1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV 98/18/EG
av den 17 mars 1998
om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg
(EGT L 144, 15.5.1998, s. 1)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/84/EG av den 5 november
2002L 324 53 29.11.2002
►M2Kommissionens Direktiv 2002/25/EG av den 5 mars 2002 L 98 1 15.4.2002
▼B
RÅDETS DIREKTIV 98/18/EG
av den 17 mars 1998
om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerar-
fartyg
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 84(2) i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),
enligt det förfarande som fastställs i artikel 189c i fördraget(3), och
med beaktande av följande:
(1)Som ett led i den gemensamma transportpolitiken är det
nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att förbättra säker-
heten vid transporter till sjöss.
(2)Gemenskapen är allvarligt oroad av de senaste sjöolyckorna medpassagerarfartyg, som resulterat i omfattande förluster av
människoliv, och de som färdas med passagerarfartyg ochhöghastighetspassagerarfartyg inom gemenskapens område harrätt att vänta sig och kunna lita på att säkerhetsnivån ombord ärtillräcklig.
(3)Arbetsutrustning och personlig skyddsutrustning för personalenomfattas inte av detta direktiv, eftersom bestämmelserna i rådetsdirektiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att
främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i
arbetet(
4) och de relevanta bestämmelserna i dess relevanta
särdirektiv är tillämpliga på användningen av sådan utrustningpå passagerarfartyg som används på inrikes resor.
(4)Tillhandahållandet av tjänster avseende sjötransport av passage-rare mellan medlemsstater har redan liberaliserats genomförordning (EEG) nr 4055/86(
5), och den tillämpning av prin-
cipen om frihet att tillhandahålla tjänster på sjötransportområdetinom medlemsstaterna (cabotage) som föreskrivs i förordning
(EEG) nr 3577/92(
6) kommer att fullföljas i hela gemenskapen
inom de närmaste åren.
(5)För att uppnå hög säkerhetsnivå och avlägsna handelshinder ärdet nödvändigt att införa harmoniserade säkerhetsnormer pålämplig nivå för passagerarfartyg och höghastighetspassagerar-fartyg som utför inrikes tjänster, medan normer för fartyg iinternationell sjöfart håller på att utarbetas inom Internationellasjöfartsorganisationen (IMO), och genom detta direktiv införs
förfaranden för att hos IMO påkalla åtgärder för att få normerna
för internationell sjöfart att överensstämma med normerna enligtdettadirektiv.
(6)Enligt förslag av kommissionen i dess meddelande ”Engemensam politik för säker sjöfart” har rådet, i sin resolution avden 8 juni 1993 om en gemensam politik för säker sjöfart(
7), och
Europaparlamentet, bl.a. i sin resolution av den 27 oktober 1994om säkerhet till sjöss(
8), uppmanat kommissionen att så snart1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 2
(1) EGT C 238, 16.8.1996, s. 1.
(2) EGT C 212, 22.7.1996, s. 21.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 5 september 1996 (EGT C 277,
23.9.1996, s. 19), rådets gemensamma ståndpunkt av den 17 juni 1997
(EGT C 293, 26.9.1997, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 6
november 1997 (ännu ej offentliggjort i EGT).
(4) EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.
(5) EGT L 378, 31.12.1986, s. 1.
(6) EGT L 364, 12.12.1992, s. 7.
(7) EGT C 271, 7.10.1993, s. 1.
(8) EGT C 21.11.1994, s. 25.
▼B
som möjligt lägga fram formella förslag till säkerhetsbe-
stämmelser för passagerarfartyg som används på inrikes resor.
(7)Särskilt med tanke på den omfattande inre marknaden försjötransport av passagerare är åtgärder på gemenskapsnivå det
enda möjliga sättet att åstadkomma en gemensam säkerhetsnivå
för fartyg inom hela gemenskapen.
(8)Med tanke på proportionalitetsprincipen är ett rådsdirektiv denlämpliga typen av rättsakt, eftersom det ger medlemsstaterna enram för enhetlig och obligatorisk tillämpning av säkerhetsnor-merna, samtidigt som varje medlemsstat bibehåller rätten attbesluta om de genomförandemetoder som är bäst lämpade för
dess internasystem.
(9)I syfte att förbättra säkerheten och undvika konkurrensstörningar
bör de gemensamma säkerhetskraven tillämpas på passagerar-fartyg och höghastighetspassagerarfartyg som går i inrikes fart igemenskapen, oavsett vilken flagg de för; det är emellertidnödvändigt att utesluta vissa fartygskategorier, för vilka reglernai dettadirektiv är tekniskt olämpligaeller ekonomiskt
ogenomförbara.
(10)Passagerarfartyg bör indelas i olika klasser beroende på utsträck-
ningen av och förhållandena i de fartområden de trafikerar, ochhöghastighetspassagerarfartyg bör indelas i kategorier i enlighetmed bestämmelserna i den kod för höghastighetsfartyg som harfastställts av IMO.
(11)Den huvudsakliga referensramen för säkerhetsnormerna bör vara1974 års konvention om säkerheten för människoliv till sjöss,
med senare ändringar, vilken omfattar internationellt överens-
komna normer för passagerarfartyg ochhöghastighetspassagerarfartyg som används på internationellaresor, liksom även tillämpliga resolutioner som antagits av IMOoch andra åtgärder som kompletterar och förtydligar dennakonvention.
(12)De olika klasserna av dels nya, dels existerande passagerarfartyg
kräver olika sätt att fastställa säkerhetskrav som tillförsäkrar en
likvärdig säkerhetsnivå med tanke på de olika klassernas speci-fika behov och begränsningar, och det är lämpligt att göraåtskillnad i säkerhetskraven mellan nya och existerande fartyg,ty om reglerna för nya fartyg gjordes obligatoriska för existe-rande fartyg skulle detta medföra så omfattande ombyggnader
att de existerande fartygen berövades sin ekonomiska livskraft.
(13)De ekonomiska och tekniska följderna av en uppgradering av
existerande fartyg till de normer som fastställs i direktivet moti-verar vissa övergångsperioder, och med hänsyn till det storaantalet öar i Grekland, behovet av att upprätthålla permanentatäta sjöförbindelser mellan dessa och den allvarliga inverkan påsådana transporter och därmed sammanhängande sysselsättning
som skulle bli följden av omedelbar tillämpning av högt ställda
uppgraderingskrav på existerande fartyg som är mer än 27 årgamla den 1 oktober 2000 är det skäligt att medge dispens fråndessa krav för sådana fartyg som går i trafik enbart mellanhamnar i Grekland och kommer att tas ur trafik på alla inrikesrutter i gemenskapen senast det datum då de uppnår 35 års ålder.
(14)Med hänsyn till de väsentligaskillna dernai projektering,
konstruktion och användning mellan höghastighetspassagerar-
fartyg och traditionella passagerarfartyg bör det krävas atthöghastighetspassagerarfartyg följer särskilda regler.
(15)Fartygsburen marin utrustning som uppfyller bestämmelserna irådets direktiv 96/98/EG av den 20 december 1996 om marinutrustning(
1) och installeras ombord på ett passagerarfartyg bör
inte behöva genomgå ytterligare provningar, eftersom sådan1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 3
(1) EGT L 46, 17.2.1997, s. 25.
▼B
utrustning redan omfattas av normerna och förfarandena enligt
det direktivet.
(16)För att säkerställa full tillämpning av detta direktiv börmedlemsstaterna fastställa ett system med påföljder för brott
mot de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta
direktiv och får kontrollera efterlevnaden av de bestämmelser idirektivet som bygger på bestämmelsernai rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om tillämpning av internationellanormer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samtboende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper
gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territori-
alvatten (hamnstatskontroll)(
1).
(17)Medlemsstaterna får anta ytterligare säkerhetskrav om det ärbefogat med hänsyn till lokala omständigheter, tillåtaanvändande av likvärdiga normer eller medge undantag frånbestämmelsernai dettadirektiv under vissadriftförhålla ndeneller vidta skyddsåtgärder under exceptionella, farliga
omständigheter, under förutsättning att detta kontrolleras enligt
kommittéförfarandet.
(18)Det är nödvändigt att en kommitté sammansatt av medlemssta-ternas representanter biträder kommissionen vid den praktiskatillämpningen av detta direktiv, och den kommitté som inrättatsenligt artikel 12 i rådets direktiv 93/75/EEG av den 13september 1993 om minimikrav för fartyg som anlöper eller
avgår från gemenskapens hamnar med farligt eller förorenande
gods(
2) kan fylla den funktionen.
(19)Vissa bestämmelser i detta direktiv, liksom även bilaga I, kangenom nämnda kommittés försorg anpassas till utvecklingen påinternationell nivå, särskilt till ändringar av internationellakonventioner.
(20)För kontroll av hur detta direktiv genomförs och tillämpas skallbesiktningar utföras på nya och existerande passagerarfartyg ochhöghastighetspassagerarfartyg, och överensstämmelse med
direktivet skall intygas av flaggstatens administration eller på
dennas vägnar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
Syftet med dettadirektiv är a tt införaen enhetlig säkerhetsnivå för
människoliv och egendom på nya och existerande passagerarfartyg
och höghastighetspassagerarfartyg när dessa typer av fartyg används
på inrikes resor och att fastställa förfaranden för förhandlingar på inter-nationell nivå i syfte att harmonisera bestämmelserna förpassagerarfartyg som används på internationella resor.
Artikel 2
Definitioner
I detta direktiv och i dess bilagor används följande beteckningar med
de betydelser som här anges:
a)Internationella konventioner : 1974 års internationella konvention
om säkerheten för människoliv till sjöss (1974 års SOLAS-konven-
tion) och 1966 års internationella lastlinjekonvention samt därtillhörande protokoll och ändringar, i gällande version.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 4
(1) EGT L 157, 7.7.1995, s. 1.
