1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 1576/89
av den 29 maj 1989
om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av spritdrycker
(EGT L 160, 12.6.1989, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådetsförordning (EEG) nr 3280/92 av den 9 november 1992 L 327 3 13.11.1992
►M2Europaparlamentetsoch Rådetsförordning (EG) nr 3378/94 av den 22
december 1994L 366 1 31.12.1994
Ändrad genom:
►A1Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EEG) nr 1576/89
av den 29 maj 1989
om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presen-
tation av spritdrycker
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA
FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artiklarna 43 och 100 a i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
i samarbete med Europaparlamentet (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och
med beaktande av följande:För närvarande finns inga särskilda gemenskapsbestämmelser för sprit-
drycker; framför allt saknas en definition av sådana varor och krav påhur de skall beskrivas och presenteras. Med tanke på varornas ekono-
miska betydelse är det nödvändigt att fastställa gemensamma
bestämmelser på området för att bidra till den gemensamma markna-densfunktion.
Spritdrycker utgör en viktig jordbruksprodukt inom gemenskapen på
grund av de betydande avsättningsmöjligheterna. Avsättningsmöjlighe-terna är till stor del en följd av det anseende, som varorna fått inom
hela gemenskapen och på världsmarknaden. Det goda ryktet kan
hänförastill kvaliteten hosde traditionella varorna. En vis skvali-tetsnivå bör därför upprätthållas hos dessa varor omavsättningsmöjligheterna skall kunna bevaras. En lämplig metod föratt bibehålla kvalitetsnivån är att definiera varorna med hänsyn till detraditionella tillverkningsmetoder som utgör grunden för deras anse-
ende. Dessutom bör de termer som definieras på detta sätt endast
användas för varor med samma kvalitet som de traditionella så attderas värde inte minskas.
Bruket av geografiska beteckningar som hänvisar till vissa områden
och — undantagsvis — vissa länder bör genom gemenskapsreglerreserveras för dessa områden och länder, under förutsättning att den
fas i tillverkningen då den färdiga varan får sina karakteristika och slut-
liga egenskaper, fullbordas i det geografiska området i fråga. Genomatt på så sätt ge de berörda producenterna exklusiva rättigheter kommergemenskapsreglerna att säkerställa att beteckningarna i fråga fortsätteratt tjäna som ursprungsbeteckningar och hindra att beteckningarna blirallmän egendom och samlingsnamn. Beteckningarna i fråga fyller
också funktionen att informera konsumenten om ursprunget för
produkter som kännetecknas av de råvaror som använts eller av speci-ella processer som används vid tillverkningen.
Det normala, brukliga sättet att informera konsumenten är att ge viss
information på etiketten. Märkning av spritdrycker omfattas av deallmänna bestämmelser som fastställs i rådets direktiv 79/112/EEG av
den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstift-
ning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel(
4),
senast ändrat genom direktiv 86/197/EEG(5). Med hänsyn till ifrågava-
rande varors art och för att konsumenten skall kunna få utförligareinformation, bör speciella bestämmelser antas som tillägg till dessaallmänna bestämmelser. Särskilt bör begrepp som rör mognadstid och1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 2
(1) EGT nr C 189, 23.7.1982, s. 7 och.
EGT nr C 269, 25.10.1986, s. 4.
(2) Yttrande publicerat i EGT nr C 127, 14.5.1984, s. 175 och beslut av den 24
maj 1989.
(3) EGT nr C 124, 9.5.1983, s. 16.
(4) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.
(5) EGT nr L 144, 29.5.1986, s. 38.
▼B
lägsta alkoholhalt ingå i definitioner av varorna när dessa tillhandahålls
konsumenten.
Även om direktiv 79/112/EEG kräver att vissa närmare upplysningar
trycks på etiketterna brister det i klarhet när det gäller tillverknings-orten. Denna uppgift är av speciell betydelse när det gäller de berördadryckerna, beroende på det faktum att konsumenten ofta associerardessa med deras tillverkningsort. Frånvaron av en sådan angivelse kan
ge konsumenten intryck av att drycken har ett felaktigt ursprung.
Denna risk bör undvikas genom att det i vissa fall blir obligatorisktatt ange tillverkningsorten på etiketterna.
I vissa fall bör ytterligare krav fastställas. I synnerhet bör det vara ett
krav när etanol används att den uteslutande härstammar från jordbruks-
produkter. Det är redan det vanliga inom gemenskapen och dettainnebär en fortsatt betydande avsättningsmöjlighet för basråvaror frånjordbruket.
Rådetsdirektiv 80/778/EEG av den 15 juli 1980 om kvaliteten på
vatten avsett att användas som dricksvatten(
1) och rådetsdirektiv 80/
777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternaslagstiftning om utvinning och saluföring av naturliga mineralvatten (
2),
senast ändrade genom Anslutningsakten för Spanien och Portugal,fastställer egenskaperna hos vatten som får användas i livsmedel.
Hänvisning bör göras till dessa.
Rådetsdirektiv 88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om aromer för användning i livsmedeloch om ursprungsmaterial vid framställning av sådana aromer(
3) defi-
nierar olika termer som kan användas i samband med aromämnen och
samma terminologi bör användas i denna förordning.
Särskilda bestämmelser bör antas om beskrivning och presentation av
importerade spritdrycker med hänsyn till gemenskapens förpliktelser idess förbindelser med tredje land.
För att slå vakt om det anseende gemenskapens varor har på
världsmarknaden bör samma bestämmelser utsträckas till att gällaexportvaror, utom i fall då något annat är föreskrivet med hänsyn tilltraditionellt skick och bruk.
För att säkerställa ett enhetligt och samtidigt genomförande av
åtgärderna i fråga bör en förordning antas.
För att förenkla och påskynda förfarandet bör kommissionen få
uppgiften att besluta om genomförandeåtgärder av teknisk natur. För
detta ändamål bör det föreskrivas ett förfarande för ett nära samarbete
mellan medlemsstaterna och kommissionen inom en genomförande-kommitté.
Övergångsbestämmelser är nödvändiga för att underlätta övergången
till det system som införs genom denna förordning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Denna förordning fastställer allmänna bestämmelser för defini-
tion, beteckning och presentation av spritdrycker.
2. I denna förordning avses med spritdryck en alkoholhaltig vätska
— som är avsedd att konsumeras av människor,
— som har speciella organoleptiska egenskaper och - utom för de
produkter som anges under punkt 1 i bilaga 3 - en lägsta alkohol-halt av 15 volymprocent, och1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 3
(1) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 11.
(2) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 1.
(3) EGT nr L 184, 15.7.1988, s. 61.
▼B
— som har framställts
— antingen direkt genom destillation av naturligt jästa produkter,
med och/eller utan tillsats av aromämnen, eller genom lakning
av vegetabiliska ämnen eller tillsats av aromämnen, socker och/eller andra sötningsmedel upptagna i punkt 3 a eller andra jord-bruksprodukter till jordbruksalkohol eller till destillat, somhärrör från jordbruksprodukter, eller till sprit som den definieras
i denna förordning, eller
— genom att en spritdryck blandas med
— en eller flera andra spritdrycker,
— jordbruksalkohol, destillat som härrör från jordbrukspro-
dukter eller sprit,
— en eller flera alkoholdrycker, eller
— en eller flera drycker.
Drycker som omfattas av KN-nummer 2203 00, 2204, 2205, 2206 00
och 2207 skall inte anses vara spritdrycker.
