1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS BESLUT
av den 31 maj 1999
beträffande frågeformuläret till rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att
förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet)
[delgivet med nr K(1999) 1395]
(Text av betydelse för EES)
(1999/391/EG)
(EGT L 148, 15.6.1999, s. 39)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens beslut 2003/241/EG av den 26 mars 2003 L 89 17 5.4.2003
▼B
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 31 maj 1999
beträffande frågeformuläret till rådets direktiv 96/61/EG om
samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar
(IPPC-direktivet)
[delgivet med nr K(1999) 1395]
(Text av betydelse för EES)
(1999/391/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA
BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådetsdirektiv 96/61/EG av den 24 s eptember 1996
om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa förore-
ningar (1), särskilt artikel 16.3 i detta,
med beaktande av rådetsdirektiv 91/692/EEG av den 23 december
1991 om att standardisera och rationalisera rapporteringen om genom-förandet av vissa direktiv om miljön (
2), och
av följande skäl:
(1)Enligt artikel 16.3 i direktiv 96/61/EG skall rapporter om
genomförandet av direktivet och dess effektivitet, jämfört medandra av gemenskapens styrmedel för miljöskydd, utarbetas ienlighet med förfarandena i artikel 5-6 i direktiv 91/692/EEG.
(2)Enligt artikel 5 i direktiv 91/692/EEG skall rapportensammanställas med hjälp av ett frågeformulär eller en mall somkommissionen fastställer med bistånd av den kommitté sominrättasenligt artikel 6 i direktivet.
(3)Den första rapporten skall omfatta perioden 2000-2002.
(4)Åtgärderna enligt detta beslut överensstämmer med det yttrandesom kommittén avgett i enlighet med artikel 6 i direktiv 91/692/
EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Härmed antas det frågeformulär som bifogas detta beslut och som avser
rådetsdirektiv 96/61/EG om s amordnade åtgärder för att förebygga och
begränsa föroreningar.
Artikel 2
Medlemsstaterna skall använda detta frågeformulär när de
sammanställer den rapport som skall lämnas till kommissionen ienlighet med artikel 5 i direktiv 91/692/EEG och artikel 16.3 i direktiv96/61/EG.
Artikel 3
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 2
(1) EGT L 257, 10.10.1996, s. 26.
(2) EGT L 377, 31.12.1991, s. 48.
▼M1
BILAGA
FRÅGEFORMULÄR AVSEENDE GENOMFÖRANDET AV DIREKTIV
96/61/EG OM SAMORDNADE ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖREBYGGA
OCH BEGRÄNSA FÖRORENINGAR (IPPC-DIREKTIVET)
1. ALLMÄNT
1.1Vilka är de viktigaste förändringarna av den nationella lagstift-
ningen och av prövningssystemet som varit nödvändiga för att
man skall uppfylla det övergripande målet – att åstadkomma ett
samordnat tillvägagångssätt för att förebygga och begränsa förore-
ningar som uppkommer till följd av de verksamheter som räknas
upp i bilaga I till direktivet?
2. VERKSAMHETER OCH ANLÄGGNINGAR SOM OMFATTAS AV
DIREKTIVET
2.1Ange, för var och en av underrubrikerna i bilaga I (1.1, 2.3 a, 6.4 b
etc.), antalet anläggningar inom respektive kategori nedan:
— Samtliga befintliga anläggningar enligt definitionen i artikel 2.4
vilka var i drift vid utgången av rapporteringsperioden.
— Befintliga anläggningar för vilka en väsentlig förändring har medde-
latstill den behöriga myndigheten och för vilka tills tånd utfärdats
under rapporteringsperioden.
— Nya anläggningar (inklusive sådana som ännu inte tagits i drift) för
vilka tillstånd utfärdats under rapporteringsperioden.
Observera att det vid en och samma anläggning kan förekomma verk-
samheter som hör till olika underrubriker. Alla relevanta verksamheter
bör anges(även om detta betyder att anläggningen räknasmer än en
gång). Eftersom det vid många kemiska anläggningar bedrivs mer än
en verksamhet, enligt definitionerna i underrubrikerna under punkt 4,
bör endast övergripande siffror ges för punkt 4 (dvs. inga siffror för
enskilda underrubriker).