(2) EGT L 247, 5.10.1993, s. 19.▼M1
▼M1
b)Intaktstabilitetskoden : Koden om intaktstabilitet för alla fartyg-
styper som omfattas av IMO-instrument i IMO:s generalförsamlingsresolution A. 749(18) av den 4 november 1993, i gällande version.
c)Koden för höghastighetsfartyg : Internationella säkerhetskoden för
höghastighetsfartyg i IMO:s sjösäkerhetskommittés resolutionMSC 36(63) av den 20 maj 1994, i gällande version.
d)GMDSS: det globala nödsignal- och säkerhetssystemet till sjöss
enligt kapitel IV i 1974 års SOLAS-konvention, i gällande version.
e)Passagerarfartyg: ett fartyg som medför fler än tolv passagerare.
f)Höghastighetspassagerarfartyg : ett höghastighetsfartyg – enligt
definitionen i regel X/1 i 1974 års SOLAS-konvention, i gällandeversion – som medför fler än tolv passagerare. Passagerarfartyg
som används på inrikes resor av klass B, C eller D skall inte
betraktas som höghastighetsfartyg när
— de har ett deplacement som motsvarar en vattenlinje som är
mindre än 500 m
3och
— deras maxhastighet, enligt definitionen i § 1.4.30 i koden för
höghastighetsfartyg, understiger 20 knop.
g)Nyttfartyg: ett fartyg vars köl har sträckts eller som befinner sig på
motsvarande byggnadsstadium då eller efter den dag som fastställsgenom artikel 14.1. Ett motsvarande byggnadsstadium avser det
stadium på
i) byggande som kan hänföras till ett visst fartyg har påbörjats,
och
ii) sammanfogning av fartyget har påbörjats omfattande minst 50
ton eller 1% av den beräknade mängden av allt byggnadsmate-rial, varvid den lägsta angivelsen skall gälla.
h)Existerande fartyg: ett fartyg som inte är ett nytt fartyg.
i)Passagerare: alla personer med undantag av
i) befälhavaren och medlemmarna av besättningen eller andra
personer som i någon egenskap är anställda eller sysselsattaombord för fartygets behov, och
ii) barn under ett år.
j)Ett fartygs längd: om inte annat uttrycklingen föreskrivs, 96% av
hela längden i en vattenlinje belägen på 85% av minsta malldjupet
mätt från kölens överkant, eller längden från förkanten av förstäven
till mittlinjen av roderhjärtstocken i samma vattenlinje, om den sistnämnda längden är större. För fartyg konstruerade med styrlastighetskall längden mätas i en vattenlinje som är parallell med konstruk-tionsvattenlinjen.
k)Boghöjd: den boghöjd som definieras i regel 39 i 1966 års interna-
tionella lastlinjekonvention som det vertikala avståndet vid förligaperpendikeln mellan den vattenlinje som vid konstruktionstrimsvarar mot det åsatta sommarfribordet och översidan av väder-däcket vid fartygssidan.
l)Fartyg med genomgående däck: ett fartyg som är försett med ett
fullständigt, för väder och sjö utsatt däck, vilket har fasta anord-ningar för vädertät tillslutning av alla öppningar i däcketsoskyddade delar, och nedanför vilket alla öppningar i fartygets
sidor är försedda med fasta anordningar för åtminstone vädertät till-
slutning.
Det fullständiga däcket kan vara ett vattendäck eller en likvärdig
konstruktion bestående av ett icke-vattentätt däck med en full-ständigt vädertät överbyggnad som är tillräckligt kraftig för att
vidmakthålla fullständig vädertäthet och föresedd med anordningar
för vädertät tillslutning.
m)Internationellresa: en resa till sjöss från en medlemsstats hamn till
en hamn utanför den medlemsstaten, eller omvänt.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 5
▼B
▼M1
▼B
▼B
n)Inrikes resa: en resa i fartområden från en medlemsstats hamn till
samma eller en annan hamn i den medlemsstaten.
o)Fartområde: ett område som fastställs enligt bestämmelsen i artikel
4.2.
Vid tillämpning av bestämmelserna om radiokommunikation skall
emellertid definitionerna av fartområden vara de som anges i regel2 i kapitel IV i 1974 års SOLAS-konvention.
p)Hamnområde: ett annat område än ett fartområde, som det defini-
eras av medlemsstaterna, som sträcker sig till den ytterstapermanenta hamnanläggning som är en del av hamnsystemet ellertill de gränser som bestäms av naturliga geografiska kännemärkensom bildar skydd kring en flodmynning eller ett liknande skyddat
område.
q)Skyddadplats: ett naturligt eller på konstgjord väg skyddat område
som kan användas som skydd för ett fartyg eller ett höghastighets-fartyg vid förhållanden som kan utgöra en fara för dess säkerhet.
r)Flaggstatens administration: de behörigamyndigheternai den sta t
vars flagg fartyget eller höghastighetsfartyget har rätt att föra.
s)Värdstat: en medlemsstat till eller från vars hamn eller hamnar ett
fartyg eller ett höghastighetsfartyg som för en annan flagg än denmedlemsstatens gör inrikes resor.
t)Erkänd organisation: en organisation som erkänns i enlighet med
artikel 4 i rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 omgemensamma regler och standarder för organisationer som utförinspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministra-tionernas verksamhet i förbindelse därmed(
1).
u)Ennautiskmil: 1 852 m.
v)Signifikant våghöjd: den genomsnittligahöjden för den tredjedel
högsta våghöjder som har iakttagits under en bestämd period.
Artikel 3
Räckvidd
1. Dettadirektiv gäller för
a) nya passagerarfartyg,
b) existerande passagerarfartyg med en längd av 24 m och däröver,
c) höghastighetspassagerarfartyg,
oberoende av vilken flagg de för, när de används på inrikes resor.Varje medlemsstat skall i egenskap av värdstat säkerställa att passage-
rarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som för en icke-medlemsstats flagg uppfyller kraven i detta direktiv till fullo innan defår användas på inrikes resor i medlemsstaten.
2. Direktivet gäller inte för
a) passagerarfartyg som är
— örlogsfartyg och trupptransportfartyg,
— fartyg som inte drivs mekaniskt,— fartyg som är byggda av andra material än stål eller likvärdigt
och som inte omfattas av normerna för höghastighetsfartyg(Resolution MSC 36(63)) eller dynamiskt uppburna fartyg(DSC) (Resolution A.373(X)),
— träfartyg av primitiv konstruktion,
— ursprungliga historiska passagerarfartyg konstruerade före 1965
och kopior av sådana, företrädesvis byggda i de ursprungliga
materialen,1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 6
(1) EGT L 319, 12.12.1994, s. 20. Direktivet senast ändrat genom kommission-
ens direktiv 97/58/EG (EGT L 274, 7.10.1997, s. 8).
▼B
— fritidsfartyg om de inte har eller kommer att ha en besättning
och medför fler än tolv passagerare för affärsmässiga syften,
— fartyg som uteslutande används i hamnområden,
b) höghastighetspassagerarfartyg som är
— örlogsfartyg och trupptransportfartyg,
— fritidsfartyg om de inte har eller kommer att ha en besättning
och medför fler än tolv passagerare för affärsmässiga syften,
— fartyg som uteslutande används i hamnområden
Artikel 4
Klassificering av passagerarfartyg
1. Passagerarfartyg indelas i följande klasser beroende på vilket
fartområde de trafikerar:
Klass A avser ett passagerarfartyg som används på inrikes resor med
undantag av de resor som omfattas av klasserna B, C och D.
Klass B avser ett passagerarfartyg som används på inrikes resor
under vilka fartyget aldrig befinner sig mer än 20 nautiskamil, vid medelvattenstånd, från strandlinjen där nödställdakan ta sig i land.
Klass C avser ett passagerarfartyg som används på inrikes resor i
fartområden där sannolikheten för en signifikant våghöjd
som överstiger 2,5 m är mindre än 10%, under en ettårspe-riod för åretrunttrafik, eller under en särskild begränsadperiod av året för trafik uteslutande under en sådan period(t.ex. trafik under sommaren) under vilken fartyget aldrigbefinner sig mer än 15 nautiska mil från en skyddad plats
eller mer än 5 nautiska mil, vid medelvattenstånd, från
strandlinjen där nödställda kan ta sig i land.
Klass D avser ett passagerarfartyg som används på inrikes resor i
fartområden där sannolikheten för en signifikant våghöjdsom överstiger 1,5 m är mindre än 10%, under en ettårspe-riod för åretrunttrafik, eller under en särskild begränsad
period av året för trafik uteslutande under en sådan period
(t.ex. trafik under sommaren) under vilken fartyget aldrigbefinner sig mer än 6 nautiska mil från en skyddad platseller mer än 3 nautiska mil, vid medelvattenstånd, frånstrandlinjen där nödställda kan ta sig i land.
2. Förteckningen över fartområden skall fastställas och uppdateras
på grundval av anmälningar som skall göras av medlemsstaterna ienlighet med förfarandet i artikel 9. Medlemsstaterna skall senast sexmånader före tillämpningsdagen enligt artikel 14.1 i detta direktiv
anmäla de fartområden som omfattas av deras jurisdiktion och fastställa
zonerna för åretrunttrafik och i förekommande fall begränsad periodisktrafik för de olika fartygsklasserna enligt klassificeringskriterierna ipunkt 1. Förteckningen skall offentliggöras i Europeiska gemenska-
pernasofficiella tidning .
3. För höghastighetspassagerarfartyg skall de kategorier som defini-
eras i punkt 1.4.10 och 1.4.11 kapitel 1 i koden för höghastighetsfartygtillämpas.
Artikel 5
Tillämpning
1. Både nya och existerande passagerarfartyg och höghastighetspas-
sagerarfartyg skall, när de används på inrikes resor, uppfylla de
relevanta säkerhetsbestämmelser som fastställs i detta direktiv.
2. Passagerarfartyg eller höghastighetspassagerarfartyg som används
på inrikes resor och som uppfyller kraven i detta direktiv, inbegripetnågon medlemsstats eventuella tilläggskrav enligt bestämmelserna i1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 7
▼B
artikel 7.1, skall inte av medlemsstater tas ur trafik av skäl som hänför
sig till dettadirektiv.
Varje medlemsstat skall i egenskap av värdstat erkänna säkerhetscerti-
fikat och trafiktillstånd för höghastighetspassagerarfartyg som utfärdatsav en annan medlemsstat för höghastighetspassagerarfartyg somanvänds på inrikes resor eller det säkerhetscertifikat för passagerar-
fartyg som avses i artikel 11 och som utfärdats av en annan
medlemsstat för passagerarfartyg som används på inrikes resor.
3. En värdstat får inspektera ett passagerarfartyg eller ett höghastig-
hetspassagerarfartyg som används på inrikes resor och granska dess
handlingar enligt bestämmelserna i direktiv 95/21/EG.
