02015R0220 — SV — 01.01.2018 — 003.003

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/220

av den 3 februari 2015

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1217/2009 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska unionen







KAPITEL 1

UNDERSÖKNINGSOMRÅDE OCH URVALSPLAN

Artikel 1

Tröskelvärde för ekonomisk storlek

De tröskelvärden för ekonomisk storlek som avses i artikel 5.1 första stycket i förordning (EG) nr 1217/2009 anges i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Antal rapporterande företag

Antalet rapporterande företag per medlemsstat och per område i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) som avses i artikel 5a.2 i förordning (EG) nr 1217/2009 anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Urvalsplan

1. Modeller och metoder rörande format och innehåll i fråga om de uppgifter som avses i artikel 5a.4 i förordning (EG) nr 1217/2009 anges i bilaga III till den här förordningen.

2. Medlemsstaterna ska på elektronisk väg underrätta kommissionen om den urvalsplan som avses i artikel 5a.1 i förordning (EG) nr 1217/2009 och som godkänts av den nationella kommitté som avses i artikel 6.2 i samma förordning senast två månader före inledningen av det räkenskapsår som den avser.

▼M1

Finland och Kroatien får revidera de respektive urvalsplaner som de har anmält för räkenskapsåret 2016. De ska senast den 31 mars 2016 till kommissionen anmäla sina respektive reviderade urvalsplaner för räkenskapsåret.

▼M2

Bulgarien, Danmark och Österrike ska revidera de respektive urvalsplaner som de har anmält för räkenskapsåret 2017. De ska senast den 31 mars 2017 till kommissionen anmäla sina respektive reviderade urvalsplaner för räkenskapsåret.

▼M3

Tyskland, Grekland, Ungern, Rumänien och Finland ska revidera de respektive urvalsplaner som de anmält för räkenskapsåret 2018. De ska senast den 31 mars 2018 anmäla sina respektive reviderade urvalsplaner för det räkenskapsåret till kommissionen.

▼B







KAPITEL 2

UNIONSTYPOLOGI FÖR JORDBRUKSFÖRETAG

Artikel 4

Specialiseringar inom särskilda driftsinriktningar

Metoderna för att beräkna de specialiseringar inom särskilda driftsinriktningar som avses i artikel 5b.3 i förordning (EG) nr 1217/2009 och deras överensstämmelse med sådana allmänna och huvudsakliga driftsinriktningar som avses i den artikeln anges i bilaga IV till den här förordningen.

Artikel 5

Jordbruksföretagets ekonomiska storlek

Metoden för att beräkna jordbruksföretagets ekonomiska storlek som avses i artikel 5b.4 i förordning (EG) nr 1217/2009 och de ekonomiska storleksklasser som avses i artikel 5b.1 i samma förordning anges i bilaga V till den här förordningen.

Artikel 6

Standardresultat och totalt standardresultat

1. Beräkningsmetoden för att fastställa standardresultatet (även kallat standardoutput) för varje företagskaraktär som avses i artikel 5b.2 i förordning (EG) nr 1217/2009 och förfarandena för att samla in motsvarande uppgifter anges i bilaga VI till den här förordningen.

Standardresultatet för ett företags olika karaktärer som avses i artikel 5b.2 i förordning (EG) nr 1217/2009 ska fastställas för varje geografisk enhet som avses i punkt 2 b i bilaga VI till den här förordningen och för var och en av de gröd- och boskapsvariabler enligt undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket som avses i bilaga III till förordning (EG) nr 1166/2008.

2. Ett företags totala standardresultat ska erhållas genom att standardresultatet för var och en av gröd- och boskapsvariablerna multipliceras med antalet motsvarande enheter.

Artikel 7

Annan inkomstbringande verksamhet som är direkt relaterad till företaget

Sådan annan inkomstbringande verksamhet som är direkt relaterad till företaget som avses i artikel 5b.5 i förordning (EG) nr 1217/2009 definieras i del A i bilaga VII till den här förordningen. Dess betydelse ska uttryckas som ett procentintervall. Dessa procentintervaller anges i del C i bilaga VII till den här förordningen.

Den metod med vilken betydelsen av annan inkomstbringande verksamhet som avses i första stycket beräknas, anges i delarna B och C i bilaga VII till den här förordningen.

Artikel 8

Anmälan av standardresultat och uppgifterna för dess fastställande

1. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) sända in standardresultatet och uppgifterna för dess fastställande som avses i artikel 5b.6 i förordning (EG) nr 1217/2009 för en referensperiod året N före den 31 december år N+3.

2. Medlemsstaterna ska för att sända in de uppgifter som avses i punkt 1 använda de datasystem som kommissionen (Eurostat) tillhandahåller för ändamålet.







KAPITEL 3

ÖVERFÖRING AV FÖRETAGSREDOVISNING OCH UPPGIFTER TILL KOMMISSIONEN

Artikel 9

Företagsredovisningens format och utformning

Format och utformning för att presentera de redovisningsuppgifter som avses i artikel 8 i förordning (EG) nr 1217/2009 samt anvisningarna för detta fastställs i bilaga VIII till den här förordningen.

Artikel 10

Metoderna och tidsfristerna för insändande av uppgifter till kommissionen

1. Företagsredovisningarna ska lämnas till kommissionen av det samordningsorgan som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 1217/2009 via ett sådant elektroniskt överförings- och kontrollsystem som avses i artikel 19.1 b i förordning (EG) nr 1217/2009. De begärda uppgifterna ska utbytas elektroniskt på grundval av modeller som finns tillgängliga för samordningsorganen via detta system.

2. Kommittén för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter ska informera medlemsstaterna om de allmänna villkoren för genomförandet av det datasystem som avses i punkt 1.

3. Företagsredovisningarna ska lämnas in till kommissionen senast den 31 december efter utgången av det berörda räkenskapsåret.

Medlemsstater som inte har kunnat överföra företagsredovisningsuppgifterna för 2012 inom den tidsfrist som anges i första stycket får lämna in företagsredovisningarna till kommissionen upp till tre månader efter den tidsfrist som anges i första stycket.

4. Företagsredovisningar betraktas som överförda till kommissionen så snart de redovisningsuppgifter som avses i artikel 9 har förts in i det datoriserade överförings- och kontrollsystem som avses i punkt 1, de därpå följande datorbaserade kontrollerna har genomförts och samordningsorganet har bekräftat att uppgifterna är färdiga att läggas in i detta system.







KAPITEL 4

STANDARDAVGIFT

Artikel 11

Korrekt upprättade företagsredovisningar

Vid tillämpningen av artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 är en företagsredovisning korrekt upprättad när dess innehåll är sakligt riktigt, och de redovisningsuppgifter som den innehåller är redovisade och presenterade i enlighet med det format och den utformning som anges i bilaga VIII till den här förordningen.

Artikel 12

Antal företagsredovisningar som ger rätt till stöd

Det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar per medlemsstat som avses i artikel 5a.2 i förordning (EG) nr 1217/2009 och som ger rätt till utbetalning av standardavgiften får inte överstiga det antal rapporterande företag som fastställts för den medlemsstaten i bilaga II till den här förordningen.

För medlemsstater som har fler än ett ISJR-område får antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar per ISJR-område som ger rätt till utbetalning av standardavgiften vara upp till 20 % högre än det antal som har fastställts för ISJR-området i fråga, under förutsättning att det totala antalet korrekt upprättade och insända företagsredovisningar från medlemsstaten i fråga inte överstiger det totala antal som har fastställts för den medlemsstaten i bilaga II till den här förordningen.

▼M4

Företagsredovisningar från ett ISJR-område med ett högre antal inlämnade företagsredovisningar än vad som fastställts för det ISJR-området i bilaga II ska dock inte anses ge rätt till utbetalning av en standardavgift i ett ISJR-område för vilket medlemsstaten lämnade in mindre än 80 % av det fastställda antalet rapporterande företag.

▼B

Artikel 13

Utbetalning av standardavgiften

Totalbeloppet för den standardavgift som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 ska betalas i två delbetalningar:

a) Ett belopp motsvarande 50 % av det totalbelopp som har beräknats på grundval av det belopp som fastställs i artikel 14 första stycket i denna förordning ska betalas ut i början av varje räkenskapsår för det antal rapporterande företag som anges i bilaga II till den här förordningen.

b) Det återstående beloppet ska betalas ut efter det att kommissionen har kontrollerat att de insända företagsredovisningarna är korrekt upprättade.

Det återstående belopp som avses i första stycket b i denna artikel ska beräknas genom att multiplicera standardavgiften per företagsredovisning beräknad på grundval av artikel 14 i denna förordning med antalet korrekt upprättade företagsredovisningar som ger rätt till stöd enligt artikel 12 i denna förordning och därifrån dra av den utbetalning som avses i första stycket a i denna artikel.

▼M3

Artikel 14

Standardavgiftens storlek

1. Den standardavgift som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 ska uppgå till 160 euro per företagsredovisning.

2. Om det tröskelvärde på 80 % som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 inte nås vare sig för ett ISJR-område eller för den berörda medlemsstaten ska den minskning som avses i den bestämmelsen tillämpas endast på nationell nivå.

3. Under förutsättning att skyldigheten att respektera tröskelvärdet på 80 % som avses i artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 1217/2009 för ett ISJR-område eller en medlemsstat är fullgjord ska standardavgiften ökas med

a) 5 euro, om medlemsstaten sänder in de redovisningsuppgifter som avses i artikel 9 i denna förordning senast en månad före utgången av de relevanta tidsfrister som anges i artikel 10.3, eller

b) 7 euro under räkenskapsåret 2018 och 10 euro under räkenskapsåret 2019, om medlemsstaten sänder in de redovisningsuppgifter som avses i artikel 9 i denna förordning senast två månader före utgången av de relevanta tidsfrister som avses i artikel 10.3.

▼M4

4. 2 euro för räkenskapsåret 2018 och 5 euro för räkenskapsåret 2019 kan läggas till den högre standardavgiften enligt punkt 3 a och b, om räkenskapsuppgifterna har kontrollerats av kommissionen i enlighet med artikel 13 första stycket b i den här förordningen och de anses vara korrekt upprättade i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EG) nr 1217/2009, antingen när de sändes in till kommissionen eller inom 40 arbetsdagar från det datum då kommissionen informerade den insändande medlemsstaten om att de redovisningsuppgifter som sänts in inte har upprättats korrekt.

I vederbörligen motiverade undantagsfall får kommissionen besluta att förlänga den perioden på 40 arbetsdagar.

Slutdatumet för perioden på 40 arbetsdagar eller en förlängning av perioden ska bekräftas skriftligen mellan kommissionen och den berörda medlemsstatens samordningsorgan.

▼B







KAPITEL 5

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 15

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) nr 283/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 730/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari 2015.

De ska emellertid fortsätta att gälla för räkenskapsåren före räkenskapsåret 2015.

Artikel 16

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med räkenskapsåret 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA I

TRÖSKELVÄRDE FÖR FÖRETAGENS EKONOMISKA STORLEK MED AVSEENDE PÅ UNDERSÖKNINGEN (ARTIKEL 1)







Medlemsstat/ISJR-område Tröskelvärde i euro Belgien 25 000 ▼M2 Bulgarien 4 000 ▼B Tjeckiska republiken 8 000 Danmark 15 000 Tyskland 25 000 Estland 4 000 Irland 8 000 Grekland 4 000 Spanien 8 000 Frankrike (med undantag av Martinique, Reunion, Guadeloupe) 25 000 Frankrike (endast Martinique, Reunion, Guadeloupe) 15 000 Kroatien 4 000 Italien 8 000 Cypern 4 000 Lettland 4 000 Litauen 4 000 Luxemburg 25 000 Ungern 4 000 Malta 4 000 Nederländerna 25 000 ▼M2 Österrike 15 000 ▼B Polen 4 000 Portugal 4 000 ▼M3 Rumänien 4 000 ▼B Slovenien 4 000 Slovakien 25 000 Finland 8 000 Sverige 15 000 Förenade kungariket (med undantag för Nordirland) 25 000 Förenade kungariket (endast Nordirland) 15 000









BILAGA II

ANTAL RAPPORTERANDE FÖRETAG (ARTIKEL 2)