3. Grundläggande definitionerI denna förordning används följande termer med de betydelser som här
anges:
a) Sötning:
Användning av en eller flera av följande produkter vid frams-
tällning av spritdrycker:
Halvvitt socker, vitt socker, raffinerat vitt socker, dextros, fruktos,
glykossirap, flytande socker, flytande invertsocker, invertsocker-sirap, renad koncentrerad druvmust, koncentrerad druvmust, färsk
druvmust, bränt socker, honung, johannesbrödsirap eller andra,
naturliga kolhydrater som har en liknande effekt som ovan nämndaämnen.
Bränt socker är den produkt som erhålls uteslutande genom kontrol-
lerad uppvärmning av sackaros utan baser, mineralsyror eller andra
kemiska tillsatser.
b) Blandning:
Två eller flera olika drycker kombinerasför frams tällning av en ny
dryck.
c) Tillsats av alkohol:
Tillsats av jordbruksalkohol till en spritdryck.
d) Egalisering:
Kombination av två eller flera spritdrycker som tillhör samma kate-
gori och som skiljer sig från varandra endast genom mindreolikheter i fråga om sammansättning, beroende på en eller flera av
följande faktorer, nämligen
— själva framställningsmetoderna,
— vilka destillationsapparater som använts,
— tiden för mognadslagring eller åldring,
— i vilket geografiskt område produktionen ägt rum.
Spritdrycker som produceras på detta sätt tillhör samma kategori
som de ursprungliga spritdryckerna före egaliseringen.
e) Mognadslagring eller åldring:
En behandling som gör att vissa reaktioner kan utvecklas på
naturlig väg i lämpliga behållare och därigenom ge spritdrycken i
fråga organoleptiska egen-skaper som den tidigare inte haft.
f) Aromatisering:
Användning av ett eller flera av de aromämnen som anges i artikel
1.2 a i direktiv 88/388/EEG vid framställning av spritdrycker.
g) Färgning:
Användning av ett eller flera färgämnen vid framställning av sprit-
drycker.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 4
▼B
h) Jordbruksalkohol:
Etanol som har de egenskaper som anges i bilaga 1 till denna
förordning och som har framställts genom destillation efter alko-
holjäsning av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga 2
i fördraget, med undantag av spritdrycker som anges i punkt 2. Dåhänvisning görs till den använda råvaran måste alkoholen ha utvun-nitsutes lutande ur denna råvara.
i) Destillat av jordbruksprodukter:
En alkoholhaltig vätska som erhålls genom destillation efter alko-
holjäsning av sådana jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga 2
till fördraget. Den har inte de egenskaper som finns hos etanolenligt h ovan eller hosen s pritdryck, men har fortfarande kvararom och smak av de råvaror som använts. Då hänvisning görs tillden använda råvaran måste destillatet ha utvunnits uteslutande ur
denna råvara.
j) Alkoholhalt uttryckt i volymprocent:
Den andel, uttryckt i volym, av ren alkohol som finns i produkten i
fråga vid 20 ºC i förhållande till den totala volymen av dennaprodukt vid samma temperatur.
k) Halt av flyktiga ämnen:
Den mängd flyktiga ämnen — bortsett från etanol och metanol —
som finns i en spritdryck, som erhållits uteslutande genom destilla-
tion, och som endast härrör från destillationen elleromdestillationen av de använda råvarorna.
l) Tillverkningsort:
Platsen eller området där den fas i tillverkningen av den färdiga
produkten ägde rum som gav spritdrycken dess karaktär och väsent-
liga, slutliga egenskaper.
m) Kategori av spritdrycker:
Alla de spritdrycker som omfattas av samma definition.
4. Definition av olika kategorier av spritdrycker
I denna förordning används följande termer med de betydelser som här
anges:
a)Rom:
1) En spritdryck som framställts uteslutande genom alkoholjäsning
och destillation, antingen av melass eller sirap som framställts
vid tillverkning av rörsocker eller av själva rörsockersaften, och
som destillerats till mindre än 96 volymprocent, så att destillateti märkbar grad har de specifika organoleptiska kännetecknen förrom.
2) Sprit som framställts uteslutande genom alkoholjäsning och
destillation av rörsockersaft, som har de aromatiska kännetecken
som är specifika för rom och som har ett innehåll av flyktiga
substanser som är lika med eller större än 225 gram per hekto-liter 100-procentig alkohol. Denna sprit får marknadsföras medbeteckningen ”jordbruks-” som tillägg till beteckningen ”rom”tillsammans med någon av de geografiska beteckningar frånfranska utomeuropeiska departement som finns i bilaga 2.
b)Whisky ellerwhiskey :
En spritdryck som framställts genom destillation av mäsk från
spannmål
— försockrad genom diastas från malten som används med eller
utan andra naturliga enzymer,
— förjäst genom inverkan av jäst,
— destillerad till mindre än 94,8 volymprocent, så att destillatet
har en arom och smak, som härrör från de råvaror som använts,
och som lagrats i minst tre år i träfat med en kapacitet som inte
överstiger 700 liter.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 5
▼B
c)Sädessprit:
1) En spritdryck som framställts genom destillation av jäst mäsk
från spannmål och som har organoleptiska egenskaper, somhärrör från de råvaror som använts.
Beteckningen ”sädessprit” får ersättas av KornellerKornbrand
för de drycker som tillverkas i Tyskland och i områden inom ge-menskapen, där tyska är ett av de officiella språken, underförutsättning att de traditionellt framställs inom dessa områdenoch att sädesspriten framställs där utan tillsatser,
— antingen uteslutande genom destillation av en förjäst mäsk
av hela korn av vete, korn, havre, råg eller bovete med alladelar som ingår i kornen,
— eller genom omdestillation av ett destillat som erhållits i
enlighet med första stycket.
2) För att ett sädesdestillat ska få betecknas som ”sädes brandy”
måste det ha erhållits genom destillation till mindre än 95volymprocent av en jäst mäsk från spannmål, som uppvisar
organoleptiska egenskaper, som härrör från de råvaror som
använts.
d)Vinsprit:
En spritdryck som
— är framställd uteslutande genom destillation till mindre än 86
volymprocent av vin eller vin som är uppspritat för destillationeller genom omdestillation av ett vindestillat till mindre än 86volymprocent,
— innehåller en kvantitet av flyktiga ämnen som motsvarar eller
överstiger 125 gram per hektoliter, räknat på 100-procentigalkohol, samt
— har en högsta halt av metanol på 200 gram per hektoliter, räknat
på 100-procentig alkohol.
När denna dryck har blivit mognadslagrad får den fortsätta att
säljas som ”vinsprit”, om den har lagrats lika länge eller längre änden period som är föreskriven för de varor som anges i e.
e)Brandy ellerWeinbrand :
En spritdryck som
— är framställd av vinsprit, vare sig den är blandad med ett
vindestillat som är destillerat till mindre än 94,8 volymprocent
eller inte, under förutsättning att detta destillat inte överskrider
en högsta alkoholhalt på 50 volymprocent av den färdigaprodukten,
— är mognadslagrad under minst ett år i ekbehållare eller i minst
sex månader i ekfat med en kapacitet på mindre än 1 000 liter,
— innehåller en kvantitet av flyktiga ämnen som är lika med eller
överstiger 125 gram per hektoliter räknat på 100-procentig
alkohol och som uteslutande härrör från destillation elleromdestillation av de råvaror som använts,
— har en högsta metanolhalt av 200 gram per hektoliter räknat på
100-procentig alkohol.
f)Druvsprit ellersprit avdruv rester:
1) a) En spritdryck som uppfyller följande krav:
— Den är framställd av druvrester som jästs och destillerats,
antingen direkt genom vattenånga eller sedan vatten till-
satts. En viss procentuell andel jäsningsrester, vilken
skall bestämmas enligt det förfarande som fastställs iartikel 15, kan tillsättas till druvresterna, och destilla-tionen genomförstill mindre än 86 volymprocent inärvaro av själva druvresterna. Omdestillation till sammaalkoholhalt är tillåten.
