Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"BKOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för
fjäderfäkött
(EGT L 143, 7.6.1991, s. 11)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens förordning (EEG) nr 2988/91 av den 11 oktober
1991L 284 26 12.10.1991
"M2 Kommissionens förordning (EEG) nr 315/92 av den 10 februari
1992L 34 23 11.2.1992
"M3 Kommissionens förordning (EEG) nr 1980/92 av den 16 juli 1992 L 198 31 17.7.1992
"M4 Kommissionens förordning (EEG) nr 2891/93 av den 21 oktober
1993L 263 12 22.10.1993
"M5 Kommissionens förordning (EG) nr 1026/94 av den 2 maj 1994 L 112 32 3.5.1994
"M6 Kommissionens förordning (EG) nr 3239/94 av den 21 december
1994L 338 48 28.12.1994
"M7 Kommissionens förordning (EG) nr 2390/95 av den 11 oktober
1995L 244 60 12.10.1995
"M8 Kommissionens förordning (EG) nr 205/96 av den 2 februari 1996 L 27 6 3.2.1996
"M9 Kommissionens förordning (EG) nr 1000/96 av den 4 juni 1996 L 134 9 5.6.1996
"M10 ändrad genom Kommissionens förordning (EG) nr 2067/96 av
den 29 oktober 1996L 277 11 30.10.1996
"M11 Kommissionens förordning (EG) nr 1072/2000 av den 19 maj
2000L 119 21 20.5.2000
Rättad genom:
"C1 Rättelse, EGT L 36, 7.2.2001, s. 12 (1538/91)
"C2 Rättelse, EGT L 284, 6.11.1996, s. 20 (1000/96)1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 1
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om
vissa handelsnormer för fjäderfäkött
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1906/90 av den 26 juni
1990 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött (1), särskilt artikel 9 i
denna, och
med beaktande av följande:Genom förordning (EEG) nr 1906/90 antogs vissa handelsnormer för
fjäderfä. Tillämpningen av dessa kräver att man fastställer bestämmelser
om särskilt förteckningen över de fjäderfäslaktkroppar, delar därav och
slaktbiprodukter för vilka nämnda förordning gäller, klassificering efter
konformation, utseende och vikt, typer av presentationsformer, det namn
i vilket de aktuella produkterna skall säljas, det valfria användandet av
uppgifter om kylmetoder och produktionssystem, villkoren för lagring
och transport av vissa typer av fjäderfäkött och tillsynen av dessa
bestämmelser för att säkerställa att de tillämpas enhetligt inom hela
gemenskapen.
För att göra det möjligt att saluföra fjäderfä i olika klasser beroende på
konformation och utseende, är det nödvändigt att fastställa definitioner
av slaktkropparnas arter, ålder och presentationsformer, samt när det
gäller styckningsdelar av fjäderfäkött, den anatomiska konformationen
och innehållet. För den produkt som kallas ”foie gras”, dvs. fet gås- och
anklever, är det med hänsyn till denna produkts höga värde och den därav
följande risken för bedrägligt förfarande, nödvändigt att fastställa särskilt
exakta minimihandelsnormer.
Dessa normer behöver inte tillämpas på vissa produkter och presenta-
tionsformer som är av lokal eller på annat sätt begränsad betydelse. De
namn i vilka sådana produkter säljs bör emellertid inte vara av en sådan
art att de väsentligt kan vilseleda konsumenten att förväxla dessa
produkter med produkter som omfattas av dessa bestämmelser. Likaledes
bör denna bestämmelse även gälla för ytterligare beskrivande termer som
används för att närmare namnge sådana produkter.
Lagrings- och hanteringstemperaturen är av avgörande betydelse för
upprätthållandet av höga kvalitetsnormer. Följaktligen är det lämpligt att
fastställa en minimitemperatur vid vilken frysta produkter av fjäderfäkött
skall förvaras.
Bestämmelserna i denna förordning, särskilt dem om kontroll och
genomförande, skall tillämpas enhetligt inom hela gemenskapen. Även
de tillämpningsföreskrifter som fastställs i dessa syften skall vara
enhetliga. Följaktligen är det nödvändigt att besluta om gemensamma
åtgärder med hänsyn till provtagningsförfaranden och toleranser.
För att ge konsumenten tillräckliga, otvetydiga och objektiva upplys-
ningar om sådana produkter som bjuds ut till försäljning, samt för att
inom hela gemenskapen säkerställa den fria rörligheten för dessa
produkter, är det nödvändigt att så långt som möjligt säkerställa att det i
handelsnormer för fjäderfäkött tas hänsyn till bestämmelserna i rådets
direktiv nr 76/211/EEG av den 20 januari 1976 om tillnärmningen av
medlemsstaternas lagar om vissa konsumentförpackade produkters
sammansättning efter vikt eller volym (
2), ändrat genom direktiv nr
78/891/EEG (3).!B
(1) EGT nr L 173, 6.7.1990, s. 1.
(2) EGT nr L 46, 21.2.1976, s. 1.
(3) EGT nr L 311, 4.11.1978, s. 21.1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 2
Exempel på frivilliga uppgifter som får användas vid märkning är
kylmetoden och särskilda produktionssystem. Med hänsyn till konsu-
mentskyddet bör det fastställas att vid märkning med produktions-
systemet skall angivande av vissa uppgifter, såsom ålder vid slakt eller
gödningsperiodens längd och innehållet i vissa foderingredienser, vara
underordnat noggrant definierade kriterier för både driftsförhållanden
och kvantitetsgränser.
Det är lämpligt att kommissionen ständigt övervakar att särskilt de
eventuella nationella åtgärder som vidtas till följd av dessa bestämmelser
är förenliga med gemenskapsrätten, inbegripet handelsnormerna. Sär-
skilda bestämmelser bör även fastställas för registreringen och den
regelbundna kontrollen av företag som har tillstånd att använda termer
som hänvisar till särskilda produktionssystem. Sådana företag måste
följaktligen vara skyldiga att för detta syfte föra regelbundna och
detaljerade register.
Med hänsyn till den särskilda arten av dessa kontroller kan de behöriga
myndigheterna i den aktuella medlemsstaten, förutsatt att det finns
lämpliga tillsyns- och säkerhetsföreskrifter, delegera ansvaret för dessa
kontroller till externa organ som har lämpliga kvalifikationer och
vederbörligt tillstånd.
Om aktörerna i tredje land vill använda de valfria uppgifterna om
kylmetoder och produktionssystem bör de ges möjlighet att göra detta,
förutsatt att de beviljas tillstånd av den behöriga myndigheten i det
aktuella tredje landet, vilken myndighet skall finnas uppförd i en
förteckning som sammanställts av kommissionen.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet
från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1906/90
definieras på följande sätt:
1.Fjäderfäslaktkroppar
a) TAMHÖNS (Gallus domesticus)
— kycklingar, slaktkycklingar: höns med böjlig bröstbensspets
(inte förbenad),
— tuppar, hönor, gryt- eller kokhöns: höns med stel bröstbenss-
pets (förbenad),
— kapuner: tuppar som före könsmognaden kastrerats genom
ett kirurgiskt ingrepp och som slaktas vid en ålder på lägst
140 dagar; efter kastreringen bör kapunerna gödas under en
period på minst 77 dagar.
— poussin, coquelet: kyckling med en slaktvikt på högst 650 g
(utan inkråm, huvud och fötter); kycklingar på 650-750 g får
kallas ”poussin” om slaktåldern är högst 28 dagar. Medlems-
staterna får tillämpa artikel 11 vid kontroll av denna
slaktålder.
b) KALKONER (Meleagris gallopavo dom.)
— (unga) kalkoner: kalkoner med böjlig bröstbensspets (inte
förbenad),
— kalkoner: kalkoner med stel bröstbensspets (förbenad),!B
!M9
!M4
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 3
!M4
c) ANKOR ( Anas platyrhynchos dom., cairina muschata) , mular-
dänder (CmxAp)
— unga ankor eller ankungar, (unga) myskänder, (unga)
mulardänder: änder med böjlig bröstbenspets (inte för-
benad),
— ankor, myskänder, mulardänder: änder med stel bröstbens-
pets (förbenad).
d) GÄSS (Anser anser dom.)
— (unga) gäss eller gåsungar: gäss med böjlig bröstbensspets
(inte förbenad). Fettlagret över hela slaktkroppen är tunt
eller medeltjockt. Unggåsens fett kan ha en färg som tyder
på en särskild diet,
— gäss: gäss med stel bröstbensspets (förbenad). Över hela
kroppen finns ett medeltjockt till tjockt fettlager,
e) PÄRLHÖNS (Numida meleagris domesticus)
— (unga) pärlhöns: pärlhöns med böjlig bröstbensspets (inte
förbenad),
— pärlhöns: pärlhöns med stel bröstbensspets (förbenad).
Vid tillämpning av denna förordning skall könsrelaterade varianter av
nämnda termer tolkas som synonyma termer.
