Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 904/98
av den 27 april 1998
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av telefaxapparater för privat bruk med
ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand
(EGT L 128, 30.4.1998, s. 1)
Rättad genom:
"C1 Rättelse, EGT L 118, 6.5.1999, s. 66 (904/98)1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 1
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 904/98
av den 27 april 1998
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av
telefaxapparater för privat bruk med ursprung i Kina, Japan,
Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995
om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i
Europeiska gemenskapen (
1), särskilt artikel 9.4 i denna,
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd
med rådgivande kommitten, och
med beaktande av följande:
A. FÖRFARANDE
(1) En preliminär antidumpningstull infördes den 1 november 1997 genom
kommissionens förordning (EG) nr 2140/97 (2) (nedan kallad ”förord-
ningen om preliminär antidumpningstull”).
Efter införande av de preliminära antidumpningstullarna har gemen-
skapsindustrin, två exportörssammanslutningar samt ett antal till-
verkare/exportörer och importörer lämnat skriftliga synpunkter. Alla
parter som så begärde hördes muntligen.
(2) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som
ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden och genomförde
undersökningar hos ett antal importörer som är exportörer från de
berörda länderna närstående. Parterna underrättades om de viktigasteomständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten attrekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull och uttag
av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär
antidumpningstull. Parterna gavs också en tidsfrist inom vilken dekunde lämna synpunkter efter utlämnandet av dessa uppgifter.
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
OCH LIKADAN PRODUKT
(3) Förfarandet omfattar telefaxapparater för privat bruk (nedan kallade
”telefaxapparater för privat bruk” eller ”den berörda produkten”).
Dessa är huvudsakligen avsedda för sändning och mottagning av
pappersdokument via telefonsignaler och används ofta i hemmet ellersom personlig skrivbordsutrustning på arbetsplatsen och har ofta ävenytterligare kommunikationsmöjligheter. Utöver telefaxfunktionen och
telefonfunktionen eller anslutningsmöjligheter för telefon eller trådlös
telefon kan telefaxapparaten även vara försedd med en arkmatare ochha en eller flera av följande funktioner: en kassettsvarsfunktion eller
digital svarsfunktion, en kopieringsfunktion eller en interntelefunktion.
Denna uppräkning är inte uttömmande.
(4) För de preliminära avgörandena gjordes, på grundval av vikt och
storlek, åtskillnad mellan telefaxapparater för privat bruk och telefax-apparater för yrkesmässigt bruk. Inom ramen för ifrågavarande
undersökning betraktades endast telefaxapparater med en vikt på
högst fem kilogram och vars huvuddel har en storlek på högst 470 mmi bredd, 450 mm i djup och 170 mm i höjd som telefaxapparater förprivat bruk. Vid fastställandet av vikt och storlek undantogs
"C1papper och andra förbrukningsartiklar 3 samt eventuella
trådlösa telefoner. Det ansågs vidare att telefaxapparater med bläck-stråle- eller laserutskriftsteknik för närvarande är avsedda endast föryrkesmässigt bruk, och apparater i vilka sådan teknik används uteslöts
därför från tillämpningen av den preliminära antidumpningstullen.!B
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2331 /96
(EGT L 317, 6.12.1996, s. 1 ).
(2) EGT L 297, 31.10.1997, s. 61.1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 2
(5) Telefaxapparater för personligt bruk klassificeras för närvarande enligt
KN-nummer 8517 21 00.
1.Kännetecken för telefaxapparater för yrkesmässigt bruk
(6) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna gjorde
exportörer gällande att vikt- och storlekskriterierna skulle varaolämpliga för att definiera produkten, eftersom de skulle medföra attäven apparater för yrkesmässigt bruk (kontorsapparater) snart skulle
omfattas av definitionen.
(7) Undersökningen har dock visat att den på vikt och storlek grundade
produktdefinitionen inte, vad gäller undersökningsperioden, medfört
att även telefaxapparater för yrkesmässigt bruk kommit att omfattas
därav. Ingen berörd part har heller gjort gällande att det skulle hafunnits telefaxapparater för yrkesmässigt bruk som uppfyller vikt- och
storlekskriterierna tillgängliga på gemenskapsmarknaden mellan
undersökningsperiodens slut och december 1997. Vad gäller denframtida utvecklingen har de berörda parterna inte ingivit någraunderbyggda inlagor; slutsatserna av undersökningen har inte heller
givit anledning anta att sådana apparater skulle introduceras på
marknaden under den tid som antidumpningstullarna tillämpas. Denslutsats som dras är därför att vikt- och storlekskriterierna i den näraframtiden inte kommer att medföra att telefaxapparater för yrkes-
mässigt bruk omfattas av detta förfarande.
När denna typ av telefaxapparater för yrkesmässigt bruk introduceras i
gemenskapen, kommer kommissionen, om nödvändigt, att framlägga
ett förslag till rådet i syfte att klargöra, för varje enskild modell, attdessa telefaxapparater inte faller under denna förordning.
2.Utskriftsteknik
(8) Det gjordes vidare gällande att telefaxapparater för personligt bruk i
vilka används annan utskriftsteknik än värmekänslig utskriftsteknik(dvs. apparater i vilka används värmeöverförings-, bläckstråle-, laser-
eller LED-utskriftsteknik) borde uteslutas från undersökningen.
2.1 Telefaxapparater med värmeöverföringsteknik
(9) Vad gäller detta argument har av undersökningen framgått följande:
Fysiska och tekniska kännetecken
(10) Vad beträffar vikt, storlek och grundläggande tekniska egenskaper är
telefaxapparater i vilka för utskrift används värmeöverföringstekniksnarlika eller identiska med apparater för värmekänsligt papper. Den
enda skillnaden är trycktekniken och därmed det slag av papper som
används. I såväl värmeöverföringstekniken som tekniken medvärmekänsligt papper används värme för att överföra information påpapper genom ett enda skrivhuvud. De båda skrivhuvudena är nästan
identiska. Det vore därför i princip möjligt att trycka på värmekänsligt
papper med ett skrivhuvud för värmeöverföringsteknik. De elektriskakomponenter som används för att kontrollera skrivhuvudena är vidare
identiska. Grundläggande inslag i utskriftstekniken med värmekänsligt
papper ligger alltså till grund för den modernare värmeöverförings-tekniken. I detta avseende befanns att värmeöverföringstekniken ärresultatet av den normala produktutvecklingen av utskriftstekniken
med värmekänsligt papper.
Användning och konsumenternas produktuppfattning
(11) De båda produkttyperna har, allmänt sett, liknande utformning och
utseende och är båda lätta att handha. Det har framgått att enskilda
användare liksom mindre kontor och hemmakontor använder såväl
telefaxapparater för värmekänsligt papper som telefaxapparater medvärmeöverföringsteknik.
Skillnaderna i tryckteknik, dvs. den överlägsna utskriftskvaliteten för
telefaxapparater med värmeöverföringsteknik, och fördelarna med attanvända vanligt papper, utgör vid konsumenternas övervägandenendast en aspekt bland alla de tillgängliga tekniska egenskaperna.
Konsumenternas främsta avsikt med att införskaffa en faxapparat är att
erhålla en apparat för sitt privata bruk som kan sända och ta emot!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 3
faxmeddelanden. Från konsumentens synpunkt utgör de utskrifts-
tekniker som används i produkttyperna i fråga ett element avjämförelsevis underordnad betydelse.
Försäljningskanaler
(12) Under undersökningsperioden såldes telefaxapparater för värmekäns-
ligt papper och telefaxapparater med värmeöverföringsteknik iallmänhet genom samma försäljningskanaler.
Slutsats
(13) Med beaktande av det ovan sagda betraktas telefaxapparater med
värmekänsligt papper och telefaxapparater med värmeöverförings-
teknik som en och samma produkt.
2.2 Bläckstråle-, laser och LED-utskriftsteknik och bärbara
telefaxapparater
(14) Vad gäller telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-ut-
skriftsteknik har i de slutgiltiga avgörandena bekräftats att dessaapparater i allmänhet är väsentligen olika telefaxapparater för privat
bruk såvitt gäller fysiska och tekniska egenskaper (särskilt beträffande
vikt/storlek och prestanda), att de är utformade för yrkesmässigt bruksnarare än för personligt bruk samt att de, i betydande utsträckning,säljs genom andra försäljningskanaler.
(15) Med beaktande av dessa skillnader kan telefaxapparater med bläck-
stråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik inte anses vara likadanaprodukter som den berörda produkten.