— Den innehåller en kvantitet flyktiga ämnen som är lika
stor som eller överskrider 140 gram per hektoliter räknatpå 100-procentig alkohol och som har en högsta metanol-1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 6
▼B
halt av 1 000 gram per hektoliter räknat på 100-procentig
alkohol.
b) Under den övergångsperiod som bestämts för Portugal i 1985
års anslutningsakt skall emellertid bestämmelsen i a intehindra saluföring i Portugal av sprit av druvrester som tillver-kats i Portugal och som har en högsta metanolhalt av 1 500gram per hektoliter räknat på 100-procentig alkohol.
2) Namnet ” mars” eller ”sprit av druvrester” får ersättas av beteck-
ningen grappa endast för spritdrycker som är framställda i
Italien.
g)Sprit avfruktrester:
En spritdryck som är framställd genom jäsning och destillation av
fruktrester. Destillationsförhållanden, produktegenskaper och andrabestämmelser skall fastställas enligt förfarandet i artikel 15.
h)Russinsprit ellerraisin brandy:
En spritdryck som är framställd genom destillation av den produkt
som erhållits vid alkoholjäsning av extrakt av torkade druvor avtyperna ”Corinth Black” eller ”Malaga muscat” och som är destil-lerad till mindre än 94,5 volymprocent, så att destillatet har en
arom och smak som härrör från de råvaror som använts.
i)Fruktsprit:
1) a) Spritdrycker som
— är framställda uteslutande genom alkoholjäsning och
destillation av frukter med fruktkött eller saft av sådana
frukter med eller utan kärnor,
— destillerats till mindre än 86 volymprocent, så att destil-
latet har en arom och smak som härrör från de frukter
som destillerats,
— har en halt av flyktiga substanser på 200 gram per hekto-
liter 100-procentig alkohol eller mer
— har en högsta metanolhalt av 1 000 gram per hektoliter
räknat på 100-procentig alkohol, och
— i fråga om stenfruktsprit har en cyanvätesyrahalt som inte
överstiger 10 gram per hektoliter räknat på 100-procentig
alkohol.
b) Avvikelser från bestämmelserna i a tredje till femte strecksat-
serna får beslutas enligt det förfarande som fastställs i artikel15, i synnerhet för traditionella varor vars framställning ochförsäljning ger en avsevärd del av inkomsterna för vissa
fruktproducenter i gemenskapen.
c) Dryckerna skall kallas ”sprit”, och den benämningen skall
föregås av namnet på frukten, t. ex. körsbärssprit eller kirsch,
plommonsprit eller slivovits, mirabell-, persiko-, äppel-,
päron-, aprikos-, fikon-, citrus- eller druvsprit eller annan
fruktsprit. De får också kallas wasser, tillsammans med
namnet på frukten.
Namnet ” Williams ” får användas endast för päronsprit som
uteslutande är framställd av päron av päronsorten Williams.
Om två eller flera frukter destilleras tillsammans skall
produkten kallas ”fruktsprit”. Dessutom kan namnen på allafrukter som ingår anges i fallande ordning efter den kvantitetsom använts.
d) Med tillämpning av förfarandet i artikel 15 skall det
fastställas i vilka fall och på vilka villkor fruktnamnet somsådant kan ersätta namnet ”sprit” föregånget av fruktnamnet.
2) Namnet ”sprit” föregånget av fruktnamnet får också - under
förutsättning att den minsta mängden frukt är 100 kilo per 20
liter 100-procentig alkohol - användas för sprit som framställtsav vissa bär och andra frukter såsom hallon, björnbär, blåbärmed flera, vare sig de är delvis jästa eller ojästa, genom lakningi jordbruksalkohol eller i sprit eller destillat som definieras idenna förordning, och genom efterföljande destillation.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 7
▼B
De villkor för användning av namnet ”sprit” föregånget av frukt-
namnet som behövs för att undvika förväxlingar med fruktspritenligt 1 ovan och med frukten i fråga skall fastställas enligt
förfarandet i artikel 15.
3) Sprit som erhålls genom lakning i jordbruksalkohol av sådan
ojäst hel frukt, som anges i 2 ovan, med efterföljande destilla-
tion, får kallas” geist” i förbindelse med namnet på frukten.
j)Cidersprit, ciderbrandy ellerpäronsprit:
Sprit som
— är framställd uteslutande genom destillation av cider eller
päronvin, och
— uppfyller kraven för fruktsprit enligt i 1 a andra till fjärde
strecksatserna.
k)Gentianasprit:
Sprit som framställs av ett destillat av gentiana, som i sin tur erhål-
lits genom jäsning av gentianarot med eller utan tillsats avjordbruksalkohol.
l)Fruktbrännvin:
1) Brännvin som erhållits genom lakning av frukt i jordbruksal-
kohol, jordbruksdestillat eller sprit som definieras i denna
förordning och med minimiproportioner, som skall bestämmasgenom det förfarande som fastställs i artikel 15.
Smaksättningen av dessa spritdrycker kan kompletteras genom
att man tillför aromämnen eller andra smaktillsatser än de somkommer från den frukt som använts. Dessa smakämnen ochsmaktillsatser anges i direktiv 88/388/EEG artikel 1.2 b i och1.2 c. Den karakteristiska smaken hos drycken och dess färgmåste emellertid uteslutande härröra från den frukt som använts.
2) Dryckerna skall kallas ”brännvin” eller ”sprit” och dessa benäm-
ningar skall föregås av namnet på frukten. Med tillämpning av
förfarandet i artikel 15 skall det fastställas i vilka fall och på
vilka villkor fruktnamnet som sådant kan ersätta dessa namn.
Namnet ”Pacharán” får emellertid uteslutande användas för det
”fruktbrännvin” som tillverkas i Spanien och framställs genom
lakning av slånbär (Prunus espinosa) med en minsta fruktandelav 250 gram per liter ren alkohol.
m)Enbärskryddat brännvin:
1) a) Brännvin framställt genom smaksättning av jordbruksalkohol,
sädessprit eller sädesdestillat med enbär (Juniperus
communis) .
Andra naturliga eller naturidentiska smakämnen som anges i
artikel 1.2 b i och 1.2 b ii i direktiv 88/388/EEG och/eller
smaktillsatser som anges i artikel 1.2 c i det direktivet och/
eller aromatiska växter eller delar av aromatiska växter fårdessutom användas, men de organoleptiska kännetecknen förenbär skall kunna urskiljas, även om de ibland är försvagade.
b) Dryckerna får kallas” Wacholder ”, ”ginebra ” eller
”genebra ”. Beslut om användningen av dessa namn skall
fattas enligt det förfarande som fastställs i artikel 15.
c) Alkohol som används för brännvin som kallas ” genièvre ”,
”jenever ”, ”genever ” och ”peket” måste vara organoleptiskt
lämpliga för tillverkning av de nämnda varorna och ha enhögsta metanolhalt av 5 gram per hektoliter räknat på 100-
procentig alkohol och en högsta aldehydhalt, uttryckt som
acetaldehyd, av 0,2 gram per hektoliter 100-procentigalkohol. När det gäller sådana varor behöver smaken avenbär inte kunna urskiljas.