2.Styckningsdelar av fjäderfäkött
a) Halva: halva kroppen, som delats genom ett längsgående snitt
längs bröstbenet och ryggbenet.
b) Kvart: lårkvart eller bröstkvart som erhållits genom ett snitt
genom en halva.
c) Bakdelspart: båda lårkvarterna förenade med en del av ryggen,
med eller utan gumpen.
d) Bröst: bröstbenet och revbenen eller en del därav, fördelad på
båda sidor om bröstbenet, med omgivande muskulatur. Bröstet
kan vara helt eller halvt.
e) Klubba: lårbenet, skenbenet och vadbenet med omgivande
muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.
f) Kycklingklubba med en del av ryggen: ryggens vikt överskrider
inte 25 % av hela delen.
g) Överlår: lårbenet med omgivande muskulatur. De två snitten
skall göras vid lederna.
h) Ben: skenbenet och vadbenet med omgivande muskulatur. De
två snitten skall göras vid lederna.
i) Vinge: överarmsbenet, strålbenet och armbågsbenet med
omgivande muskulatur. När det gäller kalkonvingar kan över-
armsbenet eller strålbenet/armbågsbenet med omgivande mus-
kulatur presenteras som separata delar. Spetsen med handlovs-
benen kan vara borttagen men behöver inte vara det. Snitten
skall göras vid lederna.
j) Sammanhängande vingar: båda vingarna förenade av med del av
ryggen, varvid ryggdelens vikt inte får överstiga 45 % av hela
styckningsdelens vikt.!B
!M4
!B
!M4
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 4
k) Bröstfilé: hela eller halva bröstet utan ben, dvs. utan bröstben
och revben. När det gäller kalkonbröst kan filén bestå av enbart
den djupa bröstmuskeln.
l) Bröstfilé med nyckelben: bröstfilén utan skinn och enbart med
bröstbenets broskartade spets, varvid nyckelbenets och broskets
vikt inte får överstiga 3 % av hela styckningsdelens vikt.
m) magret, maigret: bröstfilé av ankor och gäss som avses i punkt 3
med skinn och underhudsfettet som omger bröstmuskeln, utan
den djupa bröstmuskeln.
n) Urbenat kalkonkött av klubba: urbenat kött från kalkonöverlår
och/eller kalkonben, dvs. utan lårben, skenben och vadben, helt,
tärnat eller strimlat.
För de produkter som avses i e, g och h skall orden ”snitten skall
göras vid lederna” innebära att snitten görs innanför de två linjer
som avgränsar lederna enligt illustrationen i bilaga 1 a.
Till och med den 31 december 1991 får de två snitten göras i
närheten av lederna när det gäller de produkter som anges i e, g och
h.
De produkter som anges i d-k får presenteras med eller utan skinn.
Avsaknaden av skinn hos de produkter som anges i d-j eller
förekomsten av skinn hos de produkter som anges i k, skall anges vid
märkningen i enlighet med artikel 1.3 a i rådets
direktiv 79/112/EEG (1).
3)Fet gås- och anklever:
Lever av gäss eller ankor av arterna cairina muschata eller c.m. x
Anas platyrachos som har götts på ett sådant sätt att de utvecklat
hypertrofi till följd av fettinlagring i levercellerna.
Djur från vilka sådan lever hämtas skall vara fullständigt avblodade
och levern skall ha en enhetlig färg.
Levrarna skall ha följande vikt:
— Anklever skall väga minst 300 g netto.— Gåslever skall väga minst 400 g netto.
Artikel 1a
I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
saluföring: innehav eller skyltning för saluföring, försäljningsanbud,
försäljning, leverans eller varje annan form av saluföring.
parti: fjäderfäkött av samma art och typ, samma klass, samma
produktionsomgång, från samma slakteri eller styckningsanläggning,
belägen på samma plats, som skall kontrolleras. För tillämpningen av
artikel 8 och bilaga 5 och 6 avses med ”parti” endast konsument-
förpackningar av samma nominella viktkategori.!B
(1) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.!M4
!M11
!M4
!B
!M7
!B
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 5
Artikel 2
1. För saluförande i enlighet med denna förordning skall slaktkroppar
bjudas ut till försäljning i en av följande former:
— Delvis urtagen (”effilé”, ”roped”).
— Med inkråm.
— Utan inkråm. Urtagen.
2. Delvis urtagna slaktkroppar är slaktkroppar från vilka hjärta, lever,
lungor, muskelmage, kräva och njurar inte har avlägsnats.
3. Beträffande alla presentationsformer av slaktkroppar får luft- och
matstrupe liksom kräva lämnas kvar i kroppen om huvudet inte är
borttaget.
4. Inkråm får endast bestå av följande:
Hjärta, hals, muskelmage och lever samt alla andra delar som anses vara
ätliga på den marknad där produkten är tänkt att slutligen konsumeras.
Levern skall vara utan gallblåsa. Muskelmagen skall vara utan hornlagret
och innehållet i muskelmagen skall vara urtaget. Hjärtat kan vara med
eller utan hjärtsäcken. Om halsen sitter kvar på kroppen anses den inte
utgöra del av inkråmet.
Om ett av dessa fyra organ vanligtvis inte ingår i de slaktkroppar som
bjuds ut till försäljning skall det vid märkningen anges att detta organ
saknas.
Artikel 3
1. De namn under vilka produkter som omfattas av denna förordning
säljs, i den bemärkelse som avses i artikel 3.1.1 i direktiv 79/112/EEG,
skall vara de namn som nämns i artikel 1 samt motsvarande termer på
övriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 1, åtföljda av följande
hänvisning:
— För hela slaktkroppar en hänvisning till en av de presentationsformer
som fastställs i artikel 2.1.
— För styckningsdelar av fjäderfä en hänvisning till respektive arter.2. De namn som definieras i artikel 1.1 och 1.2 får kompletteras med
andra termer, förutsatt att dessa inte i avsevärd grad vilseleder
konsumenten, särskilt inte på ett sådant sätt att det kan leda till en
förväxling med andra produkter som anges i artikel 1.1 och 1.2 eller med
de uppgifter som avses i artikel 10.
Artikel 4
Andra produkter än de som definieras i artikel 1 får endast saluföras
inom gemenskapen under namn som inte i avsevärd grad vilseleder
konsumenten genom att ge upphov till förväxling med de produkter som
anges i artikel 1 eller med de uppgifter som avses i artikel 10.
Artikel 5
Följande tilläggsbestämmelser skall gälla för fryst fjäderfäkött enligt
definitionen i artikel 2.6 i förordning (EEG) nr 1906/90:!B
!M7
!B
!M4
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 6
Fryst fjäderfäkött som berörs av denna förordning skall hålla en stabil
temperatur på högst − 12 °C på alla ställen i produkten, med eventuella
kortvariga temperaturökningar på högst 3 °C. Dessa toleranser för
produktens temperatur skall vara tillåtna i enlighet med god förvarings-
och distributionspraxis vid lokal distribution och i frysdiskar i
detaljhandeln.
Artikel 6
1. Fjäderfäslaktkroppar och styckningsdelar av fjäderfä som omfattas
av denna förordning skall uppfylla följande minimikrav för att
klassificeras i klass A och B:
— Hela, med hänsyn tagen till presentationsformen.— Rena, fria från synliga synliga föroreningar och blod.— Fria från främmande lukter.— Fria från synliga blodfläckar, undantaget sådana som är små och icke
iögonenfallande.
— Fria från utskjutande brutna ben.— Fria från svåra kontusioner.Färskt fjäderfäkött får inte uppvisa tecken på tidigare frysning.2. För att klassificeras som klass A skall slaktkroppar och stycknings-
delar av fjäderfä dessutom uppfylla följande kriterier:
— De skall ha en god konformation. Köttet skall vara fylligt, bröstet väl
utvecklat, brett, långt och köttigt, och låren skall vara köttiga.
Kycklingar, unga ankor eller ankungar och kalkoner skall ha ett tunt,
jämnt fettlager på bröstet, ryggen och låren. På tuppar, höns, ankor
och unga gäss är det tillåtet med ett tjockare fettlager. Gäss skall ha
ett medeltjockt till tjockt fettlager över hela slaktkroppen.
— Ett fåtal små fjädrar, fjäderspolar (ving- eller stjärtpennslut) och dun
(trådfjädrar) får finnas på bröst, klubba, gump, fotleder och
vingspetsar. Kokhöns, ankor, kalkoner och gäss får ha ett fåtal
sådana rester även på andra kroppsdelar.
— Viss skada, kontusion och missfärgning är tillåten under förutsätt-
ning att den är liten och icke iögonenfallande och inte förekommer
på bröst eller klubba. Vingspetsen får saknas. En liten rödfärgning av
vingspetsar och fjäderfolliklar är tillåten.
— Frysta eller djupfrysta fjäderfä får inte uppvisa tecken på
frysbränna (
1), undantaget sådan som oväsentlig, liten och icke
iögonenfallande och inte förekommer på bröst eller klubba.
Artikel 7
1. Beslut till följd av artiklarna 1, 2 och 6 inte följts får endast avse hela
det parti som har kontrollerats i enlighet med bestämmelserna i denna
artikel.
3. Ett prov bestående av följande antal enskilda produkter enligt artikel
1 skall väljas ut slumpmässigt från varje parti för kontroll i slakthus,
styckningsanläggningar, grossist- och deltaljhandelslager, eller vid
import från tredje land, vid förtullningen.!B
(1) Frysbränna: (i bemärkelsen kvalitetsförsämring) är en lokal eller fläckvis
irreversibel uttorkning av skinnet och/eller köttet som kan visa sig somförändringar av
— den ursprungliga färgen (oftast blekare) och/eller
— smaken och lukten (utan smak eller härsken) och/eller
— konsistensen (torr, svampaktig).!
M4
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 7
!M4
Partiets storlek Provets storlekTilltåtet antal defekta enheter
SummaFör artiklarna
1.1 (*), 3.1 och 6.1
12 34
100 - 500 30 5 2
501 - 3 200 50 7 3
43 200 80 10 4
(*) Tolerans inom varje art, inte mellan arter.
4. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass A är hela det tillåtna
antalet defekta enheter som avses i kolumn 3 i tabellen i punkt 3 tillåtet.
Dessa defekta enheter får i fråga om bröstfilé även ha en förekomst av
filéer med högst 2 viktprocent brosk (bröstbenets böjliga spets).
Antalet defekta enheter som inte uppfyller bestämmelserna i artikel 1
nummer 1 och 3 och artikel 6.1 skall dock inte överskrida de tal som
anges i kolumn 4 i tabellen i punkt 3.
Vad gäller artikel 1.3 skall inga defekta enheter tillåtas om inte vikten är
minst 240 g i fråga om anklever och minst 385 g i fråga om gåslever.
5. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass B skall det tillåtna
antalet defekta enheter fördubblas.
6. Om det kontrollerade partiet bedöms vara bristfälligt, skall kontroll-
organet förbjuda att det saluförs eller importeras om det kommer från
tredje land, såvida inte respektive till dess att bevis föreligger för att
åtgärder har vidtagits så att partiet överensstämmer med bestämmelserna
i artikel 1 och 6.