(16) Vissa berörda parter har vidare gjort gällande att vissa nya typer av
bärbara telefaxapparater som skall användas tillsammans med
mobiltelefoner och vilka, under undersökningsperioden, ännu intevar tillgängliga på gemenskapsmarknaden, endast är avsedda föryrkesmässigt bruk och därför borde uteslutas från detta förfarande.
(17) På grundval av tillgängliga uppgifter anses bärbara telefaxapparater,
vilka skall användas endast tillsammans med mobiltelefoner, ha
annorlunda fysiska och tekniska egenskaper och vara avsedda endastför yrkesmässigt bruk. Dessa apparater omfattas därför inte av
definitionen av den berörda produkten. När denna typ av telefax-
apparater för yrkesmässigt bruk introduceras i gemenskapen, kommerkommissionen, om nödvändigt, att framlägga ett förslag till rådet isyfte att klargöra, för varje enskild modell, att dessa telefaxapparater
inte faller under denna förordning.
3.Slutsatser
(18) De preliminära avgörandena i förordningen om preliminär antid-
umpningstull enligt vilka produktdefinitionen skall grundas påkriterierna vikt och storlek bekräftas.
(19) Vidare bekräftas att den berörda produkten i enlighet med vad som
avses i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad
”grundförordningen”) är telefaxapparater för värmekänsligt papperoch telefaxapparater med värmeöverföringsteknik.
(20) Telefaxapparater med bläckstråle-, laser- eller LED-utskriftsteknik,
liksom bärbara telefaxapparater som skall användas endast till-
sammans med mobiltelefoner, skall inte omfattas av detta förfarande.
C. DUMPNING
1.Grad av samarbetsvilja
(21) Tillverkarnas och exportörernas grad av samarbetsvilja i detta
förfarande var särskilt låg i Malaysia, Thailand, Taiwan, Japan ochKina, eftersom de samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas export-volym till gemenskapen representerade endast en liten andel av den
totala exporten från de berörda länderna.
(22) De uppgifter som tillhandahölls av de samarbetsvilliga tillverkarna/
exportörerna kontrollerades och blev också i de flesta fall beaktade. I!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 4
vissa fall framgick dock av undersökningen att vissa uppgifter var
oriktiga, icke underbyggda eller otillräckliga och således inte kundebeaktas. I dessa fall grundade kommissionen, i enlighet med artikel 18i grundförordningen, sina slutgiltiga avgöranden på tillgängliga
uppgifter.
2.Länder med marknadsekonomi
2.1 Normalvärde
Tillämpning av artikel 18. 1 i grundförordningen
(23) Exportören/tillverkaren från Singapore ifrågasatte kommissionens
beslut att i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen beräkna
normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter (se punkt 66 iförordningen om preliminär antidumpningstull). Företaget gjordegällande att de inhemska transaktioner som inte rapporterats var
avsedda för återexport till tredje land. Vidare gjorde företaget gällande
att kommissionen enligt artikel 18.4 i grundförordningen borde haunderrättat företaget om beslutet, eftersom det inte gavs tillfälle attlämna ytterligare förklaringar. Företaget ifrågasatte också den metod
som kommissionen använde för att beräkna normalvärdet på grundval
av tillgängliga uppgifter, eftersom det ansåg att den bevisning sominhämtats på platsen (fakturor avseende de transaktioner som interapporterats) borde ha använts istället för det högsta försäljningspris
som rapporterats.
Av undersökningen framgick att den ifrågavarande försäljningen
egentligen gjorts på hemmamarknaden men inte rapporterats som
inhemsk försäljning av företaget. Företaget ombads vidare att lägga
fram bevisning till stöd för att denna försäljning inte var avsedd förinhemsk konsumtion utan faktiskt exporterades från Singapore. Trotsupprepade uppmaningar tillhandahöll företaget inget som kunde styrka
efterföljande återexport till ett tredje land. När företaget, efter
kontrollbesöket, på egen begäran hördes gavs ingen tillfredsställandeförklaring.
(24) Vad gäller den metod som kommissionen använt för att beräkna
normalvärdet för dessa transaktioner kan sägas, att de fakta som
användes vid beräkningen av normalvärdet kontrollerades och att de,mot bakgrund av företagets delvis bristande samarbetsvilja, är rimliga.Kommissionens preliminära avgörande, sådant det framgår av punkt
66 i förordningen om preliminär antidumpningstull, bekräftas därför.
(25) En sydkoreansk tillverkare/exportör för vilken det beslöts att tillgäng-
liga uppgifter skulle användas vid bedömningen av materialkost-
naderna, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen (se punkt 32 i
förordningen om preliminär antidumpningstull), gjorde gällande attdetta beslut var obefogat och att de materialkostnader som uppgavs isvaret på frågeformuläret borde ha använts istället. Företaget ansåg
också att den metod som kommissionen använde för att justera
normalvärdet på grund av den partiella bristen på samarbetsvilja varbristfällig.
(26) Av undersökningen framgick att de uppgifter om materialkostnaderna
som företaget hade uppgivit företedde allvarliga inkonsekvenser och
därför inte kunde godtas. Företaget gav inga ytterligare förklaringar föratt motivera inkonsekvenserna. Vad gäller den metod som använts vid
fastställandet av de tillgängliga uppgifterna bör påpekas att en försiktig
metod tillämpats vid justeringen av materialkostnaderna genomanvändandet av den minsta skillnad som kunnat konstateras mellandet lägsta och det genomsnittliga materialvärdet.
Konstruerat normalvärde (försäljningskostnader, administrationskost-
nader och andra allmänna kostnader)
(27) Den enda samarbetsvilliga thailändska tillverkaren/exportören, som
inte hade någon inhemsk försäljning, ifrågasatte den metod som vid
konstruerandet av normalvärdet använts för att fastställa försäljnings-och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.Som framgår av punkt 77 i förordningen om preliminär anti-
dumpningstull och i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen
beslöt kommissionen, i avsaknad av inhemsk försäljning, att kon-!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 5
struera normalvärdet genom att till företagets tillverkningskostnader
lägga det vägda genomsnittet för inhemska försäljnings- ochadministrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinstsom fastställts för all lönsam försäljning från samarbetsvilliga
exportörer i Taiwan. Företaget påstod att det tillsammans med den
samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren/exportören utgjorde en endaenhet och att försäljnings- och administrationskostnader, andraallmänna kostnader samt vinst, med hänsyn till detta förhållande,
skulle ha fastställts på grundval av den första metod som anges i artikel
2.6 i grundförordningen vilket, enligt företaget, skulle ha varit defaktiska uppgifterna för det taiwanesiska företaget. Om artikel 2.6 c
skulle tillämpas begärde företaget alternativt att endast försäljnings-
och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fördet närstående taiwanesiska företaget skulle användas på grund av denära förbindelserna mellan de två.
(28) Det bör noteras att det konstruerade värdet enligt artikel 2.6 skall
baseras på de försäljnings- och administrationskostnader, andraallmänna kostnader samt vinst som gäller för hemmamarknaden i
exportlandet, dvs. Thailand. I avsaknad av uppgifter om försäljningen
av telefaxapparater på hemmamarknaden i Thailand för det berördaföretaget eller för något annat företag, och med hänsyn till att ingauppgifter fanns att tillgå rörande försäljnings- och administrations-
kostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inom samma generella
produktkategori, i enlighet med artikel 2.6 a och b i grundför-ordningen, har emellertid artikel 2.6 c åberopats, dvs. försäljnings- ochadministrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fast-
ställts på grundval av någon annan rimlig metod. Med hänsyn till att
Taiwan är en marknad på vilken ett betydande antal företag verkarunder stor konkurrens bedömdes att det vägda genomsnittet av
försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader
samt vinst för alla samarbetsvilliga exportörer på den taiwanesiskamarknaden utgjorde en lämplig och rimlig grundval och bästmotsvarade försäljningsvillkoren för den berörda produkten på den
thailändska marknaden.
(29) Att, som föreslagits av den thailändske tillverkaren, endast använda sig
av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kost-
nader samt vinst för det företag som det är närstående, ger inte en
lämpligare grundval. Det närstående taiwanesiska företagets försälj-ning representerade för övrigt endast en bråkdel av den taiwanesiskamarknaden.