2) a) Drycken får kallas” gin” om den är framställd genom
smaksättning av organoleptiskt lämplig jordbruksalkoholmed naturliga eller naturidentiska aromämnen som anges iartikel 1.2 b i och 1.2 b ii i direktiv 88/388/EEG och/eller1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 8
▼B
smaktillsatser som anges i det direktivets artikel 1.2 c, så att
smaken till övervägande del är enbärssmak.
b) Drycken får kallas”des tillerad gin” om den är framställd
uteslutande genom omdestillation av organoleptiskt lämplig
jordbruksalkohol av passande kvalitet med en ursprunglig
alkoholhalt av lägst 96 volymprocent i destillationsapparater,som traditionellt används för gin, tillsammans med enbär ochandra naturliga växter eller växtdelar, under förutsättning attenbärssmaken överväger. Termen ”destillerad gin” får också
användas för en blandning av produkten från en sådan destil-
lation och jordbruksalkohol med samma sammansättning,renhet och alkoholhalt. Naturliga eller naturidentiskaaromämnen eller smaktillsatser som specificeras i a fårockså användas för att smaksätta destillerad gin. ”Londongin” är en typ av destillerad gin.
Ginsom erhållits genom att man helt enkelt tillsatt essenser
eller aromämnen till jordbruksalkohol får inte betecknas som
”destillerad gin”.
n)Kumminkryddat brännvin:
1) Brännvin framställt genom smaksättning av jordbruksalkohol
med kummin ( Carum carvi L .).
Andra naturliga eller naturidentiska aromämnen som anges i
artikel 1.2 b i och 1.2 b ii i direktiv 88/388/EEG och/eller smak-tillsatser som anges i det direktivets artikel 1.2 c får dessutomanvändas, men smaken av kummin måste överväga.
2) a) Brännvin som anges i 1 får också kallas ” akvavit”eller
”aquavit ”, om det är smaksatt med ett destillat av växter eller
kryddor.
Andra aromämnen som anges i andra stycket i 1 får också
användas, men smaken hos dessa drycker skall till stor del
härröra från destillat av kummin- eller dillfrön ( Anethum
graveolens L .). Användning av eteriska oljor är förbjuden.
b) De bittra ämnena får inte tydligt dominera smaken. Torrsub-
stansen får inte överstiga 1,5 gram per 100 milliliter.
o)Aniskryddat brännvin:
1) Brännvin framställt genom smaksättning av jordbruksalkohol
med naturliga extrakt av stjärnanis (Illicium verum) , anis
(Pimpinella anisum) , fänkål (Foeniculum vulgare) eller andra
växter som innehåller samma aromatiska huvudbeståndsdelarenligt någon av följande metoder:
— Lakning och/eller destillation.
— Omdestillation av alkohol i närvaro av frön eller andra delar
av de växter som anges ovan.
— Tillsats av naturliga, destillerade extrakt av växter med smak
av anisfrön.
— En kombination av dessa tre metoder.
Andra naturliga växtextrakt eller aromatiska frön får också
användas, men anissmaken måste förbli dominerande.
2) För att ett brännvin som smaksatts med anisfrön skall få kallas
”pastis” måste det också innehålla naturliga extrakt av lakritsrot
(Glycyrrhiza glabra) , vilket gör att det också ingår sådana
färgämnen, som kallas ”chalcones” samt glycyrrisinsyra, vars
minimi- och maximihalt måste vara 0,05 respektive 0,5 gramper liter.
Pastisinnehåller mindre än 100 gram socker per liter och har en
minimi- och maximihalt av anetol om 1,5 respektive 2 gram perliter.
3) För att ett brännvin som smaksatts med anisfrön skall få kallas
”ouzo” måste det
— uteslutande vara framställt i Grekland,1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 9
▼B
— ha framställts genom blandning av alkoholer som är smak-
satta med hjälp av destillation eller lakning av anisfrön ochmöjligen fänkålsfrön, mastix från ett mastixträd som växer
på ön Theos (Pistacia lentiscus Chia eller latifolia) och andra
aromatiska frön, växter och frukter. Alkoholen som smak-satts genom destillation måste utgöra minst 20 % avalkoholhalten i ouzo.
Detta destillat måste
— ha framställts genom destillation i traditionella kopparpannor
för satsvis destillation med en kapacitet på 1 000 liter ellermindre,
— ha en alkoholhalt som inte understiger 55 volymprocent och
inte överstiger 80 volymprocent.
Ouzoskall vara färglös och ha en sockerhalt av högst 50 gram
per liter.
4) För att en spritdryck som är smaksatt med anisfrön skall få
kallasanis, måste dess karaktäristiska arom komma uteslutande
från anis (Pimpinella anisum) , stjärnanis (Illicium verum) eller
fänkål(Foeniculum vulgare) . Namnet ”destillerad anis” får
användas, om drycken innehåller alkohol, destillerad i närvaroav sådana frön, under förutsättning att denna alkohol utgör minst20 % av dryckensalkoholhalt.
p)Bittert brännvin ellerbitter:
Brännvin, med en övervägande bitter smak, som framställts genom
smaksättning av jordbruksalkohol med naturliga eller naturidentiskaaromämnen som anges i artikel 1.2 b i och 1.2 b ii i direktiv 88/388/EEG eller smaktillsatser som anges i det direktivets artikel 1.2
c.
Dryckerna får också marknadsföras som ”amer” eller bittermed
eller utan någon annan term.
Denna bestämmelse skall inte påverka möjligheterna att använda
termen ”amer” eller bitteri fråga om varor som inte omfattas av
denna artikel.
q)Vodka:
Ett brännvin som framställts antingen genom omdestillation av
jordbruksalkohol eller genom filtrering av jordbruksalkohol genom
aktivt kol, eventuellt med en efterföljande ren destillation ellermotsvarande behandling, så att de organoleptiska kännetecknen förde använda råvarorna selektivt minskas. Produkten får ges speciellaorganoleptiska kännetecken, t. ex. mjukare smak, genom tillsats av
aromämnen.
r)Likör:
1) En spritdryck som
— har en lägsta sockerhalt av 100 gram per liter, uttryckt som
invertsocker, om något annat inte har beslutats enligt det
förfarande som fastställs i artikel 15,
— är framställd genom smaksättning av jordbruksalkohol eller
ett jordbruksdestillat eller en eller flera spritdrycker som
definierasi denna förordning eller en blandning av
ovannämnda varor, sötad och eventuellt med tillsats av jord-bruksprodukter som grädde, mjölk eller andramjölkprodukter, frukt, vin eller smaksatt vin.
2) Namnet ”crème de”, följt av namnet på en frukt eller på den
råvara som använts med undantag av mjölkprodukter, skallreserveras för likörer med en lägsta sockerhalt av 250 gram perliter, uttryckt som invertsocker.
Namnet ”crème de cassis” skall emellertid reserveras för svar-
tvinbärslikörer, som innehåller minst 400 gram socker, uttryckt
som invertsocker per liter.
3) Beteckningarna ”Jägertee”, ”Jagertee” och ”Jagatee”skall reser-
veras för den likör med ursprung i Österrike som är framställd1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 10
▼A1
▼A1
av jordbruksalkohol, essens från vissa alkoholdrycker eller te
med tillsats av ett flertal naturliga aromatiska ämnen som angesi artikel 1.2 b i direktiv 88/388/EEG. Alkoholhalten skall vara
lägst 22,5 volymprocent. Sockerhalten uttryckt i invertsocker
skall vara lägst 100 g per liter.
s)Ägglikör/advocaat/avocat/Advokat:
En spritdryck, smaksatt eller icke smaksatt, som har erhållits från
jordbruksalkohol och vars ingredienser är kvalitetsäggula, äggvita
och socker eller honung. Lägsta halten av socker eller honung skallvara 150 gram per liter. Lägsta halten av äggula skall vara 140gram per liter i den färdiga produkten.
t)Likör med ägg:
En spritdryck, smaksatt eller icke smaksatt, som erhållits av jord-
bruksalkohol och vars ingredienser är kvalitetsäggula, äggvita ochsocker eller honung. Lägsta halten av socker eller honung skall
vara 150 gram per liter. Lägsta halten av äggula skall vara 70
gram per liter i den färdiga produkten.
u)Väkevä glögi — Spritglögg:
En spritdryck som är framställd genom smaksättning av jordbruks-
alkohol med naturliga eller naturidentiska aromämnen avkryddnejlika och/eller kanel och genom något av följande förfa-randen: maceration och/eller destillering, redestillering avalkoholen tillsammans med de ovan nämnda kryddorna, tillsats av
naturliga eller naturidentiska aromämnen av kryddnejlika eller
kanel eller genom en kombination av dessa metoder.