Referensnummer ISJR-områdets namn Antal rapporterande företag per räkenskapsår BELGIEN 341 Flandern 720 342 Bryssel — 343 Vallonien 480 Totalt Belgien 1 200 ▼M2 BULGARIEN 831 Северозападен (Severozapaden) 393 832 Северен централен (Severen tsentralen) 377 833 Североизточен (Severoiztochen) 347 834 Югозападен (Yugozapaden) 222 835 Южен централен (Yuzhen tsentralen) 482 836 Югоизточен (Yugoiztochen) 381 Totalt Bulgarien 2 202 ▼B 745 TJECKIEN 1 417 ▼M2 370 DANMARK 1 850 ▼M3 TYSKLAND 015 Schleswig-Holstein/Hamburg 662 030 Niedersachsen 1 307 040 Bremen — 050 Nordrhein-Westfalen 1 010 060 Hessen 558 070 Rheinland-Pfalz 887 080 Baden-Württemberg 1 190 090 Bayern 1 678 100 Saarland 90 110 Berlin — 112 Brandenburg 284 113 Mecklenburg-Vorpommern 268 114 Sachsen 313 115 Sachsen-Anhalt 270 116 Thüringen 283 Totalt Tyskland 8 800 ▼B 755 ESTLAND 658 380 IRLAND 900 ▼M3 GREKLAND 450 Μακεδονία – Θράκη (Makedonien-Thrakien) 1 700 460 Ήπειρος – Πελοπόννησος – Νήσοι Ιονίου (Epirus, Peloponnesos, Joniska öarna) 1 150 470 Θεσσαλία (Thessalien) 600 480 Στερεά Ελλάς – Νήσοι Αιγαίου – Κρήτη (Sterea Ellas, Egeiska öarna, Kreta) 1 225 Totalt Grekland 4 675 ▼B SPANIEN 500 Galicien 450 505 Asturias 190 510 Cantabria 150 515 País Vasco 352 520 Navarra 316 525 La Rioja 244 530 Aragonien 676 535 Katalonien 664 540 Balearerna 180 545 Castilla y León 950 550 Madrid 190 555 Castilla-La Mancha 900 560 Comunidad Valenciana 638 565 Murcia 348 570 Extremadura 718 575 Andalusien 1 504 580 Kanarieöarna 230 Totalt Spanien 8 700 FRANKRIKE 121 Île-de-France 190 131 Champagne-Ardenne 370 132 Picardie 270 133 Haute-Normandie 170 134 Mittre 410 135 Basse-Normandie 240 136 Bourgogne 340 141 Nord-Pas de Calais 280 151 Lorraine 230 152 Alsace 200 153 Franche-Comté 210 162 Pays de la Loire 460 163 Bretagne 480 164 Poitou-Charentes 360 182 Aquitaine 550 183 Midi-Pyrénées 480 184 Limousin 220 192 Rhône-Alpes 480 193 Auvergne 360 201 Languedoc-Roussillon 430 203 Provence-Alpes-Côte d'Azur 420 204 Korsika 170 205 Guadeloupe 80 206 Martinique 80 207 Réunion 160 Totalt Frankrike 7 640 ▼M1 KROATIEN 861 Jadranska Hrvatska 329 862 Kontinentalna Hrvatska 922 Kroatien totalt 1 251 ▼B ITALIEN 221 Aostadalen 170 222 Piemonte 594 230 Lombardiet 717 241 Trentino 282 242 Alto Adige 338 243 Venetien 707 244 Friuli-Venezia Giulia 451 250 Ligurien 431 260 Emilia-Romagna 873 270 Toscana 577 281 Marche 452 282 Umbrien 460 291 Latium 587 292 Abruzzerna 572 301 Molise 342 302 Kampanien 667 303 Calabrien 510 311 Puglia 723 312 Basilicata 400 320 Sicilien 706 330 Sardinien 547 Totalt Italien 11 106 740 CYPERN 500 770 LETTLAND 1 000 775 LITAUEN 1 000 350 LUXEMBURG 450 ▼M3 UNGERN 767 Alföld 1 144 768 Dunántúl 733 764 Észak-Magyarország 223 Totalt Ungern 2 100 ▼B 780 ΜΑLTA 536 360 NEDERLÄNDERNA 1 500 ▼M2 660 ÖSTERRIKE 1 800 ▼B POLEN 785 Pomorze i Mazury 1 860 790 Wielkopolska i Śląsk 4 350 795 Mazowsze i Podlasie 4 490 800 Małopolska i Pogórze 1 400 Totalt Polen 12 100 PORTUGAL 615 Norte och Centro 1 233 630 Ribatejo och Oeste 351 640 Alentejo och Algarve 399 650 Azorerna och Madeira 317 Totalt Portugal 2 300 ▼M3 RUMÄNIEN 840 Nord-Est 724 841 Sud-Est 913 842 Sud-Muntenia 857 843 Sud-Vest-Oltenia 519 844 Vest 598 845 Nord-Vest 701 846 Centru 709 847 București-Ilfov 79 Totalt Rumänien 5 100 ▼B 820 SLOVENIEN 908 810 SLOVAKIEN 562 ▼M3 FINLAND 670 Södra Finland 420 680 Inre Finland 169 690 Österbotten 203 700 Norra Finland 108 Totalt Finland 900 ▼B SVERIGE 710 Slättbyggdslän 637 720 Skogs- och mellanbygdslän 258 730 Län i norra Sverige 130 Totalt Sverige 1 025 FÖRENADE KUNGARIKET 411 England – North Region 420 412 England – East Region 650 413 England – West Region 430 421 Wales 300 431 Skottland 380 441 Nordirland 320 Totalt Förenade kungariket 2 500









BILAGA III

MODELLER OCH METODER FÖR UTARBETANDET AV URVALSPLANEN (ARTIKEL 3.1)

De uppgifter som avses i artikel 5a.4 i förordning (EG) nr 1217/2009 ska anmälas till kommissionen på grundval av följande uppställning:

A. FAKTABLAD







1. Allmänna uppgifter 1.1 Räkenskapsår 1.2 Medlemsstat 1.3 Samordningsorganets namn 1.4 Är samordningsorganet en del av den offentliga förvaltningen (ja/nej)? 2. Urvalsplanens grund 2.1 Källan till den sammanlagda populationen av jordbruksföretag 2.2 Underlagsåret för populationen av jordbruksföretag 2.3 Standardoutput-år 2.4 Definition av undersökningsområdet 3. Förfarandet för stratifieringen av undersökningsområdet 3.1 Gruppindelning enligt driftsinriktning 3.2 Gruppindelning enligt jordbruksföretagens storleksklass 3.3 Ytterligare nationellt kriterium för stratifieringen av undersökningsområdet 3.3.1 Tillämpas ytterligare något stratifieringskriterium? 3.3.2 Tillämpas det ytterligare nationella kriteriet vid det nationella urvalet? 3.3.3 Tillämpas det ytterligare nationella kriteriet vid den nationella vägningen av populationsdata? 3.3.4 Tillämpas det ytterligare nationella kriteriet vid urvalet av rapporterande jordbruksföretag till EU:s informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR)? 3.3.5 Om det tillämpas vid EU-urvalet, vänligen motivera valet och ange närmare hur representativt det är för undersökningsområdet för EU:s ISJR. 3.4 Regler för gruppindelning 3.5 Urvalets täckning 4. Metoderna för bestämmande av stickprovstorlek som ska väljas i varje stratum — Proportionell fördelning — Optimal fördelning — Kombination av proportionell och optimal fördelning — Annan metod 5. Metoderna för urval av rapporterande företag — Slumpmässigt urval — Icke-slumpmässigt urval — Kombination av slumpmässigt och icke-slumpmässigt urval — Annan metod 6. Metoderna för att i ett senare skede kunna ändra i urvalsplanen 7. Urvalsplanens beräknade giltighetstid 8. Fördelningen av jordbruksföretag inom undersökningsområdet enligt unionstypologin för jordbruksföretag (motsvarande minst huvudtyperna) 9. Uppgift om antalet rapporterande företag som kommer att väljas ut i varje stratum 10. Övriga uppgifter (som inte omfattas av ovannämnda) 11. Urvalsplanen godkändes av den nationella kommittén, datum

B. TABELLER FÖR URVALSPLANEN

Uppgifter om referenspopulationen och stickprovet för det relevanta räkenskapsåret ska anges på grundval av mallarna i följande tabeller som utgör en viktig del av urvalsplansdokumentationen.







Tabell 1 Reglerna för gruppindelning tillämpade vid urval av jordbruksföretag till EU:s ISJR Tabelluppställning Kolumn nr Kolumnbeskrivning 1 ISJR-områdets kod (se bilaga II) 2 Gruppindelning av driftsinriktningar (se bilaga IV) 3 Gruppindelning av ekonomiska storleksklasser (se bilaga V)







Tabell 2 Urvalets täckning Tabelluppställning Kolumn nr Kolumnbeskrivning 1 Ekonomiska storleksklasser (enligt bilaga V) 2 Minimistorlek för de ekonomiska storleksklasserna (i euro) 3 Maximistorlek för de ekonomiska storleksklasserna (i euro) 4 Antal jordbruksföretag i populationen 5 Inverterad kumulativ procentandel av antalet jordbruksföretag i populationen 6 Utnyttjad jordbruksareal (ha) i populationen 7 Inverterad kumulativ procentandel av den utnyttjade jordbruksarealen 8 Total standardoutput (även kallat standardresultat) i populationen 9 Inverterad kumulativ procentandel av den totala standardoutputen 10 Antal djurenheter i populationen 11 Inverterad kumulativ procentandel av antalet djurenheter







Tabell 3 Fördelning av jordbruksföretag i populationen Tabelluppställning Kolumn nr Kolumnbeskrivning 1 Kod – huvudsaklig driftsinriktning 2 Beteckning – huvudsaklig driftsinriktning 3 Ekonomisk storleksklass – 1 4 Ekonomisk storleksklass – 2 5 Ekonomisk storleksklass – 3 6 Ekonomisk storleksklass – 4 7 Ekonomisk storleksklass – 5 8 Ekonomisk storleksklass – 6 9 Ekonomisk storleksklass – 7 10 Ekonomisk storleksklass – 8 11 Ekonomisk storleksklass – 9 12 Ekonomisk storleksklass – 10 13 Ekonomisk storleksklass – 11 14 Ekonomisk storleksklass – 12 15 Ekonomisk storleksklass – 13 16 Ekonomisk storleksklass – 14 17 Ekonomisk storleksklass – totalt







Tabell 4 Urvalsplan Tabelluppställning Kolumn nr Kolumnbeskrivning 1 ISJR-områdets kod/EU:s ISJR-kod 2 ISJR-område – namn 3 Driftsinriktning – nationell kod 4 Driftsinriktning – EU:s ISJR-kod 5 Ekonomisk storleksklass – nationell kod 6 Ekonomisk storleksklass – EU:s ISJR-kod 7 Ekonomisk storleksklass – beskrivning (storleken uttryckt i euro) 8 Antal jordbruksföretag som ska väljas (A) 9 Antal jordbruksföretag i populationen (B) 10 Genomsnittligt vägningstal (B)/(A)









BILAGA IV

SÄRSKILD DRIFTSINRIKTNING OCH HUR DEN MOTSVARAR DE ALLMÄNNA OCH HUVUDSAKLIGA DRIFTSINRIKTNINGARNA (ARTIKEL 4)

A. SÄRSKILD DRIFTSINRIKTNING

De särskilda driftsinriktningarna definieras enligt följande:

a) Typ av berörd verksamhet

Variablerna motsvarar de variabler som används i 2016 års undersökning av företagsstrukturen inom jordbruket (FSS). De anges med hjälp av de koder som förtecknas i jämförelsetabellen i del B.I i denna bilaga eller med hjälp av en gruppkod för flera variabler enligt del B.II i denna bilaga ( 1 ).

b) Tröskelvärden som avgränsar driftsgrenarna

Om inte annat anges uttrycks dessa tröskelvärden som bråkdelar av jordbruksföretagets sammanlagda standardoutput.

Alla tröskelvärden för särskilda driftsinriktningar måste uppnås kumulativt för att jordbruksföretaget ska klassificeras under den berörda särskilda driftsinriktningen.







