02015R0063 — SV — 17.01.2015 — 000.004

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/63

av den 21 oktober 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU avseende förhandsbidrag till finansieringsarrangemang för resolution







AVSNITT 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning anges bestämmelser om följande:

a) Metoden för beräkning av de bidrag som institut ska betala till finansieringsarrangemang för resolution och metoden för justering av dessa bidrag till institutens riskprofil.

b) Institutens skyldigheter när det gäller de uppgifter som ska lämnas för beräkning och betalning av bidragen till finansieringsarrangemangen för resolution.

c) De åtgärder som krävs för att resolutionsmyndigheterna ska kunna kontrollera att bidragen har betalats korrekt.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1. Denna förordning ska tillämpas på de institut som avses i artikel 103.1 i direktiv 2014/59/EU och som definieras i artikel 2.1.23 i det direktivet. Den ska också tillämpas, på konsoliderad basis, på en central företagsenhet och dess underställda institut, om de underställda instituten helt eller delvis är undantagna från tillsynskraven i nationell rätt i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 575/2013.

2. Alla hänvisningar till en koncern ska innefatta en central företagsenhet och samtliga de kreditinstitut som är permanent underställda den centrala företagsenheten enligt artikel 10 i förordning (EU) nr 575/2013 och deras dotterföretag.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU ( 1 ) och direktiv 2014/59/EU samt följande definitioner:

1. institut : kreditinstitut enligt definitionen i artikel 2.1.2 i direktiv 2014/59/EU eller värdepappersföretag enligt definitionen i punkt 2 i den här artikeln och, på samlad konsoliderad basis och om villkoren i artikel 2.1 är uppfyllda, centrala företagsenheter och samtliga kreditinstitut som är permanent underställda dessa enheter i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 575/2013.

2. värdepappersföretag : värdepappersföretag enligt definitionen i artikel 2.1.3 i direktiv 2014/59/EU, med undantag av värdepappersföretag som omfattas av definitionen i artikel 96.1 a eller b i förordning (EU) nr 575/2013 eller värdepappersföretag som bedriver verksamhet nr 8 i avsnitt A i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG ( 2 ) men som inte bedriver verksamheterna nr 3 eller 6 i samma avsnitt i den bilagan.

3. årlig målnivå : det totala belopp av årliga bidrag som för varje bidragsperiod fastställs av resolutionsmyndigheten för att man ska uppnå den målnivå som avses i artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU.

4. finansieringsarrangemang : ett arrangemang för att säkerställa att resolutionsmyndigheten på ett effektivt sätt kan tillämpa resolutionsverktygen och utöva resolutionsbefogenheterna i enlighet med artikel 100.1 i direktiv 2014/59/EU.

5. årligt bidrag : det belopp som avses i artikel 103 i direktiv 2014/59/EU och som resolutionsmyndigheten under bidragsperioden anskaffar för det nationella finansieringsarrangemanget från vart och ett av de institut som avses i artikel 2 i den här förordningen.

6. bidragsperiod : ett kalenderår.

7. resolutionsmyndighet : den myndighet som avses i artikel 2.1.18 i direktiv 2014/59/EU eller varje annan relevant myndighet som för tillämpningen av artikel 100.2 och 100.6 i samma direktiv utses av medlemsstaterna.

8. behörig myndighet : en behörig myndighet enligt definitionen i artikel 4.1.40 i förordning (EU) nr 575/2013.

9. insättningsgarantisystem : ett system som avses i artikel 1.2 a, b eller c i direktiv 2014/49/EU.

10. garanterade insättningar : insättningar som avses i artikel 6.1 i direktiv 2014/49/EU, med undantag av tillfälligt höga tillgodohavanden enligt definitionen i artikel 6.2 i samma direktiv.

11. totala skulder : totala skulder enligt definitionen i avsnitt 3 i rådets direktiv 86/635/EEG ( 3 ) eller som de definieras i de IFRS-standarder som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 ( 4 ).

12. totala tillgångar : totala tillgångar enligt definitionen i avsnitt 3 i direktiv 86/635/EEG eller som de definieras i de IFRS-standarder som avses i förordning (EG) nr 1606/2002.

13. total riskexponering : det totala riskvägda exponeringsbelopp som definieras i artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013.

14. kärnprimärkapitalrelation : den relation som avses i artikel 92.2 a i förordning (EU) nr 575/2013.

15. minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder : ett minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt definitionen i artikel 45.1 i direktiv 2014/59/EU.

16. kapitalbas : kapitalbas enligt definitionen i artikel 4.1.118 i förordning (EU) nr 575/2013.

17. kvalificerade skulder : skulder och kapitalinstrument enligt definitionen i artikel 2.1.71 i direktiv 2014/59/EU.

18. bruttosoliditetsgrad : en bruttosoliditetsgrad enligt definitionen i artikel 429 i förordning (EU) nr 575/2013.

19. likviditetstäckningskvot : en likviditetstäckningskvot enligt definitionen i artikel 412 i förordning (EU) nr 575/2013 och som specificeras ytterligare i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/61 ( 5 ).

20. stabil nettofinansieringskvot : en stabil nettofinansieringskvot som rapporteras i enlighet med artikel 415 i förordning (EU) nr 575/2013.

21. central motpart : en juridisk person enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) nr 648/2012.

22. derivat : derivat i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 575/2013.

23. värdepapperscentral : en juridisk person enligt definitionen i artikel 2.1.1 och artikel 54 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 909/2014 ( 6 ).