Andra naturliga eller naturidentiska aromämnen av plantextrakter i
enlighet med direktiv 88/388/EEG får också användas men aromen
av de nämnda kryddorna måste vara framträdande. Innehållet av
vin eller vinprodukter får inte överstiga 50 %.
Artikel 2
Enligt artiklarna 3, 4 och 12 skall en spritdryck för att få marknads-
föras för konsumtionsändamål under något av de namn som anges i
artikel 1.4 överensstämma med den definition och de krav som gällerför den kategori som drycken hör till.
Artikel 3
1. Med undantag av enbärskryddat brännvin enligt artikel 1.4 m 1
skall de spritdrycker som anges nedan och som får tillhandahållas förkonsumtion i gemenskapen under ett av de namn som anges i artikel1.4, med undantag av vissa specifika produkter vars alkoholhalt anges
i bilaga 3, ha en lägsta alkoholhalt enligt följande:
— 40 % whisky/whiskey
pastis
— 37,5 % rom
Rum-Verschnittvinsprit
sprit av druvrester
sprit av fruktresterrussinspritfruktspritcidersprit, cider brandy och päronsprit
gentianabrännvin
gin/destillerad gin
akvavit/aquavitvodkagrappaouzo
Kornbrand
—3 6% brandy/Weinbrand1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 11
▼B
▼A1
▼B
▼B
— 35 % sädessprit/sädes brandy
anis
—3 2% Korn
— 30 % kumminkryddat brännvin (med undantag av akvavit/
aquavit )
— 25 % fruktbrännvin
— 15 % aniskryddat brännvin (med undantag av ouzo, pastis,
anis)
övriga produkter som anges i artikel 1.4 och som intefinnsangivna ovan.
2. Nationella bestämmelser får ange en lägsta alkoholhalt i volymp-
rocent som är högre än de värden som anges i punkt 1 för spritdrycker
upptagna i bilaga 2. Medlemsstaterna skall anmäla sådana alkoholhalter
till kommissionen inom tre månader räknat från
— den dag då denna förordning träder i kraft, i fall då nationella
bestämmelser redan finns,
— beslutets dag, i fall då nationella bestämmelser beslutas efter det att
denna förordning trätt i kraft.
Kommissionen skall se till att de anmälda uppgifterna publiceras i C-
serien av Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
3. Rådet kan med kvalificerad majoritet på förslag från kommis-
sionen fastställa lägsta alkoholhalt i volymprocent för andra kategorierav spritdrycker än de som anges i punkt 1.
4. Före den 31 december 1992 skall rådet se över den lägsta alko-
holhalten för whisky/whiskey på grundval av en marknadsstudie som
kommissionen skall göra.
Artikel 4
1. Utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser som anta-
gits enligt punkt 2-5 skall en spritdryck förlora rätten till ett reserveratnamn, om något annat ämne tillsätts än de som är tillåtna enligtgemenskapslagstiftningen eller, i fall då sådan lagstiftning inte finns,enligt nationella bestämmelser.
2. En förteckning över godkända livsmedelstillsatser, anvisningar för
deras användning och vilka spritdrycker som berörs skall beslutas
enligt det förfarande som fastställs i rådets direktiv 89/107/EEG av
den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstift-ning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning ilivsmedel(
1).
3. En förteckning över tillåtna produktionshjälpmedel, anvisningar
för deras användning och vilka spritdrycker som berörs kan beslutasenligt det förfarande som fastställs i artikel 15.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av de mera restriktiva
bestämmelserna i artikel 1.4 skall färgning av spritdrycker vara tillåtenenligt nationella regler som följer rådets direktiv av den 23 oktober1962 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om färgämnen
som är godkända för användning i livsmedel(
2), senast ändrat genom
Anslutningsakten för Spanien och Portugal.
5. Endast naturliga aromämnen och smaktillsatser enligt artikel 1.2 b
i och 1.2 c i direktiv 88/388/EEG får användasvid frams tällning av de
spritdrycker som anges i artikel 1.4, med undantag av dem som anges iartikel 1.4 m, n och p.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 12
(1) EGT nr L 40, 11.2.1989, s. 27.
(2) EGT nr 115, 11.11.1962, s. 2645/62.
▼B
Naturidentiska aromämnen och smaktillsatser som anges i artikel 1.2 b
ii i direktiv 88/388/EEG är emellertid tillåtna i andra likörer änföljande:
a) Fruktlikörer (eller crèmes), nämligen
— ananas,
— svarta vinbär,— körsbär,— hallon,— mullbär,— blåbär,— citrusfrukter,
— hjortron,
— åkerbär,— tranbär,— lingon,— havtorn.
b) Örtlikörer, nämligen
— mynta,
— gentiana,— anisfrö,— malört— getväppling.
6. Vid framställning av spritdrycker är det tillåtet att tillsätta vatten.
Vattnet kan vara destillerat eller demineraliserat, under förutsättning att
kvaliteten överensstämmer med de nationella bestämmelser som anta-gitsvid genomförandet av direktiv 80/777/EEG och 80/778/EEG. Dettillsatta vattnet får inte ändra produktens karaktär.
7. a) Den etanol som används vid framställningen av spritdrycker får
inte ha något annat ursprung än jordbruksprodukter.
b) Den etanol som används för att späda ut eller lösa färgämnen,
aromämnen eller andra godkända tillsatser, som används vid till-
verkning av spritdrycker, måste vara jordbruksalkohol.
c) Utan att det påverkar tillämpningen av de mera restriktiva
bestämmelserna i artikel 1.4 m 1 skall kvaliteten på jordbruksal-
koholen uppfylla kraven i bilaga 1.
8. Närmare föreskrifter om bl. a. de metoder som skall användas för
analys av spritdrycker skall antas enligt det förfarande som fastställs iartikel 14.
Den förteckning över likörer som finns i punkt 5 andra stycket kan
kompletteras genom beslut som rådet fattar med kvalificerad majoritet
på förslag av kommissionen.
Artikel 5
1. Utan att det påverkar åtgärder som beslutats enligt artikel 6, skall
användningen av de namn som anges i artikel 1.4 begränsas till despritdrycker som är definierade där, varvid de krav som fastställs i
artikel 2, 3, 4 och 12 skall beaktas. Dessa namn måste användas för
att beteckna de nämnda dryckerna.
Spritdrycker som inte uppfyller kraven för de produkter som definieras
i artikel 1.4 får inte bära de namn som anges där. De måste betecknassom ”brännvin” eller ”sprit”.
2. De namn som anges i punkt 1 får kompletteras med andra geogra-
fiska benämningar än de som anges i punkt 3, under förutsättning attdet inte vilseleder konsumenterna.
3. a) De geografiska beteckningar som förtecknas i bilaga 2 får
användas i stället för de beteckningar som anges i punkt 1 eller1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 13
▼A1
▼B
▼B
användas som ett komplement till dem i sammansatta beteck-
ningar. Beteckningarna får, vare sig de är sammansatta ellerinte, vid behov åtföljasav ytterligare angivels er, om den
medlemsstat där tillverkningen äger rum har föreskrivit detta.