Företag specialiserade på jordbruksgrödor Driftsinriktning (* för ökad läslighet återges de sex kolumnerna under denna rubrik i del C i den här bilagan) Beräkningsmetod för särskilda driftsinriktningar Allmän driftsinriktning Beskrivning Huvudsaklig driftsinriktning Beskrivning Särskilda driftsinriktningar Beskrivning Beskrivning av beräkningen Kod för variabel och tröskelvärden (ref. del B i denna bilaga) Tröskelvärde 1 (C1) Tröskelvärde 2 (C2) Tröskelvärde 3 (C3) 1 Åkergrödor 15 Spannmål, oljefröväxter och proteingrödor 151 Spannmål (utom ris), oljefröväxter och proteingrödor Spannmål utom ris, oljefröväxter, trindsäd och proteingrödor till mognad > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 > 2/3 P151 + P16 + 2.01.02 > 2/3 152 Ris Ris > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 > 2/3 2.01.01.07 > 2/3 153 En kombination av spannmål, oljefröväxter, proteingrödor och ris Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 151 och 152 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 > 2/3 16 Åkergrödor, allmän produktion 161 Rotfrukter Potatis, sockerbetor och foderrotfrukter och kålväxter > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 P17 > 2/3 162 En kombination av spannmål, oljefröväxter, proteingrödor och rotfrukter Spannmål, oljefröväxter, trindsäd och proteingrödor till mognad > 1/3; rotfrukter > 1/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 > 1/3; P17 > 1/3 163 Frilandsgrönsaker Färska grönsaker, meloner och jordgubbar på friland i kombination med jordbruksgrödor > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 2.01.07.01.01 > 2/3 164 Tobak Tobak > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 2.01.06.01 > 2/3 165 Bomull Bomull > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 2.01.06.03 > 2/3 166 En kombination av olika åkergrödor Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 161, 162, 163, 164 och 165 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02 ≤ 2/3 2 Trädgårdsodling 21 Trädgårdsodling i växthus 211 Grönsaksodling i växthus Färska grönsaker, meloner och jordgubbar – under glas > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02 + 2.01.08.02 > 2/3 2.01.07.02 > 2/3 212 Odling av blommor och prydnadsväxter i växthus Blommor och andra prydnadsväxter under glas > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02 + 2.01.08.02 > 2/3 2.01.08.02 > 2/3 213 Odling av en kombination av grönsaker och växter i växthus Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 211 och 212 P2 > 2/3 2.01.07.02 + 2.01.08.02 > 2/3 22 Trädgårdsodling på friland 221 Grönsaksodling på friland Färska grönsaker, meloner och jordgubbar i handelsträdgårdsodling > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 > 2/3 2.01.07.01.02 > 2/3 222 Odling av blommor och prydnadsväxter på friland Blommor och andra prydnadsväxter på friland > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 > 2/3 2.01.08.01 > 2/3 223 Odling av en kombination av grönsaker och växter på friland Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 221 och 222 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 > 2/3 23 Annan trädgårdsodling 231 Svamp Svamp > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 ≤ 2/3; 2.01.07.02 + 2.01.08.02 ≤ 2/3 2.06.01 > 2/3 232 Plantskola Plantskolor > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 ≤ 2/3; 2.01.07.02 + 2.01.08.02 ≤ 2/3 2.04.05 > 2/3 233 Diverse trädgårdsodling Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 231 och 232 P2 > 2/3 2.01.07.01.02 + 2.01.08.01 ≤ 2/3; 2.01.07.02 + 2.01.08.02 ≤ 2/3 3 Fleråriga grödor 35 Vinodling 351 Kvalitetsvin Vinodlingar, vars produkter normalt används för kvalitetsvin > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04 > 2/3 2.04.04.01 > 2/3 352 Annat vin än kvalitetsvin Vinodlingar, vars produkter normalt används för andra viner > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04 > 2/3 2.04.04.02 > 2/3 353 Bordsdruvor Vinodlingar, vars produkter normalt används för bordsdruvor > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04 > 2/3 2.04.04.03 > 2/3 354 Diverse vinodling Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 351, 352 och 353 P3 > 2/3 2.04.04 > 2/3 36 Frukt och citrusfrukter 361 Frukt (utom citrusfrukter, tropiska och subtropiska frukter och nötter) Fruktarter i tempererat klimat och bärarter > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01 + 2.04.02 > 2/3 2.04.01.01.01 + 2.04.01.02 > 2/3 362 Citrusfrukt Citrusodlingar > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01 + 2.04.02 > 2/3 2.04.02 > 2/3 363 Nötter Nötter > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01 + 2.04.02 > 2/3 2.04.01.03 > 2/3 364 Tropiska och subtropiska frukter Fruktarter i subtropiska klimatzoner > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01 + 2.04.02 > 2/3 2.04.01.01.02 > 2/3 365 Frukt, citrusfrukt, tropiska och subtropiska frukter och nötter: blandad produktion Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 361, 362, 363 och 364 P3 > 2/3 2.04.01 + 2.04.02 > 2/3 37 Oliver 370 Oliver Olivodlingar > 2/3 P3 > 2/3 2.04.03 > 2/3 38 En kombination av olika fleråriga grödor 380 En kombination av olika fleråriga grödor Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klasserna 351–370 P3 > 2/3







Företag specialiserade på animalieproduktion Driftsinriktning Beräkningsmetod för särskilda driftsinriktningar Allmän driftsinriktning Beskrivning Huvudsaklig driftsinriktning Beskrivning Särskilda driftsinriktningar Beskrivning Beskrivning av beräkningen Kod för variabel och tröskelvärden (ref. del B i denna bilaga) Tröskelvärde 1 (C1) Tröskelvärde 2 (C2) Tröskelvärde 3 (C3) 4 Betesdjur 45 Mjölkboskap 450 Mjölkboskap Mjölkkor > 3/4 av alla betesdjur; betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion P4 > 2/3 3.02.06 > 3/4 GL; GL > 1/10 P4 46 Nötkreatur – avel och uppfödning 460 Nötkreatur – avel och uppfödning All boskap (dvs. nötkreatur yngre än ett år, nötkreatur äldre än ett år men yngre än två år och nötkreatur på två år eller mer [tjurar och stutar, kvigor, mjölkkor och övriga kor]) > 2/3 av betesdjuren; mjölkkor ≤ 1/10 av betesdjuren; betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06 ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4 47 Nötkreatur – en kombination av mjölkboskap, avel och uppfödning 470 Nötkreatur – en kombination av mjölkboskap, avel och uppfödning All boskap > 2/3 av betesdjuren; mjölkkor > 1/10 av betesdjuren; betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion; utom jordbruksföretag i klass 450 P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06 > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; utom 450 48 Får, getter och andra betesdjur 481 Får Får > 2/3 av betesdjuren; betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion P4 > 2/3 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 450, 460 och 470 3.03.01 > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 482 En kombination av får och nötkreatur All boskap > 1/3 av betesdjuren, får > 1/3 av betesdjuren och betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion P4 > 2/3 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 450, 460 och 470 P46 > 1/3 GL; 3.03.01 > 1/3 GL; GL > 1/10 P4 483 Getter Getter > 2/3 av betesdjuren; betesdjur > 1/10 av betesdjur och foderproduktion P4 > 2/3 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 450, 460 och 470 3.03.02 > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 484 Diverse betesdjur Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 481, 482 och 483 P4 > 2/3 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 450, 460 och 470 5 Djur som föds upp med spannmål 51 Grisar 511 Grisavel Avelssuggor > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.02 > 2/3 512 Uppfödning av grisar Smågrisar och övriga grisar > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.01 + 3.04.99 > 2/3 513 En kombination av avel och uppfödning av grisar Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 511 och 512 P5 > 2/3 P51 > 2/3 52 Fjäderfän 521 Värphöns Värphöns > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.02 > 2/3 522 Fjäderfäkött Slaktkycklingar och annat fjäderfä > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.01 + 3.05.03 > 2/3 523 En kombination av värphöns och fjäderfäkött Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 521 och 522 P5 > 2/3 P52 > 2/3 53 En kombination av olika djur som föds upp med spannmål 530 En kombination av olika djur som föds upp med spannmål Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klasserna 511–523 P5 > 2/3







Företag med blandad produktion Driftsinriktning Beräkningsmetod för särskilda driftsinriktningar Allmän driftsinriktning Beskrivning Huvudsaklig driftsinriktning Beskrivning Särskilda driftsinriktningar Beskrivning Beskrivning av beräkningen Kod för variabel och tröskelvärden (ref. del B i denna bilaga) Tröskelvärde 1 (C1) Tröskelvärde 2 (C2) Tröskelvärde 3 (C3) 6 Blandad vegetabilieproduktion 61 Blandad vegetabilieproduktion 611 En kombination av trädgårdsodling och fleråriga grödor Trädgårdsodling >1/3; fleråriga grödor >1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P2 > 1/3; P3 > 1/3 612 En kombination av åkergrödor och trädgårdsodling Allmänna åkergrödor > 1/3; trädgårdsodling >1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 > 1/3 613 En kombination av åkergrödor och vinodling Allmänna åkergrödor > 1/3; vinodlingar > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; 2.04.04 > 1/3 614 En kombination av åkergrödor och fleråriga grödor Allmänna åkergrödor >1/3; fleråriga grödor >1/3; vin ≤ 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04 ≤ 1/3 615 Blandad vegetabilieproduktion, huvudsakligen åkergrödor Allmänna åkergrödor > 1/3, ingen annan verksamhet > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3 616 Annan blandad vegetabilieproduktion Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 611, 612, 613, 614 och 615 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 7 Blandad animalieproduktion 73 Blandad animalieproduktion, huvudsakligen betesdjur 731 Blandad animalieproduktion, huvudsakligen mjölkboskap Mjölkboskap > 1/3 av betesdjuren; mjölkkor > 1/2 av mjölkboskapen P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 P45 > 1/3 GL; 3.02.06 > 1/2 P45 732 Blandad animalieproduktion, huvudsakligen andra betesdjur än mjölkboskap Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 731 P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 74 Blandad animalieproduktion, huvudsakligen djur som föds upp med spannmål 741 Blandad animalieproduktion: djur som föds upp med spannmål och mjölkboskap Mjölkboskap > 1/3 av betesdjuren; djur som föds upp med spannmål >1/3, mjölkkor >1/2 av mjölkboskap P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06 > 1/2 P45 742 Blandad animalieproduktion: djur som föds upp med spannmål och andra betesdjur än mjölkboskap Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 741 P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 8 Kombinerad vegetabilie- och animalieproduktion 83 En kombination av åkergrödor och betesdjur 831 En kombination av åkergrödor och mjölkboskap Mjölkboskap > 1/3 av betesdjuren; mjölkkor > 1/2 av mjölkboskapen; mjölkboskap < åkergrödor Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 P1 > 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06 > 1/2 P45; P45 < P1 832 En kombination av mjölkboskap och åkergrödor Mjölkboskap > 1/3 av betesdjuren; mjölkkor > 1/2 av mjölkboskapen; mjölkboskap ≥ åkergrödor Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 P1 > 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06 > 1/2 P45; P45 ≥ P1 833 En kombination av åkergrödor och andra betesdjur än mjölkboskap Allmänna åkergrödor > betesdjur och foderproduktion, utom jordbruksföretag i klass 831 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 P1 > 1/3; P4 > 1/3 P1 > P4; utom 831 834 En kombination av andra betesdjur än mjölkboskap och åkergrödor Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 831, 832 och 833 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 P1 > 1/3; P4 > 1/3 84 En kombination av vegetabilie- och animalieproduktion 841 En kombination av åkergrödor och djur som föds upp med spannmål Allmänna åkergrödor > 1/3; djur som föds upp med spannmål > 1/3 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 831, 832, 833 och 834 P1 > 1/3; P5 > 1/3 842 En kombination av fleråriga grödor och betesdjur Fleråriga grödor > 1/3; betesdjur och foderproduktion > 1/3 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 831, 832, 833 och 834 P3 > 1/3; P4 > 1/3 843 Biodling Bin > 2/3 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 831, 832, 833 och 834 3.07 > 2/3 844 En kombination av blandad vegetabilie- och animalieproduktion Jordbruksföretag som följer tröskelvärdena C1 och C2, utom de i klass 841, 842 och 843 Jordbruksföretag som inte inbegrips i klasserna 151–742 och 999 Jordbruksföretag som följer tröskelvärdet C1, utom de i klass 831, 832, 833 och 834







Övriga Driftsinriktning Beräkningsmetod för särskilda driftsinriktningar Allmän driftsinriktning Beskrivning Huvudsaklig driftsinriktning Beskrivning Särskilda driftsinriktningar Beskrivning Beskrivning av beräkningen Kod för variabel och tröskelvärden (ref. del B i denna bilaga) Tröskelvärde 1 (C1) Tröskelvärde 2 (C2) Tröskelvärde 3 (C3) 9 Övriga 99 Övriga 999 Övriga Total standardoutput = 0

B. JÄMFÖRELSETABELL OCH GRUPPKODER

I. Överensstämmelse mellan rubrikerna i de undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket som avses i förordning (EG) nr 1166/2008 och rubrikerna i företagsredovisningen enligt informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR)