24. avveckling : ett slutförande av en värdepapperstransaktion enligt definitionen i artikel 2.1.2 i förordning (EU) nr 909/2014.

25. clearing : den process för att fastställa positioner som definieras i artikel 2.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

26. finansmarknadsinfrastruktur : för tillämpningen av denna förordning, en central motpart som avses i punkt 21 i denna artikel eller en värdepapperscentral som avses i punkt 23 i denna artikel och som auktoriserats som ett institut i enlighet med artikel 8 i direktiv 2013/36/EU.

27. ►C1 utvecklingsbank : ett företag eller en enhet som inrättas på central eller regional myndighetsnivå i en medlemsstat och som beviljar subventionerade lån på icke-konkurrensutsatt och icke-vinstdrivande grund, med syfte att främja myndighetens allmänpolitiska mål, förutsatt att den myndigheten har en skyldighet att skydda företagets eller enhetens ekonomiska grund och upprätthålla dess existens under hela dess livslängd eller förutsatt att åtminstone 90 % av företagets eller enhetens ursprungliga finansiering eller av dess subventionerade beviljade lån direkt eller indirekt garanteras av den myndigheten. ◄

28. subventionerat lån : ett lån som beviljas av en utvecklingsbank eller via ett mellanvarande institut och som beviljas på icke-konkurrensutsatt och icke-vinstdrivande grund, med syfte att främja allmänpolitiska mål på central eller regional nivå i en medlemsstat.

29. mellanvarande institut : ett kreditinstitut som förmedlar subventionerade lån, förutsatt att det inte beviljar dem som kredit till en slutkund.







AVSNITT 2

METODIK

Artikel 4

Fastställande av årliga bidrag

1. Resolutionsmyndigheterna ska, på grundval av de uppgifter som instituten lämnar i enlighet med artikel 14, fastställa de årliga bidrag som ska betalas av varje institut i förhållande till dess riskprofil, genom att tillämpa den metodik som anges i detta avsnitt.

2. Resolutionsmyndigheten ska fastställa det årliga bidrag som avses i punkt 1 på grundval av den årliga målnivån för finansieringsarrangemanget för resolution, med beaktande av den målnivå som enligt artikel 102.1 i direktiv 2014/59/EU ska uppnås senast den 31 december 2024 och utifrån det genomsnittliga beloppet av garanterade insättningar under föregående år, beräknat kvartalsvis, för samtliga institut som auktoriserats på dess territorium.

Artikel 5

Riskjustering av det grundläggande årliga bidraget

1. De bidrag som avses i artikel 103.2 i direktiv 2014/59/EU ska beräknas med avdrag för följande skulder:

a) Koncerninterna skulder som uppstått genom transaktioner som ett institut genomfört med ett annat institut inom en och samma koncern, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

i) Varje institut är etablerat i unionen.

ii) Varje institut omfattas, utan förbehåll, av samma gruppbaserade tillsyn enligt artiklarna 6–17 i förordning (EU) nr 575/2013 och är föremål för lämpliga centraliserade förfaranden för bedömning, mätning och kontroll av risker.

iii) Det finns inga rådande eller förutsebara väsentliga praktiska eller rättsliga hinder för en snabb återbetalning av skulden när den förfaller.

b) Skulder som skapas av ett institut som är medlem i ett institutionellt skyddssystem enligt artikel 2.1.8 i direktiv 2014/59/EU och som av den behöriga myndigheten har fått tillstånd att tillämpa artikel 113.7 i förordning (EU) nr 575/2013, genom ett avtal som ingås med ett annat institut som är medlem av samma institutionella skyddssystem.

c) När det gäller en central motpart som är etablerad i en medlemsstat som har använt möjligheten i artikel 14.5 i förordning (EU) nr 648/2012, skulder relaterade till clearingverksamhet enligt definitionen i artikel 2.3 i den förordningen, inklusive skulder som uppstått till följd av åtgärder som den centrala motparten vidtagit för att uppfylla krav på marginalsäkerheter, för att inrätta en obeståndsfond, för att upprätthålla tillräckliga i förväg finansierade finansiella medel för att kunna täcka eventuella förluster inom ramen för vattenfallsprincipen vid obestånd i enlighet med den förordningen och för att investera sina finansiella medel i enlighet med artikel 47 i samma förordning.

d) När det gäller en värdepapperscentral, skulder relaterade till verksamhet som bedrivs av en värdepapperscentral, inklusive skulder till deltagare i eller tjänsteleverantörer till värdepapperscentralen med en löptid på mindre än sju dagar och som uppstått till följd av verksamhet för vilken den har erhållit auktorisation att tillhandahålla tjänster anknutna till bankverksamhet i enlighet med avdelning IV i förordning (EU) nr 909/2014, men med undantag av andra skulder som uppstår till följd av sådan bankliknande verksamhet.

e) När det gäller värdepappersföretag, skulder som uppstår genom innehav av kundtillgångar eller kundmedel inbegripet kundtillgångar eller kundmedel som innehas på sådana fondföretags vägnar som definieras i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG ( 7 ) eller på sådana alternativa investeringsfonders vägnar som definieras i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU ( 8 ), förutsatt att dessa kunder skyddas enligt tillämplig insolvensrätt.

▼M1

f) När det gäller institut som sysslar med subventionerade lån, ett mellanvarande instituts skulder till den utvecklingsbank som är upphov till det subventionerade lånet eller en annan utvecklingsbank eller ett annat mellanvarande institut och skulder som utvecklingsbanken har till sina finansierande parter i den utsträckning som beloppet av de skulderna motsvaras av det institutets subventionerade lån.