2.2 Jämförelse
Importavgifter
(30) I punkt 37 i förordningen om preliminär antidumpningstull framhöll
kommissionen att de yrkanden om justeringar för importavgifter somframställts av sydkoreanska tillverkare/exportörer avvisades, eftersom
dessa yrkanden beräknades på grundval av ett genomsnitt för alla
produkter och eftersom sambandet mellan den tull som betalats ochvarje specifik berörd telefaxmodell inte visades. Tre sydkoreanskatillverkare/exportörer har gjort gällande att detta beslut var orimligt.
De har begärt att kommissionen inte skulle kräva exakta beräkningar
för varje modell utan istället godta en allmän fördelning av den tullsom betalats. Vidare har företagen gjort gällande att justering för tullmåste beviljas oberoende av huruvida inhemska modeller innehåller
delar som köpts lokalt eller inte.
(31) Det måste framhållas att ett grundläggande krav för beviljandet av en
sådan justering är att stöd framförs för att delarna inte inhandlats
lokalt, eftersom tull annars inte betalats för dessa delar. I ett fall kunde
en exportör åtminstone delvis visa, på ett sätt som kommissionen fanntillfredsställande, att en justering var befogad. Justering gjordes endasti den utsträckning som begäran var styrkt.
Handelsled
a)Olikheter avseende funktion
(32) De två tillverkarna/exportörerna från Japan, tillverkaren/exportören
från Singapore och ett av de sydkoreanska företagen begärde justering!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 6
för olikheter i handelsled på grundval av artikel 2.10 d i grundför-
ordningen, vilket preliminärt avvisades på de grunder som anges ipunkterna 49 och 71 i förordningen om preliminär antidumpningstull.Företagen invände mot detta och gjorde ånyo gällande att olikheter vad
gäller funktioner på hemmamarknaden och vid export automatiskt
motsvarades av olika handelsled och att justering därför borde beviljasför att göra det möjligt att göra en riktig jämförelse mellannormalvärdet och exportpriset. Till stöd för sin begäran gjorde
företagen gällande att gemenskapsinstitutionerna normalt, vid kon-
struerandet av exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundför-ordningen, från det pris som betalas av den första oberoende kunden
avräkna alla kostnader som bärs av närstående importörer i gemen-
skapen och därigenom få fram ett exportpris fritt fabrik. De menade attman därför, för att erhålla ett normalvärde i ett jämförbart handelsled,måste utesluta också de utgiftsslag som förekommer på hemmamark-
naden jämte motsvarande vinst grundad på den vinst som erhålls vid
försäljning på hemmamarknaden, i enlighet med artikel 2.10 d igrundförordningen.
(33) Detta argument kan inte godtas eftersom det strider mot ett
grundläggande krav i grundförordningen på denna punkt, nämligen
att de handelsled i vilka handel sker på hemmamarknaden och påexportmarknaden måste anges av klaganden som särskilt måste visa
hur denna eventuella olikhet påverkar jämförbarheten i prishänseende.
(34) Det bör erinras om att gemenskapsinstitutionernas praxis att rekon-
struera exportpriset genom att från det pris som tillämpas vidförsäljning till icke närstående importörer avräkna de kostnader som
bärs av närstående importörer medför att priset vid gemenskapens
gräns ligger på samma nivå som vid försäljning till en oberoende kund.Eftersom priset vid försäljning från närstående importörer tilloberoende kunder i detta fall befunnits i allmänhet motsvara nivån
på de priser som tas ut vid försäljning till större återförsäljare och
distributörer, innebär ett avdrag av importörens kostnader vidförsäljning till sådana kunder ett pris som motsvarar en nivå högre
upp i försäljningskedjan. Exportpriset efter rekonstruering bör anses
motsvara det pris som tas ut av distributören.
(35) Företagens påstående att en kostnadsavräkning borde göras från priset
vid försäljning på hemmamarknaden eftersom en sådan avräkning
gjorts vid rekonstrueringen av exportpriset bedöms som i och för sig
ogrundat. Eftersom rekonstrueringen av exportpriset i förevarande fallledde till ett handelsled motsvarande det som gäller för en distributör,motsvarade detta handelsledet på hemmamarknaden. Det förhållandet
att vissa kostnader kan uppstå vid försäljning på hemmamarknaden till
distributörer, vilka inte uppstår vid motsvarande exportled, hörsamman med de speciella förhållandena på de ifrågavarande mark-
naderna men kan inte i sig leda till en justering när det är klart att
priserna gäller ett liknande slag av kunder, nämligen distributörer.
(36) De japanska och sydkoreanska företagen gjorde gällande att det
genomsnittliga priset på hemmamarknaden inte kunde användas som
normalvärde, eftersom denna försäljning sker vid olika handelsled av
vilka endast ett motsvarar exportledet. Kommissionen undersöktesituationen noggrant men kunde inte finna att exportörernas påståendevar befogat, eftersom företagen inte kunde tillhandahålla en klar
uppdelning i kostnads- eller prisslag för att påvisa sådana skillnader i
handelsled på hemmamarknaden. Kommissionen kunde däremotfastställa att de priser som togs ut av kunderna på hemmamarknadenvar i stort sett desamma för de olika konsumentgrupperna, vilket tyder
på att det inte rörde sig om olika handelsled. Justering för olikheter i
handelsled var under alla omständigheter inte befogat, eftersompriserna på hemmamarknaden var desamma för alla kundgrupper
och en av dessa grupper motsvarade handelsledet för exportkunder
(distributörer). Normalvärdet skulle bli detsamma, oavsett om detgrundades på försäljning till en grupp eller till alla kunder.
(37) Vad gäller Singapore gjordes, enligt vad som påstods, all försäljning på
hemmamarknaden i ett enda handelsled, nämligen distributörsledet.
Det bör erinras om att normalvärdet fastställdes i enlighet med artikel18.1 i grundförordningen på grund av att företaget underlåtit attrapportera ett stort antal transaktioner på hemmamarknaden med den
berörda produkten, vilket förhindrade en mer ingående granskning av
handelsleden på hemmamarknaden. På grundval av de upplysningar!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 7
som kommissionen hade tillgång till konstaterades inga olikheter
mellan handelsleden på hemmamarknaden och vid export.
(38) Av ovan angivna skäl fastställdes normalvärdet på grundval av all
försäljning på hemmamarknaden, och de justeringar för olikheter i
handelsled som begärts av de japanska, singaporianska och sydkore-
anska tillverkarna/exportörerna bedömdes vara obefogade.
(39) Under omständigheter som inte omfattas av en justering för olikheter i
handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen medges
enligt artikel 2.10 d ii att en särskild justering beviljas när det visas attvissa funktioner har ett klart samband med andra handelsled än detsom använts för jämförelsen. I förevarande fall framgick av under-
sökningen att, oavsett det förhållandet att en justering för olikheter i
handelsled inte kunde beviljas, marknadsföringsfunktionen bordebeaktas särskilt mot bakgrund av artikel 2.10 d ii. Kommissionenundersökte särskilt huruvida de berörda företagen hade marknads-
föringsutgifter för att främja försäljning i andra handelsled än det som
använts för jämförelsen. Det befanns för de berörda företagen att vissamarknadsföringsutgifter i förevarande fall faktiskt avsåg ett annathandelsled än det som använts för jämförelsen. Följaktligen beslöts i
enlighet med artikel 2.10 d ii i grundförordningen att från beräkningen
av normalvärdet undanta marknadsföringsutgifter som var att hänföratill försäljning på hemmamarknaden som rörde ett annat handelsled än
distributörsledet.
b)OEM-försäljning
(40) En tillverkare/exportör i Taiwan, en i Thailand och två i Sydkorea
ifrågasatte avvisandet av deras yrkanden om en justering för olikheter ihandelsled grundade på OEM-exportförsäljning (Original Equipment
Manufacturer).
(41) Den begärda graden av justering kunde inte beviljas eftersom det inte
kunde påvisas något tydligt prismönster mellan de påstådda försälj-ningskanalerna. I vissa fall befanns priserna för OEM-modeller vara
högre än priserna för försäljning av varor av egna märken. För ett
sydkoreanskt företag befanns också att den kundklassificering somangivits var oriktig och därför måste lämnas utan beaktande. På den
taiwanesiska marknaden visade OEM-försäljningen på hemmamark-
naden inte någon konsekvent prisskillnad jämfört med försäljning avvaror av egna märken.
(42) För den thailändske tillverkaren, som inte hade någon försäljning på
hemmamarknaden och endast exporterade på OEM-basis, konstruera-
des normalvärdet med användning av genomsnittliga försäljnings- ochadministrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för denthailändska marknaden för vilka, som förklarats ovan, inga justeringar
av detta slag behövdes. Begäran avvisades därför.