4. All fartygsburen marin utrustning enligt förteckningen i bilaga
A.1 till direktiv 96/98/EG som uppfyller bestämmelsernai det direkt-
ivet skall anses uppfylla bestämmelserna i det här direktivet, oavsettom det i bilaga I krävs att utrustningen skall vara godkänd och hagenomgått provningar som har bedömts som tillfredsställande av flagg-statens administration.
Artikel 6
Säkerhetskrav
1. Med avseende på nya och existerande passagerarfartyg i klasserna
A, B, C och D gäller följande:
a) Konstruktion och underhåll av skrov, huvudframdrivningsmaskineri
och hjälpmaskineri, elektriska och automatiska anläggningar skalluppfylla de normer som anges för klassificering i en erkänd organi-sations bestämmelser eller likvärdiga bestämmelser som används av
en administration i enlighet med artikel 14.2 i direktiv 94/57/EG.
b) Bestämmelserna i kapitel IV, inbegripet 1988 års ändringar rörande
det globala nödsignal- och säkerhetssystemet till sjöss (GMDSS),kapitlen V och VI i 1974 år SOLAS-konvention, ►
M1i gällande
version◄, skall gälla.
c) Bestämmelserna för fartygsburen navigationsutrustning i kapitel V
regel 12 i 1974 års SOLAS-konvention, ►M1i gällande
version◄, skall tillämpas. Fartygsburen navigationsutrustning
enligt förteckningen i bilaga A.1 till direktiv 96/98/EG somuppfyller bestämmelserna i det direktivet skall anses vara iöverensstämmelse med kraven för typgodkännande i regel V/12(r) iSOLAS-konventionen.
2. Med avseende på nya passagerarfartyg gäller följande:
a) Allmänna krav:
i) Nya passagerarfartyg i klass A skall till fullo uppfylla kraven i
1974 års SOLAS-konvention, ►
M1i gällande version ◄, och
de särskilda relevanta krav som anges i detta direktiv och i dessbilaga I. I fråga om de regler för vilka SOLAS överlämnar tolk-ningen till administrationen eget gottfinnande skall flaggstatensadministration tillämpa de tolkningar som återges i bilaga I.
ii) Nya passagerarfartyg i klasserna B, C och D skall uppfylla de
särskilda relevanta krav som anges i detta direktiv och i dessbilaga I.
b) Lastlinjekrav:
i) Alla nya passagerarfartyg med en längd av 24 m och däröver
skall uppfylla bestämmelserna i 1966 års internationella lastlin-
jekonvention.
ii) Kriterier med en säkerhetsnivå som är likvärdig med dem i 1966
års internationella lastlinjekonvention skall tillämpas iförhållande till längd och klass på nya passagerarfartyg med enlängd som understiger 24 m.
iii) Utan hinder av vad som sägs i punkterna i och ii skall nya
passagerarfartyg i klass D undantas från det krav avseendeminsta boghöjd som fastställs i 1966 års internationella lastlinje-konvention.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 8
▼B
iv) Nya passagerarfartyg i klasserna A, B, C och D skall ha ett
genomgående däck.
3. Med avseende på existerande passagerarfartyg gäller följande:
a) Existerande passagerarfartyg i klass A skall följa de bestämmelser
för existerande passagerarfartyg som fastställs i 1974 års SOLAS-konvention, ►
M1i gällande version ◄, och de särskildareleva nta
krav som anges i detta direktiv och i dess bilaga I. I fråga om de
regler för vilka SOLAS överlämnar tolkningen till administrationenseget gottfinnande skall flaggstatens administration tillämpa de tolk-ningar som återges i bilaga I.
b) Existerande passagerarfartyg i klass B skall uppfylla de särskilda
relevanta kraven i detta direktiv och i dess bilaga I.
c) Existerande passagerarfartyg i klasserna C och D skall uppfylla de
särskilda relevanta kraven i detta direktiv och i bilaga I kapitel IIIsamt, när det gäller frågor som inte omfattas av sådana krav, följaflaggstatsadministrationens bestämmelser. Dessa bestämmelser skallge en säkerhetsnivå som är likvärdig med den i kapitlen II-1 och II-
2 i bilaga I, varvid hänsyn tas till de särskilda lokala trafikförhållan-
dena i de fartområden som fartyg i dessa klasser får trafikera.
Innan existerande passagerarfartyg i klasserna C och D kan sättas i
regelbunden inrikes trafik i en värdstat skall flaggstatens administra-tion erhålla värdstatens bifall till sådana bestämmelser.
d) Om en medlemsstat anser att de bestämmelser som krävs av
värdstatens administration enligt c är oskäliga skall den omedelbartunderrätta kommissionen om detta. Kommissionen skall inledaförhandlingar i syfte att fatta ett beslut i enlighet med det förfarandesom fastställs i artikel 9.
e) Reparationer, ombyggnader och ändringar i väsentligt avseende
samt installationer i samband med sådana skall uppfylla de krav
för nya fartyg som föreskrivs i punkt 2 a. Ombyggnader som utförs
på ett existerande fartyg i det enda syftet att åstadkomma en högreöverlevnadsstandard skall inte anses utgöra ändringar i väsentligtavseende.
f) Bestämmelserna i a, om inte tidigare datum specificeras i 1974 års
SOLAS-konvention, och bestämmelsernai b och c, om inte tidiga redatum specificeras i bilaga I, skall inte tillämpas för fartyg vars kölhade sträckts eller som befann sig i på ett motsvarande byggnadssta-
dium
i) före den 1 januari 1940: förrän den 1 juli 2006,
ii) den 1 januari 1940 eller efter detta datum men senast den 31
december 1962: förrän den 1 juli 2007,
iii) den 1 januari 1963 eller efter detta datum men senast den 31
december 1974: förrän den 1 juli 2008,
iv) den 1 januari 1975 eller efter detta datum men senast den 31
december 1984: förrän den 1 juli 2009,
v) den 1 januari 1985 eller efter detta datum men senast det datum
som anges i artikel 14.1: förrän den 1 juli 2010.
g) Existerande passagerarfartyg i klass A och B som före den 1 januari
1996 har använts enbart på inrikes resor mellan grekiska hamnar
kan få dispens och undantas från kraven enligt bestämmelserna i
reglernaII-1/B/8-1 och II-1/B/8-2 i 1974 års SOLAS-konventioneller i bilaga I samt i regel II-2/B/16 i bilaga I, under förutsättningatt de uppfyller samtliga följande villkor:
i) Att de den 1 oktober 2000 är äldre än 27 år, räknat från datum
för kölsträckning eller det datum då de befann sig på ett motsva-rande byggnadsstadium enligt artikel 2 g.
ii) Att användandet förblir begränsat till inrikes resor mellan
grekiska hamnar.
iii) Att användandet på inrikes resor upphör senast det datum då de
uppnår en ålder av 35 år.
Undantag får även göras för passagerarfartyg i klass A och B som för
grekisk flagg och har överförts till inrikes trafik mellan hamnar i Grek-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 9
▼B
land före detta direktivs ikraftträdande, under förutsättning att de vid
tidpunkten för överföringen fullständigt överensstämmer med tillämp-ligainterna tionellanormer och uppfyller villkoren i — iii.
Med anledning av detta undantag kommer Grekland att senast tre
månader efter antagandet av direktivet till kommissionen överlämna
en fullständig förteckning över samtliga existerande passagerarfartyg iklass A och B som uppfyller villkoren ovan och för varje fartyg angefullständiga uppgifter om fartygets namn, igenkänningsbeteckning medsiffror eller bokstäver, registreringshamn, passagerarkapacitet, IMO-
nummer (i förekommande fall), klass och datum för kölsträckning eller
motsvarande byggnadsstadium. Denna förteckning skall offentliggöras iEuropeiska gemenskapernasofficiella tidning .
Den dispens som medgivits för sådana fartyg skall uttryckligen anges i
deras säkerhetscertifikat för passagerarfartyg.
4. Med avseende på höghastighetspassagerarfartyg gäller följande:
a) Höghastighetspassagerarfartyg som byggs eller undergår repara-
tioner, ombyggnader eller ändringar i väsentligt avseende den 1januari 1996 eller efter detta datum skall uppfylla de krav somfastställs i regel X/3 i SOLAS-konventionen, om inte
— kölen har sträckts eller fartyget befinner sig på ett motsvarande
byggnadsstadium senast när detta direktiv träder i kraft, och
— fartyget skall levereras och tas i bruk senast sex månader efter
det att detta direktiv träder i kraft, och
— den uppfyller samtliga krav i säkerhetskoden för dynamiskt
uppburna fartyg (DSC-koden) i IMO:s generalförsamlings reso-lution A.373(X) av den 14 november 1977, med ändringarenligt Sjösäkerhetskommitténs resolution MSC 37(63) av den19 maj 1994.
b) Höghastighetspassagerarfartyg byggda före den 1 januari 1996 som
uppfyller kraven i koden för höghastighetsfartyg skall kvarstå i dentrafik som de är certifierade för enligt denna kod.
Höghastighetspassagerarfartyg byggda före den 1 januari 1996 som
inte uppfyller kraven i koden för höghastighetsfartyg får inte
användas på inrikes resor, om de inte redan går i sådan trafik i enmedlemsstat när detta direktiv träder i kraft, i vilket fall de kantillåtas kvarstå i inrikes trafik i den medlemsstaten. Sådana fartygskall uppfylla kraven i DSC-koden med ändringar.
c) Konstruktion och underhåll av höghastighetspassagerarfartyg och
deras utrustning skall uppfylla en erkänd organisationsbestämmelser om klassificering av höghastighetsfartyg eller likvär-diga bestämmelser som används av en administration i enlighetmed artikel 14.2 i direktiv 94/57/EG.
Artikel 7
Ytterligare säkerhetskrav, motsvarigheter, undantag och skyddsåt-
gärder
1. Ytterligare säkerhetskravOm en medlemsstat eller grupp av medlemsstater anser att de tillämp-
liga säkerhetskraven bör skärpas i vissa situationer på grund av
särskilda lokala förhållanden, och om de kan påvisa behovet av att
göra detta, får de, under iakttagande av förfarandet i punkt 4, antabestämmelser för att skärpa säkerhetskraven.
2. MotvarigheterEn medlemsstat får, under iakttagande av förfarandet i punkt 4, anta
bestämmelser som medger att motsvarigheter till reglerna i bilaga Ianvänds, förutsatt att motsvarigheterna är minst lika effektiva somdessaregler.
