

c) Nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområde XII öster om 27° V med en maskstorlek på 100 millimeter eller större, men mindre än 130 millimeter, om — de sätts ut i vatten där det karterade vattendjupet är mer än 200 meter men mindre än 600 meter, — de inte är mer än 100 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,5, — de är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, — de är högst fyra sjömil långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 20 km per fartyg, — de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar, — minst 85 viktprocent av den fångst som behålls består av kummel, — antalet fartyg som deltar i fisket inte överstiger den nivå som registrerats för 2008, — befälhavaren på det fartyg som deltar i detta fiske innan fartyget lämnar hamnen antecknar i loggboken kvantiteten av och den sammanlagda längden på de fiskeredskap som finns ombord på fartyget; minst 15 % av utseglingarna ska inspekteras, — befälhavaren för fartyget har 90 % av fiskeredskapen ombord, vilket registrerats enligt unionens loggbok för den resan vid landningen, och — den kvantitet av samtliga arter som fångats och som väger mer än 50 kg, däribland alla kvantiteter på mer än 50 kg som kastats över bord, registrerats i unionens loggbok.

d) Grimgarn i Ices-delområde IX med en maskstorlek på minst 220 millimeter, om — de sätts ut i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 meter, — de inte är mer än 30 maskor djupa, och har ett utförningsförhållande på minst 0,44, — de inte är försedda med flöten eller motsvarande flytelement, — de är högst 5 km långa och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 20 km per fartyg, — de inte ligger i vattnet mer än 72 timmar.

3. Detta undantag gäller inte för NEAFC:s regleringsområde.

4. Alla fartyg som sätter ut bottensatta garn, insnärjningsredskap eller grimgarn vid en position där det karterade vattendjupet är mer än 200 meter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområdena XII öster om 27° V, VIII, IX och X, ska ha ett särskilt fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

5. Endast en av de redskapstyper som beskrivs i punkt 2 a, 2 b eller 2 d får finnas ombord på fartyget vid varje tidpunkt. Fartyg får ombord medföra nätredskap som totalt är 20 % längre än den längsta nätlänk som får sättas ut samtidigt.

6. Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med det tillstånd som avses i punkt 4 ska i loggboken registrera antalet och längden på de redskap som ett fartyg har ombord innan det lämnar hamn och när det anlöper hamn, och ska kunna redogöra för eventuella avvikelser mellan de två kvantiteterna.

7. De behöriga myndigheterna har rätt att avlägsna obevakade redskap till sjöss i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j och k samt Ices-delområde XII öster om 27° V, VIII, IX och X i följande situationer:

a) Redskapet är inte märkt på rätt sätt.

b) Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren inte har påträffats mindre än 100 sjömil från redskapet under mer än 120 timmar.

c) Redskapet har satts ut i vatten där det karterade vattendjupet är större än tillåtet.

d) Redskapets maskstorlek följer inte reglerna.

8. Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med det tillstånd som avses i punkt 4 ska i loggboken registrera följande uppgifter under varje fiskeresa:

— Maskstorleken på det använda nätredskapet.

— Den nominella längden på ett nätredskap.

— Antalet nätredskap i en länk.

— Det totala antalet länkar som satts ut.

— Positionen för varje utsatt länk.

— Djupet på varje utsatt länk.

— Tiden i vatten för varje utsatt länk.

— Hur många redskap som förlorats, deras senaste kända position och datum för förlusten.

9. Fartyg som fiskar med det tillstånd som avses i punkt 4 får endast landa fångsten i de hamnar som medlemsstaterna utsett i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2347/2002.

10. Mängden hajar som behålls ombord av ett fartyg som använder det redskap som beskrivs i punkt 2 b och 2 d får vara högst 5 % i levande vikt av den totala kvantiteten marina organismer som behålls ombord.

11. Kommissionen får efter samråd med STECF anta genomförandeakter som undantar särskilda typer av en medlemsstats fiske i Ices-delområdena VIII, IX, X från tillämpningen av punkterna 1–9 om det framgår av den information som medlemsstaterna lämnat att detta fiske leder till mycket låga nivåer av bifångster av haj och fisk som kastas över bord.

Artikel 34c

Villkor för fiske med vissa släpredskap som är tillåtna i Biscayabukten

1. Genom undantag från bestämmelserna i artikel 5.2 i kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 av den 19 mars 2002 om fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för kummelbeståndets återhämtning i ICES-delområden III, IV, V, VI och VII samt i ICES-områden VIIIa, b, d och e ( 21 ) är det tillåtet att bedriva fiske med trål, snurrevad och liknande redskap, med undantag för bomtrål, med maskstorleksintervall på 70–99 millimeter i det område som anges i artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 494/2002 om redskapet är försett med ett nätstycke med kvadratiska maskor i enlighet med bilaga XIVb.