Motsvarande rubriker för tillämpningen av standardoutputs FSS-kod som ska användas i rubriken Standardoutput (SO) koefficientkod 2016 års unionsundersökning av företagsstrukturen inom jordbruket (förordning (EG) nr 1166/2008) Företagsredovisning enligt ISJR (bilaga VIII till den här förordningen) I. Grödor 2.01.01.01 B_1_1_1 Vanligt vete och spält 10110 Vanligt vete och spält 2.01.01.02 B_1_1_2 Durumvete 10120 Durumvete 2.01.01.03 B_1_1_3 Råg 10130. Råg 2.01.01.04 B_1_1_4 Korn 10140 Korn 2.01.01.05 B_1_1_5 Havre 10150 Havre 2.01.01.06 B_1_1_6 Majs 10160 Majs 2.01.01.07 B_1_1_7 Ris 10170 Ris 2.01.01.99 B_1_1_99 Övriga spannmål för produktion av säd 10190 Övriga spannmål för produktion av säd 2.01.02 B_1_2 Trindsäd och proteingrödor för produktion av säd (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) 10220 Linser, kikärter och vicker 10290 Övriga proteingrödor 2.01.02.01 B_1_2_1 varav ärter, åkerbönor och sötlupiner 10210 Ärter, åkerbönor och sötlupiner 2.01.03 B_1_3 Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) 10300 Potatis (även färskpotatis och utsädespotatis) 10310 Potatis för framställning av stärkelse 10390 Övrig potatis 2.01.04 B_1_4 Sockerbetor (utom utsäde) 10400 Sockerbetor (utom utsäde) 2.01.05 B_1_5 Foderrotfrukter och kålväxter (med undantag för utsäde) 10500 Foderrotfrukter och kålväxter (med undantag för utsäde) 2.01.06.01 B_1_6_1 Tobak 10601 Tobak 2.01.06.02 B_1_6_2 Humle 10602 Humle 2.01.06.03 B_1_6_3 Bomull 10603 Bomull 2.01.06.04 B_1_6_4 Raps och rybs 10604 Raps och rybs 2.01.06.05 B_1_6_5 Solrosor 10605 Solrosor 2.01.06.06 B_1_6_6 Soja 10606 Soja 2.01.06.07 B_1_6_7 Oljelin 10607 Oljelin 2.01.06.08 B_1_6_8 Andra oljeväxter 10608 Andra oljeväxter 2.01.06.09 B_1_6_9 Lin 10609 Lin 2.01.06.10 B_1_6_10 Hampa 10610 Hampa 2.01.06.11 B_1_6_11 Andra fiberväxter 10611 Andra fiberplantor 2.01.06.12 B_1_6_12 Aromatiska växter, medicinalväxter och köksväxter 10612 Aromatiska växter, medicinalväxter och köksväxter 2.01.06.99 B_1_6_99 Andra industrigrödor som inte nämns någon annanstans 10613 Sockerrör 10690. Andra industrigrödor som inte nämns någon annanstans 2.01.07 B_1_7 Färska grönsaker, meloner och jordgubbar: 2.01.07.01 B_1_7_1 På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) 2.01.07.01.01 B_1_7_1_1 Friland 10711 Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på friland 2.01.07.01.02 B_1_7_1_2 Handelsträdgårdsodling 10712 Färska grönsaker, meloner och jordgubbar – Kommersiell köksväxtodling 2.01.07.02 B_1_7_2 I växthus under glas eller annat skydd (som ger tillträde) 10720 Färska grönsaker, meloner och jordgubbar – i växthus under glas eller annat skydd (som ger tillträde) 2.01.08 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor): 2.01.08.01 B_1_8_1 På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) 10810 Blommor och prydnadsväxter – utomhus eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) 2.01.08.02 B_1_8_2 I växthus under glas eller annat skydd (som ger tillträde) 10820 Blommor och prydnadsväxter – i växthus under glas eller under annat skydd (som ger tillträde) 2.01.09 B_1_9 Grödor som skördas som grönfoder 2.01.09.01 B_1_9_1 Växtföljdsvall 10910 Växtföljdsvall 2.01.09.02 B_1_9_2 Andra grödor som skördas som grönfoder: 2.01.09.02.01 B_1_9_2_1 Grönmajs 10921 Grönmajs 2.01.09.02.02 B_1_9_2_2 Baljväxter 10922 Baljväxter 2.01.09.02.99 B_1_9_2_99 Andra grödor som skördas som grönfoder som inte nämns någon annanstans 10923 Andra grödor som skördas som grönfoder som inte nämns någon annanstans 2.01.10 B_1_10 Utsäde och sättplantor 11000 Utsäde och sättplantor 2.01.11 B_1_11 Övriga jordbruksgrödor 11100 Övriga jordbruksgrödor 2.01.12 B_1_12 Träda 11210 Träda för vilken inga bidrag ges 2.02 B_2 Köksträdgårdar 20000 Köksträdgårdar 2.03.01 B_3_1 Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark 30100 Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark 2.03.02 B_3_2 Naturlig betesmark 30200 Naturlig betesmark 2.03.03 B_3_3 Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag 30300 Permanent gräsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag 2.04.01 B_4_1 Frukt- och bärodlingar 2.04.01.01 B_4_1_1 Fruktarter: 2.04.01.01.01 B_4_1_1_1 Fruktarter i tempererat klimat 40111 Äpplen 40112 Päron 40113 Persikor och nektariner 40114 Annan frukt från tempererade zoner 2.04.01.01.02 B_4_1_1_2 Fruktarter i subtropiska klimatzoner 40115 Frukt från subtropiska eller tropiska zoner 2.04.01.02 B_4_1_2 Bärarter 40120 Bärarter 2.04.01.03 B_4_1_3 Nötter 40130 Nötter 2.04.02 B_4_2 Citrusodlingar 40210 Apelsiner 40220 Tangeriner, mandariner, klementiner och liknande små frukter 40230 Citroner 40290 Annan citrusfrukt 2.04.03 B_4_3 Olivodlingar 2.04.03.01 B_4_3_1 som normalt producerar bordsoliver 40310 Bordsoliver 2.04.03.02 B_4_3_2 som normalt producerar oliver för produktion av olivolja 40320 Oliver avsedda för framställning av olja (olivfrukter) 40330 Olivolja 2.04.04 B_4_4 Vinodlingar, vars produkter normalt används för 2.04.04.01 B_4_4_1 Kvalitetsvin 40411 Vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) 40412 Vin med skyddad geografisk beteckning (SGB) 40451 Druvor avsedda för vin med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) 40452 Druvor avsedda för kvalitetsvin med skyddad geografisk beteckning (SGB) 2.04.04.02 B_4_4_2 Andra viner 40420 Andra viner 40460 Druvor avsedda för andra viner 2.04.04.03 B_4_4_3 Bordsdruvor 40430 Bordsdruvor 2.04.04.04 B_4_4_4 Russin 40440 Russin 2.04.05 B_4_5 Plantskolor 40500 Plantskolor 2.04.06 B_4_6 Övriga fleråriga grödor 40600 Övriga fleråriga grödor 40610 Julgranar 2.04.07 B_4_7 Fleråriga grödor under glas 40700 Fleråriga grödor under glas 2.06.01 B_6_1 Svamp 60000 Svamp II. Boskap 3.01 C_1 Hästdjur 100 Hästdjur 3.02.01 C_2_1 Nötkreatur, yngre än ett år, tjur-, stut- och kvigkalvar 210 Nötkreatur, yngre än ett år, tjur-, stut- och kvigkalvar 3.02.02 C_2_2 Nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, tjurar och stutar 220 Nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, tjurar och stutar 3.02.03 C_2_3 Nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, kvigor 230 Nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, kvigor 3.02.04 C_2_4 Nötkreatur, två år och äldre, tjurar och stutar 240 Nötkreatur, två år och äldre, tjurar och stutar 3.02.05 C_2_5 Kvigor, två år och äldre 251 Avelskvigor 252 Slaktkvigor 3.02.06 C_2_6 Mjölkkor 261 Mjölkkor 262 Buffelkor 3.02.99 C_2_99 Övriga kor 269 Övriga kor 3.03.01 C_3_1 Får (alla åldrar) 3.03.01.01 C_3_1_1 Avelshonor 311 Tackor avsedda för avel 3.03.01.99 C_3_1_99 Övriga får 319 Övriga får 3.03.02 C_3_2 Getter (alla åldrar) 3.03.02.01 C_3_2_1 Avelshonor 321 Getter, avsedda för avel 3.03.02.99 C_3_2_99 Övriga getter 329 Övriga getter 3.04.01 C_4_1 Smågrisar som väger mindre än 20 kg 410 Smågrisar som väger mindre än 20 kg 3.04.02 C_4_2 Avelssuggor som väger 50 kg eller mer 420 Avelssuggor som väger 50 kg eller mer 3.04.99 C_4_99 Övriga grisar 491 Slaktgrisar 499 Övriga grisar 3.05.01 C_5_1 Slaktkycklingar 510 Fjäderfä – slaktkycklingar 3.05.02 C_5_2 Värphöns 520 Värphöns 3.05.03 3.05.03.01 3.05.03.02 3.05.03.03 3.05.03.04 3.05.03.99 C_5_3 C_5_3_1 C_5_3_2 C_5_3_3 C_5_3_4 C_5_3_99 Övriga fjäderfän Kalkoner Ankor Gäss Strutsar Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe 530 Övriga fjäderfän ▼M2 3.06 C_6 Kaniner av honkön, avsedda för avel 610 Kaniner av honkön, avsedda för avel ▼B 3.07 C_7 Bin 700 Bin

II. Gruppkoder för flera variabler som ingår i 2016 års undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket P45 Mjölkboskap = 3.02.01 (nötkreatur, yngre än ett år, tjur-, stut- och kvigkalvar) + 3.02.03 (nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, kvigor) + 3.02.05 (kvigor, två år och äldre) + 3.02.06 (mjölkkor) P46 Boskap = P45 (mjölkboskap) + 3.02.02 (nötkreatur, minst ett år men yngre än två år, tjurar och stutar) + 3.02.04 (nötkreatur, två år och äldre, tjurar och stutar) + 3.02.99 (övriga kor) GL Betesdjur = 3.01 (hästdjur) + P46 (boskap) + 3.03.01.01 (tackor avsedda för avel) + 3.03.01.99 (övriga får) + 3.03.02.01 (hongetter) + 3.03.02.99 (övriga getter) Om GL = 0 FCP1 Foder för försäljning = 2.01.05 (foderrotfrukter och kålväxter) + 2.01.09 (grödor som skördas som grönfoder) + 2.03.01 (betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark) + 2.03.02 (Naturlig betesmark) FCP4 Foder för betesdjur = 0 P17 Rotfrukter = 2.01.03 (potatis) + 2.01.04 (sockerbetor) + 2.01.05 (foderrotfrukter och kålväxter) Om GL > 0 FCP1 Foder för försäljning = 0 FCP4 Foder för betesdjur = 2.01.05 (foderrotfrukter och kålväxter) + 2.01.09 (grödor som skördas som grönfoder) + 2.03.01 (betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark) + 2.03.02 (Naturlig betesmark) P17 Rotfrukter = 2.01.03 (potatis) + 2.01.04 (sockerbetor) P151 Spannmål utom ris = 2.01.01.01 (vanligt vete och spält) + 2.01.01.02 (durumvete) + 2.01.01.03 (råg) + 2.01.01.04 (korn) + 2.01.01.05 (havre) + 2.01.01.06 (majs) + 2.01.01.99 (övriga spannmål för produktion av säd) P15 Spannmål = P151 (spannmål utom ris) + 2.01.01.07 (ris) P16 Oljeväxter = 2.01.06.04 (raps och rybs) + 2.01.06.05 (solrosor) + 2.01.06.06 (sojabönor) + 2.01.06.07 (lin [oljelin]) + 2.01.06.08 (andra oljeväxter) P51 Grisar = 3.04.01 (smågrisar som väger mindre än 20 kg) + 3.04.02 (avelssuggor som väger 50 kg eller mer) + 3.04.99 (övriga grisar) P52 Fjäderfän = 3.05.01 (slaktkycklingar) + 3.05.02 (värphöns) + 3.05.03 (övriga fjäderfän) P1 Allmänna åkergrödor = P15 (spannmål) + 2.01.02 (trindsäd och proteingrödor till mognad ) + 2.01.03 (potatis) + 2.01.04 (sockerbetor) + 2.01.06.01 (tobak) + 2.01.06.02 (humle) + 2.01.06.03 (bomull) + P16 (oljeväxter) + 2.01.06.09 (lin) + 2.01.06.10 (hampa) + 2.01.06.11 (andra fiberväxter) + 2.01.06.12 (aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter) + 2.01.06.99 (övriga industrigrödor som inte är omnämnda på annat ställe) + 2.01.07.01.01 (färska grönsaker, meloner och jordgubbar – på friland eller under lågt skydd [som inte ger tillträde] – i kombination med jordbruksgrödor) + 2.01.10 (utsäde och sättplantor för åkermark) + 2.01.11 (övriga grödor på åkermark) + 2.01.12 (träda) + FCP1 (foder för försäljning) P2 Trädgårdsodling = 2.01.07.01.02 (färska grönsaker, meloner och jordgubbar – på friland eller under lågt skydd [som inte ger tillträde] – handelsträdgårdsodling) + 2.01.07.02 (färska grönsaker, meloner och jordgubbar – i växthus under glas eller annat skydd [som ger tillträde]) + 2.01.08.01 (blommor och andra prydnadsväxter utomhus eller under lågt skydd [som inte ger tillträde]) + 2.01.08.02 (blommor och andra prydnadsväxter – i växthus under glas eller annat skydd [som ger tillträde]) + 2.06.01 (svamp) + 2.04.05 (plantskolor) P3 Fleråriga grödor = 2.04.01 (frukt- och bärodlingar) + 2.04.02 (citrusodlingar) + 2.04.03 (olivodlingar) + 2.04.04 (vinodlingar) + 2.04.06 (övriga fleråriga grödor) + 2.04.07 (fleråriga grödor under glas) P4 Betesdjur och foder = GL (betesdjur) + FCP4 (foder till betesdjur) P5. Djur som föds upp med spannmål = P51 (grisar) + P52 (fjäderfän)+ 3.06 (kaniner av honkön, avsedda för avel)

C. DRIFTSINRIKTNING SOM AVSES I DEL A







Företag specialiserade på jordbruksgrödor Allmän driftsinriktning Huvudsaklig driftsinriktning Särskild driftsinriktning. 1. Åkergrödor 15. Spannmål, oljeväxtfrön och proteingrödor 151. Spannmål (utom ris), oljefrö- och proteinväxter 152. Ris 153. En kombination av spannmål, oljefröväxter, proteingrödor och ris 16. Åkergrödor, allmän produktion 161. Rotfrukter 162. En kombination av spannmål, oljefröväxter, proteingrödor och rotfrukter 163. Frilandsgrönsaker 164. Tobak 165. Bomull 166. En kombination av olika åkergrödor 2. Trädgårdsodling 21. Trädgårdsodling i växthus 211. Grönsaksodling i växthus 212. Odling av blommor och prydnadsväxter i växthus 213. Odling av en kombination av grönsaker och växter i växthus 22. Trädgårdsodling på friland 221. Grönsaksodling på friland 222. Odling av blommor och prydnadsväxter på friland 223. Odling av en kombination av grönsaker och växter på friland 23. Annan trädgårdsodling 231. Svamp 232. Plantskola 233. Diverse trädgårdsodling 3. Fleråriga grödor 35. Vinodling 351. Kvalitetsvin 352. Annat vin än kvalitetsvin 353. Bordsdruvor 354. Diverse vinodling 36. Frukt och citrusfrukter 361. Frukt (utom citrusfrukter, tropiska och subtropiska frukter och nötter) 362. Citrusfrukt 363. Nötter 364. Tropiska och subtropiska frukter 365. Frukt, citrusfrukt, tropiska och subtropiska frukter och nötter: blandad produktion 37. Oliver 370. Oliver 38. En kombination av olika fleråriga grödor 380. En kombination av olika fleråriga grödor