3. UndantagUnder förutsättning att det inte leder till en lägre säkerhetsnivå, och
under iakttagande av förfarandet i punkt 4, får en medlemsstat anta1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 10
▼B
bestämmelser i vilka fartyg undantas från vissa särskilda krav i detta
direktiv för inrikes resor som skall genomföras i den staten, inbegripetfartområden i skärgård som är skyddade från påverkan av öppet hav
under vissa driftförhållanden, som t.ex. lägre signifikant våghöjd,
begränsad tid på året, resor som endast utförs dagtid eller vid lämpligaklimat- eller väderleksförhållanden, resor av begränsad varaktighet ellernärhet till räddningstjänst.
4. En medlemsstat som utnyttjar bestämmelserna i punkterna 1, 2
eller 3 skall följa följande förfarande:
a) Medlemsstaten skall till kommissionen anmäla de bestämmelser den
avser att anta, inbegripet detaljer i den utsträckning som behövs föratt bekräfta att säkerhetsnivån är tillräckligt bibehållen.
b) Om det inom sex månader räknat från anmälan beslutas, i enlighet
med förfarandet i artikel 9, att de föreslagna bestämmelserna inte ärberättigade kan det krävas av medlemsstaten i fråga att den ändrareller inte antar de föreslagna bestämmelserna.
c) De antagna bestämmelserna skall anges i den berörda nationella
lagstiftningen och meddelas kommissionen, som skall underrättaövriga medlemsstater om alla närmare detaljer i samband med detta.
d) Alla sådana bestämmelser skall tillämpas på alla passagerarfartyg i
samma klass eller på höghastighetsfartyg när de går i trafik under
samma förhållanden, utan diskriminering avseende flagg, nationa-litet eller fartygsoperatörens etableringsort.
e) De bestämmelser som avses i punkt 3 skall gälla endast så länge
som fartyget eller höghastighetsfartyget går i trafik på de angivna
villkoren.
5. SkyddsåtgärderOm en medlemsstat anser att ett passagerarfartyg eller höghastighets-
passagerarfartyg på inrikes resa i den staten utgör en allvarlig risk försäkerheten för människoliv eller egendom eller för miljön, trots att det
uppfyller bestämmelserna i detta direktiv, kan denna medlemsstat
tillfälligt förbjuda fartygets eller höghastighetsfartygets verksamheteller kräva ytterligare säkerhetsåtgärder, tills risken är undanröjd.
I sådana situationer skall följande förfarande tillämpas:
a) Medlemsstaten skall genast underrätta kommissionen och övriga
medlemsstater om sitt beslut och dokumentera skälen för detta.
b) Kommissionen skall undersöka om förbudet eller de ytterligare
åtgärderna är befogade på grund av allvarlig risk för säkerhet och
miljö.
c) Enligt förfarandet i artikel 9 skall det beslutas om medlemsstatens
beslut om att förbjuda verksamheten för ett sådant fartyg eller
höghastighetsfartyg eller kräva ytterligare åtgärder är befogat eller
inte på grund av allvarlig risk för säkerheten för människoliv elleregendom eller för miljön, och om förbudet eller åtgärdernainte ärbefogade skall det krävas av den berörda medlemsstaten att denupphäver förbudet eller åtgärderna.
Artikel 8
Anpassningar
I enlighet med förfarandet i artikel 9.2 får
a) i) definitionerna i artikel 2 a, b, c, d och t,
ii) bestämmelserna i fråga om förfaranden och riktlinjer för de
besiktningar som avses i artikel 10,
iii) bestämmelsernaom SOLAS-konventionen och Interna tionella
koden för höghastighetsfartyg, inbegripet senare ändringar iartiklarna 4.3, 6.4, 10.3 och 11.3, och
iv) de särskilda hänvisningarna till de ”internationella konventio-
nerna” och IMO-resolutionerna i artikel 2 f, k och o, artiklarna3.2 a, 6.1 b och c, 6.2 b samt artikel 11.3,1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 11
▼M1
▼M1
anpassas i syfte att ta hänsyn till utvecklingen på internationell nivå,
särskilt inom IMO.
b) Bilagorna får ändras för att
i) för tillämpningen av detta direktiv anpassas till kommande
ändringar av internationella konventioner,
ii) förbättra de tekniska specifikationerna i bilagorna mot bakgrund
av nya rön.
Ändringarna av de internationella instrument som avses i artikel 2 får
undantas från detta direktivs tillämpningsområde i enlighet med artikel5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 avden 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhetoch förhindrande av förorening från fartyg (COSS)(
1).
Artikel 9
Kommitté
1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för sjösäkerhet och
förhindrande av förorening från fartyg (COSS), inrättad genom artikel3 i förordning (EG) nr 2099/2002.
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i rådets
beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skalltillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogen-heter(
2) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det
beslutet.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 10
Besiktningar
1. Alla nya passagerarfartyg skall av flaggstatens administration
underkastas följande besiktningar:
a) En första besiktning innan fartyget tas i bruk.
b) En periodisk besiktning en gång var tolfte månad.
c) Ytterligare besiktningar vid behov.
2. Alla existerande passagerarfartyg skall av flaggstatens administra-
tion underkastas följande besiktningar:
a) En första besiktning innan fartyget tas i bruk på inrikes resor i en
värdstat eller senast tolv månader efter den dag för genomförande
av detta direktiv som fastställs i artikel 14.1 för existerande fartyg
som används på inrikes resor i den medlemsstat vars flagg de ärberättigade att föra.
b) En periodisk besiktning en gång var tolfte månad.
c) Ytterligare besiktningar vid behov.
3. Alla höghastighetspassagerarfartyg skall av flaggstatens administ-
ration underkastas de besiktningar som krävs enligt koden för
höghastighetsfartyg.
Höghastighetspassagerarfartyg som, i enlighet med artikel 6.4, skall
uppfylla DSC-koden med ändringar, skall av flaggstatens administra-
tion underkastas de besiktningar som krävs enligt DSC-koden.
4. Relevanta förfaranden och riktlinjer för besiktningar i samband
med det säkerhetscertifikat för passagerarfartyg som beskrivs i IMO:sgeneralförsamlings resolution A.746(18) av den 4 november 1993 om1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 12
(1) EGT L 324, 29.11.2002, s. 1.
(2) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.▼B
▼B
riktlinjer för besiktningar inom ramen för det harmoniserade systemet
för besiktningar och certifiering, i den lydelse de har vid tidpunktenför antagande av detta direktiv, eller förfaranden som är avsedda att
uppnå samma syfte, skall följas.
5. De besiktningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 skall utföras av
egna inspektörer tillhöriga flaggstatens administration, en erkänd orga-nisation eller den medlemsstat som fått tillstånd av flaggstaten attutföra besiktningar, i syfte att säkerställa att alla tillämpliga krav i dettadirektiv uppfylls.
Artikel 11
Certifikat
1. Alla nya och existerande passagerarfartyg skall förses med ett
säkerhetscertifikat för passagerarfartyg i överensstämmelse med dettadirektiv. Certifikatet skall ha det utförande som fastställs i bilaga II.Det skall utfärdas av flaggstatens administration efter det att en första
besiktning enligt a rtikel 10.1 aoch 10.2 aha r utförts.
2. Säkerhetscertifikatet för passagerarfartyg skall utfärdas för en
period av högst tolv månader. Certifikatets giltighetstid kan förlängasav flaggstatens administration med en respittid på upp till en månadefter den upphörandedag som anges i certifikatet. När en förlängninghar beviljats börjar den nya giltighetsperioden för certifikatet löpa från
och med den dag då det gamla certifikatet upphörde att gälla innan det
förlängdes.
Förnyelse av säkerhetscertifikatet för passagerarfartyg skall utfärdas
efter det att en periodisk besiktning enligt artikel 10.1 b och 10.2 bhar utförts.
3. För höghastighetspassagerarfartyg som uppfyller kraven i koden
för höghastighetsfartyg skall ett säkerhetscertifikat för höghastighets-fartyg och ett trafiktillstånd för höghastighetsfartyg utfärdas avflaggstatens administration i enlighet med bestämmelserna i koden för
höghastighetsfartyg.
För höghastighetspassagerarfartyg som uppfyller kraven i DSC-koden,
med ändringar, skall ett DSC-konstruktions- och utrustningscertifikatoch ett DSC-trafiktillstånd utfärdas av flaggstatens administration ienlighet med bestämmelsernai DSC-koden.
Innan flaggstatens administration utfärdar trafiktillstånd för ett höghas-
tighetspassagerarfartyg som används på inrikes resor i en värdstat skallden samråda med värdstaten om varje trafikvillkor i samband med
fartygets trafik i den staten. Flaggstatens administration skall ange alla
sådana villkor i trafiktillståndet.
4. Undantag som beviljas ett fartyg eller höghastighetsfartyg i
enlighet med bestämmelserna i artikel 7.3 skall anges i fartygets ellerhöghastighetsfartygets certifikat.
Artikel 12
Regler i 1974 års SOLAS-konvention
Med avseende på passagerarfartyg som används på internationella resor
gäller följande:
1. När detta direktiv träder i kraft skall gemenskapen rikta en begäran
till IMO om att
a) påskynda det pågående arbetet inom IMO med att revidera
reglernai SOLAS-konventionens ka pitel II-1, II-2 och III, sominnehåller frågor vars tolkning överlåts till administrationenseget gottfinnande, att fastställa harmoniserade tolkningar av
reglerna och i enlighet därmed anta ändringar av dessa,
b) anta bestämmelser om obligatorisk tillämpning av de principer
som ligger till grund för bestämmelsernai cirkulär 606 frånIMO:s sjösäkerhetskommitté (MSC) om hamnstaters anslutningtill SOLAS-undantag.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 13
▼B
2. Den begäran som avses i punkt 1 skall framföras av rådets ordföran-
deskap och av kommissionen på grundval av de harmoniseraderegler som fastställs i bilaga I till detta direktiv. Alla medlemsstater
skall göra sitt yttersta för att förmå IMO att skyndsamt sätta i gång
med utarbetandet av dessa regler och bestämmelser.
Artikel 13
Påföljder
Medlemsstaterna skall fastställa systemet med påföljder för brott mot
de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktivoch vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att dessa påföljdertillämpas. De föreskrivna påföljderna skall vara effektiva, stå i propor-tion till brotten och vara avskräckande.
Artikel 14
Genomförande
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli
1998.
