Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom
spannmålssektorn
(EGT L 161, 29.6.1996, s. 125)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EG) nr 641/97 av den 14 april 1997 L 98 2 15.4.1997
"M2 Kommissionens förordning (EG) nr 2092/97 av den 24 oktober
1997L 292 10 25.10.1997
"M3 Kommissionens förordning (EG) nr 2519/98 av den 24 november
1998L 315 7 25.11.1998
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och med
den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80(EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 1
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1249/96
av den 28 juni 1996
om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92
vad avser importtullarna inom spannmålssektorn
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni
1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för spann-
mål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 923/96 (2), särskilt
artikel 10.4 i denna, och
med beaktande av följande:I artikel 10 i förordning (EEG) nr 1766/92 föreskrivs att när de produkter
som avses i artikel 1 i den förordningen importeras skall de tullsatser
som föreskrivs i Gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som
avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med
det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat
med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i
fråga.
För klassificeringen av de importerade partierna är de produkter som
avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 i vissa fall uppdelade i
flera standardkvaliteter. Det är följaktligen lämpligt att fastställa
standardkvaliteter som kan användas som objektiva klassificerings-
kriterier och att fastställa toleransnivåer som gör det möjligt att föra de
produkter som skall importeras till den kvalitetsklass som är mest
ändamålsenlig. Bland de objektiva kriterier som kan tillämpas vid
kvalitetsklassificering av vanligt vete är proteinhalten, den specifika
vikten och halten av olika orenheter (Schwarzbesatz) de kriterier som
kan mest utbrett tillämpas inom handeln och som enklast kan
kontrolleras. För durumvete är kriterierna den specifika vikten, halten
av olika orenheter (Schwarzbesatz) och innehållet av kärnor med
glasaktigt utseende. De importerade varorna genomgår alltså analyser
som gör det möjligt att fastställa dessa parametrar för varje importerat
parti. När gemenskapen har fastställt ett officiellt förfarande för
erkännande av kvalitetsintyg som attesterats och utfärdats av den stad
där varorna har sitt ursprung kan dessa analyser emellertid genomföras
enbart för kontroll av ett tillräckligt representativt antal importerade
partier.
För beräkning av importplågan föreskrivs i artikel 10.3 i förordning
(EEG) nr 1766/92 att de representativa cif-importpriserna skall
bestämmas och fastställas regelbundet för var och en av de kvaliteter
som definierats för de produkter som avses i samma punkt. För
fastställandet av dessa priser, måste prioriteringarna för de olika
vetekvaliteterna och prisnoteringarna för andra spannmål specificeras.
Dessa prisnoteringar bör följaktligen defineras.
För klarhetens skull utgör prisnoteringen för de olika veteslagen och
annan spannmål på råvarubörserna i Förenta Staterna en objektiv grund
för att fastställa representativa cif-importpriser. Tillägget av det
handelsbidrag som görs på marknaden i Förenta staterna för varje
kvalitet av olika spannmål för det möjligt att omvandla prisnoteringen för
varje slags spannmål på börsen till ett pris fob för export från Förenta
Staterna. Genom att lägga till sjötransportkostnaderna mellan Mexi-
kanska golfen eller Stora sjöarna och en hamn i gemenskapen på
transportmarknaden kan dessa priser fob omvandlas till representativa
cif-importpriser. Med hänsyn tagen till transport- och handelsvolymen i
Rotterdams hamn, utgör denna hamn den destination i gemenskapen vars!B
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 1.
(2) EGT nr L 126, 24.5.1996, s. 37.1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 2
prisnoteringar på sjötransporter är de mest allmänt kända, de tydligaste
och de mest tillgängliga. Följaktligen bör Rotterdam fortsätta att vara
gemenskapens destinationshamn.
Följaktligen, och för tydlighetens skull, fastställs de representativa
cif-importpriserna för de spannmålsslag som avses i artikel 10.3 a på
grundval av prisnoteringen på råvarubörsen för spannmålen i fråga plus
handelsbidraget för denna spannmål och sjötransportkostnaderna mellan
Mexikanska golfen eller Stora sjöarna och Rotterdams hamn. För att ta
hänsyn till skillnader i transportkostnader på grund av destinationshamn
är det emellertid berättigat att föreskriva schablonmässiga justeringar av
importtullarna för de gemenskapshamnar som är belägna i medelhavs-
området, på atlantkusten, på den iberiska halvön, i Förenade kungariket
Storbritannien och Nordirland och i Irland eller i de skandinaviska
länderna. För att övervaka utvecklingen av de representativa cif-import-
priser som fastställts på detta sätt är det lämpligt att föreskriva en daglig
uppföljning av de faktorer som ingår i beräkningen. I fråga om sorghum
och råg är det representativa cif-importpriset som beräknats för korn
representativt för marknadssituationen för dessa båda produkter och
därför skall det representativa cif-importpris som fastställts för korn
också vara tillämpligt för dessa spannmålsslag.