Tabell 1
Verksamhetskategorier för vilka det sammanlagda antalet anlägg-
ningar skall rapporteras
Bilaga I – Verksamheter.
1.1 Förbränningsanläggningar med installerad tillförd effekt
av mer än 50 MW.
1.2 Olje- och gasraffinaderier.1.3 Koksverk.1.4 Anläggningar för överföring av kol till gas- och vätskefor-
miga produkter.
2.1 Anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig
malm, inbegripet svavelhaltig malm.
2.2 Anläggningar för produktion av råjärn eller stål (primär
eller sekundär smältning), inklusive utrustning för konti-
nuerlig gjutning, med en kapacitet som överstiger 2,5 ton
per timme.
2.3 a Anläggningar för bearbetning av järnhaltig metall genom
varmvalsning med en kapacitet som överstiger 20 ton
råstål per timme.
2.3 b Bearbetning av järnhaltig metall genom hammarsmide där
slagkraften per hammare överstiger 50 kJ och när den
använda värmeeffekten överstiger 20 MW.
2.3 c Bearbetning av järnhaltig metall genom anbringande av
skyddsbeläggningar av smält metall med en inmatning
som överstiger 2 ton råstål per timme.1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 3
▼M1
Bilaga I – Verksamheter.
2.4 Järn- och stålgjuterier med en produktionskapacitet som
överstiger 20 ton per dygn.
2.5 a Anläggningar för produktion av icke-järnmetaller utifrån
malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallur-
giska, kemiska eller elektrolytiska processer.
2.5 b Anläggningar för smältning, inklusive framställning av
legeringsmetaller, av icke-järnmetaller inklusive återvin-
ningsprodukter, (färskning, formgjutning etc.) med en
smältningskapacitet som överstiger 4 ton per dygn för
bly och kadmium eller 20 ton per dygn för övriga
metaller.
2.6 Anläggningar för ytbehandling av metaller och plaster
som använder en elektrolytisk eller kemisk process där
behandlingsbaden har en volym som överstiger 30 m3.
3.1 Anläggningar för produktion av klinker (cement) i rote-
rugn med en produktionskapacitet som överstiger 500 ton
per dygn, eller av kalk i roterugn med en produktionska-
pacitet som överstiger 50 ton per dygn, eller i andra typer
av ugnar med en produktionskapacitet som överstiger
50 ton per dygn.
3.2 Anläggningar för produktion av asbest och för tillverk-
ning av asbestbaserade produkter.
3.3 Anläggningar för produktion av glas inklusive sådana som
är avsedda för tillverkning av glasfibrer, med en
smältningskapacitet som överstiger 20 ton per dygn.
3.4 Anläggningar för smältning av mineraler, inklusive
sådana för tillverkning av mineralull, med en smältning-
skapacitet som överstiger 20 ton per dygn.
3.5 Anläggningar för tillverkning av keramiska produkter
genom bränning, i synnerhet takpannor, tegel, eldfast
sten, kakel, stengods eller porslin med en produktionska-
pacitet som överstiger 75 ton per dygn, och/eller en ugns-
kapacitet som överstiger 4 m3och med en
satsningsdensitet på mer än 300 kg per m3.
4 Kemiska fabriker för framställning av kemiska, organiska
produkter, oorganiska baskemikalier, gödselmedel base-
rade på fosfor, kväve eller kalium (enkla eller samman-
satta gödningsmedel), bekämpningsmedel, sprängämnen,
anläggningar med kemisk eller biologisk tillverkning av
läkemedel.
5.1 Anläggningar för omhändertagande eller återvinning av
farligt avfall som avses i artikel 1.4 i direktiv 91/689/
EEG såsom dessa definieras i bilagorna II A och II B
(operationerna R 1, R 5, R 6, R 8 och R 9) i direktiv 75/
442/EEG och i rådetsdirektiv 75/439/EEG av den 16 juni
1975 om omhändertagande av spilloljor med en kapacitet
som överstiger 10 ton per dygn.