2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla
en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisningnär de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skallgöras skall varje medlemsstat själv utfärda.
3. Medlemsstaterna skall omedelbart underrätta kommissionen om
alla bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område
som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall informera övriga
medlemsstater om detta.
Artikel 15
Ikraftträdande
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offentliggjorts i Europeiskagemenskapernaofficiella tidning .
Artikel 16
Meddelande
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 14
▼M2
BILAGAI
SÄKERHETSKRAV FÖR NYA OCH EXISTERANDE PASSAGERARFARTYG SOM
ANVÄNDS PÅ INRIKES RESOR
Innehållsförteckning
Sida
KAPITEL I – ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
KAPITEL II-1 – KONSTRUKTION – INDELNING OCH STABILITET, MASKINERI
OCH ELEKTRISKA ANLÄGGNINGAR
Del A – Allmänt
1. Definitioner som gäller för del B (R 2)
2. Definitioner som gäller för delarna C, D och E (R 3)
Del B – Intaktstabilitet, indelning och läckstabilitet
1. Intaktstabilitetsresolution A.749 (18)
2. Vattentäta indelningar3. Fyllnadslängd (R 4)4. Tillåten avdelningslängd (R 6)5. Permeabilitet (R 5)6. Indelningsfaktor7. Särskilda krav rörande indelning av fartyg (R 7)
8. Läckstabilitet hos fartyg (R 8)
8–1. Läckstabilitet hos ro-ro-passagerarfartyg (R 8–1)8–2. Särskilda krav för ro-ro-passagerarfartyg med minst 400 personer ombord (R 8–2)8–3. Särskilda krav för passagerarfartyg med minst 400 personer ombord, med
undantag av ro-ro-passagerarfartyg
9. Skott i pik- och maskineriutrymmen (R 10)10. Dubbelbottnar (R 12)11. Bestämning, märkning och registrering av indelningsvattenlinjer (R 13)12. Konstruktion och första provning av vattentäta skott m.m. (R 14)13. Öppningar i vattentäta skott (R 15)
14. Fartyg som transporterar gods, fordon och medföljande personal (R 16)
15. Öppningar i bordläggningen under marginallinjen (R 17)16. Vattentäthet i passagerarfartyg ovanför marginallinjen (R 20)17. Tillslutning av lastportar (R 20–1)17–1. Vattentäthet från ro-ro-däcket (skottdäcket) till utrymmen nedanför (R 20–2)17–2. Tillträde till ro-ro-däck (R 20–3)17–3. Stängning av skott på ro-ro-däck (R 20–4)18. Stabilitetsuppgifter (R 22)19. Skadekontrollplaner (R 23)20. Integritet hos skrov och överbyggnad, skadeförebyggande åtgärder och kontroll
(R 23–2)
21. Märkning, periodiska övningar med och inspektioner av vattentäta portar, m.m.
(R 24)
22. Registrering i loggbok (R 25)23. Lyftbara bildäck och ramper24. Räcken
Del C – Maskineri
1. Allmänt (R 26)
2. Förbränningsmotorer (R 27)3. Länspumpanordningar (R 21)4. Antal och typ av länspumpar (R 21)5. Backningsförmåga (R 28)6. Styrinrättning (R 29)7. Tilläggskrav för elektriska och elektrohydrauliska styrinrättningar (R 30)1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 15
▼M2
Sida
8. Ventilationsanläggningar i maskineriutrymmen (R 35)
9. Kommunikation mellan brygga och maskineriutrymme (R 37)10. Maskinistlarm (R 38)11. Placering av nödanordningar (R 39)12. Anordningar för manövrering av maskineri (R 31)13. Ångledningssystem (R 33)
14. Tryckluftssystem (R 34)
15. Bullerskydd (R 36)16. Hissar
Del D – Elektriska anläggningar
1. Allmänt (R 40)
2. Elektrisk huvudkraftkälla och belysning (R 41)3. Elektrisk nödkraftkälla (R 42)4. Extranödbelysning för ro-ro-fa rtyg (R 42–1)5. Skyddsåtgärder mot elektrisk stöt, brand och andra risker av elektriskt ursprung
(R 45)
Del E – Tilläggskrav för periodvis obemannade maskineriutrymmenSärskildaöverväga nden (R 54)
1. Allmänt (R 46)
2. Brandförebyggande åtgärder (R 47)3. Skydd mot vattenfyllning (R 48)4. Kontroll av framdrivningsmaskineriet från bryggan (R 49)5. Kommunikationssystem (R 50)6. Larmsystem (R 51)7. Säkerhetssystem (R 52)8. Särskilda bestämmelser för maskineri-, ångpanne- och elanläggningar (R 53)
9. Automatiskt kontroll- och larmsystem (R 53.4)
KAPITEL II-2 – BRANDSKYDD, UPPTÄCKANDE AV BRAND OCH
BRANDSLÄCKNING
Del A – Allmänt
1. Grundprinciper (R 2)
2. Definitioner (R 3)
3. Brandpumpar, huvudbrandledningar, brandposter, brandslangar och munstycken
(R 4)
4. Fasta anläggningar för brandsläckning (R 5 + 8 + 9 + 10)5. Bärbara brandsläckare (R 6)6. Brandsläckningsanordningar i maskineriutrymmen (R 7)7. Särskilda anordningar i maskineriutrymmen (R 11)
8. Automatiska anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand och brandlarm
(R 12)
9. Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm (R 13)10. Anordningar för brännolja, smörjolja och andra flambara oljor (R 15)11. Brandmansutrustning (R 17)12. Diverse bestämmelser (R 18)
13. Brandkontrollplaner (R 20)
14. Operativ beredskap och underhåll15. Instruktioner, utbildning ombord och övningar16. Verksamhet
Del B – Brandsäkerhetsåtgärder
1. Konstruktion (R 23)
2. Vertikala och horisontella huvudzoner (R 24)3. Skott inom en vertikal huvudzon (R 25)1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 16
▼M2
Sida
4. Brandintegritet hos skott och däck i nya fartyg som medför fler än 36 passagerare
(R 26)
5. Brandintegritet hos skott och däck i nya fartyg som medför högst 36 passagerare
samt existerande fartyg av klass B som medför fler än 36 passagerare (R 27)
6. Utrymningsvägar (R 28)
6–1. Utrymningsvägar i ro-ro-passagerarfartyg (R 28–1)
7. Genombrytningar och öppningar i indelningar av klass ”A” och ”B” (R 30, 31)8. Skyddsanordningar i trappor och hissar inom bostads- och arbetsutrymmen (R 29)9. Ventilationsanläggningar (R 32)10. Fönster och fönsterventiler (R 33)11. Begränsad användning av brännbara material (R 34)12. Byggnadsdetaljer (R 35)13. Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm och automatiska
anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand och brandlarm (R 14) (R 36)
14. Skydd av utrymmen av särskild kategori (R 37)15. Brandronder, anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm samt högta-
laranläggningar (R 40)
16. Förbättrande åtgärder i existerande fartyg av klass B som medför fler än 36
passagerare (R 41–1)
17. Särskilda föreskrifter för fartyg som transporterar farligt gods (R 41)18. Särskilda föreskrifter gällande anordningar för helikopter
KAPITEL III – LIVRÄDDNINGSREDSKAP
1. Definitioner (R 3)
2. Kommunikationer, livräddningsfarkoster och beredskapsbåtar samt personliga
livräddningsredskap (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22)
3. Nödalarm, bruksanvisningar, utbildningshandbok, samlingslistor och nödanvis-
ningar (R 6 + 8 + 9 + 19 + 20)
4. Bemanning av livräddningsfarkoster och övervakning (R 10)5. Samlingsstationer och embarkeringsanordningar för livräddningsfarkoster
(R 11 + 23 + 25)
5–1. Krav för ro-ro-passagerarfartyg (R 26)
5–2. Landnings- och vinschningsytor för helikoptrar (R 28)5–3. Beslutsstödsystem för befälhavare (R 29)6. Sjösättningsstationer (R 12)7. Livräddningsfarkosternas placering (R 13 + 24)8. Placering av beredskapsbåtar (R 14)8a. Placering av marina evakueringssystem (R 15)9. Sjösättnings- och ombordtagningsanordningar för livräddningsfarkoster (R 16)10. Embarkerings-, sjösättnings- och ombordtagningsanordningar för beredskapsbåtar
(R 17)
11. Nödanvisningar (R 19)12. Operativ beredskap, underhåll och inspektioner (R 20)13. Utbildning och övning i att överge fartyget (R 19 + R 30)1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 17
▼M2
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Där så uttryckligen anges skall reglerna i denna bilaga tillämpas på nya och
existerande passagerarfartyg av klass A, B, C och D i inrikes trafik.
Nya fartyg av klass B, C och D med en längd mindre än 24 meter skall uppfylla
kraven i reglerna II-1/B/2 t.o.m. II-1/B/8 och II-1/B/10 i denna bilaga om inte
administrationen i en flaggstat, vars flagg sådana fartyg är godkända att föra,
säkerställer att de uppfyller flaggstatens nationella bestämmelser och att dessa
bestämmelser garanterar likvärdig säkerhetsnivå.
När bestämmelserna i denna bilaga inte gäller nya fartyg med en längd mindre
än 24 meter skall flaggstatens administration säkerställa en likvärdig säker-
hetsnivå genom att kräva att sådana fartyg skall uppfylla flaggstatens nationella
bestämmelser.
Existerande fartyg av klass C och D behöver inte uppfylla reglerna i kapitel II-1
och II-2 i denna bilaga, under förutsättning att administrationen i en flaggstat,
vars flagg de är godkända att föra, säkerställer att de uppfyller flaggstatens
nationella bestämmelser och att dessa bestämmelser garanterar likvärdig säker-
hetsnivå.
Närhelst tillämpning av en IMO-resolution krävs i denna bilaga för existerande
fartyg, behöver fartyg byggda upp till två år efter det att en sådan resolution
antogs av IMO inte uppfylla kraven i en sådan resolution förutsatt att de är i
överensstämmelse med de eventuella tidigare tillämpliga resolutionerna.
Med reparationer, ombyggnader och ändringar i väsentligt avseende avses t.ex.
följande:
— ändringar som innebär en väsentlig förändring av ett fartygs dimensioner.
exempel: Fartyget förlängs genom att en ny mittsektion sätts in.
