1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 29 juni 1990
om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el
levererad till industriella slutanvändare
(90/377/EEG)
(EGT L 185, 17.7.1990, s. 16)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens direktiv 93/87/EEG av den 22 oktober 1993 L 277 32 10.11.1993
►M2 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 av den 29
september 2003L 284 1 31.10.2003
Ändrat genom:
►A1 Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
►A2 Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken
Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens
och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger tillgrund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 29 juni 1990
om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten
beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella
slutanvändare
(90/377/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 213 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och
med beaktande av följande:I samma mån som öppenhet beträffande prissättningen på energi
stärker de betingelser som förhindrar att konkurrensen på den gemen-samma marknaden blir snedvriden är den väsentlig för attåstadkomma och vidmakthålla en smidigt fungerande inre marknad förenergi.
Öppenhet kan bidra till att hindra ogynnsam särbehandling av vissa
användare då den förbättrar deras möjligheter att välja mellan olika
energikällor och olika leverantörer.
För närvarande varierar graden av öppenhet mellan olika energikällor
och mellan olika länder eller regioner inom gemenskapen och äventyrardärmed genomförandet av en inre energimarknad.
Då emellertid det pris en näringsidkare betalar för energi är en av de
faktorer som påverkar hans konkurrensförmåga, bör detta skyddas motinsyn.
Det system med normalanvändare som tillämpas av Europeiska
gemenskapernas statistikkontor (EG:s statistikkontor) i dess prisrappor-
tering, och det system för marknadspriser som kommer att införas för
större industriella elanvändare ger dock garantier för att öppenhetbeträffande prissättningen inte äventyrar skyddet mot obehörig insyn.
De elkonsumentkategorier som nu används av EG:s statistikkontor
måste utökas så långt detta är möjligt utan att konsumenterna upphöratt vara representativa.
På så sätt kan öppenhet beträffande slutanvändarpriser nås utan att
äventyra det nödvändiga skyddet mot obehörig insyn för leveranskon-trakten. Av hänsyn till detta skydd måste en konsumentkategori
omfatta minst tre konsumenter för att prisuppgifter skall få publiceras.
Information om gas- och elförbrukning i industrin möjliggör också
jämförelser med priser på energi från andra källor (både fossila ochförnybara källor) och med priser som betalas av andra förbrukare.
Både leverantörer och konsumenter av gas och el är oavsett detta
direktivs tillämpning underkastade fördragets konkurrensregler, ochkommissionen kan därför begära besked om priser och köpvillkor.
Redovisning av gällande prissättningssystem ingår i prisöppenheten.Redovisning av konsumenternas fördelning på kategorier och dessas
respektive marknadsandelar är också en del av prisöppenheten.
De upplysningar som lämnas till EG:s statistikkontor om priser och
köpvillkor för förbrukare och om de prissättningssystem som är i bruk1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 2
(1) EGT nr C 257, 10.10.1989, s. 7.
(2) EGT nr C 149, 18.6.1990.
(3) EGT nr C 75, 26.3.1990, s. 18.
▼B
samt om förbrukarnas fördelning på förbrukarkategorier måste ge
kommissionen tillräckligt underlag för att fatta beslut när så behövsom åtgärder eller förslag som är lämpliga med hänsyn till rådande
läge på energimarknaden.
De uppgifter som tillställs statistikkontoret blir mera tillförlitliga om
företagen själva sammanställer dem.
Information om de regler om beskattning och avgifter till myndighet
som gäller i varje medlemsstat är viktig för att åstadkomma prisö-ppenhet.
Det måste vara möjligt att kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter
som lämnas till statistikkontoret.
Öppenhet förutsätter att uppgifter om priser och prissättningssystem
offentliggörs och sprids så mycket som möjligt bland energiförbru-karna.
För att kunna åstadkomma prisöppenheten måste ett system bygga på
den beprövade sakkunskap och metodik som har utvecklats och tillä-mpats av statistikkontoret för bearbetning, kontroll och publicering avstatistiska uppgifter.
Med hänsyn till skapandet av den inre marknaden för energi bör
systemet för prisöppenhet komma i drift så snart som möjligt.