Artikel 8
1. Konsumentförpackat fryst eller djupfryst fjäderfäkött får i enlighet
med artikel 3.3 i förordning (EEG) nr 1906/90 klassificeras i
viktkategorier i konsumentförpackningar i den bemärkelse som avses i
artikel 2 i direktiv 76/211/EEG.
Dessa konsumentförpackningar kan bestå av— konsumentförpackningar som innehåller en fjäderfäslaktkropp eller— konsumentförpackningar som innehåller en eller flera stycknings-
delar av fjäderfä av samma typ och art, enligt definitionen i artikel 1.
2. I enlighet med punkterna 3 och 4 skall det på alla konsument-
förpackningar finnas en uppgift om produktens vikt, den så kallade
”nominella vikt” som de skall innehålla.
3. Konsumentförpackningar med fryst eller djupfryst fjäderfäkött får
klassificeras i kategorier av nominella vikter enligt följande:
— Slaktkroppar:
— 1 100 g: klasser om 50 g (1 050-1 000-950 etc.),— 1 100 - 52 400 g: klasser om 100 g (1 100-1 200-1 300 etc.),!B
!M31991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 8
—22 400 g: klasser om 200 g (2 400-2 600-2 800 etc.).
— Styckningsdelar:
—51 100 g: klasser om 50 g (1 050-1 000-950 etc.),
—21 100 g: klasser om 100 g (1 100-1 200-1 300 etc.).
4. Sådana konsumentförpackningar som avses i stycke 1 skall vara så
beskaffade att de uppfyller följande krav:
— Det faktiska innehållet skall i genomsnitt inte understiga den
nominella vikten.
— Andelen konsumentförpackningar med en negativ avvikelse som är
större än den tillåtna negativa avvikelse som fastställs i punkt 9 skall
för ett parti konsumentförpackningar vara så liten att partiet
uppfyller de kontrollkrav som anges i punkt 10.
— En konsumentförpackning med en negativ avvikelse som är större än
dubbelt så stor som den i punkt 9 angivna tillåtna avvikelsen får inte
saluföras.
De definitioner av nominell vikt, faktiskt innehåll och negativ avvikelse
som fastställs i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG skall gälla för denna
förordning.
5. Beträffande det ansvar som vilar på förpackaren eller importören av
fryst eller djupfryst fjäderfäkött och de kontroller som skall utföras av
behöriga myndigheter, skall punkterna 4-6 i bilaga 1 till direktiv
76/211/EEG gälla i tillämpliga delar.
6. Kontrollen av konsumentförpackningar, som skall utföras genom att
prov väljs ut, omfattar två delar:
— En kontroll avseende det faktiska innehållet i varje konsument-
förpackning i provet.
— En kontroll avseende det genomsnittliga faktiska innehållet i
konsumentförpackningarna i provet.
Ett parti konsumentförpackningar skall anses godtagbart om resultaten
av båda kontrollerna uppfyller de kriterier för godkännande som avses i
punkterna 10 och 11.
7. Ett parti skall utgöras av alla de konsumentförpackningar med
samma nominella vikt, av samma typ och samma produktionsomgång,
förpackade på samma ställe, som skall kontrolleras.
Partiets storlek skall begränsas till det antal som fastställs nedan:— Om konsumentförpackningarna kontrolleras i slutet av förpack-
ningslinjen skall antalet i varje parti motsvara förpackningslinjens
maximala produktion per timme, utan begränsning vad beträffar
partiets storlek.
— I andra fall skall partiets storlek begränsas till 10 000.8. Ett prov bestående av följande antal konsumentförpackningar skall
slumpmässigt väljas ut från varje parti som skall kontrolleras:
Partiets storlek Provets storlek
100-500 30
501-3 200 5043 200 80!
M31991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 9
För partier som består av färre än 100 konsumentförpackningar skall det
icke-förstörande prov som avses i bilaga 2 till direktiv 76/211/EEG, om
den utförs, omfatta hela partiet.
9. För konsumentförpackade enskilda slaktkroppar är följande negativa
avvikelser tillåtna:
Nominell vikt, gTillåten negativ avvikelse, g
Slaktkroppar Styckningsdelar
5färre än 1 000 25 25
1 100 - 52 400 50
50
2 400 eller fler)
100
10. För kontrollen av det faktiska innehållet i varje konsumentförpack-
ning i provet skall det minsta godtagbara innehållet beräknas genom att
den tillåtna negativa avvikelsen för det aktuella innehållet subtraheras
från konsumentförpackningens nominella vikt.
Konsumentförpackningar i provet vars faktiska innehåll understiger det
minsta godtagbara innehållet skall anses defekta.
Det kontrollerade partiet konsumentförpackningar skall anses vara
godkänt eller underkänt om antalet defekta enheter i provet är mindre
än eller lika med kriteriet för godkännande eller lika med eller större än
kriteriet för icke godkännande enligt nedan:
Antal i provetAntal defekta enheter
Kriterium för
godkännandeKriterium för
underkännande
30 2 3
50 3 480 5 6
11. För kontrollen av det genomsnittliga faktiska innehållet skall ett parti
konsumentförpackningar anses godkänt om det genomsnittliga faktiska
innehållet i de konsumentförpackningar som utgör provet överstiger
nedan angivna kriterium för godkännande:
x = genomsnittligt faktiskt innehåll i konsumentförpackningarna,
Qn = konsumentförpackningens nominella innehåll,
s = standardavvikelse i det faktiska innehållet i konsumentför-
packningarna i partiet.
Standardavvikelsen skall beräknas i enlighet med punkt 2.3.2.2 i bilaga 2
till direktiv 76/211/EEG.
12. Så länge kompletterande uppgifter tillåts enligt bestämmelserna i
direktiv 80/181/EEG, får en kompletterande uppgift anges tillsammans
med uppgiften om nominell vikt på konsumentförpackningar på vilka
denna artikel är tillämplig.
13. Som alternativ till att tillämpa bestämmelserna i punkterna 2-12, får
aktörerna fram till den 31 december 1994 i Förenade kungariket saluföra
sådana konsumentförpackningar som avses i denna artikel som märkts i
enlighet med den inhemska lagstiftningen med de nominella vikterna
uttryckta i brittiska standardenheter.
Beträffande fjäderfäkött som förs in i Förenade kungariket från andra
medlemsstater och som uppfyller bestämmelserna i föregående stycke
skall kontroller utföras slumpvis och inte vid gränsen.!M31991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 10
Artikel 9
Uppgift om att en av nedan angivna kylmetoder har använts och
motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 2 får
anges vid märkning i den bemärkelse som avses i artikel 1.3 a i direktiv
79/112/EEG:
— Luftkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar med kall luft.
— Evaporation: Kylning av fjäderfäslaktkroppar med kall luft som
uppblandats med vattendimma eller finfördelat
vatten.
— Vattenkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar i tankar med
vatten eller is och vatten i enlighet med den
motströmsprocess som definieras i rådets direktiv
71/118/EEG (1), bilaga 1, kapitel 5, punkt 28 a
och b.
Artikel 10
1. Vid uppgift om produktionssystem, får med undantag av organisk
eller ekologisk produktion, inga andra termer än de som anges nedan och
motsvarande termer på de övriga gemenskaps-språken enligt bilaga 3,
användas i märkningen i enlighet med artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG,
och de får anges endast om de villkor som anges i bilaga 4 uppfylls.
a) ”Utfodrade med … % …”
b) ”Extensivt uppfödd inomhus”
c) ”Tillgång till utomhusvistelse”
d) ”Fri tillgång till utomhusvistelse”e) ”Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad”.
Dessa termer får kompletteras med uppgifter som hänvisar till de
särskilda kännetecknen för respektive produktionssystem.
2. Uppgift om slaktålder eller om gödnings-periodens längd skall till-
låtas endast vid användning av en av de termer som avses i punkt 1 och
för en ålder som lägst motsvarar den som anges i bilaga 4 b, c eller d.
Denna bestämmelse gäller dock inte för djur som omfattas av artikel 1.1
a fjärde strecksatsen.
3. Dessa bestämmelser skall gälla utan att påverka tillämpningen av
nationella tekniska bestämmelser som är mer omfattande än de
minimikrav som anges i bilaga 4, och som endast gäller för producenter
i den berörda medlemsstaten, förutsatt att de nationella bestämmelserna
är förenliga med gemenskapsrätten och de gemensamma handels-
normerna för fjäderfäkött.
4. Kommissionen skall underrättas om de nationella åtgärder som avses
i punkt 3.
5. Närhelst kommissionen så begär skall medlemsstaterna överlämna
alla uppgifter som är nödvändiga för att bedöma om de åtgärder som
avses i denna artikel är förenliga med gemenskapsrätten och de
gemensamma handelsnormerna för fjäderfäkött.!B
(1)EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23.!M4
!B
!M4
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 11
Artikel 11
1. Slakterier som har tillstånd att använda de termer som anges i artikel
10 skall vara föremål för särskild registrering. De skall föra ett separat
register per produktionssystem
— över namn och adress på fjäderfäproducenter som skall registreras
efter en kontroll av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, och
— på begäran av denna myndighet, antalet djur som varje producent
håller vid varje produktionsomgång.
2. Nämnda producenter skall därefter kontrolleras regelbundet. De
skall föra aktuella register över antalet fåglar per fjäderfäsystem. Av
dessa register skall även framgå antalet sålda djur och köparnas namn.
3. Regelbundna kontroller som avser iakttagandet av artikel 10 och 11
skall göras på
— jordbruksföretag: minst en gång per produktionsomgång,
— foderfabriker: minst en gång per använd foderblandning, i alla
händelser minst en gång om året,
— slakterier: minst fyra gånger per år,— kläckerier: minst en gång per år för de produktionssystem som avses
i artikel 10.1 d och e.