Vid fastställandet av den importtull som avses i artikel 10.2 i förordning
(EEG) nr 1766/92 kommer det under en period av två veckor för
fastställande av de representativa cif-importpriserna att tas hänsyn till
marknadstendenserna utan att en osäkerhetsfaktor införs. Importtullarna
för dessa produkter kan därför fastställas den femtonde och den sista
arbetsdagen i varje månad på grundval av genomsnittet av de
representativa cif-importpriser som noterats under denna period. Den
importtull som fastställts på detta sätt kan tillämpas under två veckor
utan att märkbart påverka importpriset inklusive tull. Om det för en viss
produkt inte finns någon börsnotering tillgänglig under perioden för
beräkning av representativa cif-importpriser eller om de representativa
cif-importpriserna till följd av plötsliga förändringar av de i beräkningen
ingående faktorerna flukturerar väsentligt under denna period, bör
åtgärder vidtagas för att upprätthålla ett representativt cif-importpris för
produkten i fråga. I det fall det inte finns någon notering är det lämpligt
att fortsätta att tillämpa den importtullsats som fastställts för föregående
period och vid stora fluktuationer i antingen börskursen, det handels-
bidrag som är kopplat till börskursen, sjötransportkostnaderna eller den
växelkurs som tillämpas vid beräkningen av de representativa cif-import-
priset för produkten i fråga, bör detta pris åter göras representativt genom
att en justering vidtas som motsvarar den skillnad som noteras i
förhållande till det gällande priset för att ta hänsyn till de förändringar
som inträffar. Även om denna typ av justeringar har gjorts skall perioden
för den därpå följande bestämningen inte påverkas.
När den importerade spannmålen kommer till gemenskapen land-, flod-
eller havsvägen från hamnar i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön är
transportkostnaderna märkbart lägre än de som tillämpas vid beräk-
ningen av importtullarna. Följaktligen bör skillnaderna i kostnader för
denna import schablonmässigt tas med i beräkningen när det represen-
tativa cif-importpriset för dessa produkter fastställs.
När vissa noteringar eller priser enligt kommissionens information inte
tycks vara representativa för den faktiska tendensen på marknaden för
import till gemenskapen av vanligt vete av medelkvalitet eller låg
kvalitet på grund av att tredje land beviljar subventioner för dessa
produkter vid export till länderna i medelhavsområdet eller Europa, bör
det vara möjligt att dra av det belopp som beviljats som subvention vid
exporten vid beräkningen av det representativa cif-importpriset för
produkten i fråga.
I det fall den börsnotering som tillämpas vid beräkningen av det
representativa priset vid import av vanligt vete av mycket hög kvalitet,
maltkorn eller flintmajs, antingen på grund av varans särskilda kvalitet,
eller på grund av det i priset på den produkt som skall importeras ingår
ett kvalitetsbidrag utöver det normala priset på produkten i fråga, inte tar
hänsyn till förekomsten av ett sådant bidrag utöver priset eller noteringen
och, när importören kan visa att han har använt den importerade!B1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 3
produkten för att framställa produkter av hög kvalitet som berättigar till
ett sådant bidrag, är det lämpligt att återbetala en schablonmässig del av
importpålagan till importören när varan i fråga har importerats.
För att säkerställa att importörerna följer bestämmelserna i denna
förordning bär ett system med säkerheter inrättas som kompletterar det
som gäller för licenser.
Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som
dess ordförande har bestämt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De tullsatser i gemensamma tulltaxan som avses i artikel 10.1 och 10.2
och i förordning (EEG) nr 1766/92 skall vara de som gäller vid den
tidpunkt som föreskrivs i artikel 67 i rådets förordning (EEG) nr
2913/92 (1).
Artikel 2
1. De tullsatser som avses i artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92
skall beräknas dagligen men fastställas den femtonde och den sista dagen
i varje månad av kommissionen för tillämpning från och med den
sextonde dagen i månaden respektive den första dagen i påföljande
månad för produkter som omfattas av KN-nummer
— 1001 10 00—1001 90 99, med undantag för blandsäd,— 1002 00,
— 1003 00 10 och 1003 00 90,
— 1005 10 90 och 1005 90 00,
— 1007 00 90.