Provision
(43) Det thailändska företaget invände mot att en provision på 5 % dragits
av från priset till den första oberoende kunden i gemenskapen för attdärigenom ta hänsyn till det närstående taiwanesiska företagetsdelaktighet i dessa transaktioner. Enligt företaget borde endast direkt
anknutna försäljningskostnader dras av, varför det inte skulle finnas
någon rättslig grund för att tillämpa denna femprocentiga provisionsom de påstod inte förekom i praktiken.
(44) Unders ökningen bekräftade att all export från den thailändske
tillverkaren/exportören till gemenskapen gjordes via ett närståendeföretag i Taiwan. Det har fastställts att de överföringspriser som detnärstående taiwanesiska företaget tagit ut av den thailändske till-
verkaren, på grund av förhållandet mellan de två företagen, inte kan
anses ha varit rimliga. Vid besök på platsen konstaterades ett påläggmellan överföringspriset och det pris som betalades av den förstaoberoende kunden i gemenskapen. Denna skillnad var avsedd att, i
varje fall delvis, täcka det närstående företagets kostnader för de
åtgärder som utförts i syfte att exportera den berörda produkten.Eftersom det närstående taiwanesiska företagets funktioner kan anses
likna funktionerna hos en handlare gjordes en justering i form av ett
avdrag på 5 % från priset till den första oberoende kunden igemenskapen. Detta avdrag bedöms som rimligt med hänsyn till det!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 8
närstående företagets grad av delaktighet i den thailändske till-
verkarens/exportörens försäljningsverksamhet.
(45) Ett företag i Singapore begärde en justering för provision som betalats
till närstående företag i Japan. Denna begäran hade redan avvisats på
de grunder som anges i punkt 73 i förordningen om preliminärantidumpningstull. Företaget invände mot detta ställningstagande ochgjorde ånyo gällande att justeringen var nödvändig på grund av den
betydande roll som de två närstående japanska företagen spelade vid
tillverkningen och marknadsföringen av den berörda produkten iSingapore.
(46) Frågan togs under nytt övervägande. Av undersökningen framgick att
beloppet i fråga egentligen avsåg royalties och vinstöverföringar somde två japanska företagen tog emot. Sådana betalningar kan intebetraktas som betalning av provision i enlighet med artikel 2.10 i i
grundförordningen. Begäran om justering kunde således inte godtas.
(47) Det konstaterades emellertid att exportförsäljningen helt administre-
rades av de japanska företagen. Singaporeföretagets funktion var
begränsad till att fakturera varorna och ombesörja frakten. Eftersom de
närstående företagens funktion därför kan anses likna en handlaresfunktion avräknades en justering på 5 % från priset till den första
oberoende kunden i gemenskapen för att ta hänsyn till företagens
delaktighet i Singaporetillverkarens försäljning och administration.Justeringen fastställdes till 5 % eftersom de faktiska utgifterna för denärstående japanska företagen inte uppgavs i svaren på frågeformu-
läret, trots att detta så uttryckligen begärts, och därför inte kunde
kontrolleras vid kontrollbesök på platsen.
Kreditkostnader
(48) I punkt 39 i förordningen om preliminär antidumpningstull uppgavs att
kraven på justering för kreditkostnader avvisades för samtliga
sydkoreanska företag, eftersom kraven grundades på ett kreditkonto
för löpande betalningar med automatisk förlängning av krediten, utanbevis för att det skulle finnas ett avtal mellan leverantören och köparenav produkten vid försäljningstidpunkten. Tre sydkoreanska tillverkare/
exportörer gjorde gällande att detta inte överensstämde med kommis-
sionens praxis. En justering av normalvärdet för kreditkostnadermotsvarande en kredittid på minst 30 dagar borde därför ha beviljats.
(49) Det är gemenskapsinstitutionernas praxis att bevilja justering för
kreditkostnader när exportören visar att betalningsvillkoren var enfaktor som beaktades vid fastställandet av de försäljningspriser som
togs ut, i enlighet med artikel 2.10 g i grundförordningen. Justering
beviljas därför endast för det antal dagar som man kan visa har avtalatsvid försäljningstidpunkten, eftersom endast de kostnader som hänförsig till dessa dagar kan anses ha påverkat priset. När betalningarna görs
på grundval av ett sådant kreditkonto som i detta fall finns inget sådant
avtal och begäran kunde således inte godtas.
Garantikostnader
(50) En sydkoreansk tillverkare/exportör gjorde gällande att det borde göras
en mer realistisk beräkning av justeringen för skillnaden i garantikost-
nader genom medräknande av vissa utgifter i form av avgifter som
betalas till oberoende ombud och löner till reparatörer.
(51) Av undersökningen framgick att de uppgivna garantikostnaderna för
hemmamarknaden var överdrivna och att de således utgjorde en
otillförlitlig grund för beräkningen av justeringen. Vid det preliminärafastställandet beslöts att grunda bedömningen av justeringen förgarantikostnader endast på de faktiska kostnaderna för att till-
handahålla kunder reservdelar utan särskild kostnad. I avsaknad av
ny bevisning till stöd för en större justering för garantikostnadernabekräftas härmed de preliminära slutsatserna.
Andra faktorer
(52) Ett taiwanesiskt företag upprepade sin begäran om särskild justering i
enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen genom avdrag från
normalvärdet av försäljares löner, marknadsföringskostnader och hyra,!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 9
eftersom företaget ansåg att större delen av kostnaderna för dessa
funktioner rörde försäljning på hemmamarknaden.
(53) De japanska och singaporianska tillverkarna/exportörerna begärde
vidare, alternativt för den händelse begäran om justering för olikheter i
handelsled (se ovan) skulle avvisas, att andra särskilda justeringar —
för till exempel löner till försäljare, marknadsföringskostnader m.m.— skulle avräknas från normalvärdet. Det singaporianska företagetinvände mot att denna begäran avvisats (se punkt 72 i förordningen om
preliminär antidumpningstull) och hävdade att kravet i artikel 2.10 k
att det skall påvisas att kunder på hemmamarknaden betalat olikapriser endast är ett exempel och sålunda inte tvingande.
(54) Inget av de företag som framställde en begäran i enlighet med artikel
2.10 k i grundförordningen tillhandahöll sådant stöd för betydande ochkonsekventa prisskillnader som krävs enligt stadgandet. Att endastpåvisa en skillnad i kostnader mellan ett företags avdelningar för
export respektive för försäljning på hemmamarknaden utgör inte
tillräcklig grund för ett påstående om olikheter i prisjämförbarhet ochär i än mindre grad tillräckligt för att påvisa effekt på priserna. Det ärvidare oriktigt att kravet att påvisa prisskillnader endast anges som
exempel, eftersom stycke k förstärker de två kraven i första stycket i
artikel 2.10, nämligen att de justeringar som anges i styckena a — kendast kan beviljas om det görs gällande och visas att olikheterna
påverkar priserna och prisernas jämförbarhet. I avsaknad av bevis för
att dessa krav uppfyllts i detta fall måste begäran avvisas.
3.Länder som inte har marknadsekonomi
3.1 lndividuell behandling
(55) De företag som inte beviljats individuell behandling gjorde gällande att
förordningen om preliminär antidumpningstull var otillräckligtmotiverad på denna punkt. De framställde ånyo sin begäran om
individuell behandling och anförde som grund för detta att de var
oberoende av den kinesiska staten.
(56) Det bör noteras att en enda landsomfattande tull fastställs för länder
som inte har marknadsekonomi, i enlighet med artikel 9.5 i grundför-
ordningen. Att bevilja vissa exportörer individuell behandling utgörsåledes ett undantag från huvudregeln. En tillverkare/exportör somönskar ett sådant undantag måste visa att statlig inblandning inte
förekommer. Två av de kinesiska tillverkarna kunde visa att de
uppfyllde alla krav för att beviljas individuell behandling. Beträffandede tre återstående kinesiska tillverkarna kunde företagen inte visasådant oberoende, varför gemenskapsinstitutionerna var tvungna att
tillämpa den landsomfattande tullen.
3.2 Modelljämförelse
(57) Kinesiska tillverkare/exportörer invände mot det förhållandet att
normalvärdet delvis grundades på modeller från en sydkoreansktillverkare på vilken artikel 18 i grundförordningen tillämpades.
Exportörerna gjorde gällande att användningen av ett normalvärde som
fastställts för ett icke-samarbetsvilligt företag skulle vara oförmånligtför dem.