För de spritdrycker i bilaga 2 som framställs i Luxemburg gäller
att orden marque nationale luxembourgeoise skall användas som
en geografisk beteckning och får utgöra ett komplement trotsbestämmelserna i föregående stycke.
b) Dessa geografiska beteckningar skall reserveras för spritdrycker,
som fick sin karaktär och sina slutliga egenskaper under ett till-verkningsstadium som ägde rum i det angivna geografiskaområdet.
c) Medlemsstaterna får tillämpa särskilda nationella regler om till-
verkning, rörlighet inom en medlemsstat, beskrivning ochpresentation av de varor som tillverkats inom det egna territoriet,
under förutsättning att reglerna är förenliga med gemens-
kapsrätten. Som ett led i en kvalitetspolicy, får sådana regler iett visst geografiskt område begränsa produktionen till kvalitets-varor som överensstämmer med dessa särskilda regler.
Artikel 6
1. Särskilda bestämmelser får antas om beteckningar som används
som tillägg till försäljningsbeteckningen, nämligen bestämmelser om
— användning av uttryck, förkortningar eller symboler,
— användning av sammansättningar där någon av de kategoribeteck-
ningar ingår som definieras i artikel 1.2 och 1.4.
2. Särskilda bestämmelser får antas om namn på blandningar av
spritdrycker och på blandningar av drycker och spritdrycker.
3. De bestämmelser som anges i punkt 1 och 2 skall antas enligt det
förfarande som fastställs i artikel 15. De skall syfta till att hindra att de
namn som anges i dessa punkter ger upphov till förväxlingar, i
synnerhet när det gäller varor som redan finns när denna förordningträder i kraft.
Artikel 7
1. För de spritdrycker som definieras i artikel 1.4 och som är
avsedda för konsumenter skall märkning, presentation och reklam,förutom att följa nationell lagstiftning som antagits i enlighet meddirektiv 79/112/EEG, överensstämma med punkt 2 och 3.
2. a) Det namn som används vid försäljningen av de varor som anges i
artikel 1.2 och 1.4, skall vara något av de namn som är reserve-
rade för sådana varor enligt artikel 5 och 6.2.
b) Då märkningen anger råvaror som använts för framställning av
jordbruksalkohol måste varje använd sort nämnas i fallandeordning efter den mängd som använts.
c) Det namn som används vid försäljning av spritdrycker som anges
i punkt 1 kan kompletterasmed termen ”blend”, då produktenhar blandats.
d) Om något annat inte har föreskrivits får en mognadslagringstid
anges endast då den avser den yngsta beståndsdelen i alkoholenoch under förutsättning att produkten åldrats under kontroll avuppbördsmyndigheterna eller en kontroll som ger likvärdiga
garantier.
e) Från och med den 1 januari 1993 får spritdrycker som omfattas
av denna förordning inte saluhållas eller släppas ut på marknadeni förpackningar med förslutningar som täckts med blybaseradekapsyler eller blybaserad folie. Dock får spritdrycker som föredetta datum tappats på flaskor med detta slag av kapsyler ellerfolie säljas till dess att lagren tömts.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 14
▼M1
▼B
3. För de varor som anges i artikel 1.4 får följande beslutas enligt
det förfarande som fastställs i artikel 14:
a) de villkor enligt vilka etiketten får ange mognadslagringstiden och
de råvaror som använts,
b) villkor för användningen av försäljningsbeteckningar, som antyder
att produkten har mognadslagrats, tillsammans med eventuellaundantag och förutsättningar för likvärdiga kontroller,
c) särskilda bestämmelser om användning av termer som hänvisar till
en viss egenskap hos produkten, t. ex. dess historia eller den metod
som används vid framställningen,
d) bestämmelser om märkning av varor i behållare som inte är avsedda
för konsumenten, inklusive de avvikelser från etiketteringsreglerna
som kan behövas framför allt vid lagring och transport.
4. De upplysningar som avses i denna förordning skall lämnas på ett
eller flera av gemenskapernas officiella språk, så att konsumenten lättkan förstå alla uppgifter, såvida inte köparna får informationen pånågot annat sätt.
5. De geografiska beteckningar som anges i bilaga 2, termerna med
kursiv stil i artikel 1.4 och beteckningen ” Rum-Verschnitt ” får inte
översättas.
På begäran av den medlemsstat där produkten skall konsumeras får det
emellertid genom det förfarande som fastställs i artikel 14 beslutas att
de nämnda kursiverade termerna och i synnerhet ” raisin brandy ” skall
kompletteras med motsvarande termer, så att konsumenterna i denstaten inte blir vilseledda.
6. För produkter med ursprung i ett tredje land är det tillåtet att
använda ett språk som är officiellt i det tredje land där produkten hartillverkats, om de upplysningar som föreskrivs i denna förordning
lämnas även på ett av gemenskapens officiella språk, så att konsu-
menten lätt kan förstå alla uppgifter.
7. För produkter som har sitt ursprung i gemenskapen och är
avsedda för export får, utan att det påverkar tillämpningen av artikel12, de upplysningar som föreskrivs i denna förordning upprepas på ettannat språk. Detta gäller dock inte de uppgifter som anges i punkt 5.
8. Enligt det förfarande som fastställs i artikel 15 får kommissionen
bestämma i vilka fall och/eller för vilka spritdrycker det skall vara obli-
gatoriskt med en hänvisning till tillverkningsplats, ursprung eller
härkomst samt besluta närmare föreskrifter om detta.
Artikel 8
Spritdrycker som framställts i gemenskapen får inte marknadsföras för
konsumtion med beteckningar där ord och uttryck som ”typ”, ”sort”,
”stil”, ”märke”, ”smak” eller några andra liknande angivelser användstillsammans med någon av de försäljningsbeteckningar som nämns idenna förordning.
Artikel 9
1. Följande spritdrycker, nämligen
— rom,
—whisky ochwhiskey ,
— sädessprit/sädesbrandy,— vinsprit och brandy,
— sprit av druvrester,
— russinsprit,— annan fruktsprit än de produkter som anges i artikel 1.4 i 2,
— cidersprit, ciderbrandy och päronsprit1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 15
▼B
får inte i någon som helst form presenteras under den kategoribeteck-
ning som reserverats för dessa drycker, om de innehåller tillsattjordbruksalkohol.
2. Punkt 1 skall emellertid inte hindra marknadsföring för konsum-
tion i gemenskapen av en produkt som tillverkas i Tyskland och somerhålls genom att rom och alkohol blandas. En minsta andel på 5 %
av den alkohol som finns i slutprodukten kallad ” Rum-Verschnitt ”
måste komma från rom. Då denna produkt säljs utanför den tyskamarknaden måste alkoholsammansättningen framgå av etiketten.
Vad beträffar märkning och presentation av produkten ” Rum-Versch-
nitt”, skall ordet ” Verschnitt ” finnaspå förpackningen (på flas kan eller
omslaget) med bokstäver av samma typ, storlek och färg samt påsamma rad som ordet ” Rum” och, när det gäller flaskor, på framsidans
etikett.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
säkerställa att gemenskapens bestämmelser om spritdrycker följs. De
skall utse ett eller flera organ för att övervaka att dessa bestämmelserföljs.
För de produkter som förtecknas i bilaga 2 får det beslutas enligt förfa-
randet i artikel 14 att denna kontroll och detta skydd vid varurörelserinom gemenskapen skall åstadkommas genom handelsdokument sombestyrkts av myndigheterna och genom att lämpliga register förs.
2. För de spritdrycker som finns förtecknade i bilaga 2 och som
exporteras skall rådet med kvalificerad majoritet på förslag frånkommissionen upprätta ett system av äkthetsdokument för att hindrabedrägerier och förfalskningar. Systemet är avsett att ersätta befintliga
nationella system. Det måste erbjuda minst samma grad av säkerhet
som de nationella systemen, om något annat inte följer av gemenskaps-reglerna och då särskilt konkurrensreglerna.