5.2 Anläggningar för förbränning av kommunalt avfall som
det definierasgenom rådetsdirektiv 89/369/EEG av den
8 juni 1989 om minskning av luftförorening från nya
kommunala avfallsförbränningsanläggningar och rådets
direktiv 89/429/EEG om minskning av luftförorening
från befintliga kommunala avfallsförbränningsanlägg-
ningar, med en kapacitet som överstiger 3 ton per timme.
5.3 Anläggningar för omhändertagande av icke-farligt avfall
som det definieras i bilaga II A i direktiv 75/442/EEG
under rubrikerna D8, D9, med en kapacitet som överstiger
50 ton per dygn.1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 4
▼M1
Bilaga I – Verksamheter.
5.4 Avfallsdeponier som tar emot mer än 10 ton per dygn
eller med en totalkapacitet på mer än 25 000 ton, med
undantag för avfallsdeponier för inert avfall.
6.1 a Industriella anläggningar för framställning av pappers-
massa av trä eller andra fibrösa material.
6.1 b Industriella anläggningar för framställning av papper och
papp där produktionskapaciteten överstiger 20 ton per
dygn.
6.2 Anläggningar för förbehandling (tvättning, blekning och
mercerisering) eller för färgning av fibrer eller textilier
där behandlingskapaciteten överstiger 10 ton per dygn.
6.3 Garverier för en produktion av mer än 12 ton produkter
per dygn.
6.4 a Slakterier för en produktion baserad på en slaktvikt som
överstiger 50 ton per dygn.
6.4 b Framställning av livsmedel med beredning och behand-
ling av
— animaliska råvaror (förutom mjölk) för en produktion
av mer än 75 ton produkter per dygn,
— vegetabiliska råvaror för en produktion av mer än
300 ton produkter per dygn (kvartalsmedelvärde).
6.4 c Framställning av mjölkprodukter baserad på en invägning
av mer än 200 ton per dygn (kvartalsmedelvärde).
6.5 Anläggningar för animaliskt avfall för en produktion
baserad på mer än 10 ton råvara per dygn.
6.6 a Anläggningar för djurhållning av fjäderfä vilka anlägg-
ningar förfogar över mer än 40 000 platser för fjäderfä.
6.6 b Anläggningar för djurhållning av svin vilka anläggningar
förfogar över mer än 2 000 platser för slaktsvin avsedda
för produktion ( > 30 kg).
6.6 c Anläggningar för djurhållning av svin vilka anläggningar
förfogar över mer än 750 platser för suggor.
6.7 Anläggningar som är avsedda för ytbehandling av mate-
rial, föremål eller produkter och som använder organiska
lösningsmedel, i synnerhet för appretering, tryckning,
bestrykning, avfettning, vattenskyddsimpregnering,
limning, målning, rengöring eller impregnering med en
förbrukning av lösningsmedel som överstiger 150 kg per
timme eller mer än 200 t/år.
6.8 Anläggningar för framställning av kol (hårt kol) eller av
grafitelektroder genom bränning eller grafitisering.
2.2Hur många IPPC-anläggningar fanns det sammanlagt vid slutet av
rapporteringsperioden?
Var noga med att inte räkna samma anläggning mer än en gång, även
om flera av de verksamheter som anges i bilaga I bedrivs vid anlägg-
ningen.
3. VERKSAMHETSUTÖVARENS GRUNDLÄGGANDE SKYLDIGHETER
3.1Vilka åtgärder har vidtagits för att tillgodose kravet på att de
behöriga myndigheterna skall sörja för att anläggningarna drivs i
enlighet med de allmänna principerna i artikel 3?1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 5
▼M1
4. BEFINTLIGA ANLÄGGNINGAR
4.1Vilka juridiskt bindande åtgärder eller administrativa planer har
fastlagts för att säkerställa att kraven i artikel 5.1 är uppfyllda
senast vid utgången av den övergångsperiod som nämns i samma
artikel?
5. ANSÖKAN OM TILLSTÅND
5.1Hur tillgodoser den nationella lagstiftningen kravet på att ansökan
skall innehålla alla uppgifter som krävs enligt artikel 6?