(58) Frågan togs under ny prövning och dessa modeller uteslöts slutligen
från beräkningen med hänsyn till att artikel 18 i grundförordningentillämpades vid fastställandet av normalvärdet.
(59) Ett av de sydkoreanska företagen med tillverkning i såväl Kina som
Sydkorea hävdade att normalvärdet för en av dess modeller som
tillverkades i Kina borde ha fastställts med ledning av det konstrueradevärdet för samma modell som tillverkades i Sydkorea.
(60) Begäran har avvisats eftersom tillgängliga uppgifter använts på
grundval av artikel 18 i grundförordningen för att fastställa normal-
värdet för den närstående sydkoreanska tillverkaren/exportören och,som ovan sagts, dessa modeller uteslutits vid fastställandet av detkinesiska normalvärdet. Det måste vidare framhållas att normalvärdet
om möjligt bör grundas på uppgifter som erhållits i det jämförbara
landet som helhet och inte endast på en viss tillverkares försäljning.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 10
3.3 Jämförelse
Handelsled
(61) Kinesiska tillverkare/exportörer begärde åter justering för olikheter i
handelsled och anförde som grund för detta att deras exportförsäljning
endast gick till OEM.
(62) Som förklarats ovan framgick det av en genomgång av priserna vid
OEM-försäljning och försäljning av egna märkesprodukter på den
sydkoreanska hemmamarknaden att en olikhet i handelsled på denna
punkt inte återspeglades i konsekventa och tydliga olikheter iprishänseende. Eftersom det inte förelåg någon olikhet i pris mellanOEM-försäljning och försäljning av det egna märket i Sydkorea, och
eftersom normalvärdet för Kina grundats på priserna på Sydkoreas
hemmamarknad, fanns ingen grund för justering.
Provision
(63) Tre japanska företag berörs av förfarandet rörande Kina eftersom de
exporterade telefaxapparater med ursprung i Kina till gemenskapen.Det framgår att deras helägda dotterföretag i Hongkong har antingenett avtal med ett kinesiskt företag om tillverkning (eller montering) i
Kina eller ett företag (en rättslig enhet) inrättat i Kina. I den
preliminära beräkningen avräknades ett pålägg för verksamheten iHongkong och Japan i form av provision. De kinesiska tillverkarna/exportörerna hävdade att denna avräkning på 5 % från exportpriset inte
var korrekt, eftersom det inte hänförde sig till en faktiskt utbetalad
provision.
(64) Eftersom de närstående japanska företagens funktioner kan anses likna
funktionerna hos en handlare som arbetar på provisionsbasis har en
justering på 5 % avräknats från priset till den första oberoende kunden
i gemenskapen. Denna andel anses rimlig med hänsyn till denärstående företagens grad av delaktighet i de kinesiska tillverkarnasförsäljning och administrativa verksamhet.
(65) Enligt artikel 2.10 i i grundförordningen skall en justering göras för
olikheter i provisioner som utbetalas för försäljningen i fråga. I dettaavseende bör noteras att det inte gör någon skillnad om tillverkaren/exportören fakturerar sin kund i gemenskapen direkt och betalar en
provision till de parter som är inblandade i organisationen av
försäljningstransaktionen eller om tillverkaren/exportören fakturerarmellanhanden som i sin tur fakturerar kunden i gemenskapen. Det
senare tillvägagångssättet är endast ett annat sätt att tillse att
mellanhanden får sin provision. I enlighet med rådets och kommis-sionens praxis kunde begäran därför inte godtas.
4.Dumpningsmarginal för företag som varit föremål för under-
sökning
4.1 Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag
(66) Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i
grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan ett vägtgenomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris för
alla exporttransaktioner till gemenskapen.
4.2 Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag (övrig
dumpningsmarginal)
(67) I avsaknad av synpunkter från de berörda parterna beslutas att tillämpa
den metod som anges i punkt 28 i förordningen om preliminärantidumpningstull, dvs. att för vart och ett av exportländerna välja det
företag som har den högsta dumpningsmarginalen samt den modell
som har den högsta graden av dumpning bland de modeller som dettaföretag tillverkade och sålde i betydande mängd. Den övriga
dumpningsmarginalen fastställdes på grundval av den vägda genom-
snittliga marginal som fastställts för denna modell, uttryckt i procentav importpriset cif vid gemenskapens gräns.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 11
4.3 Dumpningsmarginaler
Sydkorea
(68) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga till-
verkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vidgemenskapens gräns, är följande:
Samsung Electronics Co., Ltd, Söul 19,8 %.
Daewoo Telecom Ltd, Söul 11,6 %.Nixxo Telecom Co., Ltd, Söul 7,5 %.
Tae II Media Co., Ltd, Söul 9,2 %.
(69) Övrig dumpningsmarginal för Sydkorea, uttryckt i procent av import-
priset cif vid gemenskapens gräns, är 25,1 %.
Japan
(70) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga till-
verkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid
gemenskapens gräns, är följande:
Brother Industries, Ltd., Nagoya 49,2 %.
Tottori Sanyo Electric Co., Ltd., Tottori 124,2 %.
(71) Övrig dumpningsmarginal för Japan, uttryckt i procent av importpriset
cif vid gemenskapens gräns, är 130,2 %.
Taiwan
(72) De slutgiltiga dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga till-
verkarna/exportörerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid
gemenskapens gräns, är följande:
Kinpo Electronics, Inc., Taipei 6,0 %.
Sampo Corporation, Taipei 56,2 %.
(73) Övrig dumpningsmarginal för Taiwan, uttryckt i procent av import-
priset cif vid gemenskapens gräns, är 60,8 %.
Singapore
(74) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga till-
verkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemen-skapens gräns, är följande:
Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte., Ltd.,
Singapore30,1 %.
(75) Övrig dumpningsmarginal för Singapore, uttryckt i procent av
importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 68,2 %.
Thailand
(76) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga till-
verkaren/exportören, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemen-skapens gräns, är följande:
Cal-Comp Electronics (Thailand) Co., Ltd., Bangkok 10,4 %.
(77) Övrig dumpningsmarginal för Thailand, uttryckt i procent av import-
priset cif vid gemenskapens gräns, är 22,6 %.
Malaysia
(78) Övrig dumpningsmarginal för Malaysia, uttryckt i procent av import-
priset cif vid gemenskapens gräns, är 124,2 %.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 12
Kina
(79) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Kina, uttryckt i procent av
importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 51,6 %.
(80) De slutgiltiga antidumpningsmarginalerna för de företag som beviljats
individuell behandling, uttryckta i procent av importpriset cif vid
gemenskapens gräns, är följande:
Murata Machinery (H.K.) Ltd, Hongkong (produkter med
ursprung i Kina):21,2 %.
Highsonic Industrial Ltd, Hongkong (produkter med ur-
sprung i Kina):23,2 %.
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN
(81) Efter det att de preliminära antidumpningstullarna införts har vissa
berörda parter gjort gällande att den klagande gemenskapstillverkareninte borde betraktas som ”gemenskapsindustrin” med hänsyn till att
den näst största gemenskapstillverkaren inte var villig att samarbeta. I
undersökningen fastställdes dock att den klagande gemenskapstill-verkarens tillverkning av produkten utgör en betydande del avgemenskapens sammanlagda tillverkning, i den mening som avses i
artikel 4.1 i grundförordningen. Denne tillverkare anses därför utgöra
gemenskapsindustrin såvitt gäller detta förfarande.
E.SKADA
1.Sammanslagning av den dumpade importens verkningar
(82) De japanska exportörerna har gjort gällande att kommissionen inte
borde utgå från att det förelåg bristande samarbetsvilja såvitt gäller
cirka tio japanska tillverkare av telefaxapparater vilka vägrat att
samarbeta med kommissionen i detta förfarande och underlåtit attsvara på de frågeformulär som kommissionen skickat till dem,eftersom dessa företag skulle ha upphört med export till gemenskapen
innan undersökningsperiodens början. Utvecklingen av importen från
Japan borde bedömas på grundval av de uppgifter som de japanskatillverkarnas sammanslutning CIAJ lämnat för dessa icke-samarbets-
villiga företag i samband med förfarandet samt på de uppgifter som
lämnats av de två samarbetsvilliga japanska exportörerna. Dessauppgifter skulle visa att importen från Japan minskat starkt mellan1993 och 1996. Med hänsyn till denna utveckling borde importen från
Japan inte slås samman.