Tills det system som anges i föregående stycke har införts får
medlemsstaterna behålla sina egna system för att säkerställa äktheten,under förutsättning att dessa följer gemenskapsreglerna.
3. Rådet skall med kvalificerad majoritet på förslag av kommis-
sionen besluta om de åtgärder som krävs för en enhetlig tillämpningav gemenskapsbestämmelserna inom sektorn spritdrycker, särskilt ifråga om kontroller och relationer mellan medlemsstaternas behörigaorgan.
4. Medlemsstaterna och kommissionen skall lämna varandra de
upplysningar som krävs för att genomföra denna förordning. Närmareföreskrifter om hur sådana upplysningar skall lämnas och spridas skallantas enligt det förfarande som fastställs i artikel 14.
Artikel 11
1. Om inte annat följer av punkt 2, kan sådana spritdrycker som
importeras till gemenskapen för att marknadsföras för konsumtion däroch som bär andra geografiska beteckningar eller namn än de somanges i artikel 1.4, under förutsättning av ömsesidighet, underkastasövervakning och få skydd enligt artikel 10.
Första stycket skall genomföras genom avtal som förhandlas fram och
sluts med de berörda tredje länderna enligt det förfarande som fastställsi artikel 113 i fördraget.
Närmare föreskrifter och en förteckning över sådana produkter som
avses i första stycket skall antas enligt det förfarande som fastställs iartikel 15.
2. Denna förordning skall inte påverka import och marknadsföring
för konsumtion inom gemenskapen av specifika spritdrycker underderas ursprungliga namn, om spritdryckerna har sitt ursprung i etttredje land, om gemenskapen beviljat tullkoncessioner för dem1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 16
▼B
antingen i GATT-överenskommelser eller genom bilaterala avtal och
om villkoren för införsel fastställts i gemenskapsförordningar.
Artikel 11a
1. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att de
berörda parterna på de villkor som fastställs i artiklarna 23 och 24 i
Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätt skall kunna
förhindra att en geografisk benämning som identifierar produkter somomfattasav denna förordning användsinom gemens kapen för enprodukt som inte har sitt ursprung på den plats som den geografiskabenämningen hänvisar till, även om produktens verkliga ursprung är
angivet eller den geografiska benämningen anges i översättning eller
tillsammans med uttryck som ”motsvarande”, ”typ”, ”stil”, ”imitation”eller liknande.
I denna artikel avses med geografisk benämning en beteckning som
identifierar en produkt som har sitt ursprung inom territoriet för etttredje land som är medlem av Världshandelsorganisationen eller i ettområde eller en ort inom detta territorium, om produktenskvalitet eller
anseende eller något annat kännetecken huvudsakligen kan hänföras till
detta geografiska ursprung.
2. Punkt 1 skall tillämpas trots artikel 11 i denna förordning och
andra gemenskapsbestämmelser om beskrivning och presentation avde produkter som omfattas av denna förordning.
3. Tillämpningsföreskrifter till denna artikel skall vid behov antas i
enlighet med förfarandet i artikel 15.
Artikel 12
1. Spritdrycker som är avsedda för export skall uppfylla kraven i
denna förordning.
2. Medlemsstaterna får emellertid besluta om avvikelser från artikel
4.2, 4.3, 4.4 och 4.6 men inte då det gäller de spritdrycker somförtecknas i bilagorna 2 och 3 eller spritdrycker med reserveradebeteckningar.
3. Avvikelser från bestämmelserna i artikel 3 om alkoholhalten vid
tillhandahållande för konsumtion får också beslutas då det gäller
— spritdrycker som omfattas av artikel 1.2 och 1.4,
— spritdrycker som omfattas av bilaga 2, i synnerhet om lagstiftningen
i det importerande tredje landet kräver det,
på begäran av den producerande medlemsstaten och enligt det förfa-
rande som fastställs i artikel 14.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 och 9 får
medlemsstaterna tillåta avvikelser från bestämmelserna om beteckningoch presentation vid användande av andra namn än de som anges iartikel 1.2 och 1.4 och i bilagorna 2 och 3
— ifall gällande lagstiftning i ett importerande tredje land kräver detta,
— i andra fall, med undantag av sådana som skall prövas enligt förfa-
randet i artikel 14.
5. De avvikelser som medlemsstaterna tillåter skall anmälas till
kommissionen och de andra medlemsstaterna.
Artikel 13
1. En kommitté för genomförande av bestämmelserna om sprit-
drycker, i det följande kallad ”kommittén”, skall inrättas. Den skallbestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare förkommissionen som ordförande.
2. Inom kommittén skall medlemsstaternas röster vägas enligt
fördragetsartikel 148.2. Ordföranden får inte rös ta.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 17
▼M2
▼B
▼B
Artikel 14
1. När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas
skall ordföranden hänskjuta ärendet till kommittén, antingen på egetinitiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Denskall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i
fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av
kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragetsartikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.
3. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet
står i strid med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertidgenast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen uppskjutaverkställandet av åtgärderna under en månad.
Rådet får med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom en
månad.
Artikel 15
1. När det förfarande som fastställs i denna artikel skall tillämpas
skall ordföranden hänskjuta frågan till kommittén, antingen på egetinitiativ eller på begäran av företrädaren för en medlemsstat.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som
ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.
Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta påförslag av kommissionen. Rösterna som avges av representanterna förmedlemsstaterna i kommittén skall vägas enligt den artikeln.
Ordföranden får inte rösta.
3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med
kommitténsyttrande.
b) Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om
inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslårådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslutmed kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det
att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de
föreslagna åtgärderna skall vidtas.
Artikel 16
Kommittén kan behandla varje annan fråga som föreläggs den av
ordföranden, antingen på hanseget initiativ eller på begäran av en
företrädare för en medlemsstat.
Artikel 17
1. För att underlätta övergången från nuvarande ordning till den som
införs genom denna förordning skall beslut fattas om övergångsåtgärderenligt det förfarande som fastställs i artikel 14.
2. Sådana övergångsåtgärder skall vara tillämpliga under högst två
år från och med den dag då denna förordning införs.