När den femtonde inte är en arbetsdag för kommissionen skall
tullsatserna fastställas den arbetsdag som föregår den femtonde dagen i
frågavarande månad.
Om genomsnittet av importtullarna under denna tillämpningsperiod
avviker med 5 ecu per ton eller mer från den fastställda tullsatsen, skall
emellertid motsvarande justering göras.
2. Det pris som skall användas vid beräkning av importtullen skall vara
medelvärdet av de representativa cif-importpriser som bestäms dagligen
enligt den metod som föreskrivs i artikel 4 och som fastställts under de
två föregående veckorna. Det interventionspris som skall användas vid
beräkning av importtullarna är det som gäller den månad då importtullen
skall tillämpas.
3. De importtullar som fastställs i enlighet med denna förordning skall
tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft.
Om det för en viss produkt emellertid inte finns någon notering
tillgänglig från den referensbörs som föreskrivs i artikel 4.1 första
strecksatsen under de två veckor som föregår nästa fastställande, skall
den föregående importtullen fortsätta att gälla.
Efter varje fastställande eller justering skall kommissionen offentliggöra
importtullarna och vilka faktorer som använts vid beräkningen av dem i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
4. Kommissionen skall nedsätta importtullen med följande belopp för
varor som anländer via Atlanten till följande lossningshamnar i
gemenskapen:
— Medelhavshamnar (bortom Gibraltarsundet): 3 ecu per ton.!B
(1) EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1.1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 4
— Atlanthamnar på den iberiska halvön, i Förenade kungariket och i
Irland: 2 ecu per ton.
— Hamnar i Danmark, Finland eller Sverige: 2 ecu per ton.Tullmyndigheten vid lossningshamnen skall utfärda ett intyg över de
kvantiteter av varje produkt som lossats. Den nedsättning av tullsatsen
som föreskrivs i föregående stycke skall endast beviljas om varorna
åtföljs av detta intyg till dess att tullformaliteterna för importen är
fullbordade.
5. Den importtull som importören skall betala kan nedsättas schablon-
mässigt med
— 14 ecu per ton vid import av vanligt vete av hög kvalitet,
— 8 ecu per ton vid import av maltkorn,— 14 ecu per ton vid import av flintmajs av en kvalitet som
överensstämmer med specifikationerna i bilaga I.
Denna nedsättning skall omfattas av följande villkor:
a) Den sökande skall i fält 20 på importlicensen ange vilken produkt
som skall framställas av den spannmål som skall importeras.
b) Importören skall vid ansökan om importlicens skriftligen åta sig att
alla de varor som skall importeras kommer att bearbetas i enlighet
med angivelserna i fält 20 på licensen inom sex månader från och
med den dag då deklarationen om varornas övergång till fri
omsättning godkänns. Importören skall precisera var bearbetningen
kommer att äga rum, antingen
— genom att ange namnet på ett bearbetningsföretag i en
medlemsstat, eller
— genom att ange högst fem olika bearbetningsanläggningar.
Innan varorna levereras för bearbetning skall ett kontrollexemplar T
5 upprättas av tullklareringskontoret i enlighet med föreskrifterna i
kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (
1). Den angivelse som
avses i a samt anläggningen och platsen för bearbetningen skall
anges i fält 104 på dokument T 5.
c) Importören skall hos det berörda organet ställa en säkerhet på 14 ecu
per ton för vanligt vete och flintmajs och en säkerhet på 8 ecu per ton
för korn. Om den tullsats som gäller för den berörda produkten den
dag då tullformaliteterna för importen fullgörs är lägre än 14 ecu per
ton för vanligt vete eller flintmajs eller 8 ecu per ton för korn skall
dock säkerhetsbeloppet motsvara tullsatsen i fråga.
Denna säkerhet skall frisläppas på villkor att aktören lägger fram
bevis på den slutliga användning som berättigar till kvalitetsbidrag
utöver priset på den basprodukt som anges i a. Detta bevis, som
eventuellt kan utgöras av ett konrollexemplar T5, skall på ett
tillfredsställande sätt visa för de berörda myndigheterna i den
importerande medlemsstaten att hela den kvantitet som importerats
har bearbetats till den produkt som avses i a.