(83) En exportör av kinesiska produkter gjorde gällande att den kinesiska
exporten inte borde ha slagits samman, eftersom de kinesiskaexportörerna koncentrerat sig på OEM-kunder medan andra expor-
terande länder riktat sig mot konsumentmarknaden. Exportören gjorde
också gällande att olika stora skademarginaler konstaterats och attskiljaktiga prissättningsstrategier tillämpats av exportörerna från olika
länder. Detta skulle motivera att exporten inte slås samman eftersom
det skulle tyda på att det inte råder konkurrens mellan dessa produkter.
(84) Vissa exportörer har vidare gjort gällande att de genomsnittliga
priserna för Japan och Singapore var mellan 40 % och 48 % högre än
genomsnittet för alla berörda exportländer. Detta skulle motivera att
importen för dessa länder inte slås samman eftersom det tyder på attprodukterna inte konkurrerar med produkterna från de andra berördaexportländerna.
(85) Förutsättningarna för att slå samman import i syfte att fastställa skada,
i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, är
a) att de dumpningsmarginaler som fastställts för varje land skall
vara högre än miniminivån enligt artikel 9.3,
b) att volymen av importen från varje land inte är försumbar, ochc) att det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid
skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de
olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de
importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 13
1.1 Dumpningsmarginaler
(86) Som angivits ovan är de dumpningsmarginaler som konstaterats för
varje exporterande land högre än miniminivån enligt artikel 9.3.
1.2 Importvolymen
(87) För de slutgiltiga avgörandena har, i avsaknad av tillförlitliga och
kontrollerade uppgifter från alla japanska exportörer, volymen av
importen från Japan fastställts på grundval av uppgifter från Eurostat. IEurostats uppgifter görs ingen skillnad på telefaxapparater förpersonligt bruk och telefaxapparater för affärsmässigt bruk och
omfattningen av importen av telefaxapparater för personligt bruk
fastställdes därför med ledning av det förhållande mellan telefax-apparater för affärsmässigt bruk och telefaxapparater för personligtbruk med ursprung i Japan som under undersökningen fastställts för
samarbetsvilliga oberoende importörer och importörer som är japanska
exportörer närstående. Detta visar, vad gäller de berörda parterna, att41,1 % (i enheter) av de telefaxapparater med ursprung i Japan somsåldes i gemenskapen under undersökningsperioden var telefax-
apparater för personligt bruk. V olymen av importen från Japan under
undersökningsperioden fastställdes följaktligen till 41,1 % av dentotala import från Japan som rapporterats av Eurostat.
(88) V olymen av den japanska importen kan inte grundas på de uppgifter
som lämnats av CIAJ, eftersom en betydande del av dessa uppgifteravser icke-samarbetsvilliga japanska exportörer vilka vägrade att
besvara de frågeformulär som kommissionen sände till dem och
sålunda hindrade kommissionen från att erhålla och kontrollera derelevanta uppgifterna. Vidare har inte visats något stöd för att det underundersökningsperioden inte har skett någon annan import av telefax-
apparater för personligt bruk än importen från de två samarbetsvilliga
japanska exportörerna. Dessa exportörer har alltså inte förmått styrkaatt exportutvecklingen, som påstått, skulle vara starkt nedåtgående.
(89) Därför bekräftas slutsatserna i förordningen om preliminär anti-
dumpningstull om att importen från Japan skall fastställas på grundvalav tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
Den volym för importen från Japan som på detta sätt fastställts är dock
betydande.
1.3 Konkurrensvillkor
Försäljningskanaler
(90) Vad gäller argumentet att de kinesiska exportörerna koncentrerade sig
på OEM och att försäljningskanalerna följaktligen måste anses varaolika förekom betydande brist på samarbetsvilja från de kinesiskatillverkarnas sida. Av denna anledning kan inga allmängiltiga slutsatser
rörande den kinesiska exporten dras på grundval endast av de
samarbetsvilliga exportörernas situation. Vidare har kommissionenfunnit att de flesta samarbetsvilliga parter från de berörda export-länderna säljer den berörda produkten till flera kategorier kunder inom
gemenskapen, inbegripet OEM-kunder.
(91) Detta gäller också för gemenskapsindustrin. Försäljningsandelen
avseende de olika kundkategorierna är förstås inte densamma. Detta
påverkar dock inte det förhållandet att dessa parter konkurrerar med
varandra och det finns ingen motivering, ens om full samarbetsviljavarit för handen, för att inte slå samman den kinesiska exporten på
dessa grunder.
Priser
(92) Vad gäller argumentet rörande högre priser för import från Japan och
från Singapore har kommissionen fastställt att telefaxapparater förpersonligt bruk från Japan och Singapore som importeras till
gemenskapen i allmänhet har ett större antal tekniska finesser och
tillhör ett högre marknadssegment än telefaxapparater från de andraexporterande länderna. Det är därför normalt att det genomsnittligaexportpriset är högre för dessa två länder. Produkter från Japan och
Singapore konkurrerade dock med produkter från andra exporterande
länder som också, om än i mindre utsträckning, exporterar produkt-!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 14
typer som hör till högre marknadssegment och konkurrerade också
med gemenskapsindustrins produkter vilket framgår av det förhål-landet att produkterna har identiska eller liknande fysiska och tekniskaegenskaper, att de är avsedda för samma slags användning och att de
såldes genom samma eller liknande försäljningskanaler.
Även om de singaporianska och japanska exportörerna allmänt sett
inte har underskridit gemenskapsindustrins försäljningspris, eller ivarje fall inte har underskridit detta i betydande omfattning (se
punkterna 98 och 99), hade de sjunkande priserna på exporten från
Singapore och Japan en återhållande effekt på prisnivån vilketmedförde att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina priser till enlönsam nivå.
Konkurrensvillkoren är följaktligen desamma.
1.4 Slutsatser
(93) Med beaktande av det ovan sagda bekräftas slutsatserna i förordningen
om preliminär antidumpningstull, nämligen att förutsättningarna för attslå samman importen för att bedöma skadan, i enlighet med artikel 3.4i grundförordningen, är uppfyllda.
2.Allmänna skadefaktorer
Allmänt påpekande
(94) På grundval av de framställningar som mottagits efter införandet av
preliminära åtgärder liksom av ytterligare undersökningar har ett antalallmänna skadefaktorer nu kunnat slutgiltigt fastställas.
Konsumtion
(95) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna har kon-
sumtionen inom gemenskapen fastställts till följande:
(96) Konsumtionen ökade från cirka 1,1 miljoner enheter 1993 till 2,5
miljoner enheter 1996 (undersökningsperioden), vilket är en ökning påomkring 130 %.
Kumulerad volym, marknadsandelar
(97) Vidare konstaterades följande utveckling för den sammanslagna
importen från de berörda länderna:
i) Under perioden 1993 — 1994 ökade de exporterande länderna sin
försäljningsvolym med 33,7 % medan deras marknadsandel
minskade med 11,4 procentenheter (från 62,5 till 51,1 %).
ii) Under perioden 1994 — 1996 ökade volymen av import från de
exporterande länderna med 76,9 % medan deras marknadsandelökade från 51,1 % till 64,3 %, dvs. med 13,2 procentenheter.
Priser
a)Prisunderskridande
(98) Efter införandet av de preliminära antidumpningstullarna fastställdes
att det inte förelåg något prisunderskridande för den enda exportörenfrån Singapore.
(99) För de andra samarbetsvilliga exportörerna bekräftas avgörandena i
förordningen om preliminär antidumpningstull enligt vilka prisunder-skridande konstaterades för de modellgrupper som fastställandetgrundades på. De marginaler för prisunderskridande som beräknades
för varje modellgrupp sträcker sig från 1,3 % till 41,8 %: Den vägda
genomsnittliga marginalen för prisunderskridande i förhållande till densammanlagda importen för varje land fastställs slutgiltigt till följande:Kina 18,5 %, Japan 0,3 %, Taiwan 4,5 %, Singapore 0,0 %, Sydkorea
9,2 %, Thailand 10,9 % och Malaysia 41,8 %. Den vägda genomsnitt-
liga marginalen för prisunderskridande för alla berörda länder är 8,4 %.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 15
b)Försäljningspriser
(100) Under perioden 1993 — 1994 sjönk försäljningspriserna för de
samarbetsvilliga exportörerna med i genomsnitt 11 % och mellan 1994— 1996 var minskningen i genomsnitt 26,1 %. De japanska och
singaporianska exportörerna vidkändes också en nedåtgående pris-
utveckling under denna period.