2. Vid fiske i Ices-områdena VIIIa och b är det tillåtet att använda sorteringsrist med tillbehör framför lyftet och/eller nätstycken med kvadratiska maskor som är 60 millimeter eller större i den nedre delen av den förlängda delen framför lyftet. Bestämmelserna i artiklarna 4.1, 6 och 9.1 i denna förordning och i artikel 3 a och b i förordning (EG) nr 494/2002 ska inte tillämpas på den del av trålen där dessa sorterande anordningar har fogats in.

Artikel 34d

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i NEAFC:s regleringsområde

1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och bottensatta långrevar, i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet.

Delar av Reykjanesryggen: — 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ V. — 55°05.4804′ N, 35°58.9784′ V. — 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ V. — 54°41.1841′ N, 34°00.0514′ V. — 54°00′ N, 34°00′ V. — 53°54.6406′ N, 34°49.9842′ V. — 53°58.9668′ N, 36°39.1260′ V. — 55°04.5327′ N, 36°49.0135′ V.

Nordliga delen av Mid Atlantic Ridge (MAR): — 59°45′ N, 33°30′ V. — 57°30′ N, 27°30′ V. — 56°45′ N, 28°30′ V. — 59°15′ N, 34°30′ V. — 59°45′ N, 33°30′ V.

Mellersta delen av Mid Atlantic Ridge (MAR) (Charlie-Gibbs Fracture zone och Subpolar Frontal Region): — 53°30′ N, 38°00′ V. — 53°30′ N, 36°49′ V. — 55°04.5327′ N, 36°49′ V. — 54°58.9914′ N, 34°41.3634′ V. — 54°41.1841′ N, 34°00′ V. — 53°30′ N, 30°00′ V. — 51°30′ N, 28°00′ V. — 49°00′ N, 26°30′ V. — 49°00′ N, 30°30′ V. — 51°30′ N, 32°00′ V. — 51°30′ N, 38°00′ V. — 53°30′ N, 38°00′ V.

Sydliga delen av Mid Atlantic Ridge (MAR): — 44°30′ N, 30°30′ V. — 44°30′ N, 27°00′ V. — 43°15′ N, 27°15′ V. — 43°15′ N, 31°00′ V. — 44°30′ N, 30°30′ V.

Altairs undervattensberg: — 45°00′ N, 34°35′ V. — 45°00′ N, 33°45′ V. — 44°25′ N, 33°45′ V. — 44°25′ N, 34°35′ V. — 45°00′ N, 34°35′ V.

Antialtairs undervattensberg: — 43°45′ N, 22°50′ V. — 43°45′ N, 22°05′ V. — 43°25′ N, 22°05′ V. — 43°25′ N, 22°50′ V. — 43°45′ N, 22°50′ V.

Hatton Bank: — 59°26′ N, 14°30′ V. — 59°12′ N, 15°08′ V. — 59°01′ N, 17°00′ V. — 58°50′ N, 17°38′ V. — 58°30′ N, 17°52′ V. — 58°30′ N, 18°22′ V. — 58°03′ N, 18°22′ V. — 58°03′ N, 17°30′ V. — 57°55′ N, 17°30′ V. — 57°45′ N, 19°15′ V. — 58°11.15′ N, 18°57.51′ V. — 58°11.57′ N, 19°11.97′ V. — 58°27.75′ N, 19°11.65′ V. — 58°39.09′ N, 19°14.28′ V. — 58°38.11′ N, 19°01.29′ V. — 58°53.14′ N, 18°43.54′ V. — 59°00.29′ N, 18°01.31′ V. — 59°08.01′ N, 17°49.31′ V. — 59°08.75′ N, 18°01.47′ V. — 59°15.16′ N, 18°01.56′ V. — 59°24.17′ N, 17°31.22′ V. — 59°21.77′ N, 17°15.36′ V. — 59°26.91′ N, 17°01.66′ V. — 59°42.69′ N, 16°45.96′ V. — 59°20.97′ N, 15°44.75′ V. — 59°21′ N, 15°40′ V. — 59°26′ N, 14°30′ V.

Nordvästra Rockall: — 57°00′ N, 14°53′ V. — 57°37′ N, 14°42′ V. — 57°55′ N, 14°24′ V. — 58°15′ N, 13°50′ V. — 57°57′ N, 13°09′ V. — 57°50′ N, 13°14′ V. — 57°57′ N, 13°45′ V. — 57°49′ N, 14°06′ V. — 57°29′ N, 14°19′ V. — 57°22′ N, 14°19′ V. — 57°00′ N, 14°34′ V. — 56°56′ N, 14°36′ V. — 56°56′ N, 14°51′ V. — 57°00′ N, 14°53′ V.