Bearbetningen skall anses ha ägt rum när, inom den tidsfrist som
anges i b
— i fråga om vanligt vete, den produkt som avses i a har framställts
antingen
— vid en eller flera anläggningar som tillhör företaget och som
är belägna i medlemsstaten, eller
— vid den bearbetningsanläggning eller en av de bearbetnings-
anläggningar som avses i b,
— maltkorn har genomgått stöpning,!B
(1) EGT nr L 253, 11.10.1993, s. 1.!M11996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 5
— flintmajs har bearbetats till en produkt som omfattas av
KN-nummer 1904 10 10 eller 1103 13.
Artikel 2a
1. För import till gemenskapen av flintmajs som omfattas av KN-
nummer 1005 90 00, för vilken det beviljas en schablonmässig nedsätt-
ning på 8 ecu per ton och för vilken ansökan om importlicens inlämnades
mellan den 1 juli 1996 och dagen för denna förordnings ikraftträdande,
skall det på importörens eller hans ombuds begäran återbetalas
skillnaden mellan den importtull som betalats för de kvantiteter som
faktiskt importerats och den tull som skall betalas om en schablonmässig
nedsättning av importtullen med 14 ecu per ton tillämpas.
2. På begäran från den berörde aktören skall den behöriga myndigheten
i den medlemsstat där importlicensen utfärdats utfärda ett intyg i enlighet
med förlagan i bilaga III i vilket det anges vilken kvantitet som kan
omfattas av den delåterbetalning av tullen som avses i punkt 1, i enlighet
med bestämmelserna i artikel 880 i förordning (EEG) nr 2454/93.
3. På grundval av det intyg som avses i punkt 2 och det bevis på den
slutliga användning som avses i artikel 2.5 c skall ansökningar om
återbetalning inlämnas inom trettio dagar efter dagen för denna
förordnings ikraftträdande. Ansökningar om återbetalning skall åtföljas
av importlicensen, det intyg som avses i punkt 2 och deklarationen om
övergång till fri omsättning för den aktuella importen.
Artikel 3
De kvalitetskriterier som skall uppfyllas vid import till gemenskapen
samt de tillåtna toleransnivåerna skall vara de som anges i bilaga I.
Artikel 4
1. Vid fastställande av de representativa cif-importpriser som avses i
artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1766/92 skall följande faktorer ingå
för vanligt vete av hög kvalitet, medelkvalitet eller låg kvalitet,
durumvete av hög kvalitet och medelkvalitet, majs och annan foders-
pannmål:
a) Den representativa börsnoteringen på marknaden i Förenta staterna.
b) De kända handelsbidrag (positiva eller negativa) (”premiums and
discounts”) som åtföljer denna notering på marknaden i Förenta
staterna noteringsdagen, och särskilt för durumvete de handelsbidrag
som är knutna till grynkvaliteten.
c) Sjötransportkostnaden mellan Förenta staterna (Mexikanska golfen
eller Duluth) och Rotterdams hamn för ett fartyg på minst 25 000
ton.
Kommissionen skall varje arbetsdag notera
— den faktor som avses under a på grundval av de börser och
referenskvaliteter som anges i bilaga II, samt
— de faktorer som avses under b och c på grundval av allmänt
tillgänglig information. När det gäller durumvete av medelkvalitet
skall ett negativt bidrag (”discount”) på tio ecu per ton fastställas
enligt punkt b.
2. De representativa cif-importpriserna för korn och majs och i fråga
om vanligt vete och durumvete för varje standardkvalitet skall vara
summan av de faktorer som anges i punkt 1 a, 1 b och 1 c och som
konstaterats av kommissionen i enlighet med punkt 1 andra stycket.!M1
!B
!M31996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 6
De representativa cif-importpriserna för korn och majs och i fråga om
vanligt vete och durumvete för varje standardkvalitet skall emellertid
nedsättas med 10 ecu per ton när importen sker
— land- eller flodväg, eller— sjövägen med fartyg som anländer till gemenskapen från hamnar
belägna i Medelhavet, Svarta havet eller Östersjön.
I detta fall skall de minskningar av importtullen som avses i artikel 2.4
inte tillämpas.
När priset på världsmarknaden för vanligt vete av medelstandardkvalitet
eller låg standardkvalitet subventioneras av tredje land vid export med
destination till ett europeiskt land eller till Medelhavsområdet får
kommissionen ta hänsyn till dessa subventioner vid fastställandet av det
representativa cif-priset för import till gemenskapen.