Enhetligt genomförande av detta direktiv i alla medlemsstater blir
möjligt först när marknaden för naturgas, i synnerhet med tanke på
infrastrukturen, nått tillräcklig mognad.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att företag som
levererar gas eller el till industriella slutanvändare skall, såsom anges i
bilagorna 1 och 2, i den form som föreskrivs i artikel 3, underrätta
EG:s statistikkontor om
1. priser och köpvillkor vad avser gas och el till industriella slutanvän-
dare,
2. det prissättningssystem som tillämpas,3. en fördelning av förbrukarna och förbrukade energikvantiteter på
förbrukarkategorier vilken är representativ på nationell nivå.
Artikel 2
1. De företag som avses i artikel 1 skall sammanställa i artikel 1.1
och 1.2 föreskrivna uppgifter den 1 januari och den 1 juli varje år.
Dessa uppgifter, utarbetade i enlighet med de föreskrifter som avses iartikel 3, skall tillställas EG:s statistikkontor och behöriga myndigheteri medlemsstaterna inom två månader.
2. På basis av uppgifter som avses i punkt 1 skall statistikkontoret
varje maj och november i lämplig form offentliggöra priserna på gasoch el för industriella förbrukare och de prissättningssystem som tillä-mpats för ändamålet.
3. Den information som föreskrivs i artikel 1.3 skall vartannat år
tillställas statistikkontoret och behöriga myndigheter i medlemsstaterna.Första rapport härom från statistikkontoret skall avse situationen den 1januari 1991. Denna information skall inte offentliggöras.
Artikel 3
Tillämpningsföreskrifter om form, innehåll och utformning i övrigt av
den rapportering som föreskrivs i artikel 1 lämnas i bilagorna 1 och 2.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 3
▼B
Artikel 4
EG:s statistikkontor får inte röja upplysningar som kontoret har erhållit
med tillämpning av artikel 1 om dessa är av sådan beskaffenhet att de
kan vara föremål för kommersiellt insynsskydd. Sådana insynsskyddade
statistiska uppgifter som lämnats till statistikkontoret skall vara åtkom-liga endast för tjänstemän hos statistikkontoret och får användas endastför statistiska ändamål.
Denna föreskrift utgör dock inget hinder för att sådana uppgifter offent-
liggörs i en sådan aggregerad form att enskilda kommersiellatransaktioner inte kan identifieras.
Artikel 5
När EG:s statistikkontor iakttar statistiskt signifikanta orimligheter eller
inkonsekvenser i de uppgifter som lämnas enligt detta direktiv kan
kontoret hos de nationella organen begära tillstånd att ta del av ifråga-
varande icke-aggregerade uppgifter och av de metoder för beräkningoch utvärdering som ligger till grund för de aggregerade uppgifterna, isyfte att identifiera och i vissa fall rätta uppgifter som bedömts varaoriktiga.
Artikel 6
Kommissionen skall vid behov göra de ändringar i föreskrifterna i bila-
gorna till detta direktiv som kan befinnas lämpliga med hänsyn till de
speciella problem som har framkommit. Sådana ändringar får dock
enbart avse de tekniska detaljer som föreskrivs i bilagorna och får intevara av sådan beskaffenhet att systemets uppbyggnad i stort förändras.
Artikel 7
1. Vid antagandet av sådana ändringar som avses i artikel 6 skall
kommissionen biträdas av en kommitté.
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 3 och 7 i beslut
1999/468/EG (
1) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel
8 i det beslutet.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 8
En gång om året skall kommissionen lämna en sammanfattande rapport
om detta direktivs tillämpning till Europaparlamentet, rådet och Ekono-miska och sociala kommittén.
Artikel 9
Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är
nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1991. De skallgenast underrätta kommissionen om detta.
Vad gäller naturgas kommer direktivet inte att vara genomfört i någon
medlemsstat förrän fem år efter det att denna energiform har införts på
marknaden i landet. Tidpunkten för denna energikällas marknadsintro-
duktion skall utan dröjsmål uttryckligen rapporteras till kommissionenav medlemsstaten.
Artikel 10
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 4
(1) Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som
skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
(EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).▼M2
▼B
▼B
BILAGA 1
SÄRSKILDA FÖRESKRIFTER OM GAS
1. Två slags gas berörs:
a) Naturgas.
b) Fabricerad gas (1).