▼B

2. De skulder som avses i punkt 1 a och b ska dras av jämnt transaktion för transaktion från beloppet av totala skulder som innehas av de institut som är parter i de transaktioner eller avtal som avses i punkt 1 a och b.

3. ►M1 Vid tillämpningen av detta avsnitt ska det årliga genomsnittliga beloppet, beräknat kvartalsvis, av skulder som avses i punkt 1 och som uppstått till följd av derivatkontrakt värderas i enlighet med artiklarna 429, 429a och 429b i förordning (EU) nr 575/2013. ◄

Värdet på de skulder som uppstått till följd av derivatkontrakt får emellertid inte underskrida 75 % av det värde på samma tillgångar som följer av en beräkning för bokslutsändamål enligt tillämpliga redovisningsregler för det berörda institutet.

Om det enligt nationella redovisningsstandarder som gäller för ett institut inte finns något bokföringsmått för exponeringen mot vissa derivatinstrument till följd av att de anges utanför balansräkningen, ska institutet rapportera till resolutionsmyndigheten summan av de positiva verkliga värdena för dessa derivat som återanskaffningsvärde och addera dem till sina bokförda värden i balansräkningen.

4. Vid tillämpningen av detta avsnitt ska de totala skulder som avses i punkt 1 inte inbegripa det bokförda värdet av skulder som uppstått till följd av derivatkontrakt och i stället inbegripa det motsvarande värde som fastställts i enlighet med punkt 3.

5. Vid kontrollen av huruvida alla villkor och krav som avses i punkterna 1–4 är uppfyllda ska resolutionsmyndigheten basera sig på de relevanta bedömningar som utförts av behöriga myndigheter och som gjorts tillgängliga i enlighet med artikel 90 i direktiv 2014/59/EU.

Artikel 6

Riskpelare och riskindikatorer

1. Resolutionsmyndigheten ska bedöma institutens riskprofil på grundval av följande fyra riskpelare:

a) Riskexponering,

b) Stabilitet och variation i institutets finansieringskällor.

c) Institutets betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin.

d) Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten.

2. Pelaren ”Riskexponering” ska utgöras av följande riskindikatorer:

a) Kapitalbas och kvalificerade skulder som innehas av institutet utöver minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder.

b) Bruttosoliditetsgrad.

c) Kärnprimärkapitalrelation.

d) Total Riskexponering dividerad med Totala tillgångar.

3. Pelaren ”Stabilitet och variation i institutets finansieringskällor” ska utgöras av följande riskindikatorer:

a) Stabil nettofinansieringskvot.

b) Likviditetstäckningskvot.

4. Pelaren ”Institutets betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin” ska utgöras av indikatorn ”Andel av utlåning och inlåning mellan finansförmedlare i Europeiska unionen, som återspeglar institutets betydelse för etableringsmedlemsstatens ekonomi”.

5. Pelaren ”Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten” ska utgöras av följande indikatorer:

a) Handelsverksamhet, exponeringar utanför balansräkningen, derivat, komplexitet och möjligheten till resolution.

b) Medlemskap i ett institutionellt skyddssystem.

c) Omfattning av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd.

Vid fastställandet av de olika riskindikatorerna i pelaren ”Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten” ska resolutionsmyndigheten beakta betydelsen av dessa indikatorer mot bakgrund av sannolikheten för att det berörda institutet omfattas av ett resolutionsförfarande och den därav följande sannolikheten att finansieringsarrangemanget för resolution skulle användas om institutet försätts i resolution.

6. Vid fastställandet av indikatorerna ”Handelsverksamhet, exponeringar utanför balansräkningen, derivat, komplexitet och möjligheten till resolution” enligt punkt 5 a ska resolutionsmyndigheten beakta följande:

a) Den ökade riskprofilen för institutet till följd av

i) handelsverksamhetens betydelse i förhållande till balansomslutningen, kapitalbasnivån, exponeringarnas risk och den övergripande affärsmodellen,

ii) betydelsen av exponeringarna utanför balansräkningen i förhållande till balansomslutningen, kapitalbasnivån och exponeringarnas risk,

iii) betydelsen av derivatens belopp i förhållande till balansomslutningen, kapitalbasnivån, exponeringarnas risk och den övergripande affärsmodellen,

iv) den utsträckning i vilken institutets affärsmodell och organisationsstruktur anses komplex i enlighet med avdelning II kapitel II i direktiv 2014/59/EU.

b) Den minskade riskprofilen för institutet till följd av

i) det relativa belopp av derivat som clearas genom en central motpart,

ii) den utsträckning i vilken ett institut kan försättas i resolution utan dröjsmål och utan rättsliga hinder i enlighet med avdelning II kapitel II i direktiv 2014/59/EU.

7. Vid fastställandet av den indikator som avses i punkt 5 b ska resolutionsmyndigheten beakta följande:

a) Huruvida det belopp av medel som finns tillgängligt utan dröjsmål för både rekapitalisering och likviditetsfinansiering, för att stödja det berörda institutet när problem föreligger, är tillräckligt stort så att institutet kan få ett trovärdigt och ändamålsenligt stöd.

b) Graden av rättslig eller avtalsgrundad säkerhet i fråga om att de medel som avses i led a kommer att användas till fullo innan ett extraordinärt offentligt stöd kan begäras.