3.Gemenskapsindustrins situation
(101) På grundval av de synpunkter som mottogs efter införandet av de
preliminära antidumpningstullarna och av ytterligare undersökningar
fastställdes följande:
(102) Under perioden 1993 — 1994 ökade gemenskapsindustrins försälj-
ningsvolym med 140 % och marknadsandelarna med 7,7 procenten-heter (från 16,3 % till 24 %). Denna positiva utveckling byggde på deinvesteringar som gjorts under 1993.
(103) Under perioden 1994 — 1996 minskade däremot gemenskaps-
industrins försäljningsvolym med 14,7 % och dess marknadsandel
från 24,0 % till 14,5 %, dvs. med 9,5 procentenheter.
(104) Under perioden 1994 — 1996 sjönk tillverkningen och utnyttjandet av
produktionskapaciteten starkt till följd av minskad försäljningsvolym;försäljningspriserna sjönk samtidigt 17,5 %. Under samma period
minskade sysselsättningen med 21,7 %. Under samma period
försämrades de finansiella resultaten och under undersökningsperio-den gjordes en tvåsiffrig förlust (i procent) på omsättningen. Gemen-skapsindustrin kunde inte öka sina priser till en lönsam nivå på grund
av den låga prisnivån på gemenskapsmarknaden.
4.Slutsatser
(105) Mot bakgrund av det ovan sagda dras slutsatsen att gemenskaps-
industrin har åsamkats väsentlig skada.
F.VÅLLANDE A V SKADA
1.Dumpad import
(106) Inträngandet på gemenskapsmarknaden av importerade produkter till
dumpade priser som såldes genom samma distributionskanaler och på
samma öppna marknad sammanföll med en förlust av marknads-andelar och en försämring av det finansiella läget för gemenskaps-industrin. Gemenskapsindustrin sålde under hela undersökningsperio-
den till priser som låg långt under produktionskostnaden. Den hade
inte möjlighet att höja sina priser till en lönsam nivå på grund av detlåga prisläget på marknaden. Den prisdämpande verkan orsakadesgemensamt av de prisunderskridande exportörerna och de japanska
och singaporianska exportörerna, vars exportpriser också har sjunkit
stadigt. Gemenskapsindustrin ställdes alltså samtidigt inför dumpadimport från Japan och Singapore av produkter som allmänt sett
tillhörde de högre marknadssegmenten och dumpad import från de
andra berörda länderna av produkter som normalt tillhörde de lägremarknadssegmenten, i vilka konkurrensen i första hand sker i form avpriskonkurrens.
2.Andra faktorer
(107) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande
att den skada som vållats gemenskapsindustrin kunde ha förorsakats avSagem, den näst störste tillverkaren i gemenskapen.
(108) Uppgifter som erhållits under undersökningen visar att Sagems
marknadsandel, som hade ökat mellan 1993 och 1994, minskade i
betydande grad mellan 1994 och undersökningsperioden. Vad gäller
Sagems största marknad, Frankrike, visar statistiken vidare att Sagemofta var det företag som tog ut det högsta priset när man jämförde med
ett antal jämförbara modeller. På grundval av dessa upplysningar
bedöms det som osannolikt att Sagem i någon större utsträckningbidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 16
(109) Vad gäller import från länder som inte ingått i undersökningen har i de
preliminära slutsatserna fastställts att det inte förekom någon import avbetydelse under undersökningsperioden. Inga underbyggda synpunkterhar framförts i denna del.
3.Slutsatser
(110) Med beaktande av det ovan sagda bedöms den dumpade importen från
de berörda exportländerna ha vållat gemenskapsindustrin väsentligskada.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
(111) Efter att de preliminära antidumpningstullarna införts gjordes gällande
att antidumpningstullar skulle vara orimligt betungande för kon-sumenterna och således strida mot gemenskapens intresse. Till följd avdetta har ytterligare undersökningar genomförts vid vilka följande
fastställts.
1.Gemenskapsindustrin och andra gemenskapstillverkare
(112) Vid undersökningen fastställdes att gemenskapsindustrin är livskraftig,
vilket bland annat visas av de fortlöpande investeringarna och
utvecklingen av en egen telefaxapparat för personligt bruk som skall
användas med vanligt papper (värmeöverföring) och som snartkommer att introduceras på marknaden. Med hänsyn till hur storaförluster som den dumpade importen har förorsakat gemenskaps-
industrin och hur lång tid detta har pågått kan det förväntas att
gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin verksamhet i gemen-skapen om inga åtgärder vidtas mot dumpningen. Om inga åtgärdervidtas kommer den dumpade importen även fortsättningsvis att ha
prisdämpande verkan, vilket kommer att omintetgöra gemenskaps-
industrins ansträngningar för att uppnå lönsamhet. Som en följd häravskulle cirka 370 arbetstillfällen som är direkt knutna till den berördaprodukten försvinna i gemenskapen. Antidumpningsåtgärder skulle
däremot göra det möjligt för gemenskapsindustrin att fortsätta och till
och med utveckla sin verksamhet inom gemenskapen.
(113) Det bedöms vidare att införandet av antidumpningstullar sannolikt
kommer att ha gynnsam effekt, direkt och indirekt, för cirka 4 000
arbetstillfällen, nämligen cirka 1 000 anställda hos gemenskapstill-verkare (Philips, Sagem och de i gemenskapen etablerade japanskatillverkarna) och, indirekt, ytterligare 3 000 arbetstillfällen i den
tillverkningsrelaterade tjänste- och underleverantörssektorn (detta
bygger på industrins bedömning för denna sektor enligt vilken ettarbetstillfälle i tillverkningsledet innebär minst tre arbetstillfällen i
stödverksamheter).
2.Icke närstående importörer/handlare
(114) Vad gäller icke närstående importörer och handlare har det av
undersökningen framgått att den berörda produkten i allmänhetmotsvarar endast en liten andel av deras affärsverksamhet, i
genomsnitt 1 % av den totala omsättningen. För de samarbetsvilliga
importörerna var inga arbetstillfällen eller investeringar av någonbetydelse direkt anknutna till den berörda produkten. Dessa företag,med undantag för ett, förklarade alla att antidumpningstullar inte
skulle ha någon större effekt på försäljning, vinst och sysselsättning
som helhet.
3.Konsumenterna
(115) Med införandet av slutgiltiga antidumpningstullar skulle den genom-
snittliga ökningen av konsumentpriset för produkter som importeras
från de berörda länderna bli cirka 12 %, grundat på antagandet attexportörer som åläggs höga antidumpningstullar på mellan 40 % och89 % kommer att upphöra med sin export till gemenskapsmarknaden,
medan återstående exportörer kommer att fortsätta sin försäljning på
gemenskapsmarknaden. Prisökningen för enskilda exportörer somåläggs antidumpningstullar som är lägre än genomsnittet — dessa
exportörer svarar för ca 70 % av exporten från de berörda länderna —
skulle bli ännu lägre, mellan 3 % och 9 %. För en produkt med enlivstid på cirka fem år skulle antidumpningstullen innebära ett årligt!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 17
påslag på cirka 6 ecu. Effekten av dessa relativt små förändringar
kommer dessutom att delvis förtas av de normala prisminskningarnaför den berörda produkten.
(116) Bortsett från de nämnda prisökningarna för importerade produkter kan
konsumenterna räkna med ett ökande utbud från alla gemenskapstill-
verkarna. Gemenskapstillverkarnas marknadsandel kan förväntas ökafrån 35 % under 1996 till cirka 50 % efter att antidumpningstullar harinförts. Dessa gemenskapstillverkare kan förväntas hålla sina priser
stabila för att dra fördel av större marknadsandel och ökad försälj-
ningsvolym, vilket i sin tur kommer att leda till lägre kostnader perenhet och bättre finansiella resultat.
(117) Den europeiska konsumentorganisationen BEUC deltog inte i under-
sökningen och har inte heller lämnat synpunkter, trots att den givits
tillfälle att göra detta.
(118) Med beaktande av det ovan sagda bedöms belastningen för kon-
sumenterna till följd av införandet av antidumpningstullar för telefax-
apparater för personligt bruk som importeras från de berörda ländernasom måttlig i förhållande till fördelarna av att säkra fortsatt industri-verksamhet och högkvalificerade arbetstillfällen i gemenskapen.
4.Informationssamhället
(119) Det gjordes gällande att införandet av antidumpningstullar skulle
påverka utvecklingen av informationssamhället.