2. När bägge gastyperna distribueras i samma tätort eller område måste
uppgifter redovisas om bägge utom då förbrukningen är mindre än 10 %
av förbrukningen av naturgas och fabricerad gas på de orter och i de
områden som nämns i punkt 11 nedan.
3. Endast gasdistribution via rörledning beaktas.4. De priser som skall redovisas är de som betalas av slutanvändaren.5. Den användning som avses är all användning för industriella ändamål.6. Undantagna från systemet är förbrukare som använder gas
a) för elproduktion i kraftverk för distribution till allmänheten,
b) för annat ändamål än som energikälla (t. ex. i kemisk industri),
c) i större kvantitet än som motsvarar 4 186 000 GJ per år (=1 163 GWh
per år).
7. De priser som redovisas skall baseras på ett system av typförbrukare som
väsentligen definieras genom nivån och förbrukningsprofilen (eller belas-
tningstal) (
2) för sin gasförbrukning.
8. Andra parametrar som kan spela in vid prissättningen (t. ex. risken för leve-
ransavbrott) bestäms i varje enskilt fall, varvid den lösning väljs som är
mest vanlig i praktiken.
9. I priserna skall inräknas mätarhyra, fast avgift och betalning för förbrukad
kvantitet. De skall inte omfatta avgiften för installationen hos en nytillträ-
dande förbrukare.
10. Följande industriella typförbrukare, betecknade I1 t. o. m. I5, har valts ut:
Årsförbrukning Förbrukningsprofil
I1418,60 GJ eller 116 300 kWh Inga belastningstal fastställda (*)
I24 186 GJ eller 1 163 000 kWh 200 dagar
I3-141 860 GJ eller 11,63 GWh 200 dagar 1 600 tim
I3-241 860 GJ eller 11,63 GWh 250 dagar 4 000 tim
I4-1418 600 GJ eller 116,3 GWh 250 dagar 4 000 tim
I4-2418 600 GJ eller 116,3 GWh 330 dagar 8 000 tim
I5-44 186 000 GJ eller 1 163 GWh 330 dagar 8 000 tim
(*) Vid behov: 115-200 dagar1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 5
(1) Med ”fabricerad gas” avses en energiprodukt framställd ur kol eller mineraloljepro-
dukter ellerur naturgas, som ombildats genom t.ex. krackning eller blandats.Detta direktivs tillämpningsområde omfattar inte gasol (butan, propan), koksugnsgas
ellermasugnsgas.
(
2) Det första belastningstalet, nd, är det antal dagar som skulle krävas om hela årsförbruk-
ningen Qa skedde med maximala dagsförbrukningen:
nd¼Qa
Qd max
Det andra belastningstalet, nh, är det antal timmar som skulle krävas om hela
årsförbrukningen skedde med maximal timförbrukning:
nd¼Qa
Qd max
I formlerna ovan är
Qa = den volym som förbrukas under ett år,Qd
max= maximala uttaget under en dag,
Qhmax= maximala uttaget under en timme.
▼B
11. Priser skall noteras på följande orter och i följande regioner:
— Belgien: Bryssel
— Danmark: Köpenhamn
— Förbundsrepubliken
Tyskland:Hamburg, Hannover, Weser-Ems, Dortmund,
Düsseldorf, Frankfurt am Main, Stuttgart,
München ►M1 , Dresden och Berlin ◄
— Spanien: Madrid, Barcelona, Valencia, Nordspanien,
Östspanien
— Frankrike: Lille, Paris, Strasbourg, Marseille, Lyon,
Toulouse
— Irland: Dublin
— Italien: Milano, Turin, Genua, Rom, Neapel— Luxemburg: Staden Luxemburg— Nederländerna: Rotterdam
— Österrike: Wien
— Portugal: Lissabon
— Finland: Landet i dess helhet
— Sverige: Landet i dess helhet
— Storbritannien: London, Leeds, Birmingham
— Tjeckien: Prag
— Estland: Tallinn
— Cypern: Nicosia
— Lettland: Riga— Litauen: Vilnius
— Ungern: Budapest
— Malta: Valletta— Polen: Warszawa— Slovenien: Ljubljana
— Slovakien: Bratislava.
12. De priser som anges skall bygga på de taxor, avtal, villkor och regler som
är i kraft vid början av varje sexmånadersperiod (dvs. i januari respektive
juli), med avräkning av alla rabatter.