6. SAMORDNING AV TILLSTÅNDSFÖRFARANDET OCH TILLSTÅNDS-
VILLKOREN
6.1Vilka behöriga myndigheter (en eller flera) medverkar i till-
ståndsförfarandet för anläggningar som omfattas av IPPC-
direktivet?
6.2Hur tillgodoser den nationella lagstiftningen kravet på att till-
ståndsförfarandet och tillståndsvillkoren skall vara samordnade
fullt ut i de fall när fler än en behörig myndighet medverkar? Hur
fungerar samordningen rent praktiskt?
7. TILLSTÅNDSVILLKOR
7.1Heltäckande tillståndsvillkor
7.1.1 Hur tillgodoser den nationella lagstiftningen kravet på att
tillståndet skall innehålla de krav som anges i artikel 9? Ange
närmare hur följande frågor behandlas:
— Gränsvärden för utsläpp i luft och vatten.
— Minimering av föroreningar som sprids långväga eller över
nationsgränser.
— Skydd av mark och grundvatten.— Avfallshantering.— Effektiv energianvändning.— Krav avseende utsläppskontroll.— Förebyggande av olyckor och begränsning av deras konse-
kvenser.
— Föreskrifter för icke-normala driftbetingelser.— Återställande av platsen efter det att verksamheten definitivt
har upphört (krav för ”tillfredsställande skick”).
— Särskilda bestämmelser för anläggningar som förtecknas
under underrubrik 6.6 i bilaga I.
7.2Tillståndsvillkorens lämplighet och tillräcklighet
7.2.1 Vilka är lagbestämmelserna, förfarandena och kriterierna för
fastställande av utsläppsgränsvärden och andra tillståndsvillkor
som skall leda till ett gott skydd av miljön som helhet? Har det
utfärdats specifika riktlinjer för behöriga myndigheter? Om så är
fallet: vilken typ av riktlinjer har utfärdats?
7.2.2 Vilket slag av riktlinjer (bindande eller icke bindande) finns det i
medlemsstaterna för att fastställa vad som är bästa tillgängliga
teknik?
7.2.3 När man fastställer vad som är bästa tillgängliga teknik: Ange på
vilket sätt man i allmänhet beaktar – generellt eller för enskilda
fall – de uppgifter som kommissionen offentliggör i enlighet
med artikel 16.2 eller som andra internationella organisationer
offentliggör?
7.2.4 Hur användbara – som en informationskälla vid fastställande av
utsläppsgränsvärden, likvärdiga parametrar och tekniska åtgärder
grundade på bästa tillgängliga teknik – är de uppgifter som
kommissionen offentliggör i enlighet med artikel 16.2? Hur skulle
de kunna förbättras?
7.2.5 Vilka åtgärder har vidtagitsför att s örja för att de
utsläppsgränsvärden, likvärdiga parametrar och tekniska åtgärder
som nämns i artikel 9.3 grundas på bästa tillgängliga teknik –
utan att för den skull användning av en viss metod eller bestämd
teknik föreskrivs – samtidigt som hänsyn tas till anläggningens1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 6
▼M1
tekniska egenskaper, dess geografiska läge och de lokala
miljöförhållandena?
7.2.6 Vilket slag av riktlinjer (bindande eller icke bindande) finns det i
medlemsstaterna vad gäller de krav avseende utsläppskontroll
som skall finnas med i tillståndet?
7.2.7 Vilka erfarenheter har ni i fråga om gränssnittet mellan till-
ståndsvillkoren enligt IPPC-direktivet och direktivet om
inrättande av ett system för handel med utsläppsrätter för
växthusgaser i gemenskapen och om ändring av rådets direktiv
96/61/EG?
Anmärkning: Medlemsstaterna behöver inte svara på denna fråga
om gemenskapens system för handel med
utsläppsrätter för växthusgaser inte har tagits i drift
senast den 1 januari 2005 såsom planerats.