8. Den riskindikator som avses i punkt 5 c ska ha maxvärdet i den skala som avses i steg 3 i bilaga I för

a) varje institut som ingår i en koncern som har satts under omstrukturering efter att ha mottagit statliga eller likvärdiga medel, t.ex. från finansieringsarrangemang för resolution, och fortfarande befinner sig i omstrukturerings- eller avvecklingsperioden, utom under de två sista åren för genomförandet av omstruktureringsplanen,

b) varje institut som avvecklas, fram till och med det att avvecklingsplanen löper ut (i den utsträckning som institutet fortfarande ska betala bidrag).

För alla övriga institut ska den ha minimivärdet i den skala som avses i steg 3 i bilaga I.

▼M1

9. Vid tillämpningen av punkterna 6, 7 och 8 ska resolutionsmyndighetens fastställande basera sig på de tillgängliga bedömningar som utförts av behöriga myndigheter.

▼B

Artikel 7

Varje riskpelares och riskindikators relativa vikt

1. Vid bedömningen av ett instituts riskprofil ska resolutionsmyndigheten tillämpa följande vikter för respektive riskpelare:

a) Riskexponering: 50 %.

b) Stabilitet och variation i institutets finansieringskällor: 20 %.

c) Institutets betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin: 10 %.

d) Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten: 20 %.

2. Resolutionsmyndigheterna ska tillämpa följande relativa vikter för de riskindikatorer som ligger till grund för bedömningen av pelaren ”Riskexponering”:

a) Kapitalbas och kvalificerade skulder som innehas av institutet utöver minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder: 25 %.

b) Bruttosoliditetsgrad: 25 %.

c) Kärnprimärkapitalrelation: 25 %.

d) Total Riskexponering dividerad med Totala tillgångar: 25 %.

3. Varje riskindikator för pelaren ”Stabilitet och variation i institutets finansieringskällor” ska ha samma vikt.

4. Resolutionsmyndigheterna ska tillämpa följande relativa vikter för de riskindikatorer som ligger till grund för bedömningen av pelaren ”Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten”:

a) Handelsverksamhet, exponeringar utanför balansräkningen, derivat, komplexitet och möjligheten till resolution: 45 %.

b) Medlemskap i ett institutionellt skyddssystem: 45 %.

c) Omfattning av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd: 10 %.

Vid tillämpning av den indikator som avses i led b ska resolutionsmyndigheten beakta den relativa vikten för den indikator som avses i led a.

Artikel 8

Tillämpning av riskindikatorer i specifika fall

1. När en behörig myndighet har avstått från att tillämpa ett krav på ett institut i enlighet med artiklarna 8 och 21 i förordning (EU) nr 575/2013 ska resolutionsmyndigheten tillämpa den indikator som avses i artikel 6.3 b i denna förordning på nivån för likviditetsundergruppen. Resultatet av den indikatorn på nivån för likviditetsundergruppen ska gälla för varje institut som är en del av denna likviditetsundergrupp vid beräkningen av institutets riskindikator.

2. När en behörig myndighet helt har avstått från att tillämpa kapitalkrav på ett institut på individuell nivå i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EU) nr 575/2013 och resolutionsmyndigheten också har avstått helt från att på samma institut tillämpa minimikravet för kapitalbas och kvalificerade skulder på individuell nivå i enlighet med artikel 45.12 i direktiv 2014/59/EU får den indikator som avses i artikel 6.2 a i denna förordning beräknas på konsoliderad nivå. Resultatet av den indikatorn på konsoliderad nivå ska gälla för varje institut som ingår i koncernen vid beräkningen av institutets riskindikator.

3. När en behörig myndighet har avstått från att tillämpa ett visst krav på ett institut under andra omständigheter som definieras i förordning (EU) nr 575/2013 får de relevanta indikatorerna beräknas på konsoliderad nivå. Resultatet av dessa indikatorer på konsoliderad nivå ska gälla för varje institut som ingår i koncernen vid beräkningen av institutets riskindikatorer.

Artikel 9

Tillämpning av riskjusteringen på det grundläggande årliga bidraget

1. Resolutionsmyndigheten ska fastställa multiplikatorn för ytterligare riskjustering för varje institut genom att kombinera de riskindikatorer som avses i artikel 6 i enlighet med den formel och de förfaranden som anges i bilaga I.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 ska resolutionsmyndigheten för varje bidragsperiod fastställa det årliga bidrag som ska betalas av varje institut genom att multiplicera det grundläggande årliga bidraget med multiplikatorn för ytterligare riskjustering i enlighet med den formel och de förfaranden som anges i bilaga I.

3. Multiplikatorn för riskjustering ska variera mellan 0,8 och 1,5.

Artikel 10

Årliga bidrag från små institut

1. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, uppgår till högst 50 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 1 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

2. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, överstiger 50 000 000 euro men inte 100 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 2 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

3. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, överstiger 100 000 000 euro men inte 150 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 7 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

4. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, överstiger 150 000 000 euro men inte 200 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 15 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

5. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, överstiger 200 000 000 euro men inte 250 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 26 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

6. Institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, överstiger 250 000 000 euro men inte 300 000 000 euro och vars totala tillgångar underskrider 1 000 000 000 euro ska betala ett engångsbelopp på 50 000 euro som ett årligt bidrag för varje bidragsperiod.

7. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8 och om institutet lämnar tillräcklig bevisning för att det engångsbelopp som avses i punkterna 1–6 är högre än det bidrag som beräknas i enlighet med artikel 5, ska resolutionsmyndigheten tillämpa det lägre beloppet.