13. Om flera taxor är tillämpliga, väljs den som är mest förmånlig för kunden,
efter det att man har undantagit dem som inte används i praktiken eller bara
tillämpas för ett försumbart antal förbrukare.
14. När det bara finns kvasi-taxor, specialavtal eller fritt förhandlade priser,
väljs det pris som förekommer oftast — det som är mest representativt vid
givna leveransbetingelser.
15. Priser skall uttryckas i nationell valuta per fysisk mängd gas (
1). Den förbru-
kade energimängden mäts, som brukligt är i gasbranschen, med
utgångspunkt från bruttokalorivärdet (GCV).
16. Två prisnivåer skall visas (2):
— pris efter avdrag av alla skatter
— pris inklusive alla skatter (utom avdragsgill mervärdesskatt).
17. Skattesatser och metoderna för beräkning av skatterna, som skall inbegripa
alla skatter, vare sig nationella, regionala eller lokala, som tas ut på
gasförsäljning till förbrukaren, skall också rapporteras.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 6
(1) När kubikmeter används skall energiinnehållet i respektive energivara anges i GJ, i
kWh eller - intill 1999 enheter - i thermer.
(2) Priset utan skatt erhålles direkt ur taxor och avtal. Priset utom avdragsgill mervärde-
skatt omfattar alla andra specialskatter som debiteras.▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A2
▼B
▼B
18. En förklaring som är tillräckligt ingående för att exakt beskriva pris-
sättningssystemet skall bifogas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas
förändringar som inträffat sedan föregående prisundersökning.
19. I medlemsstater där ett gasbolag täcker all försäljning för industriella
ändamål i landet, bör informationen lämnas av detta bolag. I medlemsstater
där en eller flera regioner betjänas av mera än ett gasbolag, bör uppgifterna
lämnas av ett oberoende statistikorgan.
20. Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det
i ifrågavarande medlemsstat eller region finns minst tre förbrukare av var
och en av de kategorier som avses i punkt 10.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 7
▼B
BILAGA 2
SÄRSKILDA FÖRESKRIFTER OM EL
De rapporter om elmarknaden som lämnas vid tillämpningen av detta direktiv
måste omfatta följande uppgifter:
I.Undersökning av den ”typiske förbrukaren” (avseende förbrukare med
ett högsta effektuttag av intill 10 MW (netto).
1. Den tidigare undersökning av elpriser för typförbrukare i gemenskapen
som har utförts av kommissionen kommer att utvidgas så att den
omfattar också två kategorier av industriella typförbrukare med maxi-
malt effektuttag (netto) av 10 MW och inlemmas i de undersökningar
som föreskrivs i detta direktiv.
2. Elpriser i medlemsstater med en enda nationell taxa undersöks endast på
en ort; för medlemsstater där taxorna varierar inom landet kommer
priserna att noteras på ett representativt urval av orter enligt följande:
— Belgien: Landet i dess helhet
— Förbundsrepubliken
Tyskland:Hamburg, Hannover, Düsseldorf, Frankfurt
am Main, Stuttgart, München, västre-
gionen, sydregionen ►M1 , Erfurt,
Leipzig och Rostock ◄
— Danmark: Landet i dess helhet
— Spanien: Madrid— Frankrike: Lille, Paris, Marseille, Lyon, Toulouse,
Strasbourg
— Grekland: Aten— Irland: Dublin
— Italien: Nord- och Centralitalien, Syditalien och
öarna
— Luxemburg: Landet i dess helhet
— Nederländerna: Rotterdam (GEB), Nordholland (PEN),
Norra Brabant (PNEM)
— Österrike: Oberösterreich, Tyrolen, Wien
— Portugal: Lissabon, Poma Delgada (autonomt område
i Azorerna)
— Finland: Landet i dess helhet
— Sverige: Landet i dess helhet
— Storbritannien: London, Glasgow, Leeds, Birmingham
— Tjeckien: landet i dess helhet
— Estland: landet i dess helhet
— Cypern: Nicosia— Lettland: landet i dess helhet
— Litauen: östra regionen, västra regionen
— Ungern: landet i dess helhet— Malta: landet i dess helhet— Polen: landet i dess helhet
— Slovenien: landet i dess helhet
— Slovakien: landet i dess helhet.