Sydvästra Rockall (Empress of Britain Bank): — 56°24′ N, 15°37′ V. — 56°21′ N, 14°58′ V. — 56°04′ N, 15°10′ V. — 55°51′ N, 15°37′ V. — 56°10′ N, 15°52′ V. — 56°24′ N, 15°37′ V.

Logachev Mound: — 55°17′ N, 16°10′ V. — 55°34′ N, 15°07′ V. — 55°50′ N, 15°15′ V. — 55°33′ N, 16°16′ V. — 55°17′ N, 16°10′ V.

Västra Rockall Mound: — 57°20′ N, 16°30′ V. — 57°05′ N, 15°58′ V. — 56°21′ N, 17°17′ V. — 56°40′ N, 17°50′ V. — 57°20′ N, 16°30′ V.

2. Vid fiske inom nya och befintliga bottenfiskeområden inom NEAFC:s regleringsområde ska fartyget, om mängden levande korall eller levande svamp som fångas per uppsättning redskap överstiger 60 kg levande korall och/eller 800 kg levande svamp, informera sin flaggstat, upphöra med fisket och förflytta sig minst två sjömil från den position för vilken det finns uppgifter som tyder på att den ligger närmast den exakta lokalisering där denna fångst gjordes.

Artikel 34e

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i Ices-områdena VIIc, j och k

1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och bottensatta långrevar, i de områden som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt koordinatsystemet WGS84:

Belgica Mound Province: — 51°29.4′ N, 11°51.6′ V. — 51°32.4′ N, 11°41.4′ V. — 51°15.6′ N, 11°33.0′ V. — 51°13.8′ N, 11°44.4′ V. — 51°29.4′ N, 11°51.6′ V.

Hovland Mound Province: — 52°16.2′ N, 13°12.6′ V. — 52°24.0′ N, 12°58.2′ V. — 52°16.8′ N, 12°54.0′ V. — 52°16.8′ N, 12°29.4′ V. — 52°04.2′ N, 12°29.4′ V. — 52°04.2′ N, 12°52.8′ V. — 52°09.0′ N, 12°56.4′ V. — 52°09.0′ N, 13°10.8′ V. — 52°16.2′ N, 13°12.6′ V.

Nordvästra Porcupine Bank Område I: — 53°30.6′ N, 14°32.4′ V. — 53°35.4′ N, 14°27.6′ V. — 53°40.8′ N, 14°15.6′ V. — 53°34.2′ N, 14°11.4′ V. — 53°31.8′ N, 14°14.4′ V. — 53°24.0′ N, 14°28.8′ V. — 53°30.6′ N, 14°32.4′ V.

Nordvästra Porcupine Bank Område II: — 53°43.2′ N, 14°10.8′ V. — 53°51.6′ N, 13°53.4′ V. — 53°45.6′ N, 13°49.8′ V. — 5336.6′ N, 14°07.2′ V. — 53°43.2′ N, 14°10.8′ V.

Sydvästra Porcupine Bank: — 51°54.6′ N, 15°07.2′ V. — 51°54.6′ N, 14°55.2′ V. — 51°42.0′ N, 14°55.2′ V. — 51°42.0′ N, 15°10.2′ V. — 51°49.2′ N, 15°06.0′ V. — 51°54.6′ N, 15°07.2′ V.

2. Alla pelagiska fartyg som fiskar i områden där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 i denna artikel ska vara uppförda på förteckningen över fartyg med tillstånd och vara utrustade med ett fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009. Fartyg som ingår i förteckningen över fartyg med tillstånd får endast ha pelagiska redskap ombord.

3. Pelagiska fartyg som har för avsikt att fiska i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 denna artikel ska minst fyra timmar i förväg anmäla sin avsikt att gå in i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade till det irländska centrumet för fiskerikontroll, enligt definitionen i artikel 4.15 i förordning (EG) nr 1224/2009. De ska samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de behåller ombord.

4. Pelagiska fartyg som fiskar i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 ska ha ett fullständigt fungerande och säkert kontrollsystem för fartyg (VMS) som uppfyller alla respektive bestämmelser när de befinner sig i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade.

5. Pelagiska fartyg som fiskar i områden där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 ska rapportera in VMS-uppgifter varje timme.