Företag specialiserade på animalieproduktion Allmän driftsinriktning Huvudsaklig driftsinriktning Särskild driftsinriktning 4. Betesdjur 45. Mjölkboskap 450. Mjölkboskap 46. Nötkreatur – avel och uppfödning 460. Nötkreatur – avel och uppfödning 47. Nötkreatur – en kombination av mjölkboskap, avel och uppfödning 470. Nötkreatur – en kombination av mjölkboskap, avel och uppfödning 48. Får, getter och andra betesdjur 481. Får 482. En kombination av får och nötkreatur 483. Getter 484. Diverse betesdjur 5. Djur som föds upp med spannmål 51. Grisar 511. Grisavel 512. Uppfödning av grisar 513. En kombination av avel och uppfödning av grisar 52. Fjäderfän 521. Värphöns 522. Fjäderfäkött 523. En kombination av värphöns och fjäderfäkött 53. En kombination av olika djur som föds upp med spannmål 530. En kombination av olika djur som föds upp med spannmål







Företag med blandad produktion Allmän driftsinriktning Huvudsaklig driftsinriktning Särskild driftsinriktning 6. Blandad vegetabilieproduktion 61. Blandad vegetabilieproduktion 611. En kombination av trädgårdsodling och fleråriga grödor 612. En kombination av åkergrödor och trädgårdsodling 613. En kombination av åkergrödor och vinodling 614. En kombination av åkergrödor och fleråriga grödor 615. Blandad vegetabilieproduktion, huvudsakligen åkergrödor 616. Annan blandad vegetabilieproduktion 7. Blandad animalieproduktion 73. Blandad animalieproduktion, huvudsakligen betesdjur 731. Blandad animalieproduktion, huvudsakligen mjölkboskap 732. Blandad animalieproduktion, huvudsakligen andra betesdjur än mjölkboskap 74. Blandad animalieproduktion, huvudsakligen djur som föds upp med spannmål 741. Blandad animalieproduktion: kombination av djur som föds upp med spannmål och mjölkboskap 742. Blandad animalieproduktion: djur som föds upp med spannmål och andra betesdjur än mjölkboskap 8. Kombinerad vegetabilie- och animalieproduktion 83. En kombination av åkergrödor och betesdjur 831. En kombination av åkergrödor och mjölkboskap 832. En kombination av mjölkboskap och åkergrödor 833. En kombination av åkergrödor och andra betesdjur än mjölkboskap 834. En kombination av andra betesdjur än mjölkboskap och åkergrödor 84. En kombination av vegetabilie- och animalieproduktion 841. En kombination av åkergrödor och djur som föds upp med spannmål 842. En kombination av fleråriga grödor och betesdjur 843. Biodling 844. En kombination av blandad vegetabilie- och animalieproduktion 9. Övriga 99. Övriga 999. Övriga









BILAGA V

JORDBRUKSFÖRETAGETS EKONOMISKA STORLEK OCH EKONOMISKA STORLEKSKLASSER (ARTIKEL 5)

A. JORDBRUKSFÖRETAGETS EKONOMISKA STORLEK

Ett jordbruksföretags ekonomiska storlek definieras som den sammanlagda standardoutputen, uttryckt i euro.

B. FÖRETAGENS EKONOMISKA STORLEKSKLASSER

Företagen klassificeras efter storleksklass i enlighet med följande:







Klass Gränsvärden i euro I mindre än 2 000 II Från 2 000 men under 4 000 euro III Från 4 000 men under 8 000 euro IV Från 8 000 men under 15 000 euro V Från 15 000 men under 25 000 euro VI Från 25 000 men under 50 000 euro VII Från 50 000 men under 100 000 euro VIII Från 100 000 men under 250 000 euro IX Från 250 000 men under 500 000 euro X Från 500 000 men under 750 000 euro XI Från 750 000 men under 1 000 000 euro XII Från 1 000 000 men under 1 500 000 euro XIII Från 1 500 000 men under 3 000 000 euro XIV Från 3 000 000

Storleksgrupperna II och III eller III och IV, IV och V, eller III–V, VI och VII, VIII och IX, X och XI och XII–XIV eller X–XIV kan grupperas samman.









BILAGA VI

STANDARDOUTPUT (SO) (ARTIKEL 6)

1. DEFINITION AV BEGREPPET STANDARDOUTPUT OCH PRICIPER FÖR BERÄKNING AV STANDARDOUTPUT

a) Med standardoutput (nedan kallad SO) avses värdet av varje jordbruksvariabel som avses i artikel 6.1 och som motsvarar den genomsnittliga outputen i en viss region.

b) Med värdet för den output som anges i led a avses bruttoproduktionens monetära värde fritt gård. Den är summan av värdet av driftsgrenens huvud- och biprodukter. Värdena beräknas genom att produktionen per enhet multipliceras med priset fritt gård. Moms, produktskatt och direktstöd inbegrips inte.

c) Produktionsperiod Standardoutputen motsvarar en produktionsperiod om 12 månader (ett kalenderår eller ett regleringsår). I fråga om vegetabilie- och animalieprodukter med en produktionstid som är kortare eller längre än 12 månader beräknas en SO som motsvarar ett års växtlighet eller produktion.

d) Basuppgifter och referensperiod En SO fastställs på grundval av produktionen per enhet och det pris fritt gård som anges i led b. För detta ändamål samlas basuppgifter in i medlemsstaterna avseende en referensperiod som anges i artikel 4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1198/2014.

e) Enheter 1. Fysiska enheter: a) SO för grödvariabler fastställs på grundval av en areal uttryckt i hektar. I fråga om svamp fastställs emellertid SO på grundval av bruttooutputen för den totala årliga skörden och uttrycks per 100 m2 odlad areal. För användning i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter ska de SO som ifråga om svamp fastställs på detta sätt divideras med antalet skördar inom ett och samma år; detta antal anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 8 i den här förordningen. b) SO för boskapsvariabler fastställs per djur, med undantag av fjäderfän, för vilka SO fastställs per 100 djur, och för bin, för vilka de fastställs per kupa. 2. Monetära enheter och avrundning De basuppgifter som ligger till grund för fastställande av SO och de beräknade SO ska anges i euro. För medlemsstater som inte deltar i den ekonomiska och monetära unionen ska SO räknas om till euro med hjälp av den genomsnittliga växelkursen för referensperioden, enligt punkt 1 d i denna bilaga. Den genomsnittliga växelkursen beräknas på grundval av den officiella växelkurs som offentliggörs av kommissionen (Eurostat). SO får avrundas till närmaste femtal euro, när så är lämpligt.

2. SÄRREDOVISNING AV SO

a) Efter gröd- och boskapsvariabler

SO ska fastställas för alla variabler inom jordbruket som svarar mot rubrikerna i undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket på det sätt som fastställs i undersökningarna.

b) Geografisk uppdelning

— SO ska som ett minimum beräknas på grundval av geografiska enheter som motsvarar dem som används som underlag för gemenskapens undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. Dessa geografiska enheter bygger samtliga på den nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts) som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 ( 2 ). Enheterna beskrivs som en gruppering av regioner på Nuts 3-nivå. ►M2 Mindre gynnade områden och områden med naturliga och andra särskilda begränsningar räknas inte som geografiska enheter. ◄

— Inga SO fastställs för variabler som inte är relevanta i den berörda regionen.

3. INSAMLING AV UPPGIFTER FÖR FASTSTÄLLANDE AV SO

a) Basuppgifterna för fastställande av SO ska förnyas åtminstone varje gång det görs en undersökning av företagsstrukturen i jordbruket i form av en jordbruksräkning i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1166/2008.

b) När en undersökning av företagsstrukturen i jordbruket genomförs i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1166/2008 ska uppdateringen av SO göras enligt följande:

— antingen genom att basuppgifterna förnyas på det sätt som beskrivs i led a,

— eller genom att tillämpa en ändringskoefficient genom vilken SO uppdateras för att beakta de ändringar som medlemsstaterna beräknat med avseende på producerade kvantiteter per enhet och pris för varje variabel och region, som har skett sedan den senaste referensperioden som avses i artikel 4 i den delegerade förordningen (EU) nr 1198/2014.

4. GENOMFÖRANDE

I enlighet med föreskrifterna i denna bilaga ansvarar medlemsstaterna för insamlingen av de basuppgifter som behövs för att beräkna SO, för att omräkna dem till euro och för att samla in de uppgifter som behövs för att vid behov aktualisera värdena.

5. BEHANDLING AV SPECIALFALL

Följande särskilda bestämmelser föreskrivs för beräkningen av SO för vissa variabler och för beräkningen av jordbruksföretags sammanlagda SO:

a) Träda

Vid beräkningen av jordbruksföretagets sammanlagda SO ska SO avseende träda endast beaktas om det finns andra positiva SO på företaget.

b) Köksträdgårdar

Eftersom produktionen från en köksträdgård normalt är avsedd för jordbrukarens egen förbrukning och inte för saluföring betraktas SO som lika med noll.

c) Boskap

Variablerna avseende boskap är uppdelade efter ålder. Outputen motsvarar värdet av djurets tillväxt under den tid då det tillhört en viss variabel. Detta kan också uttryckas som att outputen motsvarar skillnaden mellan djurets värde då det lämnar en viss variabel och dess värde när det förs in under en viss variabel (även kallat återanskaffningssvärdet).

d) Nötkreatur, yngre än ett år, tjur-, stut- och kvigkalvar

SO för nötkreatur som är yngre än ett år tas endast med i beräkningen av ett jordbruksföretags sammanlagda SO om det under ett år finns fler nötkreatur än kor vid jordbruksföretaget. Endast SO avseende det överskjutande antalet nötkreatur under ett år tas med i beräkningen.

e) Andra får och andra getter

SO för andra får tas endast med i beräkningen av ett jordbruksföretags sammanlagda SO om det inte finns några avelstackor vid jordbruksföretaget.

SO för andra getter tas endast med i beräkningen av ett jordbruksföretags sammanlagda SO om det inte finns några avelsgethonor vid jordbruksföretaget.

f) Smågrisar

SO för smågrisar tas endast med i beräkningen av ett jordbruksföretags sammanlagda SO om det inte finns några avelssuggor vid jordbruksföretaget.

g) Foder

Om det inte finns några betesdjur (dvs. hästdjur, boskap, får eller getter) vid jordbruksföretaget betraktas foderproduktionen (dvs. foderrotfrukter, kålväxter, växter som skördas gröna, vall- och betesmark) som foder för försäljning och ingår således i outputen för den allmänna vegetabilieproduktionen.

Om det finns betesdjur vid jordbruksföretaget betraktas foderproduktionen som foder till betesdjuren och ingår outputen för betesdjur och foderproduktion.









BILAGA VII

ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET MED DIREKT ANKNYTNING TILL FÖRETAGET (ARTIKEL 7)

A. DEFINITION AV ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET MED DIREKT ANKNYTNING TILL FÖRETAGET

I begreppet annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget ingår all annan verksamhet än den rena jordbruksverksamheten som bedrivs i direkt anslutning till jordbruket och som får ekonomiska resultat för jordbruksföretaget. I verksamheten används antingen jordbruksföretagets resurser (mark, byggnader, maskiner, jordbruksprodukter, osv.) eller de produkter som jordbruksföretaget producerar.

Med inkomstbringande verksamhet avses i detta sammanhang aktivt arbete, dvs. rent ekonomiska investeringar ingår inte. Uthyrning av mark eller jordbrukets övriga jordbruksresurser för olika slags verksamheter utan närmare deltagande i dessa verksamheter anses inte som annan inkomstbringande verksamhet, utan som en del av företagets jordbruksverksamhet.

All bearbetning av jordbruksprodukter ska räknas som annan inkomstbringande verksamhet, utom om bearbetningen betraktas som en del av jordbruksverksamheten. ►M2 Produktion av vin och olivolja betraktas som jordbruksverksamheter om den inköpta andelen vin eller olivolja inte är betydande. ◄

All bearbetning i jordbruksföretaget av en primär jordbruksprodukt till en bearbetad sekundär produkt räknas som annan inkomstbringande verksamhet, oavsett om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps in utifrån. Detta omfattar köttbearbetning, osttillverkning osv.