3. Elpriser undersöks för följande nio kategorier av typiska industriella
typförbrukare:1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 8
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A2
▼B
▼B
Typ-årsförbrukareMaximal årlig förbruk-
ning, kWhMaximalt årligt effek-
tuttag, kWMaximal årlig utnytt-
jandetid, tim
Ia30 000 30 1 000
Ib50 000 50 1 000
Ic160 000 100 1 600
Id1 250 000 500 2 500
Ie2 000 000 500 4 000
If10 000 000 2 500 4 000
Ig24 000 000 4 000 6 000
Ih50 000 000 10 000 5 000
Ii70 000 000 10 000 7 000
Maximalt effektuttag (netto) är den största förbrukningen under en
kvarts timme under ett år, uttryckt i kW. Leveranspriset beräknas för
cosφ= 0,90. Vid taxor som bygger på halvtimmesförbrukning skall
typförbrukarens maximala effektuttag multipliceras med koefficienten
0,98. Vid taxor som bygger på effektuttag uttryckt i kVA görs en
justering genom att dividera typförbrukarens maximala effektuttag
(netto) i kW med koefficienten cos φ= 0,90.
4. Vid taxor som bygger på mätning av maximalt effektuttag oftare än en
gång per år multipliceras kapacitetsavgiften med följande koefficienter:
TABELL ÖVER KORREKTIONSKOEFFICIENTER FÖR EFFEKTAVGIFTER
Utnyttjan-
detid
(tim/år)Maximalt
effektuttag
under en
månadMaximalt
effektuttag
under en
tvåmåna-
dersperiodMaximalt
effektuttag
under ett
kvartalGenom-
snittlig
effekt under
de tre
månader då
uttaget varit
störstGenom-
snittlig
effekt under
de två
månader då
uttaget varit
störstMaximalt
effektuttag
under ett år
1 000 0,81 0,83 0,86 0,94 0,96 1,0
1 600 0,83 0,85 0,88 0,95 0,97 1,02 500 0,85 0,87 0,90 0,96 0,98 1,04 000 0,90 0,91 0,95 0,98 0,99 1,05 000 0,90 0,91 0,95 0,98 0,99 1,06 000 0,96 0,97 0,98 0,99 0,995 1,0
7 000 0,96 0,97 0,98 0,99 0,995 1,0
5. När nedsatt pris debiteras för förbrukningen under vissa perioder med
lägre belastning skall vid beräkningen av genomsnittligt pris per kWh
följande förbrukning antas ske under lågpristid:
Typför-
brukareÅrsut-
nyttjan-
detidÅrsför-
brukningÅrsförbrukning (i 1 000 kWh) till nedsatt pris vid olika lång lågbe-
lastningsperiod (tim/dygn)
tim1 000
kWh7h 8h 9h 1 0h 1 1h 1 2h
Ia1 0 0 0 3 0000000
Ib1 0 0 0 5 0000000
Ic1 600 160 11 13 16 19 22 25
Id2 500 1 250 197 225 262 300 338 375
Ie4 000 2 000 438 500 580 660 740 820
If4 000 10 000 2 190 2 500 2 900 3 300 3 700 4 100
Ig6 000 24 000 7 140 8 160 9 120 10 080 11 040 12 000
Ih5 000 50 000 13 100 15 000 17 000 19 000 21 000 23 000
Ii7 000 70 000 23 300 26 600 29 400 32 200 35 000 37 800
När lågbelastningsperiodens längd ligger mellan de värden som anges i
tabellen, skall den årliga förbrukningen till nattaxa skattas med interpo-
lation.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 9
▼B
För ytterligare lågtaxeperioder, t. ex. hela söndagsdygnet, skall endast
hälften av de extra timmarna räknas och slås ut på alla årets dagar.
Resultatet skall läggas till den normala lågbelastningsperioden innan
man går in i ovanstående tabell.
6. När så är möjligt skall det redovisade priset bygga på en offentliggjord
taxa som är tillämplig på ifrågavarande typförbrukarkategori. Finns det
flera sådana taxor, tillämpas den som är mest förmånlig för kunden, efter
det att man har undantagit dem som inte används i praktiken eller bara
tillämpas för ett försumbart antal förbrukare. Finns bara kvasi-taxor eller
specialavtal eller fritt förhandlade priser, redovisas det pris som
förekommer oftast (som är mest representativt) vid ifrågavarande leve-
ransvillkor.