8. Trots vad som sägs i punkterna 1–6 får en resolutionsmyndighet anta ett motiverat beslut som fastställer att ett institut har en riskprofil som inte står i proportion till dess lilla storlek och då tillämpa artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 på det institutet. Detta beslut ska baseras på följande kriterier:

a) Institutets affärsmodell.

b) De uppgifter som rapporterats av det institutet i enlighet med artikel 14.

c) De riskpelare och riskindikatorer som avses i artikel 6.

d) Den behöriga myndighetens bedömning av institutets riskprofil.

9. Punkterna 1–8 ska inte tillämpas på de institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, inte överstiger 300 000 000 euro efter det att de skulder som avses i artikel 5.1 har dragits av.

10. De avdrag som avses i artikel 5.1 ska inte beaktas vid tillämpningen av punkterna 1–9 på de institut vars totala skulder, med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar, inte överstiger 300 000 000 euro innan de skulder som avses i artikel 5.1 har dragits av.

Artikel 11

Årliga bidrag från institut som omfattas av artikel 45.3 i direktiv 2014/59/EU

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 ska de årliga bidragen från de institut som avses i artikel 45.3 i direktiv 2014/59/EU beräknas i enlighet med artikel 9 genom att man tillämpar 50 % av deras grundläggande årliga bidrag.

2. Om finansieringsarrangemanget för resolution används i en medlemsstat för ett sådant institut som avses i artikel 45.3 i direktiv 2014/59/EU för något av de ändamål som avses i artikel 101 i det direktivet, får resolutionsmyndigheten anta ett motiverat beslut om att artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 ska tillämpas på sådana institut vars riskprofil liknar eller ligger ovanför riskprofilen för det institut som har använt finansieringsarrangemanget för resolution för något av de ändamål som avses i artikel 101 i direktiv 2014/59/EU. Resolutionsmyndigheten ska vid fastställandet av riskprofilernas likhet i sitt motiverade beslut beakta följande:

a) Institutets affärsmodell.

b) De uppgifter som rapporterats av det institutet i enlighet med artikel 14.

c) De riskpelare och riskindikatorer som avses i artikel 6.

d) Den behöriga myndighetens bedömning av institutets riskprofil.

Artikel 12

Nya institut under tillsyn eller ändring av status

▼M1

1. När ett institut är ett nytt institut under tillsyn under endast en del av bidragsperioden ska det partiella bidraget fastställas genom att den metodik som anges i detta avsnitt tillämpas på dess årliga bidragsbelopp som beräknas för den påföljande bidragsperioden, på grundval av det antal hela månader under bidragsperioden som institutet står under tillsyn.

▼B

2. En förändrad status för ett institut, även små institut, under bidragsperioden ska inte påverka det årliga bidrag som ska betalas för det året.

Artikel 13

Process för att anskaffa årliga bidrag

1. Resolutionsmyndigheten ska meddela varje institut som avses i artikel 2 sitt beslut om fastställande av det institutets årliga bidrag senast den 1 maj varje år.

2. Resolutionsmyndigheten ska meddela sitt beslut på något av följande sätt:

a) Elektroniskt eller med hjälp av ett annat jämförbart kommunikationssätt som möjliggör ett mottagningsbevis.

b) Genom rekommenderat brev med någon form av mottagningsbevis.

3. I beslutet ska anges villkor och metoder för betalning av det årliga bidraget och den andel av oåterkalleliga betalningsåtaganden enligt artikel 103 i direktiv 2014/59/EU som institutet kan utnyttja. Resolutionsmyndigheten ska bara godta säkerheter som är av ett slag och på sådana villkor som möjliggör snabb realiserbarhet, däribland vid resolutionsbeslut under en helg. Säkerheten ska värderas försiktigt så att den återspeglar markant försämrade marknadsförhållanden.

4. Utan att det påverkar någon annan åtgärd som resolutionsmyndigheten kan tillgripa ska det berörda institutet vid partiell betalning, helt utebliven betalning eller bristande efterlevnad av andra villkor som anges i beslutet bli föremål för en daglig dröjsmålsränta för det utestående beloppet.

Daglig dröjsmålsränta ska tas ut på det förfallna beloppet till den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, vilken offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, och är i kraft den första kalenderdagen under den månad då betalningsfristen infaller, med tillägg av 8 procentenheter och från och med förfallodagen för betalningen.

5. När ett institut är ett nytt institut under tillsyn för endast en del av bidragsperioden ska dess partiella årliga bidrag insamlas tillsammans med det årliga bidraget för den påföljande bidragsperioden.







AVSNITT 3

ADMINISTRATIVA ASPEKTER OCH SANKTIONER

Artikel 14

Institutens rapporteringsskyldigheter

▼M1

1. Ett institut ska till resolutionsmyndigheten lämna det senast godkända årsbokslut som var tillgängligt senast den 31 december året före bidragsperioden, tillsammans med uttalandet från den lagstadgade revisorn eller revisionsföretaget och i enlighet med artikel 32 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU ( 9 ).

▼B

2. Institutet ska till resolutionsmyndigheten lämna åtminstone de uppgifter som avses i bilaga II på individuell enhetsnivå.

3. De uppgifter i bilaga II som även innefattas i tillsynsrapporteringskrav enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 ( 10 ) eller som, i tillämpliga fall, innefattas i andra tillsynsrapporteringskrav som gäller för institutet enligt nationell rätt, ska lämnas till resolutionsmyndigheten så som de rapporterats av institutet i den senaste relevanta tillsynsrapport som lämnats till den behöriga myndigheten för referensåret för det årsbokslut som avses i punkt 1.