(120) Vad gäller denna invändning bör påpekas att det uttryckligen sägs i
Singaporeöverenskommelsen om informationsteknologiska produkterfrån 1996 att avtalet inte i något avseende påverkar rätten att vidta
antidumpningsåtgärder i tillämpliga fall. Vidare bedöms att den
begränsade effekten på konsumenterna, som framhållits i detföregående, inte kommer att påverka efterfrågan för den berörda
produkten negativt.
5.Antidumpningsåtgärdernas verkan på konkurrensen
(121) Införande av antidumpningstullar för de exportörer för vilka höga
dumpnings- och skademarginaler konstaterats och vars export skullebli föremål för höga antidumpningstullar kan förväntas leda tillminskad försäljningsvolym och marknadsandel för dessa parter. För de
flesta berörda exportörer kommer tullen dock att få endast måttlig
verkan och dessa exportörers ställning i konkurrenshänseendeförväntas inte påverkas i betydande utsträckning. Det kommerföljaktligen att även fortsättningsvis finnas ett stort antal starka
konkurrenter till gemenskapstillverkarna på marknaden.
6.Slutsatser
(122) Med beaktande av det ovan sagda bedöms att det inte finns tvingande
skäl mot att införa antidumpningstullar.
H. SLUTGILTIG TULL
1.Skademarginalerna
(123) För att fastställa vilken tullnivå som skulle vara nödvändig för att
undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskaps-
industrin bedömdes att en prisnivå borde beräknas på grundval av
produktionskostnaden för gemenskapsindustrin jämte en rimlig vinst.En vinstmarginal på 10,7 % av omsättningen bedömdes utgöra ettlämpligt minimivärde. Det anses också att det för närvarande och i
framtiden finns, och kommer att finnas, ett behov av intensiva och
stegrade insatser för forskning och utveckling, särskilt med hänsyn tillden fortsatta miniatyriseringen och kommande produktgenerationersom är anpassade till utvecklingen inom telekommunikationstekniken.
Den nämnda vinstmarginalen är dessutom tillräcklig för att ge resurser
för de investeringar som krävs för att framställa nya produkttyper ochge en rimlig avkastning på det kapital som redan investerats.
(124) Vidare bedöms att denna vinstmarginal ligger i linje med de
vinstmarginaler som konstaterats för de berörda exportörernasförsäljning på hemmamarknaden, liksom med de vinstmarginaler!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 18
som använts i tidigare antidumpningsärenden rörande liknande
näringar (t.ex. ärenden rörande färgtelevisionsapparater med litenbildskärm, ljudkassetter, videokassettband, magnetskivor, elektrolyt-kondensatorer med aluminiumplattor, televisionskamerasystem — i
dessa ärenden användes vinstnivåer på mellan 10 % och 12 % av
omsättningen).
(125) Nivån för undanröjande av skada beräknades genom en jämförelse i
samma handelsled av det vägda genomsnittliga importpriset, justeratför skillnader beträffande betalnings- och leveransvillkor, med gemen-
skapsindustrins icke-skadevållandepris som fastställdes på ovan nämnt
sätt. De belopp som beräknades på detta sätt uttrycktes i procent av detägda genomsnittliga värdet av de importerade varorna fritt gemen-skapens gräns. På denna grundval fastställdes följande skademargina-
ler:
Land Företag Skademarginal (%)
Japan Brother Industries Ltd 7,0
Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 28,1Övriga 34,9
Kina Highsonic Industrial Ltd, HongKong 59,3
Murata Machinery Ltd 23,5
Övriga 74,2
Sydkorea Daewoo Telecom Ltd 61,6
Tae II Media Co. Ltd 50,8
Samsung Electronics Co. Ltd 17,4Nixxo Telecom Ltd 54,8Övriga 73,1
Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd 7,7
Övriga 39,5
Taiwan Kinpo Electronics Inc. 32,4
Sampo Corporation 35,8
Övriga 36,6
Thailand Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd 40,7
Övriga 47,3
Malaysia Samtliga (bristande samarbetsvilja) 89,9
2.Slutgiltiga tullar
(126) De slutgiltiga antidumpningstullarna fastställs på nivån för de
dumpningsmarginaler som konstaterats eller på nivån för skademar-ginalerna, om dessa är lägre. Dessa tullar, uttryckta i procent av priset
fritt gemenskapens gräns, är följande:
Land Företag Slutgiltig tull (%)
Japan Brother Industries Ltd 7,0
Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 28,1Övriga 34,9
Kina Highsonic Industrial Ltd, Hong Kong 23,2
Murata Machinery Ltd 21,2Övriga 51,6!
B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 19
Land Företag Slutgiltig tull (%)
Sydkorea Daewoo Telecom Ltd 11,6
Tae II Media Co. Ltd 9,2
Samsung Electronics Co. Ltd 17,4Nixxo Telecom Ltd 7,5Övriga 25,1
Singapore Matsushita Graphic Communication Systems (S) Pte. Ltd 7,7
Övriga 39,5
Taiwan Kinpo Electronics Inc. 6,0
Sampo Corporation 35,8
Övriga 36,6
Thailand Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd 10,4
Övriga 22,6
Malaysia Samtliga 89,9
I.UTTAG A V DEN PRELIMINÄRA TULLEN
(127) Med hänsyn till de höga dumpningsmarginaler som har konstaterats
för de exporterande tillverkarna och länderna och mot bakgrund av denallvarliga skada som gemenskapsindustrin har vållats bedöms det
nödvändigt att de belopp för vilka det har ställts en säkerhet i form av
preliminära antidumpningstullar på transaktioner med den berördaprodukten slutgiltigt tas ut till den slutgiltigt fastställda tullsatsen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av telefax-
apparater med en vikt på högst fem kilo och vars huvuddel har en storlek påhögst 470 mm i bredd, 450 mm i djup och 170 mm i höjd, enligt KN-nummer
8517 21 00 (Taric-nummer 8517 21 00*10), med ursprung i Kina, Japan,
Sydkorea, Malaysia, Singapore, Taiwan och Thailand, dock med undantag försådana telefaxapparater i vilka används bläckstråle-, laser- eller LED(lysdiod-utskriftsteknik).
2. Den slutgiltiga antidumpningstullen skall, i fråga om produkter med
ursprung i nedan angivna länder, tas ut med följande tullsatser på grundval av
nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull:
Land Slutgiltig tull (%) Taric tilläggsnummer
Kina 51,6 8900
Japan 34,9 8900Sydkorea 25,1 8900Malaysia 89,8 —Singapore 39,5 8900
Taiwan 36,6 8900
Thailand 22,6 8900
Dessa tullsatser skall inte tillämpas på de produkter som tillverkas av nedan
angivna företag, vilka i stället skall omfattas av följande antidumpningstull-
satser:
Land FöretagSlutgiltig tull
(%)Taric-tillä-
ggsnummer!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 20
Land FöretagSlutgiltig tull
(%)Taric-tillä-
ggsnummer
Kina — Murata Machinery (H.K.) Ltd (Hong Kong) 21,2 8458
— Highsonic Industrial Ltd (Hong Kong) 23,2 8459
Japan — Brother Industries Ltd 7,0 8430
— Tottori Sanyo Electric Co. Ltd 28,1 8431
Sydkorea — Daewoo Telecom Ltd 11,6 8434
— Tae II Media Co., Ltd 9,2 8435
— Samsung Electronics Co. Ltd 17,4 8436— Nixxo Telecom Co. Ltd 7,5 8437
Singapore — Matsushita Graphic Communication Systems
(S) Pte, Ltd7,7 8438
Taiwan — Kinpo Electronics, Inc. 6,0 8439
— Sampo Corporation 35,8 8442
Thailand — Cal-Comp Electronics (Thailand) Co. Ltd 10,4 8457
3. Såvida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Om det är nödvändigt kommer rådet att på förslag av kommissionen klargöra,
för varje enskild modell, vilka telefaxapparater för yrkesmässigt bruk avsådana apparater som motsvarar kriterierna i vikt- och storlekshänseende
enligt artikel 1 i denna förordning, eller utgör bärbara telefaxapparater enbart
avsedda att användas i kombination med mobiltelefon, som inte omfattas avdenna förordning.
Artikel 3
1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär antidumpnings-
tull enligt kommissionens förordning (EG) nr 2140/97 skall slutgiltigt tas uttill den slutgiltigt införda tullsatsen.
2. Belopp för vilka säkerhet ställts och som överstiger den slutgiltiga
antidumpningstullen skall frisläppas.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B1998R0904 — SV — 30.04.1998 — 000.001 — 21