4. Varje medlemsstat skall före den 1 juli 1991 till övriga medlems-
stater och kommissionen överlämna en förteckning över de godkända
slakterier som registrerats i enlighet med punkt 1. Av denna förteckning
skall framgå namn och adress och det nummer som tilldelats varje
slakteri. Övriga medlemsstater och kommissionen skall i början av varje
kvartal av kalenderåret underrättas om eventuella ändringar av denna
förteckning.
Artikel 12
När det gäller kontrollen av angivandet av använt produktionssystem
enligt artikel 5.6, andra stycket i förordning (EEG) nr 1906/90 skall de
organ som medlemsstaterna utsett uppfylla de kriterier som fastställs i
europeisk standard nr ES/45011 av den 26 juni 1989, och skall som
sådana godkännas och kontrolleras av den behöriga myndigheten i den
aktuella medlemsstaten.
Artikel 13
Fjäderfäkött som importeras från tredje land får vara märkt med en eller
flera av de valfria uppgifter som anges i artikel 9 eller 10, om köttet
åtföljs av ett intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i
ursprungslandet, om att de aktuella produkterna är i överensstämmelse
med tillämpliga bestämmelser i denna förordning.
På begäran av ett tredje land skall kommissionen utarbeta en förteckning
över sådana myndigheter.
Artikel 14
Namn på produkter och andra termer som fastställs i denna förordning
skall anges:
— i fråga om försäljning till slutkonsument, på ett språk som är
lättförståeligt för köparen enligt artikel 14 i rådets direktiv
79/112/EEG i den medlemsstat där försäljningen äger rum; denna
bestämmelse skall dock inte förhindra att sådana uppgifter anges på
olika språk,
— i alla andra fall på ett eller flera av gemenskapens språk.!B
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 12
Artikel 14a
1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 och 10 får fryst och
djupfryst kyckling saluföras genom affärsverksamhet eller handel inom
gemenskapen endast om vattenhalten inte överskrider de tekniskt
oundvikliga värden som bestäms genom den analysmetod som beskrivs
i bilaga 5 (avdroppningstest) eller metoden i bilaga 6 (kemiskt test).
2. De behöriga myndigheter som utses av varje medlemsstat skall
säkerställa att slakterierna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla
bestämmelserna i punkt 1 och särskilt se till att
— prov tas för att övervaka vattenupptagningen vid kylning och
vattenhalten i fryst och djupfryst kyckling,
— resultaten av kontrollerna antecknas och sparas i ett år,— varje parti märks på ett sådant sätt att produktionsdagen kan
identifieras; denna märkning av partiet måste anges i produktions-
protokollen.
3. I enlighet med bilaga 7 skall regelbundna kontroller genomföras av
det vatten som upptas eller kontroller i enlighet med bilaga 5 genomföras
i slakterierna minst en gång under varje arbetsperiod om fyra timmar.
Om kontrollerna visar att den vattenmängd som upptas är större än den
totalt tillåtna vattenhalten enligt denna förordning, med beaktande av
vatten som upptas av slaktkropparna vid den del beredningen som inte
omfattas av kontroll, och om i något fall den vattenmängd som upptas är
större än de nivåer som anges i bilaga 7 punkt 9 eller i bilaga 5 punkt 7,
skall nödvändiga tekniska justeringar av produktionen genast göras av
slakteriet.
4. I samtliga de fall som avses i punkt 3 andra stycket och i vart fall
åtminstone en gång
"M8varannan månad 3skall de kontroller av
vattenhalten som avses i punkt 1 genomföras genom provtagning i
enlighet med bilaga 5 eller 6 på frysta och djupfrysta kycklingar från de
slakterier som väljs ut av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.
Dessa kontroller skall inte utföras på slaktkroppar som är avsedda
uteslutande för export om detta kan intygas på ett godtagbart sätt för den
behöriga myndigheten.
5. De kontroller som avses i punkt 3 och 4 skall genomföras av eller
under tillsyn av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndigheten
får i vissa fall tillämpa bestämmelserna i punkt 3, särskilt punkt 1 och 9 i
bilaga 7, samt punkt 4 striktare i fråga om ett givet slakteri där detta visar
sig nödvändigt för att säkerställa att den totalt tillåtna vattenhalten enligt
denna förordning följs.
De skall vid alla tillfällen, då ett parti frysta eller djupfrysta kycklingar
inte anses vara i överensstämmelse med denna förordning, först
återuppta kontrollen med den lägsta möjliga frekvens som anges i punkt
4, när tre på varandra följande kontroller enligt bilaga V eller VI,
genomförda på ett urval av tre olika produktionsdagar inom högst fyra
veckor, har visat negativt resultat. Kostnaden för dessa kontroller skall
betalas av slakteriet i fråga.
6. Om resultatet av de kontroller som avses i punkt 4 överskrider de
tillåtna gränsvärdena skall bedömningen göras att det berörda partiet inte
anses uppfylla bestämmelserna i denna förordning. Det berörda slakteriet
får dock begära att en motanalys genomförs med hjälp av en metod som
väljs av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.
7. Om det efter en sådan motanalys bedöms att det berörda partiet inte
uppfyller bestämmelserna i denna förordning skall den behöriga
myndigheten vidta lämpliga åtgärder för att tillåta att ett sådant parti
saluförs inom gemenskapen endast på villkor att såväl individuella som
gemensamma förpackningar av slaktkropparna i fråga, under tillsyn av!M4
!M8
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 13
den behöriga myndigheten, av slakteriet märks med en banderoll eller
etikett som har minst ett av följande angivet med röda versaler:
”Contenido en agua superior al limite CEE””Vandindhold overstiger EØF-Normen””Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert””Περιεκτικ/omikronacuteτητα σε νερ/omikronacute ανώτερη τ/omikronυ /omikronρί/omikronυ Ε/OmikronΚ ”
”Water content exceeds EEC limit”
”Teneur en eau supérieure à la limite CEE””Tenore d’acqua superiore al limite CEE””Watergehalte hoger dan het EEG-maximum””Teor de água superior ao limite CEE”
”Vesipitoisuus ylittää ETY -normin”
”Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EEG”.
Det parti som avses i första stycket skall förbli under den behöriga
myndighetens överinseende till dess att det har behandlats i enlighet med
bestämmelserna i första stycket eller på annat sätt slutbehandlats. Om det
intygas för den behöriga myndigheten att det parti som avses i första
stycket skall exporteras, skall den behöriga myndigheten vidta alla
nödvändiga åtgärder för att förhindra att det berörda partiet saluförs inom
gemen-skapen. De uppgifter som anges i första stycket skall anbringas på
en väl synlig plats och vara tydliga och outplånliga. De skall inte döljas,
skymmas eller störas av andra texter eller bilder. Bokstäverna skall på
individuella förpackningar vara minst 1 cm höga och på gemensamma
förpackningar 2 cm.
8. Om det föreligger allvarliga misstankar om oegentligheter får den
medlemsstat som är bestämmelse-land genomföra stickprovskontroller
av fryst och djupfryst kyckling för att kontrollera att försändelsen
uppfyller kraven i denna artikel.
9. De kontroller som avses i punkt 8 skall genomföras på varornas
bestämmelseort eller på en annan lämplig plats, under förutsättning att i
det senare fallet platsen inte är belägen vid gränsen och i minsta möjliga
mån påverkar varornas färdväg och att varorna kan fortsätta mot
bestämmelseorten när provtagning har skett. De berörda produkterna
skall dock inte säljas till slutkonsument förrän resultatet av kontrollen
finns tillgängligt.
Sådana kontroller skall genomföras snarast möjligt för att inte onödigt
försena produkternas saluförande eller förorsaka förseningar som kan
påverka deras kvalitet.
Resultaten av dessa kontroller och eventuellt påföljande beslut och
skälen till dessa skall senast två arbetsdagar efter provtagningen
meddelas till avsändaren och mottagaren eller deras företrädare. Beslut
som fattas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
bestämmelseland och skälen för besluten skall meddelas till den behöriga
myndigheten i den medlemsstat som är avsändarland.
Om avsändaren eller hans företrädare begär det skall dessa beslut och
skälen för dem meddelas till honom skriftligen med uppgifter om rätten
att överklaga enligt gällande lag i den medlemsstat som är bestämmelse-
land, förfarandet för överklagande och gällande tidsfrister.
10. Om resultaten av de kontroller som avses i punkt 8 överskrider de
tillåtna gränsvärdena får innehavaren av partiet begära att en motanalys
med hjälp av en metod som han väljer genomförs i ett av de
referens-laboratorier som anges i bilaga 8, eller i något annat
laboratorium som godkänns för detta ändamål av den behöriga
myndigheten. De utgifter som uppstår på grund av motanalysen skall
bäras av innehavaren av partiet. Referenslaboratoriernas uppgifter och
kompetens anges i bilaga 9.!M4
!M6
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 14
11. Om det efter en kontroll som genomförs i enlighet med punkt 8 och 9
— och efter en begärd motanalys — visar sig att den frysta eller
djupfrysta kycklingen inte uppfyller kraven i denna artikel, skall den
behöriga myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland till-
lämpa förfarandet i punkt 7.
12. I de fall som anges i punkt 10 och 11 skall den behöriga
myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland snarast ta
kontakt med den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
avsändarland. Den senare skall vidta alla nödvändiga åtgärder och
underrätta den behöriga myndigheten i bestämmelse-landet om vilken
typ av kontroller som genomförts, de beslut som fattats och skälen för
dem.
När de kontroller som avses i punkt 8 och 10 visar upprepade avvikelser
eller när sådana kontroller — enligt den medlemsstat som är avsändar-
land — genomförs utan tillräcklig anledning skall de behöriga
myndigheterna i den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen.
Kommissionen får i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa
en enhetlig tillämpning av denna förordning eller på begäran av den
behöriga myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland och
med beaktande av arten av oegentligheter vidta någon av följande
åtgärder:
— Sända en grupp experter till den berörda anläggningen och i
samarbete med den behöriga nationella myndigheten genomföra
kontroller på platsen, eller
— begära att den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
avsändarland gör fler provtagningar i den berörda anläggningen och
om nödvändigt vidtar sanktioner i enlighet med artikel 10 i
förordning (EEG) nr 1906/90.
Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om sina rön. Medlems-
stater på vars område en inspektion genomförs skall ge experterna all
nödvändig hjälp för utförandet av deras uppdrag.
De medlemsstater som är avsändarland måste på begäran av den
medlemsstat som är bestämmelseland, i avvaktan på kommissionens rön,
göra fler kontroller av produkterna från den berörda anläggningen.
När dessa åtgärder vidas för att komma till rätta med upprepade
avvikelser i en anläggning skall kommissionen debitera de utgifter som
uppkommer genom tillämpningen av tredje styckets strecksatser på den
berörda anläggningen.
12a. Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall omedelbart under-
rätta respektive nationella referenslaboratorium om resultaten av den
kontroll som genomförs av dem eller under deras övervakning.
De nationella referenslaboratorierna skall vidarebefordra dessa data till
gemenskapens referenslaboratorium var sjätte månad för ytterligare
utvärdering och diskussion med nationella referenslaboratorium minst en
gång per år. Rönen skall presenteras för förvaltningskommittén för
övervägande i enlighet med artikel 18 i förordning (EEG) nr 2777/75.
13. Medlemsstaterna skall utarbeta praktiska åtgärder för de kontroller
som föreskrivs i denna artikel. De skall informera de övriga medlems-
staterna och kommissionen om dessa åtgärder före den 1 november 1993.
Alla relevanta ändringar skall genast anmälas till de övriga medlems-
staterna och kommissionen.
14. Gemenskapen skall bevilja gemenskapens referenslaboratorium ”Het
Spelderholt”, Centre for Poultry Research and Information Services,
Beekbergen, Nederländerna, ett finansiellt stöd på högst 75 000 ecu för
en period på tre år för fullgörandet av de uppgifter som avses i bilaga 9
punkt 1.!M4
!M8
!M4
!M51991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 15
Det finansiella stödet skall betalas till referenslaboratoriet i enlighet med
villkoren i ett kontrakt som sluts mellan kommissionen på uppdrag av
Europeiska gemenskapen och laboratoriet.
Generaldirektören vid generaldirektoratet för jordbruk bemyndigas att på
kommissionens vägnar underteckna kontraktet.
Artikel 15
Denna förordning träder i kraft den 20 juni 1991.
Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1991.Artikel 8 skall tillämpas från och med den 1 mars 1992 för import från
tredje land.
Till och med den
"M231 mars 1992 3får aktörerna emellertid
förpacka produkter som omfattas av denna förordning i förpacknings-
material som är försett med de uppgifter som anges i gemenskaps-
lagstiftningen eller i den nationella lagstiftning som tillämpades före
denna förordnings ikraftträdande. Dessa produkter får sedan saluföras till
och med den 31 december 1992.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!M5
!M1
!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 16
BILAGA 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION A V SLAKTKROPPAR A V FJÄDERFÄ
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
1. Chicken,
broilerPoulet (de
chair)Hähnchen,
"M6Mast-
huhn3Kylling, slagte-
kyllingPollo (de carne) Κ/omikronτ/omikronacuteπ/omikronυλ/omikron
Πετειν/omikronί καικ/omikronacuteτες (κρεα-
τ/omikronπαρα γωγήςPollo, ”Broiler” Kuiken, braad-
kuikenFrango Broileri Kyckling, slakt-
kyckling (broi-ler)
1. Cock, hen, cas-
serole, or boil-ing fowlCoq, poule (à
bouillir)Suppenhuhn Hane, høne,
suppehøneGallo, gallina Πετειν/omikronί και
κ/omikronacuteτες (για/betatwoράσιµ/omikron)Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,
soepkip ofstoofkipGalo, galinha Kukko, kana Tupp, höna,
gryt- eller kok-höna
1. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπ/omikronacuteνια Cappone Kapoen Capão, Chapon (syöt-
tökukko)Kapun
2. Poussin,
CoqueletPoussin, coque-
letStubenküken Poussin, Coq-
ueletPolluelo Νε/omikronσσ/omikronacuteς,πε-
τεινάριGalletto Piepkuiken franguitos Kananpoika,
kukonpoikaPoussin, Coque-
let
1. (Y oung) turkey Dindonneau,
(jeune) dinde(Junge) Pute,
(Junger) Trut-
hahn(Mini) kalkun Pavo (joven) ( Νεαρ/omikronί) γά-
λ/omikronι και γαλ/omikron-
π/omikronύλες(Giovane) tac-
chino(Jonge) kalkoen Peru (Nuori) kalkku-
na(Ung) kalkon
1. Turkey Dinde (à bouil-
lir)Pute, Truthahn Avlskalkun Pavo Γάλ/omikronι και γα-
λ/omikronπ/omikronύλεςTacchino/a Kalkoen Peru adulto Kalkkuna Kalkon
1. (Y oung) duck,
duckling,
(Y oung) Mus-covy duck(Y oung) Mulard
duck(Jeune) canard,
caneton, (jeune)
canard de bar-barie (jeune)canard mulardFrühmastente,
Jungente, (Jun-
ge) Barbarieen-te (
1) (Junge)
Mulardente(Ung) and
(Ung) berberie-
and (Ung) mu-lardandPato (joven o
anadino), pato
de Berbería(joven), Patocruzado (joven)(Νεαρές) πά-
πιες ή παπά-
κια,(νεαρές)πάπιες /betatwoαρ-/betatwoαρίας,(νεα-
ρές) πάπιες
mulard(Giovane) Ana-
tra (Giovane)
Anatra muta(Giovane) Ana-tra ”mulard”(Jonge) eend
(Jonge) Barba-
rijse eend (Jon-ge) MulardeendPato, pato Bar-
bary, Pato Mu-
lard(Nuori) ankka,
(Nuori) myski-
ankka(Ung) anka, an-
kunge, (ung)
mulardand (ung)myskand
1. Duck, Muscovy
duck, Mulard
duckCanard, canard
de Barbarie (à
bouillir), canard
mulard (àbouillir)Ente, Barbarie-
ente (
1) Mular-
denteAvlsand Berbe-
rieand Mular-
dandPato, pato de
Berbería Pato
cruzadoΠάπιες,πά-
πιες /betatwoαρ/betatwoα-
ρίας πάπιες
mulardAnatra Anatra
muta Anatra
”mulard”Eend Barbarijse
eend
”Mulard”-eendPato adulto,
pato adulto
Barbary, pato
adulto MulardAnkka, mys-
kiankkaAnka, mular-
dand, myskand!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 17
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
1. (Y oung) goose,
gosling(Jeune) oie ou
oisonFrühmastgans,
(Junge) Gans,
"M6Jung-
mastgans 3(Ung) gås Oca (joven),
ansarón(Νεαρές) /khiή-
νες ή /khiηνάκια(Giovane) oca (Jonge) gans Ganso (Nuori) hanhi (Ung) gås, gå-
sunge
1. Goose Oie Gans Avlsgås Oca /Khiήνες Oca Gans Ganso adulto Hanhi Gås
1. (Y oung) guinea
fowl(Jeune) pintade
Pintadeau(Junges) Perl-
huhn(Ung) perlehø-
nePintada (joven) ( Νεαρές)
φραγκ/omikronacuteκ/omikronτες(Giovane) fa-
raona(Jonge) parel-
hoenPintada (Nuori) helmi-
kana(Ung) pärlhöna
1. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsperlehøne Pintada Φραγκ/omikronacuteκ/omikronτες Faraona Parelhoen Pintada adulta Helmikana Pärlhöna
(1) Termen ”Flugente” får användas till och med den 31 december 1995.
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION A V STYCKNINGSDELAR
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
a) Half Demi ou moitié Hälfte oder
halbesHalvt Medio Μισά Metà Helft Metade Puolikas Halva
b) Quarter Quart (V order-, Hin-
ter-) ViertelKvart Cuarto Τεταρτηµ/omikronacuteρια Quarto Kwart Quarto Neljännes Kvart
c) Unseparated
leg quartersQuarts posté-
rieurs non sé-parésHinterviertel
am StückSammenhæn-
gend e lårstyk-kerCuartos trase-
ros unidosΑδια/khiώριστα
τεταρτηµ/omikronacuteριαπ/omikronδιώνCosciotto Niet-geschei-
den achter-kwartenQuartos de
coxa não sepa-radosTakaneljännes Bakdelspart
d) Breast Poitrine, blanc
ou filet sur osBrust, halbe
Brust, halbierte
BrustBryst Pechuga Στήθ/omikronς Petto con osso Borst Peito Rinta Bröst
e) Leg Cuisse Schenkel, Keu-
leHelt lår Muslo y con-
tramusloΠ/omikronacuteδι Coscia Hele poot, hele
dijPerna inteira Koipi-reisi Klubba!