4. De uppgifter som avses i punkterna 1, 2 och 3 ska lämnas senast den 31 januari varje år för det år som upphörde den 31 december föregående år eller för tillämpligt relevant räkenskapsår. Om den 31 januari inte infaller på en arbetsdag ska uppgifterna lämnas senast påföljande arbetsdag.

5. Om de uppgifter eller data som lämnas till resolutionsmyndigheterna måste uppdateras eller korrigeras, ska dessa uppdateringar eller korrigeringar lämnas till resolutionsmyndigheterna utan otillbörligt dröjsmål.

6. Instituten ska lämna de uppgifter som avses i bilaga II i de dataformat och med det utseende som anges av resolutionsmyndigheten.

7. De uppgifter som lämnas i enlighet med punkterna 2 och 3 ska omfattas av de konfidentialitetskrav som anges i artikel 84 i direktiv 2014/59/EU.

Artikel 15

Resolutionsmyndigheters skyldigheter angående informationsutbyte

1. För beräkningen av nämnaren för den riskpelare som avses i artikel 7.1 c ska resolutionsmyndigheterna senast den 15 februari varje år till Europeiska bankmyndigheten (EBA) lämna de uppgifter som de mottagit från samtliga på deras territorium etablerade institut angående utlåning och inlåning mellan finansförmedlare enligt bilaga I, på aggregerad nivå.

2. EBA ska senast den 1 mars varje år meddela varje resolutionsmyndighet värdet på nämnaren för den riskpelare som avses i artikel 7.1 c.

Artikel 16

Insättningsgarantisystems rapporteringsskyldigheter

1. Senast den 31 januari varje år ska insättningsgarantisystemen meddela resolutionsmyndigheterna sin beräkning av det genomsnittliga beloppet av garanterade insättningar under föregående år, beräknat kvartalsvis, för samtliga av sina medlemskreditinstitut.

2. Dessa uppgifter ska lämnas på både individuell och aggregerad nivå för berörda kreditinstitut, för att resolutionsmyndigheterna ska kunna fastställa den årliga målnivån för finansieringsarrangemanget för resolution i enlighet med artikel 4.2 och fastställa det grundläggande årliga bidraget från respektive institut i enlighet med artikel 5.

Artikel 17

Efterlevnadsåtgärder

1. När ett institut inte lämnar alla de uppgifter som avses i artikel 14 inom den tidsfrist som anges i den artikeln ska resolutionsmyndigheten använda uppskattningar eller egna antaganden vid beräkningen av det institutets årliga bidrag.

2. När uppgifterna inte har lämnats per den 31 januari får resolutionsmyndigheten tilldela det berörda institutet den högsta multiplikatorn för riskjustering enligt artikel 9.

3. När de uppgifter som ett institut lämnat till resolutionsmyndigheten blir föremål för ändringar eller revideringar ska resolutionsmyndigheten justera det årliga bidraget i enlighet med de uppdaterade uppgifterna vid beräkningen av det årliga bidraget från det institutet för påföljande bidragsperiod.

4. Skillnader mellan det årliga bidrag som beräknats och betalats på grundval av uppgifter som därefter ändrats eller reviderats och det årliga bidrag som borde ha betalats efter justeringen av det årliga bidraget ska regleras i det årliga bidragsbelopp som ska betalas för påföljande bidragsperiod. Justeringen ska ske genom en minskning eller ökning av bidraget för påföljande bidragsperiod.

Artikel 18

Administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder

Resolutionsmyndigheterna får ålägga personer eller enheter som är ansvariga för överträdelser av denna förordning administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder enligt artikel 110 i direktiv 2014/59/EU.







AVSNITT 4

SAMARBETSARRANGEMANG

Artikel 19

Samarbetsarrangemang

1. För att säkerställa att bidragen verkligen betalas ska de behöriga myndigheterna på begäran av resolutionsmyndigheterna biträda dessa i samband med utförandet av uppgifter inom ramen för denna förordning.

2. Senast den 1 april varje år eller påföljande arbetsdag om den 1 april inte är en arbetsdag ska de behöriga myndigheterna, på begäran, till resolutionsmyndigheterna lämna kontaktuppgifter för institut till vilka beslut enligt artikel 13.1 ska meddelas. Med sådana kontaktuppgifter avses den juridiska personens namn, namnet på den fysiska person som företräder den juridiska personen, adress, e-postadress, telefon- och faxnummer eller alla övriga uppgifter som gör det möjligt att identifiera ett institut.

3. De behöriga myndigheterna ska till resolutionsmyndigheterna lämna alla uppgifter som gör det möjligt för dessa att beräkna de årliga bidragen, särskilt uppgifter relaterade till ytterligare riskjustering och uppgifter om relevanta undantag som behöriga myndigheter har beviljat instituten enligt direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013.