— ändringar som innebär en väsentlig förändring av fartygets kapacitet att
transportera passagerare.
exempel: Fordonsdäcket byggs om till passagerarutrymmen.
— ändringar som innebär en väsentlig förlängning av fartygets livslängd.
exempel: Renovering av passagerarutrymmena på ett helt däck.
Angivelsen ”(R…)” som följer på flera regeltitlar i denna bilaga hänvisar till de
regler i 1974 års SOLAS-konvention, med ändringar, som ligger till grund för
bestämmelserna i denna bilaga.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 18
▼M2
KAPITEL II-1
KONSTRUKTION – INDELNING OCH STABILITET, MASKINERI
OCH ELEKTRISKA ANLÄGGNINGAR
DEL A
ALLMÄNT
1 Definitioner som gäller för del B (R 2)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 .1Indelningsvattenlinje : den vattenlinje som används vid bestämning av
fartygets indelning.
.2Djupaste indelningsvattenlinje : den vattenlinje som svarar mot det
störstadjupgående som medges enligt de tillämpligakra ven för indel-
ning.
.2Fartygslängd : längden mellan perpendiklarna genom ytterpunkterna av
den djupaste indelningsvattenlinjen.
.3Fartygetsbredd : den största bredden på ytterkant av spant, mätt vid eller
under den djupaste indelningsvattenlinjen.
.4Djupgående : det lodräta avståndet från den mallade baslinjen midskepps
till indelningsvattenlinjen i fråga.
.5Dödvikt: skillnaden i ton mellan ett fartygs deplacement i vatten med en
specifik vikt av 1,025 vid den lastvattenlinje som motsvarar tilldelat
sommarfribord och fartygets lättvikt.
.6Lättvikt: ett fartygs deplacement i ton utan last, bränsle, smörjoljor,
ballastvatten, färskvatten och matarvatten i tankar, konsumtionsvaror
samt passagerare och besättning inklusive deras personliga tillhörigheter.
.7Skottdäck : det överstadäck till vilket de tvärgående va ttentätaskotten är
uppdragna.
.8Marginallinje : en linje dragen minst 76 mm under den övre kanten av
skottdäcket bordvarts.
.9Permeabilitet för ett utrymme : den del av utrymmets volym, i procent
räknat, som kan fyllas med vatten. Volymen av ett utrymme som når
ovanför marginallinjen skall endast beräknas upp till den linjen.
.10Maskineriutrymme : ett utrymme som beräknas från den mallade baslinjen
till marginallinjen samt mellan de yttersta vattentäta huvudtvärskepps-
skott som avgränsar de utrymmen som inrymmer huvud- och
hjälpframdrivningsmaskiner samt de ångpannor som används för fram-
drivning.
.11Passagerarutrymmen : utrymmen för inkvartering av passagerare och för
deras bruk, med undantag för resgods-, förråds-, proviant- och postrum.
.12Vattentät : ett byggnadssätt med avseende på konstruktion som förhindrar
att vatten tränger igenom konstruktionen i någon riktning vid det vatten-
tryck som kan uppstå med fartyget i intakt eller skadat skick.
.13Vädertät : innebär att vatten inte kan tränga in i fartyget under några som
helst väderförhållanden.
.14Ro-ro-passagerarfartyg : passagerarfartyg med ro-ro-lastutrymmen eller
utrymmen av särskild kategori enligt definitionen i regel II-2/A/2.
2 Definitioner som gäller för delarna C, D och E (R 3)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 .1Manöversystem för styrinrättning : utrustning för överföring av order
från navigationsbryggan till styrinrättningens kraftenheter. Sådana
system består av sändare, mottagare, hydrauliska styrpumpar med
tillhörande motorer, motorskåp, rörledningar och kablar.
.2Huvudstyrinrättning : maskineri, manövreringsenheter till roder, kraft-
enheter till styrinrättning, om sådana förekommer, tillhörande
utrustning och de anordningar som behövs för att vrida roderhjärt-
stocken (dvs. rorkult eller kvadrant) så att fartyget kan manövreras
under normala driftsförhållanden.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 19
▼M2
.2Kraftenhet till styrinrättning :
.1 Vid elektrisk styrinrättning: en elektrisk motor med tillhörande
utrustning.
.2 Vid elektrohydraulisk styrinrättning: en elektrisk motor med tillhö-
rande elektrisk utrustning och ansluten pump.
.3 Vid annan hydraulisk styrinrättning: en drivmotor med ansluten
pump.
.3Reservstyrinrättning : en utrustning, utöver någon del av huvudstyrinrätt-
ningen, som behövs för att manövrera fartyget vid eventuellt bortfall av
huvudstyrinrättningen, dock utan rorkult, kvadrant eller utrustning för
samma ändamål.
.4Normala drift- och boendeförhållanden : en situation när fartyget som
helhet, maskiner, drift, enheter och hjälpmedel för fartygets framdrivning,
styrförmåga, säker navigering, skydd mot brand och vatteninträngning,
intern och extern kommunikation och signaler, utrymningsanordningar
och vinschar till räddningsbåtar och även boendeförhållanden ombord
upprätthålls och fungerar på normalt sätt.
.5Nödsituation : en situation då någon anordning som krävs för att
upprätthålla normala drift- och boendeförhållanden ombord inte fungerar
på grund av att den elektriska huvudkraftkällan är ur funktion.
.6Elektrisk huvudkraftkälla : en kraftkälla som är avsedd att förse huvudin-
strumenttavlan med elektrisk ström som sedan skall fördelas till alla de
system som behövs för att fartyget skall kunna upprätthålla normala drift-
och boendeförhållanden.
.7Dött fartyg : en situation då huvudframdrivningsaggregat, ångpannor och
hjälpsystem inte fungerar på grund av avsaknad av kraft.
.8Huvudgeneratoranläggning : det utrymme där den elektriskahuvudkra ft-
källan är placerad.
.9Huvudinstrumenttavla : en instrumenttavla som får ström direkt från den
elektriska huvudkraftkällan och är avsedd att fördela elektrisk ström till
fartygets anläggningar.
.10Nödinstrumenttavla : en instrumenttavla som i händelse av huvudkraft-
källans bortfall får ström direkt från den elektriska nödkraftkällan eller
en tillfällig elektrisk kraftkälla och som är avsedd att fördela elektrisk
ström till hjälpsystemen.
.11Nödkraftkälla : en elektrisk kraftkälla som skall förse nödinstrumenttavlan
med ström i händelse av huvudkraftkällans bortfall.
.12Maximal gånghastighet : den högsta hastighet som fartyget är avsett att
bibehållavid störstadjupgående till sjöss.
.13Maximalbackhastighet : den hastighet som fartyget beräknas kunna uppnå
med den beräknade maximala backningskraften vid högsta djupgående.
.14aMaskineriutrymmen : alla maskinrum av kategori A och alla andra
utrymmen som innehåller framdrivningsmaskineri, ångpannor, brännol-
jeaggregat, ångmaskiner och förbränningsmotorer, generatorer och större
elektriskt maskineri, oljepåfyllningsstationer, maskineri för kylning, stabi-
lisering, ventilation och luftkonditionering samt liknande utrymmen och
trunkar till sådana utrymmen.
.14bMaskinrum av kategori A : De utrymmen och trunkar till sådana
utrymmen som innehåller
.1 förbränningsmotorer som används för fartygets framdrivning, eller
.2 förbränningsmotorer som används för andra ändamål än för fartygets
framdrivning, om sådana motorer har en sammanlagd effekt av minst
375 kW, eller
.3 oljeeldad ångpanna eller brännoljeaggregat.
.15Kraftöverföringssystem : hydraulisk utrustning för att överföra kraft för att
vrida roderstocken, innefattande en eller flera kraftenheter till styrinrätt-
ning, med tillhörande rörledningar och kopplingar, samt en
manövreringsenhet till rodret. Kraftöverföringssystemen får ha gemen-
samma mekaniska komponenter, dvs. rorkult, kvadrant och roderstock,
eller komponenter för samma ändamål.
.16Kontrollstationer : de utrymmen där fartygets radioutrustning eller huvud-
sakliga navigeringsutrustning eller nödkraftkälla är belägen eller där
brandregistrerings- eller brandkontrollutrustningen är centraliserad.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 20
▼M2
DEL B
INTAKTSTABILITET,INDELNINGOCHLÄCKSTABILITET
1 Intaktstabilitetsresolution A.749 (18)NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER:
Nya fartyg av alla klasser med en längd av minst 24 meter skall överensstämma
med tillämpliga bestämmelser för passagerarfartyg i den intaktstabilitetskod som
antogs av IMO den 4 november 1993 vid dess generalförsamlings 18:e möte
genom resolution A.749 (18).
Om en medlemsstat anser att tillämpningen av det kriterium för hård vind och
rullning som fastställs i IMO:s resolution A.749 (18) inte är ändamålsenlig får
ett alternativt kriterium som garanterar en tillfredsställande stabilitet tillämpas.
Detta bör bevisas genom dokumentation som överlämnas till kommissionen
och genom vilken det bekräftas att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås.
EXISTERANDE FARTYG AV KLASS A OCH B MED EN LÄNGD AV
MINST 24 METER:
Alla existerande fartyg av klass A och B skall vid alla lastkonditioner uppfylla
följande stabilitetskriterier efter vederbörlig korrigering för effekten av fria
vätskeytor i tankar i enlighet med antagandena i punkt 3.3 i IMO:s
resolution A.749 (18) eller motsvarande.
(a) Arean under kurvan för den rätande hävarmen (GZ-kurvan) skall vara
minst
(i) 0,055 meterradianer upp till 30º krängningsvinkel;
(ii) 0,09 meterradianer upp till antingen 40º krängningsvinkel eller
flödningsvinkeln, dvs. den krängningsvinkel vid vilken de undre
kanterna av någon öppning i skrovet, överbyggnaderna eller
däckhusen som inte kan tillslutas vädertätt kommer under vatten,om den vinkeln är mindre än 40º;
(iii) 0,03 meterradianer mellan 30º och 40º krängningsvinkel eller mellan
30º och flödningsvinkeln, om dennavinkel är mindre än 40º.
(b) Den rätande hävarmen GZ skall vara minst 0,20 meter vid en krängnings-
vinkel som är likamed eller större än 30º.
(c) Den maximala rätande hävarmen skall inträffa vid en krängningsvinkel
som helst är större än 30º men inte mindre än 25º.