Artikel 18
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 15 december 1989 med undantag
för artikel 13-16, som skall tillämpas från ikraftträdandet.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 18
▼A1
▼B
▼B
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 19
▼B
BILAGA 1
Egenskaper som jordbruksalkohol skall ha enligt artikel 1.3 h
1. Organoleptiska egenskaper Ingen annan påvisbar smak än den
som råvaran har
2. Lägsta alkoholhalt i volymprocent 96,03. Högsta halt av föroreningar
— Total syrahalt uttryckt i gram ättiksyra per hektoliter
100-procentig alkohol 1,5
— Estrar, uttryckta i gram etylacetat per hektoliter 100-
procentig alkohol 1,3
— Aldehyder, uttryckta i gram acetaldehyd per hekto-
liter 100-procentig alkohol 0,5
— Högre alkoholer, uttryckta i gram metyl-2-propanol-
1 per hektoliter 100-procentig alkohol 0,5
— Metanol, uttryckt i gram per hektoliter 100-procentig
alkohol 50
— Torrsubstans, uttryckt i gram per hektoliter 100-
procentig alkohol 1,5
— Flyktiga baser innehållande kväve, uttryckt i gram
kväve per hektoliter 100-procentig alkohol 0,1
— Furfural Ej påvisbart1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 20
▼B
BILAGA 2
SPRITDRYCKER
Geografiska beteckningar enligt artikel 5.3
Kategori Geografisk beteckning
1. Rom Rhum de la Martinique
Rhum de la Guadeloupe
Rhum de la Réunion
Rhum de la Guyane
(dessa namn får kompletteras med ordet ”traditionnel”)
Ron de Malaga
Ron de Granada
Rum da Madeira
2. a)Whisky Scotch Whisky
Irish Whisky
Whisky español
(dessa beteckningar får kompletteras med orden ”Malt”
eller ”Grain”)
b)Whiskey Irish Whiskey
Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey
(dessa beteckningar får kompletteras med orden ”Pot Still”)
3. Sädessprit Eau-de-vie de seigle, marque nationale luxembourgeoise4. Vinsprit Eau-de-vie de Cognac
Eau-de-vie desCharentes
Cognac
(denna beteckning får åtföljasav någon av följande:
— Fine
— Grande Fine Champagne— Grande Champagne— Petite Fine Champagne— Petite Champagne— Fine Champagne— Borderies— FinsBois
— BonsBois )
Fine Bordeaux
Armagnac
Bas-ArmagnacHaut-Armagnac
Ténarèse
Eau-de-vie de vin de la Marne
Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de vin de Bourgogne
Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de vin originaire du Bugey
Eau-de-vie de vin de Savoie
Eau-de-vie de vin originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de vin desCôtes -du-Rhône
Eau-de-vie de vin originaire de Provence
Faugèreseller eau-de-vie de Faugères
Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc
Aguardente do Minho
Aguardente do Douro
Aguardente da Beira Interior
Aguardente da Bairrada
Aguardente do Oeste
Aguardente do Ribatejo
Aguardente do Alentejo
Aguardente do Algarve
5.Brandy Brandy de Jerez
Brandy de Penedés
Brandy italiano
Brandy Αττικής /Attica Brandy1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 21
▼B
Kategori Geografisk beteckning
Brandy Πελοποννήσου /Peloponnese Brandy
Brandy Κεντρικής Ελλάδας /Brandy från centrala Grek-
land
Deutscher Weinbrand
►A1Wachauer Weinbrand
Weinbrand Dürnstein ◄
6. Sprit av druvrester Eau-de-vie de marc de Champagne eller marc de Cham-
pagne
Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine
Eau-de-vie de marc de Bourgogne
Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est
Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté
Eau-de-vie de marc originaire de Bugey
Eau-de-vie de marc originaire de Savoie
Marc de Bourgogne
Marc de Savoie
Marc d'Auvergne
Eau-de-vie de marc originaire desCoteaux de la Loire
Eau-de-vie de marc desCôtesdu Rhône
Eau-de-vie de marc originaire de Provence
Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc
Marc d'Alsace Gewürztraminer
Marc de Lorraine
Bagaceira do Minho
Bagaceira do Douro
Bagaceira da Beira Interior
Bagaceira da Bairrada
Bagaceira do Oeste
Bagaceira do Ribatejo
Bagaceira do Alentejo
Bagaceira do Algarve
Orujo gallego
Grappa di Barolo
Grappa piemontese eller del Piemonte
Grappa lombarda eller di Lombardia
Grappa trentina eller del Trentino
Grappa friulana eller del Friuli
Grappa veneta eller del Veneto
Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige
Τσικουδιά Κρήτης /Tsikoudia från Kreta
Τσίπουρο Μακεδονίας /Tsipouro från Makedonien
Τσίπουρο Θεσσαλίας /Tsipouro från Thessalien
Τσίπουρο Τυρνάβου /Tsipouro från Tyrnavos
Eau-de-vie de marc marque nationale luxembourgeoise
7. Fruktsprit Schwarzwälder Kirschwasser
Schwarzwälder Himbeergeist
Schwarzwälder Mirabellenwasser
Schwarzwälder Williamsbirne
Schwarzwälder Zwetschgenwasser
Fränkisches Zwetschgenwasser
Fränkisches Kirschwasser
Fränkischer Obstler
Mirabelle de Lorraine
Kirsch d'Alsace
Quetsch d'Alsace
Framboise d'Alsace
Mirabelle d'Alsace
Kirsch de Fougerolles
Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige
Südtiroler Aprikot eller Südtiroler
Marille/Aprikot dell'Alto Adige eller Marille dell'Alto
AdigeSüdtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige
Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige
Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige
Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige
Südtiroler Golden Delicious/Golden delicious dell'Alto
Adige
Williamsfriulano eller del Friuli
Sliwovitz del Veneto
Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia
Sliwovitz del Trentino-Alto Adige1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 22
▼B
Kategori Geografisk beteckning
Distillato di mele trentino eller del Trentino
Williamstrentino eller del Trentino
Sliwovitz trentino eller del Trentino
Aprikot trentino eller del Trentino
Medronheira do Algarve
Medronheira do Buçaco
Kirsch eller Kirschwasser Friulano
Kirsch eller Kirschwasser Trentino
Kirsch eller Kirschwasser Veneto
Aguardente de pêra da Lousa
Eau-de-vie de pommesmarque nationale luxembourgeois e
Eau-de-vie de poiresmarque nationale luxembourgeois e
Eau-de-vie de kirsch marque nationale luxembourgeoise
Eau-de-vie de quetsch marque nationale luxembourgeoise
Eau-de-vie de mirabellesmarque nationale luxembour-geoise
Eau-de-vie de prunellesmarque nationale luxembourgeois e
►
A1Wachauer Marillenbrand ◄
8. Cidersprit och päronsprit Calvados du Pays d'Auge
Calvados
Eau-de-vie de cidre de Bretagne
Eau-de-vie de poiré de Bretagne
Eau-de-vie de cidre de Normandie
Eau-de-vie de poiré de Normandie
Eau-de-vie de cidre du Maine
Aquardiente de sidra de Asturias
Eau-de-vie de poiré du Maine
9. Gentianasprit Bayerischer Gebirgsenzian
Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige
Genziana trentina eller del Trentino
10. Fruktbrännvin Pacharán navarro
11. Enbärskryddat brännvin Ostfriesischer Korngenever
Genièvre FlandresArtois
Hasseltse jenever
Balegemse jenever
Péket de Wallonie
Steinhäger
Plymouth Gin
Gin de Mahón
12. Kumminkryddat brännvin Dansk Akvavit/Dansk Aquavit
►A1Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish
Aquavit◄
13. Aniskryddat brännvin Anís español
Évora anisada
Chinchón
Ojén
Rute
14. Likör Berliner Kümmel
Hamburger Kümmel
Münchener Kümmel
Chiemseer Klosterlikör
Bayerischer Kräuterlikör
Cassis de Dijon
Cassis de Beaufort
Irish Cream
Palo de Mallorca
Ginjinha portuguesa
Licor de Singeverga
Benediktbeurer Klosterlikör
Ettaler Klosterlikör
Ratafía de Champagne
Ratafía catalana
Anísportuguês
►A1Finsk bär- eller fruktlikör
Großglockner Alpenbitter
Mariazeller Magenlikör1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 23
▼B
Kategori Geografisk beteckning
Mariazeller Jagasaftl
Puchheimer Bitter
Puchheimer Schloßgeist
Steinfelder Magenbitter
Wachauer Marillenlikör ◄
15. Spritdrycker Pommeau de Bretagne
Pommeau du Maine
Pommeau de Normandie
►A1Svensk Punsch — Swedish Punsch ◄
16. Vodka Svensk Vodka — Swedish Vodka
Suomalainen Vodka — Finsk Vodka — Vodka of Finland1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 24
▼A1
▼B
BILAGA 3
Undantag fran de allmänna bestämmelserna
1. Artikel 1.2:
ägglikör/ advocaat /avocat/Advokat: lägsta alkoholhalt: 14 volymprocent.
2. Artikel 5.3 (geografiska beteckningar som inte överensstämmer):
Königsberger Bärenfang,
Ostpreussischer Bärenfang.1989R1576 — SV — 01.01.1996 — 003.001 — 25