7. När el till en viss typförbrukare kan levereras med olika spänningar
antas den spänning som är mest representativ för typförbrukarkategorin
i fråga. Samma princip skall tillämpas på andra parametrar som intenämns i detta direktiv.
8. Priset per kWh skall beräknas så att det omfattar alla fasta avgifter (t.
ex. mätarhyra, fasta effektavgifter) och priset för förbrukad energi. Det
utgör därför hela det belopp som betalas, efter avdrag för bonus och
rabatter, med ifrågavarande förbrukningsmönster, dividerat med den
totala förbrukningen i kWh. Anslutningsavgifter för nytillträdande
förbrukare skall dock inte medräknas. Trots att rapportering skall ske
två gånger om året skall beräkningen bygga på årsförbrukning för att
utesluta säsongsvariationer.
9. Priserna skall anges i nationell valuta per kWh (
1)
— pris efter avdrag av alla skatter,
— pris inklusive alla skatter (utom avdragsgill mervärdesskatt).
Skattesatser och metoderna för beräkning av skatterna, som skall inbe-
gripa alla skatter, vare sig nationella, regionala, eller lokala, som tas ut
på elförsäljning till förbrukaren, skall också rapporteras.
10. En förklaring som är tillräckligt ingående för att exakt beskriva pris-
sättningssystemet skall bifogas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas
förändringar som inträffat sedan föregående prisundersökning.
11. I medlemsstater där ett företag svarar för alla leveranser till landets
industri, skall informationen lämnas av detta företag. I andra medlems-
stater, där en eller flera regioner betjänas av mer än ett företag, skall
informationen lämnas av ett oberoende statistiskt organ.
II. Undersökning av priser för storförbrukare (med mer än 10 MW maxi-
malt effektuttag)
12. För att undersöka prissättningen för industriella förbrukare med mer än
10 MW maximalt effektuttag skall ett nytt system införas, som bygger
på storförbrukarpriser enligt nedanstående definition.
13. I alla medlemsstater utom Förbundsrepubliken Tyskland och Storbritan-
nien är variationerna inom landet i pris- och avgiftsstrukturen för stora
industriella förbrukare relativt små, och storförbrukarpriser och därtill
hörande information skall där därför samlas in och publiceras för
medlemsstaten i dess helhet. I Förbundsrepubliken Tyskland och i Stor-
britannien kan däremot de geografiska variationerna vara signifikanta
och informationen för dessa bägge medlemsstater skall därför lämnas
och publiceras för vardera tre regioner, nämligen
Medlemsstat: Region
Förbundsrepubliken Tysk-
land (2):— Nord- och centralregionen
— Västregionen— Sydregionen
— Östregionen
Storbritannien — England och Wales
— Skottland— Nordirland1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 10
(1) Priset efter avdrag av alla skatter är det direkta resultatet av tillämpningen av taxor och
avtal.Priset inklusive skatt utom avdragsgill mervärdesskatt omfattar alla andra speciella
skatter.▼M1
▼B
▼B
(2)►M1 De tyska delstaterna indelas i fyra regioner på följande sätt:
— Nord- och centralregionen: Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Berlin,
Niedersachsen, Nordhessen.
— Västregionen: Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Südhessen, Saarland.— Sydregionen: Baden-Württemberg, Bayern.
— Östregionen: alla delstater som inte ingår i någon annan region. ◄
14. Storförbrukarpriser och därtill hörande information skall för varje
medlemsstat på det sätt som anges i föregående punkt rapporteras för
tre kategorier av stora industriella förbrukare, nämligen de förbrukare
som har ett maximalt effektuttag av storleksordningen
— 25 MW; denna kategori omfattar förbrukare med maximalt effek-
tuttag (netto) mellan 17,5 och 37,5 MW,
— 50 MW; denna kategori omfattar förbrukare med maximalt effek-
tuttag (netto) mellan 37,5 och 62,5 MW,
— 75 MW; denna kategori omfattar förbrukare med maximalt effek-
tuttag (netto) mellan 62,5 och 75 MW.
Dessa kategorier omfattar alla industriella förbrukare som också själva
producerar en del av den el de behöver, men endast information rörande
deras förbrukning av el från publika nät behöver rapporteras.