(d) Begynnelsemetacenterhöjden tvärskepps skall inte vara mindre än
0,15 meter.
De lastkonditioner som skall beaktas för att kontrollera att ovan angivna stabili-
tetskriterier är uppfyllda skall innefatta åtminstone dem som anges i
punkt 3.5.1.1 i IMO:s resolution A.749 (18).
Alla existerande fartyg av klass A och B med en längd av minst 24 m skall även
uppfyllade tilläggskriterier som a nges i IMO:s resolution A.749 (18),
punkt 3.1.2.6 (tilläggskriterier för passagerarfartyg) och punkt 3.2 (kriteriet för
hård vind och rullning).
Om en medlemsstat anser att tillämpningen av det kriterium för hård vind och
rullning som fastställs i IMO:s resolution A.749 (18) inte är ändamålsenlig får
ett alternativt kriterium som garanterar en tillfredsställande stabilitet tillämpas.
Detta bör bevisas genom dokumentation som överlämnas till kommissionen
och genom vilken det bekräftas att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås.
2 Vattentäta indelningarNYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Alla fartyg skall med hjälp av vattentäta skott, dragna upp till skottdäcket, vara
indelade i vattentäta avdelningar vilkas största längd skall beräknas enligt de
särskilda krav som anges nedan.
I stället för dessa krav får de regler om passagerarfartygens indelning och stabi-
litet som motsvarar del B i kapitel II i 1960 års internationella konvention om
säkerheten för människoliv till sjöss, som anges i IMO:s resolution A.265 (VIII)
tillämpas, förutsatt att de tillämpas i sin helhet.
Varje annan del av den inre byggnadskonstruktion som påverkar effektiviteten
avseende fartygets indelning skall vara vattentät.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 21
▼M2
3 Fyllnadslängd (R 4)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Fyllnadslängden vid en given punkt är den största del av fartygets längd,
med mittpunkten i den givna punkten, som kan vattenfyllas, enligt det
antagande om permeabilitet som anges nedan, utan att marginallinjen i
någon punkt kommer under vattenytan.
.2 Om ett fartyg inte är försett med ett genomgående skottdäck, får fyllnads-
längden i varje punkt bestämmas i förhållande till en tänkt genomgående
marginallinje, som inte på någon punkt ligger mindre än 76 mm under
den övre kanten bordvarts av det däck till vilket skotten i fråga och
bordläggningen är vattentätt dragna.
.3 Där en del av en tänkt marginallinje går avsevärt under det däck till
vilket skotten är uppdragna, får flaggstatens administration medge
begränsade lättnader i fråga om krav på vattentäthet för de delar av
skotten som befinner sig ovanför marginallinjen och omedelbart under
det övre däcket.
4 Tillåten avdelningslängd (R 6)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Den största tillåtna längden av en avdelning vars mitt är belägen i vilken punkt
som helst i fartygets längdriktning erhålls genom att multiplicera fyllnads-
längden med en lämplig faktor, kallad indelningsfaktor.
5 Permeabilitet (R 5)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
De definitiva antaganden som anges i regel 3 hänför sig till permeabiliteten för
de under marginallinjen belägna utrymmena.
Vid fastställandet av fyllnadslängden skall det antagna medelvärdet för permea-
bilitet i utrymmena under marginallinjen vara det som anges i tabellen i
regel 8.3.
6 Indelningsfaktor
Indelningsfaktorn skall vara följande för
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D OCH EXISTERANDE RO-RO-
PASSAGERARFARTYG AV KLASS B:
1,0 om antalet personer som fartyget är godkänt att medföra är mindre än 400,
och
0,5 om antalet personer som fartyget är godkänt att medföra är minst 400.
Existerande ro-ro-passagerarfartyg av klass B måste uppfylla detta krav senast
det datum som anges i regel II-1/B/8-2, punkt 2.
FÖR EXISTERANDE PASSAGERARFARTYG AV KLASS B SOM INTE ÄR
RO-RO-PASSAGERARFARTYG: 1,0
7 Särskilda krav rörande indelning av fartyg (R 7)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 I de fall vattentäta skott inom någon eller några delar av ett fartyg är
dragna upp till ett högre däck än i de övriga delarna av fartyget, och
man önskar utnyttja denna högre uppdragning av skotten vid beräkning
av fyllnadslängden, får särskilda marginallinjer användas för varje sådan
del av fartyget under förutsättning att
.1 fartygssidorna utefter fartygets hela längd är uppdragna till det däck
som svarar mot den övre marginallinjen och alla öppningar i
bordläggningen under detta däck utmed fartygets hela längd anses
ligga under en marginallinje, vid tillämpning av regel 15, och1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 22
▼M2
.2 var och en av de två avdelningarna intill ”steget” i skottdäcket ligger
inom den tillåtna längden med hänsyn till deras respektive marginal-
linje och även att deras sammanlagda längd inte överstiger två gånger
den tillåtna längd som gäller för den lägre marginallinjen.
.2 En avdelnings längd får överstiga den tillåtna längd som fastställs i regel 4
under förutsättning att den sammanlagda längden av denna avdelning och
vilken som helst av de båda angränsande avdelningarna varken överstiger
fyllnadslängden eller den dubbla tillåtna längden, beroende på vilken som
är mindre.
.3 Ett huvudtvärskeppsskott får vara försett med recess, på villkor att den
helt och hållet ligger innanför vertikala ytor belägna på vardera sidan av
fartyget på ett avstånd från bordläggningen som är lika med en femtedel
av fartygets bredd och är uppmätt i rät vinkel mot centerlinjen i höjd med
den djupaste indelningsvattenlinjen. Varje del av en recess som ligger
utanför denna begränsade yta skall behandlas som ett steg i enlighetmed punkt 6.
.4 Om ett huvudtvärskeppsskott är försett med recess eller steg, skall ett
ekvivalent plant skott användas vid fastställandet av indelningen.
.5 Där en vattentät huvudtvärskeppsavdelning är indelad i mindre enheter,
och det för flaggstatens administration tillfredsställande kan styrkas att i
händelse av en tänkt skada på endera fartygssidan med en utsträckning av
3,0 meter plus 3 % av fartygets längd eller 11 meter eller 10 % av farty-
gets längd, beroende på vilketderaa v dessavärden som är mindre,
avdelningens hela volym inte vattenfylls, får en ökning medges med
hänsyn till den tillåtna längd som annars krävs för en sådan avdelning. I
ett sådant fall får för den oskadade sidan inte antas större effektiv flyt-
kraft än den som antagits för den skadade sidan.
Eftergifter enligt detta avsnitt får göras endast om detta inte kan förmodas
hindraa tt bestämmelsernai regel 8 uppfylls.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.6 Ett huvudtvärskeppsskott får förses med steg om det uppfyller ett av
följande villkor:
.1 den sammanlagda längden av de två avdelningar som åtskiljs av
skottet i fråga överstiger inte vare sig 90 % av fyllnadslängden eller
två gånger den tillåtnalängden, dock får i fa rtyg med
indelningsfaktor 1 den sammanlagda längden av de två avdelningarna
inte överstigaden tillåtnalängden;
.2 ytterligare indelning har skett invid steget för att bibehålla samma
säkerhetsnivå som ett plant skott ger;
.3 längden av den avdelning över vilket steget sträcker sig överstiger
inte den tillåtna längd som motsvarar en marginallinje dragen 76 mm
under steget.
.7 I fartyg med en längd av 100 meter eller däröver skall ett av huvud-
tvärskeppsskotten akter om förpiken anbringas på ett avstånd från den
förligaperpendikeln som inte är större än den tillåtnalängden.
.8 Där avståndet mellan två intilliggande huvudtvärskeppsskott eller mellan
mot dessa svarande ekvivalenta plana skott eller avståndet mellan de
tvärskeppsplan som sammanfaller med de närmaste stegen i skotten är
mindre än 3,0 meter plus 3 % av fartygets längd eller 11,0 meter eller
10 % av fartygets längd, beroende på vilketdera av dessa värden som är
mindre, skall endast det ena av dessa skott anses utgöra en del av farty-
gets indelning.
.9 Där den föreskrivna indelningsfaktorn är 0,50, får den sammanlagda
längden av vilka som helst av två angränsande avdelningar inte överstiga
fyllnadslängden.
8 Läckstabilitet hos fartyg (R 8)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1.1 Tillräcklig intaktstabilitet skall upprätthållas under alla driftförhållanden,
så att fartyget kan motstå slutskedet av inströmning av vatten i vilken
avdelning som helst som enligt gällande bestämmelser måste ligga inom
fyllnadslängden.
.1.2 Där två till varandra gränsande avdelningar är åtskilda med ett skott som
är försett med steg, enligt bestämmelserna i regel 7.6.1, skall intaktstabi-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 23
▼M2
liteten vara tillräcklig för att motstå vatteninströmning i dessa två
angränsande avdelningar.
.1.3 Då den föreskrivna indelningsfaktorn är 0,50, skall intaktstabiliteten vara
tillräcklig för att motstå vatteninströmning i vilka som helst två
angränsande avdelningar.
.2.1 Kraven i avsnitt .1 skall fastställas genom beräkningar som görs i enlighet
med punkterna.3, .4 och .6 och med hänsyn till fa rtygets proportioner
och speciella konstruktion samt de skadade avdelningarnas läge och
form. För dessa beräkningar skall fartyget anses befinna sig under sämsta
tänkbara driftförhållanden i fråga om stabilitet.
.2.2 Där det är avsett att anbringa däck, innerbordläggning eller långskepps-
skott som är tillräckligt tätaför a tt väsentligt begränsa
vatteninströmning, skall vederbörlig hänsyn tas till detta i beräkningarna.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D OCH EXISTERANDE RO-RO-
PASSAGERARFARTYG AV KLASS B SAMT EXISTERANDE PASSAGE-
RARFARTYG AV KLASS B SOM INTE ÄR RO-RO-
PASSAGERARFARTYG, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN 29 APRIL 1990:
.2.3 Den stabilitet som erfordras efter inträffad skada och efter utjämning, i
förekommande fall, skall bestämmas enligt följande:
.2.3.1 Den återstående rätande hävarmskurvan skall ha en vidd på minst
15º bortom jämviktsvinkeln. Denna vidd kan minskas till ett
minimivärde av 10º i det fall då arean under kurvan för den
rätande hävarmen är den som anges i punkt .2.3.2 multiplicerat
med kvoten av 15 genom vidden, där vidden uttrycks i grader.