6. Pelagiska fartyg som har avslutat fisket i ett område där sårbara djuphavsarter är skyddade enligt punkt 1 ska informera det irländska centrumet för fiskerikontroll när de lämnar området. De ska samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de behåller ombord.

7. Fiske efter pelagiska arter i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 får endast ske med nät där maskstorleken är antingen 16–31 millimeter eller 32–54 millimeter, och endast sådana nät får finnas ombord.

Artikel 34f

Åtgärder för skydd av sårbara djuphavshabitat i Ices-område VIIIc

1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och bottensatta långrevar, i det område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet.

El Cachucho:

— 44°12′ N, 05°16′ V.

— 44°12′ N, 04°26′ V.

— 43°53′ N, 04°26′ V.

— 43° 53′ N, 05°16′ V.

— 44°12′ N, 05°16′ V.

2. Genom undantag från det förbud som anges i punkt 1 kan fartyg som har fiskat efter fjällbrosme med bottensatta långrevar 2006, 2007 och 2008 från sina fiskemyndigheter i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009 få ett fisketillstånd som gör det möjligt för dem att fortsätta att fiska i området söder om 44°00.00′ N. Alla fartyg som har erhållit detta fisketillstånd ska oberoende av sin största längd ha i bruk en fullständigt fungerande och säker VMS som uppfyller respektive bestämmelser, när de fiskar i det område som anges i punkt 1.

▼M13

Artikel 34g

Begränsningar av fiskeaktiviteter i det område som ligger inom 24 sjömil från Mayotte

Det är förbjudet för alla fartyg att använda ringnot vid fiske efter tonfisk och närbesläktade arter i det område som ligger inom 24 sjömil från Mayotte, i egenskap av ett yttersta randområde i den mening som avses i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, uppmätt från de baslinjer från vilka territorialvattnen mäts.

▼B







AVDELNING VI

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SKAGERRAK OCH KATTEGATT

Artikel 35

Trots vad som sägs i artikel 19.1 får marina organismer som är undermåliga och som har fångats i Skagerrak eller Kattegatt behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning upp till 10 % av färskvikten av de totala fångster som behålls ombord.

Artikel 36

Lax och öring får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord när de tas upp inom någon del av Skagerrak eller Kattegatt utanför en gräns på 4 sjömil, uppmätt från medlemsstaternas baslinjer.

Artikel 37

1. Från och med den 1 juli till och med den 15 september är det förbjudet att använda trålar med en maskstorlek som är mindre än 32 millimeter i farvattnen innanför en gräns av 3 sjömil från baslinjerna i Skagerrak och Kattegatt.

2. Vid fiske med trål i de farvatten och under den period som avses i punkt 1 får dock

— nätredskap med en minsta maskstorlek på 30 millimeter användas vid fiske efter nordhavsräkor (Pandalus borealis),

— nätredskap med alla maskstorlekar användas vid fiske efter tånglake (Zoarces viviparus), smörbultar (Gobiidae) eller simpa (Cottus spp.) som skall användas som agn.

▼M12 —————

▼B

Artikel 39

Det är förbjudet att använda bomtrål i Kattegatt.

Artikel 40

Under de perioder och inom de områden som anges i artiklarna 37, 38 och 39 i denna förordning, då trålar eller bomtrålar inte får användas, är det förbjudet att ha sådana nätredskap ombord, om de inte surras och stuvas i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

▼M7 —————

▼B







AVDELNING VII

TEKNISKA BESTÄMMELSER

Artikel 42

Beredning

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av fysikalisk eller kemisk beredning av fisk för att framställa fiskmjöl, fiskolja eller liknande produkter, eller att lasta om fångst i sådant syfte. Detta förbud gäller inte för beredning eller omlastning av fiskavfall.

2. Punkt 1 skall dock inte gälla för framställning av surimi och fiskmassa ombord på ett fiskefartyg.

Artikel 43

Vetenskaplig forskning

1. Denna förordning skall inte gälla för fiske som uteslutande bedrivs för vetenskapliga undersökningar, vilka utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna och som kommissionen och den eller de medlemsstater inom vars farvatten forskningen skall bedrivas har underrättats om i förväg.

2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 får säljas, lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att

— de uppfyller de normer som framgår av bilaga XII till denna förordning och de marknadsnormer som antagits i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter ( 22 ), eller

— de säljs direkt för andra ändamål än mänsklig konsumtion.

Artikel 44

Utsättning och flyttning

1. Denna förordning skall inte gälla för fiske vars enda syfte är utsättning eller flyttning av marina organismer och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs på en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten skall kommissionen och alla berörda medlemsstater informeras i förväg.

2. Marina organismer som fångas för de