7.3Tillgängliga representativa uppgifter
7.3.1 Lämna tillgängliga representativa uppgifter om de gränsvärden
som fastställts. Dela upp dem på verksamhetsslagen enligt bilaga
I till direktivet. Ange i tillämpliga fall vilken bästa tillgängliga
teknik gränsvärdena hänför sig till. Beskriv hur uppgifterna har
valtsut och s amlatsin.
Kommissionen får före eller under rapporteringsperioden presen-
tera riktlinjer för lämnandet av ovannämnda uppgifter.
7.3.2 Vilka typer av villkor – utöver gränsvärden för utsläpp – har
fastställts i tillstånden? Av särskild vikt är att ge exempel på
— likvärdiga parametrar och tekniska föreskrifter som komplet-
terar sådana gränsvärden för utsläpp som fastställts i
tillståndet,
— likvärdiga parametrar och tekniska föreskrifter som ersätter
gränsvärden för utsläpp,
— villkor för skyddet av mark och grundvatten, avfallshantering,
effektiv energianvändning, krav avseende utsläppskontroll,
förebyggande av olyckor och begränsning av deras konse-
kvenser, föreskrifter för icke-normala driftbetingelser samt
återställande av platsen efter det att verksamheten definitivt
har upphört,
— villkor avseende miljöledningssystem.
8. GENERELLA FÖRESKRIFTER
8.1Medger den nationella lagstiftningen att vissa krav för vissa katego-
rier av anläggningar fastställs i form av generella föreskrifter i
stället för att föras in som villkor i enskilda tillstånd?
8.2För vilka kategorier av anläggningar har generella föreskrifter
fastställts? Hur är sådana föreskrifter utformade?
9. MILJÖKVALITETSNORMER
9.1Hur tillgodoser den nationella lagstiftningen behovet av ytterligare
åtgärder i de fall bästa tillgängliga teknik inte är tillräcklig för att
uppfylla en miljökvalitetsnorm som är fastställd i gemenskapslag-
stiftning eller som fastställts på grundval av sådan lagstiftning?
9.2Har sådana fall förekommit? Om så är fallet: ge exempel på ytter-
ligare åtgärder?
10. UTVECKLINGEN INOM OMRÅDET BÄSTA TILLGÄNGLIGA
TEKNIK
10.1Vilka åtgärder har vidtagits för att se till att de behöriga myndig-
heterna bevakar utvecklingen inom området ”bästa tillgängliga
teknik” eller informeras om den?
11. FÖRÄNDRINGAR VID ANLÄGGNINGAR
11.1Vilka är de lagbestämmelser, de förfaranden och den praxis som
tillämpas i fråga om förändringar som verksamhetsutövarna gör
vid anläggningar?
11.2Hur avgör de behöriga myndigheterna om en förändring av
driften kan få konsekvenser för miljön (artikel 2.10 a) och om en1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 7
▼M1
sådan förändring kan innebära betydande negativa effekter för
människor eller miljön (artikel 2.10 b)?
12. FÖRNYAD BEDÖMNING OCH UPPDATERING AV TILLSTÅND
12.1Vilka lagbestämmelser och förfaranden och vilken praxis
tillämpar de behöriga myndigheterna i fråga om förnyad bedöm-
ning och uppdatering av tillståndsvillkor?
12.2Är det fastställt i nationell lagstiftning hur ofta en förnyad bedöm-
ning av tillståndsvillkor skall ske och i erforderliga fall
uppdateras, eller bestäms detta på annat sätt?
13. KONTROLL AV ATT TILLSTÅNDSVILLKOREN FÖLJS
13.1Beskriv i allmänna ordalag de lagbestämmelser och förfaranden
och den praxis som är till för att tillståndsvillkoren skall följas.
13.2Genom vilka lagbestämmelser och förfaranden och genom vilken
praxis sörjer man för att verksamhetsutövare med jämna
mellanrum underrättar myndigheterna om resultaten av
utsläppskontroller samt, utan dröjsmål, om varje incident eller
olycka som kan få betydande miljökonsekvenser?
13.3Har de behöriga myndigheterna enligt nationell lagstiftning rätt
eller skyldighet att genomföra inspektioner på plats?