M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 18
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
f) Chicken leg
with a portionof the backCuisse de pou-
let avec uneportion du dosHähnchen-
schenkel mitRückenstück,
"
M6Hühner-
keule mit Rük-kenstück 3Kyllingelår
med en del afryggenCuarto trasero
de polloΠ/omikronacuteδι απ/omikronacute κ/omikron-
τ/omikronacuteπ/omikronυλ/omikron µεένα κ/omikronµµάτι
της ρά/khiηςCoscetta Poot/dij met
rugdeel (bout)Perna inteira de
frango comuma porção do
dorsoKoipi-reisi, jos-
sa selkäosaKycklingklubba
med del avryggben
g) Thigh Haut de cuisse Oberschenkel,
OberkeuleOverlår Contramuslo Μηρ/omikronacuteς (µπ/omikronύ-
τι)Sovraccoscia Bovenpoot, bo-
vendijCoxa Reisi Lår
h) Drumstick Pilon Unterschenkel,
UnterkeuleUnderlår Muslo Κνήµη Fuso Onderpoot, on-
derdij (Drums-tick)Perna Koipi Ben
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερ/omikronύγα Ala Vleugel Asa Siipi Vinge
j) Unseparated
wingsAiles non sépa-
réesBeide Flügel,
ungetrenntSammenhæn-
gend e vingerAlas unidas Αδια/khiώριστες
φτερ/omikronύγεςAli non separa-
teNiet-geschei-
den vleugelsAsas não sepa-
radasSiivet kiini toi-
sissaanSammanhäng-
and e vingar
k) Breast fillet Filet de poi-
trine, blanc, fi-let, noixBrustfilet, Filet
aus der Brust,
"
M6Filet3Brystfilet Filete de pe-
chugaΦιλέτ/omikron στή-
θ/omikronυςFiletto, fesa
(tacchino)Borstfilet Carne de peito Rintafile’ Bröstfilé
l) Breast fillet
with wishboneFilet de poitrine
avec claviculeBrustfilet mit
SchlüsselbeinBrystfilet med
ønskebenFilete de pe-
chuga con cla-
vículaΦιλέτ/omikron στή-
θ/omikronυς µε κλει-
δ/omikronκ/omikronacuteκαλ/omikronPetto (con for-
cella), fesa (con
forcella)Borstfilet met
vorkbeenCarne de peito
com fúrculaRintafile’ solis-
luineenBröstfilé med
nyckelben
m) Magret, mai-
gretMagret, mai-
gretMagret, Mai-
gretMagret, maig-
retMagret, mai-
gretMaigret,
magretMagret, mai-
gretMagret Magret, mai-
gretMagret, maig-
retMagret, maigret!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 19
BILAGA 1 A
Snitt som skiljer lår/klubba och rygg
— avgränsning av höftled
Snitt som skiljer lår och ben— avgränsning av knäled
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 20
BILAGA 2
ARTIKEL 9 — KYLMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT "M6FIN3"M6SE3
1. Air chilling Refroidisse-
ment à l’airLuftkühlung Luftkøling Refrigeración
por aireΨύ/ksiη µε αέρα Raffreddamen-
to ad ariaLuchtkoeling Refrigeração
por ventilaçãoIlmajäähdytys Luftkylning
2. Air spray chil-
lingRefroidisse-
ment par asper-
sion ventiléeLuft-Sprühküh-
lun gLuftspraykøling Refrigeración
por aspersión
ventiladaΨύ/ksiη µε ψε-
κασµ/omikronacuteRaffreddamen-
to per aspersio-
ne e ventilazio-
neLucht-sproei-
koelingRefrigeração
por aspersão e
ventilaçãoIlmasprayjääh-
dytysEvaporativ kyl-
ning
3. Immersion
chillingRefroidisse-
ment par im-
mersionGegenstrom-
Tauchkühlun gNeddypnings-
kølingRefrigeración
por immersiónΨύ/ksiη µε /betatwoύθι-
σηRaffreddamen-
to per immer-
sioneDompelkoeling Refrigeração
por imersãoVesijäähdytys Vattenkylning!B1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 21
BILAGA 3
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P "M6FIN3"M6SE3
a) Fed with … %
of …
Oats fed gooseAlimenté avec
… % de …
Oie nourrie à
l’avoineMast mit … %
…
HafermastgansFodret med …
%…
Havrefodret gåsAlimentado con
…%
Oca engordada
con avenaΈ/khiει τραφεί
µε …% …
/Khiήνα π/omikronυ πα-
/khiαίνεται µε/betatwoρώµηAlimentato con
il … % di …
Oca ingrassata
con avenaGevoed met …
%…
Met haver vet-
gemeste gansAlimentado
com … % de …
Ganso engor-
dado com aveiaRuokittu … %
…
Kauralla ruo-
kittu hanhiUtfodrad med
…%…
Havreutfodrad
gås
b) Extensive in-
door (barn-
reared)Élevé à l’inté-
rieur: système
extensifExtensive Bo-
denhaltungExtensivt stal-
dopdræt (skra-
be…)Sistema exten-
sivo en galline-
roΕκτατικής
εκτρ/omikronφήςEstensivo al
copertoScharrel …
binnengehou-
denProdução ex-
tensiva em in-
teriorLaajaperäinen
sisäkasvatusExtensivt upp-
född inomhus
c) Free range Sortant à l’ex-
térieurAuslaufhaltung Fritgående Gallinero con
salida libreΕλεύθερης
/betatwo/omikronσκήςAll’aperto Scharrel … met
uitloopProdução em
semiliberdadeUlkoilumahdol-
lisuusTillgång till
utomhusvistelse
d) Traditional free
rangeFermier-élevé
en plein airBäuerliche
AuslaufhaltungFrilands … Granja al aire
libre"
C1Πτην/omikron-
τρ/omikronφεί/omikron πα-
ραδ/omikronσιακά
ελεύθερης /betatwo/omikron-σκής3Rurale all’aper-
toBoerenscharrel
… met uitloop
Hoeve … met
uitloopProdução ao ar
livreUlkoiluvapaus Traditionell
utomhusvistelse
e) Free-range —
total freedomFermier-élevé
en libertéBäuerliche
FreilandhaltungFrilands … op-
drættet i fuld
frihedGranja de cría
en libertadΠτην/omikronτρ/omikronφεί/omikron
απερι/omikronacuteριστης
τρ/omikronφήςRurale in liber-
tàBoerenscharrel
… met vrije
uitloop Hoeve… met vrijeuitloopProdução em
liberdadeVapaa kasvatus Uppfödd i full
frihet!
M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 22
BILAGA 4
a) Fodertyp
Hänvisning till följande foderingredienser får endast göras i följande fall:
— Till spannmål när detta utgör minst 65 viktprocent av den foderblandning
som ges under större delen av gödningsperioden och innehåller högst15 % spannmålsbiprodukter; när hänvisning görs till ett särskiltspannmålslag skall detta utgöra minst 35 % av den foderblandning
som ges och beträffande majs minst 50 %.
— I fråga om baljväxter och grönsaker när de utgör minst 5 viktprocent av
den foderblandning som ges under större delen av gödningsperioden.
— I fråga om mjölkprodukter när de utgör minst 5 viktprocent av den
foderblandning som ges under större delen av avslutningsperioden.
Termen ”havreutfodrad gås” får dock användas när gässen under avslut-
ningsperioden om tre veckor utfodras med minst 500 g havre dagligen.
b) ”Extensivt uppfödd inomhus”
Denna term får endast användas i följande fall:— Beläggningstätheten per m
2golvyta inte överskrider
— för kycklingar, 12 djur men högst 25 kg levande vikt,
— för ankor, pärlhöns, kalkoner, 25 kg levande vikt,— för gäss, 15 kg levande vikt.
— Djurens slaktålder är följande:
— Kycklingar: lägst 56 dagar.— Kalkoner: lägst 70 dagar.
— Gäss: lägst 112 dagar.
— Pekingankor: lägst 49 dagar.— Myskänder: för honor lägst 70 dagar, för hannar lägst 84 dagar.
— Mulardänder, honor: lägst 65 dagar.
— Pärlhöns: lägst 82 dagar.
— Unga gäss (gässlingar): lägst 60 dagar.
c) Tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten i fjäderfästallet och slaktåldern överensstämmer
med gränserna enligt b, med undantag av kycklingar, för vilka
beläggningstätheten får ökas till 13 men högst 27,5 kg levande vikt
per m
2och för kapuner, för vilka beläggningstätheten skall vara högst
7,5 per m, dock högst 27,5 kg levande vikt per m2.
— Djuren under minst hälften av sin livstid under dagtid har haft
fortlöpande tillgång till en rastgård utomhus med en till största delen
vegetationstäckt markyta om minst
—1 m2per kyckling eller pärlhöns,
—"C22m2per anka eller kapun 3
—4 m2per kalkon eller gås.
— Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt
golvstall med en golvyta som är minst lika stor som hönshusets och meden höjd på minst 2 m. En sittpinne, minst 10 cm lång, skall finnas per
djur totalt sett (fjäderfästall och golvstall).
— Minst 70 % av den foderblandning som används under gödningsperioden
utgörs av spannmål.!
M4
!M11
!M4
!M9
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 23
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål med en sammanlagd längd
motsvarande minst 4 m per 100 m2golvyta.
d) Fri tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:— Beläggningstätheten inomhus per m
2inte överskrider följande antal:
— Kycklingar, 12 men högst 25 kg levande vikt; i fråga om flyttbara
stall med högst 150 m2som hålls öppna nattetid får dock
beläggningstätheten ökas till 20 men högst 40 kg levande vikt per
m2.
— Kapuner, 6,25 (upp till 91 dagars ålder 12) men högst 35 kg levande
vikt.
— Myskänder och pekingankor, 8 hannar men högst 35 kg levande
vikt, 10 honor men högst 25 kg levande vikt.
— Mulardänder, 8 men högst 35 kg levande vikt.
— Pärlhöns, 13 men högst 23 kg levande vikt.
— Kalkoner, 6,25 (upp till sju veckors ålder 10) men högst 35 kg
levande vikt.
— Gäss, 5 (upp till sex veckors ålder 10), 3 under de tre sista veckorna
av gödning om de hålls instängda, men högst 35 kg levande vikt.
— Fjäderfästallens totala användbara yta vid en och samma anläggning inte
överskrider 1 600 m2.
— Varje fjäderfästall innehåller högst
— 4 800 kycklingar,
— 5 200 pärlhöns,
— 4 000 honor av myskand eller pekinganka eller 3 200 hannar av
myskand eller pekinganka eller 3 200 mulardänder,
— 2 500 kapuner, gäss och kalkoner.
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål av en sammanlagd längd
motsvarande minst 4 m per 100 m2golvyta.
— Djuren har kontinuerlig tillgång till rastgård utomhus från en ålder som
är lägst
— sex veckor för kycklingar och kapuner,
— åtta veckor för ankor, gäss, pärlhöns och kalkoner.
— Rastgårdar utomhus som är till större delen vegetationstäckta och består
av minst
—2 m2per kyckling, myskand, pekinganka eller pärlhöns,
—3 m2per mulardand,
—4 m2per kapun från 92 dagars ålder (2 m2upp till 91 dagars ålder),
—6 m2per kalkon,
—1 0 m2per gås.
Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt
golvstall med en golvyta som är minst dubbelt så stor som fjäder-fästallets och med en höjd på minst 2 m. En sittpinne, minst 10 cm lång,
skall finnas per djur totalt sett (fjäderfästall och golvstall).
— Djuren som göds tillhör en art som erkänns som långsamt växande.— Foderblandningen som ges under gödningsperioden till minst 70 %
utgörs av spannmål.
— Lägsta slaktålder är
— 81 dagar för kyckling,
— 150 dagar för kapuner,— 49 dagar för pekingankor,
— 70 dagar för honor av myskand,
— 84 dagar för hannar av myskand,!
M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 24
— 92 dagar för mulardänder,
— 94 dagar för pärlhöns,— 140 dagar för kalkoner och stekgäss,
— 95 dagar för gäss avsedda för produktion av gåslever och ”magret”,
— 60 dagar för unga gäss (gässlingar).
— Avslutningsperioden inomhus inte överskrider
— för minst 90 dagar gamla kycklingar, 15 dagar,
—"
C2för kapuner: 4 veckor 3
— för minst 70 dagar gamla gäss och mulardänder avsedda för
produktion av gåslever och magret, 4 veckor.
e) Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad
Denna term får användas endast vid överensstämmelse med de kriterier som
fastställs i d, förutom att djuren under dagtid skall ha kontinuerlig tillgång till
rastgårdar utomhus av obegränsad storlek.!M4
!M11
!M4
!M9
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 25
BILAGA 5
BESTÄMNING A V V ATTENFÖRLUST VID UPPTINING
(Avdroppningstest)
1. Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den vattenmängd som går
förlorad ur fryst och djupfryst kyckling vid upptining. Om denna
upptiningsförlust, uttryckt i procent av slaktkroppens vikt (inklusive
samtliga ätbara slaktbiprodukter i förpackningen) överskrider det gräns-värde som föreskrivs i punkt 7 skall det bedömas att överskottsvattnet hartagits upp under slaktprocessen.
Denna metod skall inte användas på fjäderfä som har behandlats med
polyfosfater eller liknande ämnen och vars effekt är att höja förmågan att
binda vatten. Fjäderfä som har behandlats med sådana ämnen skall genomgåden analysmetod som beskrivs i bilaga 6.
2. Definition
Upptiningsförluster som bestäms genom denna metod skall uttryckas i
procent av den frysta eller djupfrysta slakt-kroppens totala vikt, inbegripet
ätbara slaktbiprodukter.
3. Princip
Den frysta eller djupfrysta slaktkroppen, inklusive befintliga ätbara
slaktbiprodukter, skall tinas under förhållanden som gör det möjligt attberäkna vikten av vattenförlusten.
4. Apparatur
4.1. Vågar som kan väga upp till 5 kg med en noggrannhet av minst 1 g.
4.2. Plastpåsar som är stora nog att rymma slaktkroppen och som har en säker
fästanordning.
4.3. Termostatkontrollerat vattenbad med en utrustning som kan hålla slakt-
kroppen på det sätt som beskrivs i 5.5 och 5.6. Vattenbadet skall innehållaen vattenvolym som är minst åtta gånger större än volymen av det fjäderfä
som skall kontrolleras och kunna hålla vattnets temperatur på 42 °C + −
2 °C.
4.4. Filterpapper eller andra absorberande pappershanddukar.5. Förfarande
5.1. Tjugo slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall
kontrolleras. Till dess de kan testas enligt beskrivningen i 5.2 - 5.11 skall de
förvaras vid en temperatur av högst − 18 °C.
5.2. Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan.
Förpackningen och dess innehåll vägs avrundat till närmaste gram; dennavikt skall vara M
0.
5.3. Slaktkroppen, tillsammans med eventuella ätbara slaktbiprodukter, tas ut ur
förpackningen, som torkas och vägs avrundat till närmaste gram; denna vikt
skall vara M 1.
5.4. Vikten av den frysta slaktkroppen med slaktbiprodukter beräknas genom att
M1subtraheras från M 0.
5.5. Slaktkroppen, inklusive de ätbara slaktbiprodukterna, placeras i en kraftig,
vattentät plastpåse med buköppningen nedåt mot påsens botten. Påsen skall
vara tillräckligt lång för att kunna fästas säkert i vattenbadet men inte så vid
att slaktkroppen rubbas ur det vertikala läget.
5.6. Den del av påsen som innehåller slaktkroppen och de ätbara biprodukterena
sänks ned helt i vattenbadet och påsen lämnas öppen upptill för att såmycket luft som möjligt skall försvinna ur den. Påsen skall hållas vertikalt,
om nödvändigt med hjälp av stänger eller med extra vikter i påsen på ett
sådant sätt att vatten från badet inte kan tränga in i påsen. De olika påsarnaskall inte vidröra varandra.
5.7. Påsen lämnas kvar i vattenbadet, som hela tiden hålls vid en temperatur av
42 °C + − 2 C (SIC! 2 °C), med påsen eller vattnet i ständig rörelse till dess
kärntemperaturen i slaktkroppen (den djupaste delen av bröstmuskelnnärmast bröstbenet på kycklingar utan inkråm, eller mitten av inkråmet på!
M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 26
kycklingar med inkråm) når minst 4 °C, mätt på två slumpvis utvalda
slaktkroppar. Slaktkropparna skall inte stanna kvar i vattenbadet längre än
nödvändigt efter att temperaturen 4 °C har uppnåtts. Den nedsänknings-
period som behövs för slaktkroppar som förvarats vid − 18 °C är följande:
Viktklass (g)Slaktkroppens vikt
± slaktbiprodukter
(g)Nedsänkningstid i minuter
Kycklingar utan
slaktbiprodukterKycklingar med
slaktbiprodukter
5800 5825 77 92
850 825— 874 82 97
900 875- 924 85 100
950 925— 974 88 103
1 000 975-1 024 92 107
1 050 1 025-1 074 95 110
1 100 1 050-1 149 98 113
1 200 1 150-1 249 105 120
1 300 1 250-1 349 111 126
1 400 1 350-1 449 118 133
Därefter krävs en ökning på sju minuter för varje ytterligare 100 g.
Om den föreslagna nedsänkningsperioden går utan att + 4 °C uppnås i de
två slaktkroppar som kontrolleras, skall upptiningen fortsätta tills
kärntemperaturen + 4 °C uppås.
5.8. Påsen och dess innehåll tas upp ur vattenbadet och man sticker hål i påsens
botten för att allt vatten som uppkommit vid upptiningen skall rinna ut.Påsen och dess innehåll tillåts att rinna av under en timme vid enrumstemperatur mellan + 18 °C och + 25 °C.
5.9. Den upptinade slaktkroppen tas ut ur påsen och den mindre förpackningen
med eventuella ätbara slaktbiprodukter tas ut ur buköppningen. Slakt-
kroppen torkas på insidan och utsidan med filterpapper eller pappers-
handduk. Man sticker hål i förpackningen med slaktbiprodukter och närvattnet runnit ut skall även den förpackningen och de upptinade slaktbi-produkterna torkas så noga som möjligt.
5.10. Den totala vikten av den upptinade slaktkroppen, de ätbara slaktbi-
produkterna och förpackningen, avrundad till närmaste gram, uttrycks som
M
2.
5.11. Vikten av förpackningen med de ätbara slaktbiprodukterna, avrundad till
närmaste gram, uttrycks som M 3.
6. Beräkning av resultatet
Den mängd vatten som går förlorad vid upptining, uttryckt som en
procentandel av vikten av den frysta eller djupfrysta slaktkroppen (inklusive
ätbara slaktbiprodukter), fås genom: x
7. Utvärdering av resultatet
Om den genomsnittliga vattenförlusten vid upptiningen av de 20 slakt-
kropparna i testet överskrider de procenttal som anges nedan skall det anses
att den vattenmängd som tagits upp under processen överskrider gräns-
värdet.
Procenttalen är följande:
— Vid luftkylning: 1,5 %,
— vid evaporativ kylning: 3,3 %,
— Vid vattenkylning: 5;1 %.!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 27
BILAGA 6
BESTÄMNING A V DEN TOTALA V ATTENHALTEN I KYCKLINGAR
(Kemiskt test)
1. Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den totala vattenhalten i fryst
och djupfryst kyckling. Denna metod inbegriper bestämning av innehållet avvatten och protein genom provtagning från den homogeniserade slaktkroppen
av fjäderfä. Den totala vattenhalt som bestäms skall jämföras med det
gränsvärde som uttrycks genom den formel som anges i punkt 6.4, för attbestämma huruvida vatten har tagits upp under processen. Om undersökarenmisstänker närvaro av något ämne som kan störa bestämningen skall han eller
hon vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder.
2. Definitioner
Slaktkropp: slaktkropp med ben, brosk och eventuella inälvor.
Ätbara organ: lever, hjärta, muskelmage och hals.
3. Princip
Vatten- respektive proteininnehåll skall bestämmas i enlighet med erkända
ISO-metoder (International Organization for Standardization) eller andrametoder eller analyser som godkänts av rådet.
Den högsta tillåtna totala vattenhalten i slaktkroppen beräknas med utgångs-
punkt i slaktkroppens proteininnehåll som kan sättas i relation till halten avfysiologiskt vatten.
4. Apparatur och reagenser
4.1. Vågar, med en noggrannhet på minst ± 1 g, för att väga slaktkropp och
förpackning.
4.2. Köttyxa eller såg för att stycka slaktkroppen i delar som är lagom stora för
köttkvarnen.
4.3. Kraftig köttkvarn och mixer som kan homogenisera hela stycken av fryst eller
djupfryst fjäderfä.
Anm.:
Ingen speciell köttkvarn rekommenderas. Den bör dock vara tillräckligt stark
för att kunna blanda djupfryst kött och ben till en homogen blandning sommotsvarar den som fås med en kvarn som har en skiva med hål på 4 mm.
4.4. Apparatur enligt ISO 1442 för att bestämma vattenhalten.
4.5. Apparatur enligt ISO 937 för att bestämma proteininnehållet.
5. Förfarande
5.1. Sju slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall
kontrolleras och hålls frysta till dess analysen enligt 5.2 - 5.6 påbörjas.