3. De representativa cif-importpriserna för råg och sorghum skall vara
de som beräknats för korn. De representativa priserna för vanligt vete
enligt KN-nummer 1001 90 91, majs enligt KN-nummer 1005 10 91
och korn enligt KN-nummer 1003 00 10 skall vara de respektive priser
som beräknats för vanligt vete av hög kvalitet, majs och korn.
Artikel 5
I fråga om vanligt vete och durumvete skall en ansökan om importlicens
endast tas emot på följande villkor:
— Den sökande har angivit kvaliteten i fält 20 i importlicensen.— Om importtullen för den kvalitet som angivits i fält 20 inte är den
högsta tullsatsen för produktkategorin i fråga skall den sökande
skriftligen åta sig att, dagen för godkännandet av ansökan om
utsläppande på marknaden, ställa en särskild säkerhet hos vederbö-
rande berörda organ som kompletterar den säkerhet som anges i
kommissionens förordning (EG) nr 1162/95 (
1). Storleken på denna
säkerhet skall vara lika med skillnaden ansökningsdagen mellan den
högsta importtullen och den tullsats som gäller för den angivna
kvaliteten höjd med ett tillägg av 5 ecu per ton.
Artikel 6
1. Tullklareringskontoret för produkternas övergång till fri omsättning
skall i enlighet med bestämmelserna i bilagan till kommissionens
direktiv 76/371/EEG (2) ta representativa prover av varje försändelse av
durumvete, vanligt vete av hög kvalitet eller medelkvalitet och av
flintmajs.
Dessa prover skall tas för att
— när det gäller vanligt vete av hög kvalitet eller medelkvalitet,
genomföra en analys av proteininnehåll, specifik vikt och innehåll av
orenheter (Schwarzbesatz) enligt rådets förordning (EEG) nr
2731/75 (3),
— när det gäller durumvete, genomföra en analys av specifik vikt,
innehåll av orenheter (Schwarzbesatz) och innehåll av kärnor med
glasaktigt utseende,
— när det gäller flintmajs, fastställa ett flotationsindex, den specifika
vikten och innehållet av kärnor med glasaktigt utseende.
När kommissionen officiellt har erkänt ett kvalitetsintyg för vanligt vete,
durumvete eller flintmajs som attesterats och utfärdats av den stat i
vilken varan har sitt ursprung skall dock dessa prover tas för att
kontrollera den intygade kvaliteten endast hos ett tillräckligt represen-
tativt antal importerade partier.!M3
(1) EGT nr L 117, 24.5.1995, s. 2.
(2) EGT nr L 102, 15.4.1976, s. 1.
(3) EGT nr L 281, 1.11.1975, s. 22.!B
!M11996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 7
I enlighet med de principer om administrativt samarbete som fastställs i
artikel 63—65 i förordning (EEG) nr 2454/93 skall de intyg som utfärdas
av den argentinska myndigheten ”Servicio Nacional de Sanidad y
Calidad Agroalimentaria (SENASA)” officiellt erkännas av kommis-
sionen. Då de analysparametrar som anges på det kvalitetsintyg som
utfärdas av SENASA överensstämmer med de kriterier för minimi-
kvalitet för flintmajs som anges i bilaga I, skall prover tas av minst 3 %
av de laster som importeras till varje importhamn och för varje
regleringsår. En förlaga för det kvalitetsintyg som utfärdas av
”SENESA” visas i bilaga IV . De stämplar och underskrifter som
godkänts av den argentinska regeringen skall återges i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning , serie C.
Varorna skall klassificeras i den standardkvalitet för vilken alla de
kriterier som anges i bilaga I uppfylls. I fråga om durumvete enligt
KN-nummer 1001 10 skall emellertid importtullen vara den som gäller
för vanligt vete av låg kvalitet om det importerade durumvetets kvalitet
är lägre än den kvalitet som definieras i bilaga I för durumvete av
medelkvalitet.
2. Standardmetoderna för de analyser som avses i punkt 1 skall vara de
som beskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 1908/84 (1) och
förordning (EEG) nr 2731/75.
Flintmajs skall vara majs av sorten ”Zea mays indurata” vars kärnor har
frövitor med ett glasaktigt utseende (hård eller hornartad struktur).
Kärnorna är i allmänhet orangefärgade eller röda. Den övre delen (på
motsatt sida i förhållande till grodden), eller kronan, skall inte ha någon
spricka.
Som korn av flintmajs räknas de korn som svarar mot följande kriterier:— Kronan har ingen spricka.— Vid ett snitt utmed kornets långsida skall det i frövitan finnas en
mjölartad del helt omgiven av en hornartad del. Den hornartade
delen skall utgöra den huvudsakliga delen av den totala snittytan.