13.4Vilka förfaranden och vilken praxis tillämpar de behöriga
myndigheterna vid sina regelbundna inspektioner? Om inga regel-
bundna inspektioner förekommer, hur verifierar i så fall de
behöriga myndigheterna de uppgifter som verksamhetsutövarna
lämnar?
13.5Vilka påföljder eller andra åtgärder finns att tillgripa i fall då till-
ståndsvillkoren inte följs? Har några sådana påföljder eller andra
åtgärder tillämpats under rapporteringsperioden? (Ge hänvisning
till relevant statistikom sådan är tillgänglig, exempelvis genom
att använda en mall från ett dokument med riktlinjer för rappor-
tering i enlighet med rekommendationen om införande av
minimikriterier för miljötillsyn i medlemsstaterna.)
14. ALLMÄNHETENS TILLGÅNG TILL INFORMATION OCH
MÖJLIGHET ATT DELTA I TILLSTÅNDSFÖRFARANDET
14.1Hur tillgodoser den nationella lagstiftningen kravet på att allmän-
heten skall få tillgång till information och skall ges möjlighet att
delta i tillståndsförfarandet? Vilka är de viktigaste förändringarna
av den nationella lagstiftningen och av prövningssystemet som
varit nödvändiga för att man skall uppfylla de ytterligare krav
som införs genom artikel 4 i direktivet om allmänhetens delta-
gande vid upprättandet av vissa miljörelaterade planer och
program och om ändring av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/
61/EG?
Anmärkning: Medlemsstaterna behöver inte svara på denna fråga om
direktivet om allmänhetensdeltagande träder i kraft
senare än den 1 juli 2005.
14.2På vilket sätt får allmänheten tillgång till information om till-
ståndsansökningar och tillståndsbeslut och om resultat av
utsläppskontroller? I vilken utsträckning används Internet för
detta ändamål?
14.3Vilka åtgärder har vidtagits för att se till att allmänheten har
vetskap om sin rätt att inkomma med yttranden över de hand-
lingar som nämns i artikel 15.1?
14.4Hur lång tid har allmänheten på sig för att yttra sig över ansök-
ningarna innan den behöriga myndigheten fattar sitt beslut?
14.5Hur väger myndigheterna in yttranden från allmänheten när de
fattar sina beslut?
14.6Under vilka omständigheter kan ett beslut om att ge tillstånd
överklagas av enskilda personer till en annan myndighet eller till
en domstol?
14.7Vilken effekt har begränsningarna enligt artikel 3.2–3.3 i direktiv
90/313/EEG haft på allmänhetens tillgång till information och
allmänhetens möjlighet att delta i tillståndsförfarandet?1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 8
▼M1
15. INTERNATIONELLT SAMARBETE
15.1Innehåller den nationella lagstiftningen bestämmelser om informa-
tionsutbyte och samarbete över nationsgränserna, eller är det
frågor som skall lösas genom bilaterala eller multilaterala förbin-
delser mellan medlemsstater eller genom rådande
förvaltningspraxis?
15.2Hur avgör man i praktiken om det är sannolikt att driften av en
anläggning kommer att få betydande negativa konsekvenser för
miljön i en annan medlemsstat?
15.3När det gäller allmänheten i en annan medlemsstat som sannolikt
kommer att beröras av driften: hur tillgodoser den nationella
lagstiftningen eller praxis kravet på tillfredsställande tillgång till
information och möjlighet att delta i tillståndsförfarandet?
Kompletteras sådant deltagande av rätt till överklagande?
16. SAMBAND MED ANNAN GEMENSKAPSLAGSTIFTNING
16.1Hur verkningsfullt bedömer medlemsstaterna att direktivet är,
t.ex. i jämförelse med annan gemenskapslagstiftning inom
miljöområdet?
16.2Vilka åtgärder har vidtagits för att se till att genomförandet av
direktivet överensstämmer med genomförandet av annan gemens-
kapslagstiftning inom miljöområdet?
17. ALLMÄNNA SYNPUNKTER
17.1Finns det några särskilda frågor som rör genomförandet och som
är problematiska i ert land? Om ja, vilka?1999D0391 — SV — 05.04.2003 — 001.001 — 9