B. BERÄKNING AV OMFATTNINGEN AV ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET MED DIREKT ANKNYTNING TILL FÖRETAGET

Den andel av ett jordbruksföretags output som utgörs av annan inkomstbringande verksamhet beräknas som en andel av jordbruksföretagets sammanlagda omsättning och direktstöd till jordbruksföretaget inom ramen för förordning (EU) nr 1307/2013 ( 3 ). Beräkningen görs enligt följande:

C. UPPDELNING I KLASSER BEROENDE PÅ ANDELEN ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET MED DIREKT ANKNYTNING TILL FÖRETAGET

Jordbruksföretagen delas upp i klasser beroende på hur stor andel av outputen som utgörs av annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget. Följande gränsvärden ska tillämpas:







Klass Procentintervaller I 0 % till 10 % (marginell andel) II Över 10 % men under 50 % (medelstor andel) III Över 50 % men under 100 % (betydande andel)









BILAGA VIII

FORMAT OCH UTFORMNING AV FÖRETAGSREDOVISNINGEN (ARTIKEL 9)

Uppgifterna klassificeras per tabell och delas upp i grupper, kategorier och kolumner. Hänvisningarna till uppgiftsfält görs enligt följande modell:

<tabellbokstav>_<grupp>_<kategori>[_<kategori>]_<kolumn>_

Specifika uppgiftsvärden anges på kolumnnivå. I tabellerna nedan visas cellerna med vit bakgrund om de kan fyllas i med värden; medan grålagda celler markerade med ”—” inte har någon betydelse inom gruppen och därför inte kan fyllas i.

Exempel:

— B.UT.20.A (kolumn A i gruppen UT, kategori 20 i tabell B) representerar ”Areal” i ”Arrenderad UJA” som ska registreras under ”UJA som brukas som arrende” i tabell B.

— I.A.10110.1.0.TA (kolumn TA i gruppen A, kategori 10110 i tabell I) representerar totala arealen av ”Vete och spält” för grödotyp 1 ”Frilandsgrödor – huvudgröda, kombinationsgröda” och koden för ”Uppgift saknas” är 0, dvs. inga uppgifter saknas).

Om ett värde inte är relevant eller saknas för ett visst företag ska det inte registreras med värdet ”0”.

Tabellerna representeras med en bokstav, grupperna med en eller flera bokstäver, kategorierna med numeriska koder och kolumnerna med en eller flera bokstäver.

I tabellerna A till M visas högnivåmatrisen för grupper och kolumner i den första tabellen. I den andra tabellen visas hur denna uppdelas i kategorier, där varje kategori representeras av en eller flera koder och underkoder.

Uppgifterna i företagsredovisningen ska anges med följande noggrannhet:

— Finansiella värden anges i euro eller i nationella monetära enheter utan decimaler. För nationella valutor där enheten har ett lågt relativt värde jämfört med euron kan den berörda medlemsstatens samordningsorgan och den personal inom kommissionen som sköter informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (FADN) komma överens om att värdena ska anges i hundratal eller tusental av den nationella valutaenheten.

— Fysisk kvantitet anges i deciton (100 kg), med undantag för ägg, som anges i tusental, och för vin och därmed relaterade produkter, som anges i hektoliter.

▼M1

— Arealer anges i ar (1 a = 100 m2), utom för svampareal som anges som total odlingsareal i kvadratmeter och utom i tabell M ”Subventioner”, där basenheterna ska anges i hektar.

▼B

— Genomsnittlig djurbesättning anges med två decimaler, utom för fjäderfä och kaniner som anges i heltal och för bin som anges som antalet befolkade bikupor.

— Arbetsenheter anges med två decimaler.

För varje tabellkategori och kolumnvärde anges närmare definitioner och anvisningar efter den berörda tabellen.

Tabell A

Allmän information om företaget







Kategori av allmän information Kod (*) Kolumner Informationsgrupp ISJR-område Underavdelning Företagets löpnummer Grad Minuter Nuts Redovisningskontorets nummer Datum Jordbrukets vägningstal Driftsinriktning Ekonomisk storleksklass Kod R S H DG MI N AO DT W TF ES C ID Identifiering av företaget — — — — — — — — — LO Företagets belägenhet — — — — — — — — — AI Räkenskapsinformation — — — — — — — — — TY Typologi — — — — — — — — — CL Klass — — — — — — — — — — — OT Andra uppgifter om företaget — — — — — — — — — — —







Kod (*) Beskrivning Grupp R S H DG MI N AO DT W TF ES C 10 Jordbruksföretagets nummer ID AID10R AID10S AID10H — — — — — — — — — 20 Latitud LO — — — ALO20DG ALO20MI — — — — — — — 30 Longitud LO — — — ALO30DG ALO30MI — — — — — — — 40 Nuts3 LO — — — — — ALO40N — — — — — — 50 Redovisningskontor AI — — — — — — AAI50AO — — — — — 60 Typ av räkenskaper AI — — — — — — — — — — — AAI60C 70 Bokslutsdatum AI — — — — — — — AAI70DT — — — — 80 Nationellt vägningstal beräknat av medlemsstaten TY — — — — — — — — ATY80W — — — 90 Klassificering vid den tidpunkt då företaget valdes ut TY — — — — — — — — — ATY90TF ATY90ES — 100 Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket CL — — — — — — — — — — — ACL100C 110 Ägarkategori/ekonomiskt mål CL — — — — — — — — — — — ACL110C 120 Rättslig ställning CL — — — — — — — — — — — ACL120C 130 Företagarens (företagarnas) ansvarsnivå CL — — — — — — — — — — — ACL130C 140 Ekologiskt jordbruk CL — — — — — — — — — — — ACL140C 141 Sektorer inom ekologiskt jordbruk CL — — — — — — — — — — — ACL141C 150 Skyddad ursprungsbeteckning (SUB)/skyddad geografisk beteckning (SGB)/garanterad traditionell specialitet (GTS)/bergsprodukt CL — — — — — — — — — — — ACL150C 151 Sektorer med SUB/SGB CL — — — — — — — — — — — ACL151C 160 Arealer med naturliga eller andra särskilda begränsningar. CL — — — — — — — — — — — ACL160C 170 Höjd CL — — — — — — — — — — — ACL170C 180 Strukturfondsområde CL — — — — — — — — — — — ACL180C 190 Natura 2000–områden CL — — — — — — — — — — — ACL190C 200 Område som omfattas av vattendirektivet (2000/60/EG) CL — — — — — — — — — — — ACL200C 210 Bevattningssystem OT — — — — — — — — — — — AOT210C 220 Betesdagar per djurenhet på allmänning OT — — — — — — — — — — — AOT220C

A.ID Identifiering av företaget

När ett företag väljs ut för rapportering för första gången tilldelas det ett nummer. Företaget behåller detta nummer så länge som företaget deltar i informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. Ett nummer som har tilldelats ett företag kan aldrig tilldelas ett annat företag.

Om ett företag genomgår grundläggande ändringar, särskilt om det gäller uppdelning i två separata företag eller samgående med ett annat företag, ska företaget anses som ett nytt företag. I ett sådant fall tilldelas ett nytt nummer. En ändring av verksamhetens driftsinriktning föranleder inte byte av nummer. Ifall det kan uppstå sammanblandning med ett annat rapporterande företag om företaget behåller sitt nummer (t.ex. när nya regionala underindelningar skapas), bör numret bytas. Då ska en tabell som visar sambandet mellan gamla och nya nummer överlämnas till kommissionen.

Ett företagsnummer består av följande tre nummergrupper:

A.ID.10.R ISJR-område: ska anges med en kod som motsvarar koden enligt bilaga II till denna förordning.

A.ID.10.S Underavdelning: ska anges med en kod. De underavdelningar som väljs ska grunda sig på det gemensamma systemet för klassificering av regioner ”Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter” (Nuts) som upprättats av Eurostat i samarbete med de nationella statistiska instituten. Den berörda medlemsstaten ska överlämna en tabell till kommissionen där varje använd kod för underavdelning kopplas till motsvarande Nuts-regioner samt den region för vilken specifika värden för standardresultat beräknas.

A.ID.10.H Företagets löpnummer.

A.LO Företagets belägenhet

Företagets belägenhet ska anges med två indikatorer – geografisk referens (latitud och longitud) och koden för territoriell enhet på Nuts 3-nivå.

A.LO.20 Latitud: Grader och minuter (inom ett spann på 5 minuter), kolumnerna DG och MI.

A.LO.30 Longitud. Grader och minuter (inom ett spann på 5 minuter), kolumnerna DG och MI.

A.LO.40.N Nuts 3-koden avser koden för den territoriella enhet där företaget är beläget. Den kod som anges ska vara den senaste versionen av koden enligt förordning (EG) nr 1059/2003.

A.AI Räkenskapsinformation

A.AI.50.AO Redovisningskontorets nummer: ska anges med en kod. I de enskilda medlemsstaterna ska varje redovisningskontor få ett unikt nummer. Det nummer som anges ska gälla för det redovisningskontor som har hanterat företagets uppgifter för det berörda räkenskapsåret.

A.AI.60.C Typ av räkenskaper: ska anges med en kod som beskriver typen av räkenskaper som används i jordbruksföretaget. Följande koder ska användas: 1. Dubbel bokföring. 2. Enkel bokföring. 3. Ingen.

A.AI.70.DT Bokslutsdatum: anges i formatet ”ÅÅÅÅ-MM-DD”, exempelvis 2009-06-30 eller 2009-12-31.

A.TY Typologi

A.TY.80.W Jordbrukets nationella vägningstal: ska anges som värdet på den extrapoleringsfaktor som beräknats av medlemsstaten. Värdena ska uttryckas med två decimaler.

A.TY.90.TF Driftsinriktning vid den tidpunkt då företaget valdes ut: ska anges som en kod för driftsinriktning i enlighet med bilaga IV till denna förordning vid den tidpunkt då företaget valdes ut för det berörda räkenskapsåret.

A.TY.90.ES Ekonomisk storlek vid den tidpunkt då företaget valdes ut: ska anges med en kod för företagets ekonomiska storleksklass i enlighet med bilaga IV till denna förordning vid den tidpunkt då företaget valdes ut för det berörda räkenskapsåret.

A.CL Klass

A.CL.100.C Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget: ska anges som ett procentintervall för den del av den totala omsättningen i företagsredovisningen ( 4 ) som kommer från annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget. Följande koder ska användas: 1. ≥ 0 till ≤ 10 % (marginell andel) 2. > 10 % till ≤ 50 % (medelstor andel) 3. > 50 % till < 100 % (betydande andel)

A.CL.110.C Ägarkategori/ekonomiskt mål: ska anges med en kod som indikerar företagets ägarskap och ekonomiska mål. Följande koder ska användas: 1. Familjejordbruk : företaget använder ägarens/driftsledarens och dennes familjs arbetskraft och kapital och dessa får vinsten från den ekonomiska verksamheten. 2. Partnerskap : företagets produktion sköts av flera medlemmar, av vilka minst någon arbetar som oavlönad arbetskraft. Vinsten går till partnerskapet. 3. Vinstdrivande företag : vinsten används för utdelning av dividend/vinst till aktieägarna. Jordbruket ägs av företaget. 4. Icke-vinstdrivande företag : vinsten används primärt för att upprätthålla sysselsättningen eller för liknande sociala ändamål. Jordbruket ägs av företaget.

A.CL.120.C Rättslig ställning: Rättslig ställning anges med en kod som indikerar om jordbruket är en juridisk person eller inte. Följande koder ska användas: 0. Falskt. 1. Sant.

A.CL.130.C Företagarens (företagarnas) ansvarsnivå: ska anges med en kod som indikerar (huvud)företagarens grad av ekonomiskt ansvar. Följande koder ska användas: 1. Fullt. 2. Delvis.

A.CL.140.C Ekologiskt jordbruk: ska anges med en kod som indikerar huruvida företaget tillämpar ekologiska produktionsmetoder i enlighet med förordning (EG) nr 834/2007 ( 5 ), särskilt artiklarna 4 och 5. Följande koder ska användas: 1. Företaget tillämpar inte ekologiska produktionsmetoder. 2. Företaget tillämpar endast ekologiska produktionsmetoder. 3. Företaget tillämpar både ekologiska och andra produktionsmetoder. 4. Företaget håller på att ställa om till ekologiska produktionsmetoder.

A.CL.141.C Sektorer inom ekologiskt jordbruk: ska anges i fråga om företag som tillämpar både ekologiska och andra produktionsmetoder för att indikera de produktionssektorer där företaget tillämpar endast ekologiska produktionsmetoder (det är tillåtet att ange flera alternativ). De nedan uppräknade koderna ska användas. När företaget tillämpar både ekologiska och andra produktionsmetoder för alla produktionssektorer ska koden ”Inte tillämpligt” användas. 0. Inte tillämpligt 31. Spannmål 32. Oljeväxtfrön och proteingrödor. 33. Frukt och grönsaker (inklusive citrusfrukter, exklusive oliver). 34. Oliver 35. Vinodlingar 36. Nötkött 37. Komjölk 38. Griskött 39. Får och getter (mjölk och kött). 40. Fjäderfäkött 41. Ägg 42. Övriga sektorer

A.CL.150.C Skyddad ursprungsbeteckning/Skyddad geografisk beteckning/garanterad traditionell specialitet/bergsprodukt: ska anges med en kod som indikerar huruvida företaget producerar jordbruksprodukter och/eller livsmedel märkta med skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), garanterad traditionell specialitet (GTS) eller ”bergsprodukt” eller om företaget producerar jordbruksprodukter som enligt uppgift används för framställning av livsmedel med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt” i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1151/2012 ( 6 ). Följande koder ska användas: 1. Företaget producerar inte produkter eller livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt” eller någon annan produkt som enligt uppgift används för att producera livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt”. 2. Företaget producerar endast produkter eller livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt” eller andra produkter som enligt uppgift används för att producera livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt”. 3. Företaget producerar vissa produkter eller livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt” eller vissa produkter som enligt uppgift används för att producera livsmedel märkta med SUB/SGB/GTS eller ”bergsprodukt”.