Procentandelen flintmajskorn skall fastställas genom räkning av antalet
korn som motsvarar ovanstående kriterier i ett representativt urval om
100 majskorn.
Standardmetoden för fastställande av flotationsindex anges i bilaga V .3. När analysresultaten visar att det importerade vetet är av lägre
standardkvalitet än vad som angivits i importlicensen skall importören
betala mellanskillnaden mellan den importavgift som gäller för
produkten enligt licensen och den som gäller för den produkt som
faktiskt importerats. I detta fall skall den säkerhet som avses i artikel 5
frisläppas med undantag för tillägget på 5 ecu per ton.
Om den ovannämnda mellanskillnaden inte har betalats inom en månad
skall den säkerhet som avses i artikel 5 vara förverkad.
4. De representativa prover av importerad spannmål som den behöriga
myndigheten i medlemsstaten tagit skall bevaras under sex månader.
Artikel 7
Bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas för importlicenser
som utfärdats före den 1 juli 1996 och som använts den dagen.
Artikel 8
Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1996.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!M1
(1) EGT nr L 178, 5.7.1984, s. 22.!M3
!M1
!B1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 8
BILAGA I
Klassificering av importerade produkter
(på grundval av en vattenhalt på 12 viktprocent eller motsvarande)
ProduktVanligt vete och spält (1) med
undantag av blandsädDurumvete Flint- majsMajs annan
än flintmajsAnnan fo-
derspann-
mål
KN-nummer 1001 90 1001 10 1005 90 001005 10 90
och
1005 90 001002, 1003
och
1007 00 90
Kvalitet Hög Medel Låg Hög Medel Låg
1. Lägsta proteinhalt
i procent14,0 11,5 — — — — — — —
2. Lägsta specifika
vikt i kg/hl77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 — —
3. Högsta innehåll av
orenheter(Schwarzbesatz)1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — — —
4. Lägsta innehåll av
kärnor med
glasaktig utseende— — — 75,0 62,0 — 95,0 — —
5. Högsta flotations-
index— — — — — — 25,0 — —
(
1)Dessa kriterier gäller för skalad spält.
Toleranser
Tillåtna toleranser Durumvete och vanligt vete Flintmajs
Proteininnehåll − 0,7 —
Lägsta specifika vikt − 0,5 − 0,5Högsta innehåll av orenheter + 0,5 —Innehåll av kärnor med glasaktigt utseende − 2,0 − 3,0Flotationsindex — + 1,0!
M31996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 9
BILAGA II
Noteringsbörser och referenssorter
Produkt Vanligt vete Durumvete MajsAnnan
foderspannmål
Standardkvalitet Hög Medel Låg
Referenssorter (typ/klass) för
börsnoteringHard Red
Spring nr 2Hard Red
Winter nr 2Soft Red
Winter nr 2Hard Amber
Durum nr 2Y ellow Corn
nr 3US Barley
nr 2
Noteringsbörs Minneapolis
Grain
ExchangeKansas City
Board of
TradeChicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (1)Chicago
Board of
TradeMinneapolis
Grain
Exchange (1)
(1)Då det inte föreligger någon prisnotering som kan användas vid beräkning av ett representativt cif-importpris, skall de offentliga
tillgängliga fob-noteringarna i USA ligga till grund.!B1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 10
BILAGA III
!M11996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 11
!M1
BILAGA IV
1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 12
!M1
BILAGA V
STANDARDMETOD FÖR FASTSTÄLLANDE A V DET
FLOTATIONSINDEX SOM A VSES I ARTIKEL 6.2
Bered en lösning av natriumnitrat i vatten med en specifik vikt av 1,25 och förvara
denna lösning vid en temperatur av 35 °C.
Tillsätt till lösningen 100 majskorn från ett representativt stickprov där
fuktighetshalten inte överstiger 14,5 %.
Rör om i lösningen under fem minuter var 30 sekund, för att eliminera
luftbubblorna.
Separera de flytande kornen från dem som sjunkit och räkna dem.
Flotationsindex beräknas enligt följande:
Provets flotationsindex =antal flytande korn
antal sjunkna korn/C2100
Repetera provet fem gånger.
Flotationsindexet är det aritmetiska medelvärdet av de flotationsindexen vid de
fem proven, med undantag för extremvärden.1996R1249 — SV — 25.11.1998 — 004.001 — 13