AVSNITT 5

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Övergångsbestämmelser

1. När de uppgifter som krävs för en viss indikator som avses i bilaga II inte ingår i de tillämpliga tillsynsrapporteringskrav som avses i artikel 14 för det berörda referensåret, ska denna riskindikator inte tillämpas fram till det att tillsynsrapporteringskravet i fråga börjar gälla. Vikten av de övriga tillgängliga riskindikatorerna ska omskalas i proportion till deras vikter i enlighet med artikel 7, så att summan av deras vikter blir 1. ►M1 Om någon av de uppgifter som krävs enligt artikel 16 inte är tillgänglig för insättningsgarantisystemet senast den 1 september 2015, för beräkningen av den årliga målnivån enligt artikel 4.2 eller det grundläggande årliga bidraget från varje institut enligt artikel 5, ska de relevanta kreditinstituten efter ett meddelande från insättningsgarantisystemet lämna de berörda uppgifterna till resolutionsmyndigheterna senast den dagen. ◄ Genom undantag från artikel 13.1 ska resolutionsmyndigheterna, i fråga om de bidrag som ska betalas 2015, meddela varje institut sitt beslut om fastställande av det årliga bidrag som de ska betala senast den 30 november 2015.

2. Genom undantag från artikel 13.4 och i fråga om de bidrag som ska betalas 2015 ska det tillämpliga beloppet enligt det beslut som avses i artikel 13.3 betalas senast den 31 december 2015.

3. Genom undantag från artikel 14.4 och i fråga om de uppgifter som ska lämnas till resolutionsmyndigheten 2015 ska de uppgifter som avses i den punkten lämnas senast den 1 september 2015.

4. Genom undantag från artikel 16.1 ska insättningsgarantisystemen till resolutionsmyndigheten meddela uppgifter om beloppet av garanterade insättningar per den 31 juli 2015 senast den 1 september 2015.

5. ►M1 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i denna förordning får medlemsstaterna under den inledande period som avses i artikel 69.1 i förordning (EU) nr 806/2014 tillåta att institut vars totala tillgångar inte överskrider 3 000 000 000 euro betalar ett engångsbelopp på 50 000 euro för de första 300 000 000 eurona av totala skulder med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar. ◄ För den del av institutets totala skulder med avdrag för kapitalbas och garanterade insättningar som överstiger 300 000 000 euro ska institutet ge bidrag i enlighet med artiklarna 4–9 i denna förordning.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA I

FÖRFARANDE FÖR BERÄKNING AV INSTITUTENS ÅRLIGA BIDRAG

STEG 1

Beräkning av råindikatorerna

Resolutionsmyndigheten ska beräkna följande indikatorer med hjälp av följande mått:







Pelare Indikator Mått Riskexponering Kapitalbas och kvalificerade skulder som innehas av institutet utöver MREL där, med avseende på denna indikator kapitalbas betecknar summan av primär- och supplementärkapital i enlighet med definitionen i artikel 4.1.118 i förordning (EU) nr 575/2013, kvalificerade skulder är summan av de skulder som avses i artikel 2.1.71 i direktiv 2014/59/EU. Totala skulder definieras i artikel 3.11 i denna förordning. Derivatskulder ska inkluderas i de totala skulderna på basis av att nettningsrättigheter gentemot motparter erkänns fullt ut. MREL betecknar minimikrav för kapitalbas och kvalificerade skulder enligt definitionen i artikel 45.1 i direktiv 2014/59/EU. Riskexponering Bruttosoliditetsgrad Bruttosoliditetsgrad i enlighet med definitionen i artikel 429 i förordning (EU) nr 575/2013 och rapporterad i enlighet med bilaga X till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. Riskexponering Kärnprimärkapitalrelation Kärnprimärkapitalrelation i enlighet med definitionen i artikel 92 i förordning (EU) nr 575/2013 och rapporterad i enlighet med bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. Riskexponering TRE/totala tillgångar där total riskvägd exponering (TRE) betecknar totalt riskvägt exponeringsbeloppet i enlighet med definitionen i artikel 92.3 i förordning (EU) nr 575/2013. Totala tillgångar definieras i artikel 3.12 i denna förordning. Stabilitet och variation i finansieringskällor Stabil nettofinansieringskvot Stabil nettofinansieringskvot rapporterad i enlighet med artikel 415 i förordning (EU) nr 575/2013. Stabilitet och variation i finansieringskällor Likviditetstäckningskvot Likviditetstäckningskvot rapporterad i enlighet med artikel 415 i förordning (EU) nr 575/2013 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/61. Institutets betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin Andel av utlåning och inlåning mellan finansförmedlare i EU där utlåning mellan finansförmedlare definieras som summan av de bokförda värdena för lån och förskott till kreditinstitut och andra finansiella företag såsom de fastställs med avseende på mallarna nummer 4.1, 4.2, 4.3 och 4.4 i bilaga III till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014, inlåning mellan finansförmedlare definieras som summan av de bokförda värdena för lån och förskott till kreditinstitut och andra finansiella företag såsom de fastställs med avseende på mall nummer 8.1 i bilaga III till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. Total utlåning och inlåning mellan finansförmedlare i EU är summan av den aggregerade utlåningen och inlåningen för institutionerna i varje medlemsstat i enlighet med artikel 15.

Steg 2

Diskretisering av indikatorerna

1. I beräkningarna nedan är n index för institutioner, i index för indikatorer inom pelarna och j index för pelare.

2. För varje råindikator som följer av steg 1, xi,j , med undantag för indikatorn ”omfattning av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd” ska resolutionsmyndigheten beräkna antalet intervall (bin), ki,j , som närmaste heltal till

,

där

N är antalet institutioner som bidrar till finansieringsarrangemanget vid resolution och som indikatorn beräknas för.

;

;

.

3. För varje indikator, utom indikatorn ”omfattningen av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd”, ska resolutionsmyndigheten hänföra lika många institut till varje intervall, varvid de institut som har de lägsta värdena på sina råindikatorer ska hänföras till det första intervallet. Om antalet institutioner inte kan delas exakt med antalet intervall ska varje första intervall r, med start från det intervall där instituten har det lägsta värdet på sina råindikatorer, tilldelas en ytterligare institution, där r betecknar resten av divisionen av antalet institutioner, N, med antalet intervall ki,j .