Analysen kan utföras antingen av var och en av de sju slaktkropparna eller av
en blandning av prover från de sju slaktkropparna.
5.2. Förbehandlingen skall påbörjas inom en timme efter det att slaktkropparna
har tagits ut ur frysen.
5.3. a) Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan.
Varje slaktkropp vägs och tas ut ur eventuellt emballage. Sedanslaktkroppen styckats skall eventuellt förpackningsmaterial runt deätbara organen avlägsnas och is som sitter kvar på slaktkroppen skall
bestämmas, avrundat till närmaste gram, till värdet P
1, efter avdrag för
vikten av eventuellt emballage.
b) Vid analys av samlingsprov skall den sammanlagda vikten av de sju
slaktkropparna, förberedda enligt 5.3 a, bestämmas till värdet ”P 7”.
5.4. a) Hela slaktkroppen, vars vikt är P 1, hackas i en köttkvarn enligt 4.3 (och
även i en mixer, om behövligt) för att ge ett homogent material frånvilket ett prov kan tas som är representativt för varje slaktkropp.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov skall alla sju slaktkropparna, vars
sammanlagda vikt är P
7, hackas i en köttkvarn enligt 4.3 (och även i en
mixer, om behövligt) för att ge ett homogent material från vilket två prov!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 28
kan tas som är representativa för alla sju slaktkropparna. De två proven
analyseras enligt beskrivningen i 5.5 och 5.6.
5.5. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att
bestämma vattenhalten i enlighet med ISO 1442 för att få vattenhalten ”a %”.
5.6. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att
bestämma kvävehalten i enligt med ISO 937. Denna kvävehalt omräknas till
råproteinhalten ”b %” genom att multipliceras med koefficienten 6,25.
6. Beräkning av resultatet
6.1. a) Vikten av varje kropps vatteninnehåll (W) uttrycks genom aP 1/100 och
vikten av proteinet (RP) genom bP 1/100, båda i gram.
Summan av vikten av vattnet (W 7) och vikten av proteinet (RP 7) i de sju
slaktkroppar som analyseras skall bestämmas.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov bestäms den genomsnittliga vatten-
respektive proteinhalten i de två proven och uttrycks som a % respektive
b% .
Vikten av vattnet (W 7) i de sju slaktkropparna uttrycks genom aP 7/100
och vikten av proteinet (RP 7) genom bP 7/100, båda i gram.
6.2. Den genomsnittliga vikten av vattnet (W A) och proteinet (RP A) beräknas
genom att W 7respektive RP 7divideras med sju.
6.3. Den teoretiska fysiologiska vattenhalt i gram som bestäms genom denna
metod beräknas med följande formel:
— kycklingar: 3,53 x RP A+ 23.
6.4. a) Luftkylning
Vid antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 2 % (1) skall den högsta tillåtna gränsen för
den totala vattenhalten (W G) i gram som bestäms med denna metod
uttryckas genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
— kycklingar W G= 3,65 x RP A+ 42.
b) Evaporativ kylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 4,5 % (2) (SIC! (1)) skall den högsta tillåtna
gränsen för den totala vattenhalten (W G) i gram som bestäms med denna
metod uttryckas genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
— kycklingar: W G= 3,79 x RP A+ 42.
c) Vattenkylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 7 % skall den högsta tillåtna gränsen för dentotala vattenhalten (W
G) i gram som bestäms med denna metod uttryckas
genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
— kycklingar: W G= 3,93 x RP A+ 42.
6.5. Om den genomsnittliga vattenhalten (W A) i de sju slaktkropparna, beräknad
enligt 6.2, inte överskrider det värde som anges i 6.4 (W G) skall den kvantitet
fjäderfä som omfattas av kontrollen anses uppfylla kraven.!M4
(1) Beräknad i förhållande till slaktkroppens vikt exklusive upptaget vatten.1991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 29
BILAGA 7
Kontroll av vattenupptagningen på produktionsanläggningen
1. Minst en gång per arbetsperiod om åtta timmar väljs 25 slaktkroppar
slumpvis ut från bandet genast efter urtagningen och avlägsnandet av alla
slaktbiprodukter och fett och före första därpå följande spolning.
2. Ta om behövligt bort halsen och lämna kvar halsskinnet på kroppen.
3. Märk varje slaktkropp. Väg varje slaktkropp och anteckna vikten, avrundad
till närmaste gram.
4. Häng tillbaka de slaktkroppar som skall testas på bandet så att de genomgår
den normala behandlingen med spolning, avkylning, avrinning osv.
5. I slutet av avrinningsbandet tas de märkta slaktkropparna ner utan att få
rinna av längre än vad som är normalt för resten av partiet.
6. Provet utgörs av de första 20 märkta slaktkroppar som tas ner. De vägs på
nytt. Deras vikt bestäms, avrundad till närmaste gram, och ställs mot denvikt som noterades vid den första vägningen. Om färre än 20 märktaslaktkroppar återfinns skall provet annulleras.
7. Ta bort märkningen från slaktkropparna, som därefter får genomgå den
normala förpackningsbehandlingen.
8. Bestäm procenttalet för vattenupptagningen genom att subtrahera slakt-
kropparnas sammanlagda vikt före spolning från vikten efter spolning,
nedkylning och avrinning, genom att dividera skillnaden med den
ursprungliga vikten och multiplicera med 100.
8a. I stället för manuell vägning enligt punkt 1–8 får automatisk vägning
användas för bestämningen av den procentuella vattenupptagningen pågrundval av samma antal slaktkroppar och enligt samma principer, förutsatt
att den behöriga myndigheten i förväg har godkänt att det automatiska
vägningssystemet används för ändamålet.
9. Resultatet skall inte överskrida följande procenttal av slaktkropparnas
ursprungliga vikt eller något annat tal som anger den högsta tillåtna
vattenhalt som får absorberas:
— luftkylning: 0 %
— evaporativ kylning: 2 %
— vattenkylning: 4,5 %!
M4
!M11
!M4
!M11
!M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 30
BILAGA 8
FÖRTECKNING ÖVER REFERENSLABORATORIER
Gemenskapens referenslaboratorier:
ID/Lelystad
Postbus 65Edelhertweg 15
8200 AB Lelystad
Nederländerna
Nationella referenslaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep ”Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”Universiteit Gent
Salisburylaan 133
B-9820 Merelbeke
Danmark
Veterinærdirektoratets Laboratorium
Howitzvej 13DK-2000 Frederiksberg
Tyskland
Bundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Chemie und PhysikEC-Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
Grekland
Ministry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra15, Notara Street
GR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)
Ctra de Majadahonda a Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
Frankrike
Unité ”hygiène et qualité des produits avicoles”
Laboratoire central de recherches avicoles et porcinesCentre National d’études vétérinaires et alimentairesBeaucemaine - B. P . 53
F-22400 Ploufragan
Irland
Dairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm RoadCork
Italien
Ispettorato Centrale Repressione Frodi
Via Jacopo Cavedone n. 29I-41100 Modena!
M4
!M11
!M4
!M11
!M4
!M11
!M4
!M111991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 31
Luxemburg
Laboratoire National de Santé
42, rue du LaboratoireL-1911 Luxemburg
Nederländerna
ID/Lelystad
Postbus 65Edelhertweg 158200 AB Lelystad
Österrike
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Spargelfeldstr. 191
A-1220 Wien
Portugal
I. Q. A. Instituto de Qualidade Alimentar
Av. Conde Valbona, 98
P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos
(EELA)Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:
Statens livsmedelsverk
Box 622S-751 26 Uppsala
Förenade Kungariket
CSL Food Science Laboratory
Sand Hutton
Y orkY04 1LZ.!
M4
!M11
!M4
!M6
!M111991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 32
BILAGA 9
Befogenheter och uppgifter för gemenskapens referenslaboratorium
1. Gemenskapens referenslaboratorium som anges i bilaga 8 ansvarar för
följande uppgifter:
— Att lämna information om analysmetoder och jämförande tester i fråga
om vattenhalten i fjäderfä till de nationella referenslaboratorierna.
— Att samordna de nationella referenslaboratoriernas tillämpning av de
metoder som avses i första strecksatsen, särskilt genom att utarbetajämförande tester.
— Att samordna utvecklingen av nya analysmetoder och att informera de
nationella referenslaboratorierna om framsteg på området.
— Att lämna vetenskapligt och tekniskt bistånd till kommissionen, i
synnerhet i fall då tvist om analysresultat uppstår mellan medlemsstater.
2. Gemenskapens referenslaboratorium skall uppfylla följande krav för verk-
samheten:
— Att personalen är kvalificerad och har tillräcklig kännedom om de
tekniker som tillämpas vid analys av vattenhalt.
— Att den utrustning och de ämnen som krävs för att genomföra de
uppgifter som föreskrivs i punkt 1 finns tillgängliga.
— Att verksamheten administreras på lämpligt sätt.— Att personalen inte röjer konfidentiella uppgifter rörande olika ämnen,
resultat och rapporter.
— Att internationellt erkända principer för god laboratoriesed följs.
De nationella referenslaboratoriernas uppgifter
De nationella referenslaboratorier som anges i bilaga 8 ansvarar för följande
uppgifter:
— Att samordna verksamheten vid de nationella laboratorier som ansvarar för
analys av vattenhalten i fjäderfä.
— Att bistå den behöriga myndigheten i medlemsstaten för att organisera ett
system för övervakning av vattenhalten i fjäderfä.
— Att anordna jämförande tester mellan de olika nationella laboratorier som
anges i första strecksatsen.
— Att se till att den information som lämnas av gemenskapens referens-
laboratorium vidarebefordras till den behöriga myndigheten i den berörda
medlemsstaten och till de nationella referenslaboratorier som avses i förstastrecksatsen.
— Att samarbeta med gemenskapens referenslaboratorium.!
M41991R1538 — SV — 01.07.2000 — 002.001 — 33