A.CL.151.C Sektorer med skyddad ursprungsbeteckning/skyddad geografisk beteckning/garanterad traditionell specialitet/bergsprodukt ska anges med en sektorskod i fall där större delen av produktionen inom vissa specifika sektorer består av produkter eller livsmedel med SUB, SGB, GTS eller ”bergsprodukt” eller produkter som enligt uppgift används för att producera livsmedel med SUB, SGB, GTS eller ”bergsprodukt” (det är tillåtet att ange flera alternativ). De nedan uppräknade koderna ska användas. ►C1 När företaget producerar vissa produkter eller livsmedel med SUB, SGB, GTS eller ”bergsprodukt” eller vissa produkter som enligt uppgift används för att producera livsmedel med SUB, SGB, GTS eller ”bergsprodukt”, men denna produktion inte gäller större delen av produktionen inom den särskilda sektorn, ska koden ”Inte tillämpligt” användas. ◄ 0. Inte tillämpligt 31. Spannmål 32. Oljeväxtfrön och proteingrödor 33. Frukt och grönsaker (inklusive citrusfrukter, exklusive oliver) 34. Oliver 35. Vinodlingar 36. Nötkött 37. Komjölk 38. Griskött 39. Får och getter (mjölk och kött) 40. Fjäderfäkött 41. Ägg 42. Övriga sektorer Posterna A.CL.150.C Skyddad ursprungsbeteckning (SUB)/Skyddad geografisk beteckning (SGB)/Garanterad traditionell specialitet (GTS)/Bergsprodukt och A.CL.151.C är frivilliga för medlemsstaterna Om en medlemsstat väljer att fylla i dem, ska uppgift ges för alla jordbruk i urvalet i medlemsstaten. Om A.CL.150.C tillämpas ska även A.CL.151.C tillämpas.

A.CL.160.C Arealer med naturliga och andra särskilda begränsningar: ska anges med en kod som indikerar huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i områden som omfattas av artikel 32 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 ( 7 ). I de medlemsstater där avgränsningen av de områden med väsentliga naturliga begränsningar i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 inte ännu är slutförd görs en hänvisning till de områden som var stödberättigande enligt artikel 36 a ii i förordning (EG) nr 1698/2005 under programperioden för 2007–2013. Följande koder ska användas: 1. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område med naturliga och andra särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller i ett område som var stödberättigande enligt artikel 36 a ii i förordning (EG) nr 1698/2005 under programperioden för 2007–2013 i de medlemsstater där avgränsningen i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 ännu inte är slutförd. 21. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som har väsentliga naturliga begränsningar i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013. 22. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som påverkas av särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32.4 i förordning (EU) nr 1305/2013. 23. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som var stödberättigande enligt artikel 36 a ii i förordning (EG) nr 1698/2005 under programperioden för 2007–2013 i de medlemsstater där avgränsningen i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1305/2013 ännu inte är slutförd. 3. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett bergsområde i enlighet med artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1305/2013. 5. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett utfasningsområde i enlighet med artikel 31.5 i förordning (EU) nr 1305/2013.

A.CL.170.C Höjd: ska anges som en kod som indikerar höjden över havet, enligt följande: 1. Huvuddelen av företaget ligger i en zon < 300 m ö.h. 2. Huvuddelen av företaget ligger i zonen 300–600 m ö.h. 3. Huvuddelen av företaget ligger i en zon > 600 m ö.h. 4. Data finns inte att tillgå.

▼M1 A.CL.180.C. Strukturfondsområde: Det ska anges i vilken av de regioner som avses i artikel 90.2 a, b eller c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 ( 8 ) som merparten av företagets utnyttjade jordbruksarealer är belägna. ▼B 1. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i en mindre utvecklad region i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013, särskilt artikel 90.2 a. 2. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i en mer utvecklad region i enlighet med förordning (EU) nr 1303/2013, särskilt artikel 90.2 c. 3. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i en övergångsregion i enlighet med artikel 90.2 b i förordning (EU) nr 1303/2013.

A.CL.190.C Natura 2000-område: ska anges med en kod som indikerar huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i områden som berörs av rådets direktiv 79/409/EEG ( 9 ) och 92/43/EEG ( 10 ) (Natura 2000). Följande koder ska användas: 1. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är inte belägen i ett område som är stödberättigande för Natura 2000-betalningar. 2. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som är stödberättigande för Natura 2000-betalningar.

A.CL.200.C Område som omfattas av vattendirektivet (2000/60/EG): ska anges med en kod som indikerar huruvida större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i områden som berörs av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG ( 11 ). Följande koder ska användas: 1. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är inte belägen i ett område som är stödberättigande för betalningar kopplade till direktiv 2000/60/EG. 2. Större delen av företagets utnyttjade jordbruksareal är belägen i ett område som är stödberättigande för betalningar kopplade till direktiv 2000/60/EG.

A.OT Andra uppgifter om företaget

A.OT.210.C Bevattningssystem: ska anges som en kod som indikerar det huvudsakliga bevattningssystem som används i jordbruket: 0. Inte tillämpligt (ingen bevattning) 1. Areal 2. Sprinkler 3. Droppbevattning 4. Övriga

A.OT.220.C Betesdagar per djurenhet på allmänning: ska anges som antalet betesdagar per djurenhet på allmänning som används av företaget.

KOLUMNER I TABELL A

Kolumn R avser FADN-avdelning, kolumn S underavdelning, kolumn H företagets löpnummer, kolumn DG grader, kolumn MI minuter, kolumn N Nuts, kolumn AO redovisningskontorets nummer, kolumn DT datum, kolumn W jordbrukets vägningstal, kolumn TF jordbrukets driftsinriktning, kolumn ES ekonomisk storleksklass och kolumn C kod.

Tabell B

Brukningsform







UJA-kategori Kod (*) Informationsgrupp Utnyttjad jordbruksareal A UO UJA som brukas med äganderätt UT UJA som brukas som arrende US UJA för arrende där arrendatorn betalar med en del av sin egen produktion eller som brukas under andra former







Kod (*) Beskrivning av kategorier Grupp A 10 UJA som brukas med äganderätt UO 20 Arrenderad UJA UT 30 Andelsbrukad UJA US

Mark som tillhör företag och som brukas gemensamt av två eller fler partner ska registreras som areal brukad med äganderätt, arrenderad areal eller som areal som andelsbrukas, enligt den överenskommelse som gäller mellan parterna.

Utnyttjad jordbruksareal (UJA) är den sammanlagda arealen för åkermark, permanent gräsmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar som används av jordbruksföretaget, oberoende av brukningsform. Allmänning som används av företaget räknas inte in.

Följande informationsgrupper och kategorier ska användas:

B.UO UJA som brukas med äganderätt

B.UO.10.A UJA (åkermark, gräsmark, permanent betesmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar) som jordbrukaren äger, har brukande- eller nyttjanderätten till eller långtidskontrakt för och/eller UJA som används på likartade villkor. Denna kategori omfattar även mark som arrenderas till andra för sådd (grödokod 11300 ).

B.UT UJA som brukas som arrende

▼M1

B.UT.20.A UJA (åkermark, permanent gräsmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar) som används av en annan person än ägaren, nyttjanderättshavaren eller innehavaren av ett långtidskontrakt, som innehar skötselavtal/arrendeavtal för den aktuella arealen (arrendet ska betalas kontant och/eller i naturaförmåner; arrendet fastställs i allmänhet i förväg och varierar inte beroende på jordbrukets resultat) och/eller utnyttjad jordbruksareal som används på liknande villkor.

▼B

I den arrenderade arealen ingår inte mark vars skörd köps på rot. De belopp som betalas för skörd på rot ska anges i tabell H med koderna 2020 till 2040 (inköpt foder) när det gäller gräsmark och fodergrödor och med kod 3090 (övriga särskilda kostnader för vegetabilieproduktion) när det gäller grödor för saluföring (produkter som vanligen saluförs). Säljbar skörd som har köpts på rot ska anges utan att specificera den berörda arealen (tabell H).

Mark som arrenderas på tillfällig basis för mindre än ett år och produktion från denna mark behandlas på ett likartat sätt som mark vars skörd köps på rot.

B.US UJA för arrende där arrendatorn betalar med en del av sin egen produktion eller som brukas under andra former

B.US.30.A UJA (åkermark, permanent gräsmark, fleråriga odlingar och köksträdgårdar) som odlas gemensamt av överlåtaren och den arrendator som på grundval av ett avtal betalar med en del av sin egen produktion och/eller utnyttjad jordbruksareal som brukas på liknande villkor.

KOLUMNER I TABELL B

Kolumn A avser UJA.

Tabell C

Arbetskraft







Arbetskraftskategori Kod (*) Kolumner Informationsgrupp Allmänt Totalt arbete i företaget (jordbruksarbete och arbete för annan inkomstbringande verksamhet [OGA] med direkt anknytning till företaget) Andel annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket Antal personer Kön Födelseår Driftsledarens lantbruksutbildning Årsarbetstid Antal årsarbetsenheter (AWU) Procentandel av årsarbetstiden Procentandel av årsarbetsenheter P G B T Y1 W1 Y2 W2 Heltal Ange kod Fyra siffror Ange kod (timmar) (årsarbetsenheter) % % UR Oavlönad fast UC Oavlönad tillfällig — — — — — — PR Avlönad fast PC Avlönad tillfällig — — — — — —







Kod (*) Beskrivning Grupp P G B T Y1 W1 Y2 W2 10 Företagare och driftsledare UR — — 20 Företagare men ej driftsledare UR — — — 30 Driftsledare men ej företagare UR — — 40 Företagarens make/maka UR — — — 50 Annan UR, PR — — — 60 Tillfällig UC, PC — — — — — — 70 Driftsledare PR — —

Med arbetskraft avses samtliga personer som under räkenskapsåret har deltagit i arbetet i jordbruket. Däremot ingår inte personer som har utfört sådant arbete för annan persons eller annat företags räkning (köpta tjänster i jordbruket för vilka kostnaderna anges i tabell H med kod 1020 ).

När det gäller ömsesidig hjälp mellan företag, där hjälpen består av utbyte av arbetskraft och den givna hjälpen i princip är likvärdig med den mottagna hjälpen, ska arbetskraftens faktiska arbetstid och alla relaterade löner anges i företagsredovisningen.

Den erhållna hjälpen kan även kompenseras i annan form (t.ex. hjälp i form av arbete kompenseras genom tillhandahållande av maskiner). Om utbytet av tjänster görs i liten skala, anges inga uppgifter i företagsredovisningen (i ovanstående exempel anges inte den mottagna hjälpen under arbetskraft, men i kostnaderna för maskiner ska kostnaderna för att göra utrustningen tillgänglig redovisas). Om utbytet av tjänster sker i stor skala, ska något av följande förfaranden följas:

a) Om hjälpen erhålls i form av arbete och kompenseras med en annan typ av tjänst (t.ex. tillhandahållande av maskiner) registreras den mottagna arbetstiden som avlönat jordbruksarbete (grupp PR eller PC beroende på om arbetskraften är fast anställd i jordbruket eller anställd på annat sätt), värdet av den mottagna hjälpen registreras både som produktion under motsvarande kategori i övriga tabeller (i detta exempel tabell L kategori 2010 ”Kontraktsarbete”) och som kostnader (i tabell H kategori 1010 ”Löner och sociala avgifter”).

b) Om hjälpen ges i form av arbete och kompenseras med en annan typ av tjänst (t.ex. tillhandahållande av maskiner) beaktas inte arbetstid och relaterade löner, utan den erhållna tjänstens värde registreras i motsvarande kategori i en annan tabell (i detta exempel tabell H kategori 1020 ”Kontraktsarbete och maskinhyror”).

Man skiljer mellan följande informationskategorier och typer av arbetskraft:

C.UR Oavlönad fast arbetskraft

Oavlönad arbetskraft eller arbetskraft som erhåller lägre ersättning (kontant eller i naturaförmåner) än vad som normalt betalas för utförda tjänster (sådana utgifter ska inte upptas som kostnader i jordbruket) och som under räkenskapsåret har arbetat i företaget (utanför normala helger) under minst en hel dag per vecka.

En person som är fast anställd men som av särskilda skäl endast har arbetat i företaget en kort tid under räkenskapsåret upptas ändå (med de faktiskt arbetade timmarna) under fast anställd arbetskraft.

Följande eller liknande fall kan förekomma:

a) Särskilda produktionsförhållanden inom företaget som innebär att arbetskraften inte behövs under hela året, t.ex. oliv- eller vinodling, jordbruk som är specialiserat på säsongsbetonad uppfödning av boskap eller har produktion av frukt och grönsaker på friland.

b) Frånvaro från arbetet, förutom vid normala helger, på grund av militärtjänst, sjukdom, olycksfall, föräldraledighet, tjänstledighet osv.

c) En anställning vid företaget påbörjas eller avslutas under året.

d) Totalt avbrott av arbetet i företaget på grund av olycka (översvämning, brand osv.).