15. Storförbrukarpriset för en given MW-kategori - t.ex. för 25 MW-kate-
gorin - är genomsnittspriset per kWh för en tänkt industriell förbrukare
med ett normalt uttag av omkring 25 MW före prisnedsättning på grund
av ”specialfaktorer”, som skall redovisas separat (jfr punkt 16 nedan).
Förbrukningsmönstret för denna industriella förbrukare skall vara så
representativt som möjligt (bortsett från ”specialfaktorer”) för alla
industriella förbrukare i den ifrågavarande kategorin.
För att få ett mått på homogenitet kommer kommissionen att definiera
förbrukningsprofiler för storförbrukare i varje kategori (dvs. i 25 MW-
kategorin, 50 MW-kategorin och 75 MW-kategorin) att i tillämpligt fall
användas av leverantörerna. När dessa profiler inte är tillämpliga, får en
leverantör med kommissionens medgivande definiera sina egna storför-
brukarprofiler. Dessa profiler kan t.ex. avvika vad gäller
belastningsfaktorn (med t. ex. belastningstalet ”7 000” innebärande att
årsförbrukningen motsvarar 7 000 timmar med högsta effektuttag) eller
förbrukningens fördelning på olika delar av dygnet med olika taxa.
16. De storförbrukarpriser som anges skall beräknas så att de omfattar alla
fasta avgifter (t. ex. mätaravgift, hyra av utrustning, fasta avgifter och
effektavgifter osv.) förutom avgiften för förbrukade kWh. Anslutnings-
avgifter skall dock inte medräknas. Trots att uppgifterna skall lämnas
två gånger om året, bör årsförbrukningen rapporteras på årsbasis för att
undvika säsongsvariationer. Det sätt på vilket storförbrukarpriset
beräknats, bl. a. de fasta avgifter som beaktats, skall redovisas.
17. För varje storförbrukarpris bör de speciella omständigheter som kan
föranleda prisnedsättning (t. ex. avtalsvillkor rörande elavbrott)
beskrivas jämte den prisnedsättning (t. ex. 6, 8 eller 10 procent) som
kan komma ifråga. Dessa speciella förhållanden bör vara sådana som är
representativa i undersökningen för dem som beaktas av leverantören
gentemot förbrukare i den ifrågavarande MW-kategorin.
18. I medlemsstater där det finns mer än en elleverantör skall var och en av
dessa till ett oberoende statistikorgan redovisa storförbrukarpriser och
lämna därtill hörande information [om den tänkte industriella storförbru-
karens förbrukningsprofil (punkt 15 ovan) och om speciella förhållanden
och prisnedsättningar (punkt 17)]. Statistikorganet skall sedan i sin turlämna uppgift om högsta och lägsta marknadspriser i medlemsstaten - i
förekommande fall i varje region - för ifrågavarande MW-kategori jämte
tillhörande information om dessa marknadspriser, till den nationella
myndigheten och till EG:s statistikkontor. För övriga medlemsstater,
där en nationell leverantör täcker hela landet, skall informationen direkt
och samtidigt lämnas till den nationella myndigheten och till statistik-
kontoret.
19. Av hänsyn till insynsskyddet kommer storförbrukarpriser och dithörande
information att redovisas av den nationella leverantören eller av den
oberoende statistikmyndigheten (se punkt 18) endast när det i medlems-
staten eller regionen finns minst tre förbrukare i ifrågavarande MW-
kategori.
20. Storförbrukarpriser skall också uttryckas på det sätt som anges i punkt 9.21. Leverantörerna skall en gång vartannat år för varje MW-kategori (dvs.
mellan 17,5 och 37,5 MW, mellan 37,5 och 62,5 MW och mellan 62,51990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 11
▼B
och 75,0 MW) tillhandahålla uppgifter om antalet kunder och dessas
totala årliga förbrukning i GWh. Den information som föreskrivs i punkt
18 kan lämnas antingen via det oberoende statistikorganet, som skall
samla information avseende medlemslandet i dess helhet, eller direkt
och samtidigt till den nationella myndigheten och till EG:s statistik-
kontor. Den information som föreskrivs i denna punkt lämnas under
insynsskydd och kommer inte att offentliggöras.1990L0377 — SV — 01.05.2004 — 004.001 — 12