4. För varje indikator, med undantag för indikatorn ”omfattning av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd” ska resolutionsmyndigheten tilldela alla institut inom ett givet intervall ett värde som motsvarar numret på det berörda intervallet, räknat från vänster till höger, så att värdet på den diskretiserade indikatorn definieras som Iij,n = 1,…, ki,j .

5. Detta steg är tillämpligt på de indikatorer som anges i artikel 6.5 a och b endast under förutsättning att resolutionsmyndigheten fastställer att dessa indikatorer är kontinuerliga variabler.

Steg 3

Omskalning av indikatorerna

Resolutionsmyndigheten ska omskala varje indikator som följer av steg 2, Ii,j , över skalan 1–1 000 enligt följande formel:

,

där minimi- och maximifunktionernas argument ska vara värdet för alla institut som bidrar till finansieringsarrangemanget vid resolution och som indikatorn beräknas för.

Steg 4

Angivande av tilldelat tecken

1. Resolutionsmyndigheten ska tillämpa följande tecken för indikatorerna:







Pelare Indikator Tecken Riskexponering Kapitalbas och kvalificerade skulder som innehas av institutet utöver MREL – Riskexponering Bruttosoliditetsgrad – Riskexponering Kärnprimärkapitalrelation – Riskexponering TRE/totala tillgångar + Stabilitet och variation i finansieringskällor Stabil nettofinansieringskvot – Stabilitet och variation i finansieringskällor Likviditetstäckningskvot – Institutets betydelse för stabiliteten i det finansiella systemet eller ekonomin Andel av utlåning och inlåning mellan finansförmedlare i EU + Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten Medlemskap i ett internationellt skyddssystem – Ytterligare riskindikatorer som fastställs av resolutionsmyndigheten Omfattning av tidigare extraordinärt offentligt finansiellt stöd +

För indikatorer med ett plustecken betyder ett högt värde att institutet har högre risk. För indikatorer med ett minustecken betyder ett högt värde att institutet har lägre risk.

Resolutionsmyndigheten ska fastställa indikatorerna handelsverksamhet, exponeringar utanför balansräkningen, derivat, komplexitet och möjligheten till resolution samt ange deras tecken.

2. Resolutionsmyndigheten ska tillämpa följande transformation på varje omskalad indikator som följer av steg 3, RI ij,n, för att inkludera dess tecken.







TRI ij,n = RIij,n if sign = ”–” 1 001 – RIij,n if sign = ”+”

Steg 5

Beräkning av de sammansatta indikatorerna

1. Resolutionsmyndigheten ska aggregera indikatorerna i inom varje pelare j genom ett vägt aritmetiskt medelvärde enligt följande formel:

,

där

betecknar vikten för indikator i i pelare i enlighet med definitionen j i artikel 7,

betecknar antalet indikatorer inom pelare j.

2. Resolutionsmyndigheten ska för sin beräkning av den sammansatta indikatorn aggregera pelarna genom ett vägt geometriskt medelvärde enligt följande formel:

,

där

wij betecknar vikten för pelare i i enlighet med definitionen j i artikel 7,

Nj betecknar antalet pelare j.

3. Resolutionsmyndigheten ska tillämpa följande transformation så att den slutliga sammansatta indikatorn ger högre värden för institut med högre riskprofil.

.

Steg 6

Beräkning av de årliga bidragen

1. Resolutionsmyndigheten ska omskala den slutliga sammansatta indikator som följer av steg 5, FCIn , över den skala som anges i artikel 9 i enlighet med följande formel:

,

där minimi- och maximifunktionernas argument ska vara värdet för alla institut som bidrar till finansieringsarrangemanget vid resolution och som den sammansatta indikatorn beräknas för.

2. Resolutionsmyndigheten ska beräkna det årliga bidraget för varje institut n, med undantag för institut som omfattas av artikel 10 och för den del av institutens bidrag som ska erläggas som ett engångsbelopp och som medlemsstaterna tillämpar artikel 20.5 på, enligt följande:

,

där

p, q är index för institut,

Target betecknar den årliga målnivå som fastställs av resolutionsmyndigheten i enlighet med artikel 4.2, minus summan av de bidrag som beräknats i enlighet med artikel 10 och minus summan av eventuella engångsbelopp som betalas ut i enlighet med artikel 20.5,

Bn betecknar skuldbeloppet (utom kapitalbas) minus de garanterade insättningarna för institut n, med justering i enlighet med artikel 5 och utan att tillämpningen av artikel 20.5 påverkas.









BILAGA II

UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS TILL RESOLUTIONSMYNDIGHETEN

— Totala tillgångar enligt definitionen i artikel 3.12

— Totala skulder enligt definitionen i artikel 3.11

— Skulder enligt artikel 5.1 a, b, c, d, e och f

— Skulder till följd av derivatkontrakt

— Skulder till följd av derivatkontrakt värderade i enlighet med artikel 5.3

— Garanterade insättningar

— Total riskexponering

— Kapitalbas

— Kärnprimärkapitalrelation

— Kvalificerade skulder

— Bruttosoliditetsgrad

— Likviditetstäckningskvot

— Stabil nettofinansieringskvot

— Utlåning mellan finansförmedlare

— Inlåning mellan finansförmedlare