Följande kategorier finns:

C.UR.10 Företagare och driftsledare

En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget och som sköter den dagliga driften. Vid arrende där arrendatorn betalar med en del av sin egen produktion anges arrendatorn som företagare och driftsledare.

C.UR.20 Företagare men ej driftsledare

En person som har det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget men som inte sköter den dagliga driften.

C.UR.30 Driftsledare men ej företagare

En person som sköter den dagliga driften i företaget utan att ha det juridiska och ekonomiska ansvaret.

C.UR.40 Företagarens make/maka (företagarnas makar/makor)

C.UR.50 Övrig oavlönad fast arbetskraft

Oavlönad fast arbetskraft som inte ingår i de föregående kategorierna omfattar även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.

C.UC Oavlönad tillfällig arbetskraft

C.UC.60 Oavlönad arbetskraft som inte har arbetat regelbundet i företaget under räkenskapsåret upptas under denna kategori.

C.PR Avlönad fast arbetskraft

Arbetskraft som är normalt avlönad (kontant och/eller i naturaförmåner) i förhållande till de utförda tjänsterna och som under räkenskapsåret (utanför normala helger) arbetat i företaget minst en hel dag per vecka.

Följande kategorier ska anges:

C.PR.70 Driftsledare

Avlönad person som sköter företagets dagliga drift.

C.PR.50 Övriga

All fast avlönad arbetskraft (bortsett från företagets avlönade driftsledare) upptas under denna grupp. Här ingår även förmän och arbetsledare som inte ansvarar för hela jordbrukets drift.

C.PC Avlönad tillfällig arbetskraft

C.PC.60 Avlönad arbetskraft som inte arbetat regelbundet i företaget under räkenskapsåret (bl.a. arbetstagare med ackordslön) upptas i denna kategori.

KOLUMNER I TABELL C

Antal personer (kolumn P)

Om det finns flera företagare kan det finnas mer än en make eller maka. Antalet makar och antalet personer ska anges i de kategorier där de kan ingå (kategorierna 40 och 50 i kategorierna ”oavlönad fast arbetskraft” UR eller ”avlönad fast arbetskraft” PR).

Kön (kolumn G)

Kön ska endast anges för företagare och/eller driftsledare, i de kategorier där de kan ingå (kategorierna 10 till 30 och 70 i grupperna ”oavlönad fast arbetskraft” UR eller ”avlönad fast arbetskraft” PR). Kön anges genom ett kodnummer enligt följande:

1. Man

2. Kvinna

Födelseår (kolumn B)

Födelseår (fyra siffror) ska endast anges för företagare och/eller driftsledare (kategorierna 10 till 30 och 70 i kategorierna ”oavlönad fast arbetskraft” UR eller ”avlönad fast arbetskraft” PR).

Driftsledarens lantbruksutbildning (kolumn T)

Lantbruksutbildning ska endast anges för företagare och/eller driftsledare (kategorierna 10, 30 och 70 i grupperna ”oavlönad fast arbetskraft” UR eller ”avlönad fast arbetskraft” PR). Lantbruksutbildningen anges genom ett kodnummer enligt följande:

1. Endast praktisk lantbrukserfarenhet.

2. Grundläggande lantbruksutbildning.

3. Högre lantbruksutbildning.

Årsarbetstid (kolumn Y1)

Arbetstiden ska anges i timmar för alla grupper och kategorier. Den ska avse den tid som faktiskt har använts på arbete i företaget. När det gäller arbetstagare med nedsatt kapacitet ska arbetstiden anpassas i proportion till kapaciteten. Arbetstiden för arbetskraft med ackordslön värderas genom att den totalsumma som betalts för arbetet delas med timlönen för en timanställd arbetstagare.

Total arbetskraft: antal årsarbetsenheter (kolumn W1)

Den fast anställda arbetskraften konverteras till ett antal årsarbetsenheter. Antalet årsarbetsenheter registreras inte för tillfällig arbetskraft (både oavlönad tillfällig och avlönad tillfällig arbetskraft). En årsarbetsenhet motsvarar en person som arbetar heltid i företaget. En person kan inte överskrida en årsarbetsenhet, även om den faktiska arbetstiden överstiger den normala årliga arbetstiden i den berörda regionen och i samma typ av företag. En person som inte arbetar hela året i företaget representerar en del av en årsarbetsenhet. Årsarbetsenheten för varje sådan person erhålls genom att personens faktiska årliga arbetstid delas med den normala årliga arbetstiden för en heltidsanställd i den berörda regionen och i samma företagstyp.

När det gäller arbetstagare med nedsatt kapacitet ska antalet årsarbetsenheter anpassas i proportion till kapaciteten.

Andelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet som en procentandel av årsarbetstiden (kolumn Y2)

Andelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget är en obligatorisk uppgift bara för tillfällig arbetskraft (både oavlönad och avlönad tillfällig arbetskraft). Uppgiften är frivillig för företagarens make/maka, övrig oavlönad fast arbetskraft och övrig avlönad fast arbetskraft. För varje berörd kategori (40, 50, 60) anges andelen i procent av antalet arbetade timmar under räkenskapsåret.

Andelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet som en procentandel av årsarbetsenheter (kolumn W2)

Årsandelen arbete för annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till företaget är obligatorisk för alla kategorier av arbetstagare utom tillfällig arbetskraft (både oavlönad tillfällig arbetskraft och avlönad tillfällig arbetskraft). Den anges som en procentandel av årsarbetsenheten för varje kategori.

Arbete i jordbruksföretaget

Arbetet i jordbruksföretaget omfattar allt arbete som gäller organisering, övervakning och utförande (både manuellt arbete och förvaltning) som görs i anknytning till jordbruksföretagets jordbruksarbete och det arbete som är relaterat till annan inkomstbringande verksamhet (OGA) med direkt anknytning till företaget:

— Jordbruksföretagets jordbruksarbete består av — — ekonomisk planering och förvaltning (inköp och försäljning för jordbruket, bokföring osv.), — markarbete (plöjning, sådd, skörd, underhåll av fruktträdgårdar osv.), — boskapsskötsel (beredning av foder, utfodring av djur, mjölkning, skötsel av boskap osv.), — beredning av produkter för marknaden, lagerhållning, direktförsäljning av jordbruksprodukter, bearbetning av jordbruksprodukter för egen förbrukning, produktion av vin och olivolja, — underhåll av byggnader, maskiner, utrustning, häckar, diken osv., — företagets egna transporter utförda av företagets arbetskraft.

— Andel annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruket: — — Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används). — Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter. — Bearbetning av jordbruksprodukter (oavsett om råvaran produceras i företaget eller köps utifrån), t.ex. ost, smör, köttprodukter osv. — Produktion av förnybar energi — Skogsbruk och träförädling — Övrigt (pälsdjur, grön omsorg [Care Farming], vattenbruk osv.).

Som arbete i jordbruksföretagets räknas inte

— arbete för tillverkning av anläggningstillgångar (anläggning eller större reparationer av byggnader eller maskiner, plantering av fruktträdgårdar, rivning av byggnader, avverkning av fruktträd osv.),

— arbete som utförs för företagarens eller driftsledarens hushåll.

Tabell D

Tillgångar

Tabellens struktur







Tillgångskategori Kod (*) Kolum Informationsgrupp Värde V OV Värde vid räkenskapsårets början AD Ackumulerade avskrivningar DY Avskrivningar för aktuellt år IP Investering/Inköp före avdrag av subventioner S Subventioner SA Försäljning CV Värde vid räkenskapsårets slut







Kod (*) Beskrivning av kategorier OV AD DY IP S SA CV 1010 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel — — — — — 1020 Fordringar — — — — — 1030 Andra omsättningstillgångar — — — — — 1040 Lager — — ▼M3 2010 Biologiska tillgångar – växter ▼B 3010 Jordbruksmark — — 3020 Markanläggningar 3030 Byggnader tillhörande jordbruket 4010 Maskiner och utrustning 5010 Skogsmark inklusive timmer på rot — — 7010 Immateriella tillgångar, säljbara — — 7020 Immateriella tillgångar, icke–säljbara 8010 Övriga anläggningstillgångar

Följande kategorier av tillgångar ska användas:

1010 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och andra tillgångar som enkelt kan konverteras till likvida medel.

1020 Fordringar

Kortfristiga tillgångar, belopp som andra parter är skyldiga företaget, i regel relaterat till affärsverksamhet.

1030 Andra omsättningstillgångar

Alla andra tillgångar som enkelt kan säljas eller som förväntas bli betalda inom ett år.

1040 Lager

Lager av produkter, producerade av företaget eller köpta utifrån, som ägs av företaget och som används som insatsvara eller hålls för försäljning.

▼M3

2010 Biologiska tillgångar – växter

Värdet för alla plantor som ännu inte har skördats (alla permanenta grödor och grödor på rot). Ackumulerade avskrivningar (D.AD) och avskrivningar för aktuellt år (D.DY) bör endast rapporteras för fleråriga odlingar.

▼B

3010 Jordbruksmark

Jordbruksmark som ägs av företaget.

3020 Markanläggningar

Markanläggningar (t.ex. uppförande av inhägnader, dräneringsinstallationer, fast utrustning för konstbevattning) som tillhör företagaren, oavsett brukningsform. De belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.

3030 Byggnader tillhörande jordbruket

Byggnader som tillhör företagaren, oavsett markens brukningsform. Denna uppgift är obligatorisk och de belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.

4010 Maskiner och utrustning

Traktorer, motordrivna jordbruksredskap, lastbilar, varubilar, bilar, större och mindre jordbruksutrustning. Denna uppgift är obligatorisk och de belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.

5010 Skogsmark inklusive timmer på rot

Skogsmark i ägardrift som ingår i jordbruksföretaget.

7010 Immateriella tillgångar – säljbara

Alla immateriella tillgångar som enkelt kan köpas eller säljas (t.ex. kvoter och rättigheter som kan säljas utan mark och för vilka det finns en aktiv marknad).

7020 Immateriella tillgångar – icke-säljbara

▼M2

Alla andra immateriella tillgångar som inte enkelt kan köpas eller säljas (programvara, licenser osv.). Denna uppgift är obligatorisk och de belopp som anges ska vara föremål för avskrivning i kolumn DY.

▼B

8010 Övriga anläggningstillgångar

Övriga långfristiga tillgångar. Uppgiften är obligatorisk och om det är tillämpligt ska avskrivningsbeloppen registreras i kolumn DY.

Informationsgrupper i tabell D

Följande informationsgrupper finns: (OV) värde vid räkenskapsårets början, (AD) ackumulerade avskrivningar, (DY) avskrivningar för aktuellt år, (IP) investering eller inköp före avdrag av subventioner, (S) subventioner, (SA) försäljning, (CV) vid räkenskapsårets slut. Grupperna förklaras nedan.

Det finns bara ett värde för kolumn V.

Värderingsmetoder

Följande värderingsmetoder är tillåtna:

▼M3







Verkligt värde minus uppskattade försäljningskostnader Det belopp till vilket en tillgång skulle kunna överlåtas eller en skuld regleras mellan kunniga parter som är oberoende av varandra och har intresse av att transaktionen genomförs, minus den kostnad som uppskattas uppstå i samband med försäljningen 3010 , 5010 , 7010 Historisk kostnad Nominell eller ursprunglig kostnad för en tillgång när den anskaffas 2010 , 3020 , 3030 , 4010 , 7020 Bokfört värde Det värde med vilket en tillgång förs in i balansräkningen 1010 , 1020 , 1030 , 1040 , 8010

▼B

D.OV Värde vid räkenskapsårets början

Detta är tillgångarnas värde vid början av räkenskapsåret. För jordbruk som var med i urvalet även föregående år ska värdet vid räkenskapsårets början vara samma som värdet vid det föregående räkenskapsårets slut.

D.AD Ackumulerade avskrivningar

Detta är summan av avskrivningar av tillgångar från början av deras användningstid till slutet av föregående period.

D.DY Avskrivningar för aktuellt år

Detta är den systematiska fördelningen av en tillgångs avskrivningsbara belopp över tillgångens användningstid.

En tabell med de årliga avskrivningsprocentsatser som tillämpas av varje medlemsstat ska delges kommissionen i rimlig tid för inrättandet av det datoriserade överförings- och kontrollsystemet som avses i artikel 10.1

D.IP Investeringar/Inköp

De totala utgifterna för inköp, större reparationer och produktion av anläggningstillgångar under räkenskapsåret. Om bidrag och subventioner har erhållits för dessa investeringar anges beloppet före avdrag av bidrag och subventioner i kolumn IP.

Inköp av mindre maskiner och utrustning eller unga träd och buskar för mindre omplanteringar anges inte i dessa kolumner utan ingår i kostnaderna för räkenskapsåret.

Större reparationer som väsentligt ökar maskinens eller utrustningens värde jämfört med värdet före reparationen anges också i denna kolumn, antingen som en del av maskinens eller utrustningens avskrivning, som där det är lämpligt justeras för att ta hänsyn till föremålets förlängda användningstid (på grund av reparationen), eller genom att kostnaden för större reparationer sprids över den förväntade användningstiden.

Värdet för tillverkade anläggningstillgångar ska bedömas på grundval av produktionskostnad (inberäknat värdet för avlönad eller oavlönad arbetskraft) och ska läggas till värdet för anläggningstillgångar med koderna 2010 till 8010 i tabell D ”Tillgångar”.