.2.3.2 Arean under kurvan för den rätande hävarmen skall vara minst
0,015 meterradianer mätt från jämviktsvinkeln till den mindre av
följande vinklar:
.1 Flödningsvinkeln.
.2 22º (mätt från upprätt position) vid vatteninströmning i en
avdelning eller 27º (mätt från upprätt position) vid samtidig
vatteninströmning i två intilliggande avdelningar.
.2.3.3 En återstående rätande hävarm skall uppnås inom vidden för
positiv stabilitet med hänsyn tagen till den största effekten av
följande krängande moment:
.1 Alla passagerare samlade på en sida.
.2 Sjösättning av alla fullastade firningsbara livräddningsfar-
koster från en fartygssida.
.3 På grund av vindtryck.beräknat enligt följande formel:
GZ meterðÞ ¼
Kr¨angande
deplacementþ0;04
I inget fall får dock den rätande hävarmen vara mindre än
0,10 meter.
.2.3.4 Vid beräkning av de krängande momenten i punkt .2.3.3 skall
följande antaganden göras:
.1 Moment till följd av ansamling av passagerare:
.1.1 4 personer per m2.
.1.2 En massa av 75 kg för varje passagerare..1.3 Passagerarna skall vara fördelade på de tillgängliga
däcksytornamot en fa rtygssidapå de däck där
samlingsstationer är belägna och på ett sådant sätt att
de framkallar det största krängande momentet.
.2 Moment vid sjösättning av alla fullastade firningsbara
livräddningsfarkoster från en fartygssida:
.2.1 alla livbåtar och beredskapsbåtar som är placerade på
den fartygssida dit fartyget har krängt efter att ha
skadats skall antas vara helt utsvingade, fullt lastade
och färdiga att sänkas ned;1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 24
▼M2
.2.2 för livbåtar som är avsedda att sjösättas fullt lastade
från placeringsläget skall det största krängande
momentet under sjösättningen användas;
.2.3 fullt lastade firningsbara livflottar, fastgjorda vid varje
dävert på den sida dit fartyget har krängt efter en
skada, skall antas vara helt utsvingade och redo för
sjösättning;
.2.4 personer som inte befinner sig i de livräddningsanord-
ningar som svingas ut skall inte orsaka vare sig
ytterligare krängande eller rätande moment;
.2.5 livräddningsanordningar på den motsatta sidan mot
slagsidan skall antas finnas på respektive place-
ringsläge.
.3 Moment på grund av vindtryck.
.3.1 klass B: ett vindtryck på 120 N/m2skall tillämpas
klass C och D: ett vindtryck på 80 N/m2skall tillämpas
.3.2 den yta som skall användas är den projicerade laterala
ytan av fartygssidan ovanför den vattenlinje som gäller
i oskadat skick
.3.3 hävarmen skall vara det lodräta avståndet från en punkt
motsvarande halva medeldjupgåendet i oskadat skick
till tyngdpunkten för den laterala ytan.
.2.4 När en större progressiv vatteninströmning inträffar, dvs. när den föror-
sakar snabb minskning av den rätande hävarmen med 0,04 meter eller
mer, skall kurvan anses upphöra vid den vinkel där den progressiva
vatteninströmningen inträffar, och den vidd och den area som avses i
.2.3.1 och .2.3.2 skall mätas till den vinkeln.
.2.5 I de fall när den progressiva vatteninströmningen är av begränsad omfatt-
ning och inte fortsätter oförminskat och orsakar en acceptabelt långsam
minskning av den rätande hävarmen med mindre än 0,04 meter, skall
resten av kurvan delvis trunkeras genom antagandet att det progressivt
flödade utrymmet var på detta sätt flödat från början.
.2.6 I mellanliggande faser av vatteninströmning skall den största rätande
hävarmen vara minst 0,05 meter och vidden för de positivt rätande hävar-
marna minst 7º. I samtliga fall behöver endast ett hål i skrovet och en fri
yta antas.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.3 Vid beräkning av läckstabilitet för fartyg skall permeabiliteten i volym
och yta vara följande:
UtrymmePermeabilitet
(%)
Avseddaför la st och förråd 60
Bostadsutrymmen 95
Användaför ma skineri 85
Avseddaför vätskor 0 eller 95 (*)
(*) Det av värdena som leder till strängare krav.
Högre ytpermeabilitet skall antas för de utrymmen som i närheten av det
skadade vattenplanet inte innehåller större mängder hytter eller maskineri
och utrymmen som normalt inte används för större mängder av last eller
förråd.
.4 Den antagna skadans omfattning skall vara följande:
.1 utsträckning i långskeppsled: 3,0 meter plus 3 % av fartygets längd
eller 11,0 meter eller 10 % av fartygets längd, vilketdera som än är
mindre;
.2 utsträckning i tvärskeppsled (mätt inombords från fartygssidan i rät
vinkel mot centerlinjen vid den djupaste indelningsvattenlinjen): ett
avstånd av en femtedel av fartygets bredd;
.3 utsträckning i vertikalled: från baslinjen uppåt utan begränsning;.4 om någon skada, av mindre omfattning än de som anges i
punkterna .4.1, .4.2 eller .4.3, skulle ge upphov till en allvarligare1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 25
▼M2
situation i fråga om slagsida eller minskad metacenterhöjd, skall en
sådan skada antas som grund för beräkningen.
.5 Osymmetrisk fyllning skall undvikas så långt som möjligt med hjälp av
effektiva anordningar. När det är nödvändigt att korrigera stora
krängningsvinklar, skall de system som används och där det är praktiskt
möjligt vara självverkande, och i varje fall skall de, i de fall kontrolla-
nordningar för korsfyllning finns, kunna manövreras från positioner
ovanför skottdäcket. För nya fartyg av klass B, C och D skall den maxi-
mala krängningsvinkeln efter vatteninströmning men före utjämning inte
överstiga 15º. Där anordningar för korsfyllning krävs, skall tiden för
utjämning inte överstiga 15 minuter. Lämpliga anvisningar om använd-
ning av anordningar för korsfyllning skall ges till fartygets befälhavare.
.6 Fartygets slutliga läge efter skada och, i händelse av osymmetrisk fyll-
ning, efter det att utjämningsåtgärder vidtagits skall vara följande:
.1 vid symmetrisk fyllning skall den positiva resterande metacen-
terhöjden vara minst 50 mm, beräknad enligt metoden för konstant
deplacement;
.2a om inte annat följer av punkt 6.2b skall krängningsvinkeln vid
osymmetrisk fyllning vid vatteninströmning i en avdelning inte
överstiga 7º för fartyg av klass B (nya och existerande) och 12º för
fartyg av klass C och D (nya).
Vid samtidig vatteninströmning i två intilliggande avdelningar får
en krängningsvinkel av 12º tillåtas för existerande och nya fartyg
av klass B, under förutsättning att indelningsfaktorn ingenstans
överstiger 0,50 i den del av fartyget där vatteninströmning sker;
.2b när det gäller existerande passagerarfartyg av klass B som inte är
ro-ro-passagerarfartyg, byggda före den 29 april 1990, skall
krängningsvinkeln vid osymmetrisk fyllning inte överstiga7º.
Förutom i undantagsfall då administrationen får tillåta ytterligare
krängning på grund av det osymmetriska momentet, men i inget
fall får den slutliga krängningen överstiga 15º;
.3 i inget fall skall marginallinjen vara under vattennivån i slutfasen av
vatteninströmningen. Om det antas att marginallinjen kan komma
under vattennivån under en fas av vatteninströmningen, får flaggsta-
tens administration kräva sådana undersökningar och anordningar
som den anser vara nödvändiga för fartygets säkerhet.
.7 Fartygets befälhavare skall förses med sådan information som behövs för
att kunna bibehålla tillräcklig intaktstabilitet under rådande driftförhål-
landen, så att fartyget kan motstå den kritiska skadan. Vid fartyg som
kräver korsfyllning skall fartygets befälhavare upplysas om de stabilitets-
förhållanden på vilka krängningsberäkningarna grundar sig och varnas för
att ytterligare slagsida kan uppstå om fartyget skulle skadas när det
befinner sig i en sämre kondition.
.8 De i punkt .7 angivna uppgifterna som befälhavaren behöver för att
kunna bibehålla tillräcklig intaktstabilitet skall innehålla information om
den störstatillåtnahöjden för fa rtygets tyngdpunkt över köl (KG), eller
alternativt den minsta tillåtna metacenterhöjden (GM), för en variation
av djupgående eller deplacement som täcker alla driftförhållanden. Infor-
mationen skall visa effekten av olika trim med hänsyn tagen till fartygets
driftbegränsningar.
.9 Varje fartyg skall i för och akter ha tydliga åmningar för olika djup-
gåenden. I de fall åmningarna är svåra att utläsa eller driftmässiga
begränsningar under en viss trafik gör dem svåra att avläsa, skall fartyget
även utrustas med ett tillförlitligt indikeringssystem för fastställande av
djupgående i för och akter.
.10 När fartyget är färdiglastat och innan det lämnar hamn skall befälhavaren
fastställa fartygets trim och stabilitet och även förvissa sig om och regi-
strera att fartyget uppfyller stabilitetskriterierna i de tillämpliga reglerna.
Fartygets stabilitet skall alltid fastställas genom beräkning. En dator för
automatisk beräkning av last- och stabilitetsförhållanden eller likvärdiga
system får användas för detta ändamål.
.11 Inga lättnader i fråga om kraven på läckstabilitet får medges av flaggsta-
tens administration, såvida det inte kan visas att den intakta
metacenterhöjden under något driftförhållande som erfordras för att
uppfylla dessa krav är för stor för den avsedda typen av drift.
.12 Lättnader i fråga om kraven på läckstabilitet får tillåtas endast i undan-
tagsfall och på villkor att flaggstatens administration är övertygad om att
proportionerna, arrangemangen och andra egenskaper hos fartyget är de
mest gynnsamma för läckstabiliteten som praktiskt och skäligen kan
uppnås under de särskildaomständigheterna .1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 26
▼M2
8-1Läckstabilitet hos ro-ro-passagerarfartyg (R 8–1)
EXISTERANDE RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B:
1. Existerande ro-ro-passagerarfartyg av klass B skall uppfylla bestämmel-
sernai regel 8 sena st vid den förstaperiodiskabesiktningen efter det
sista datum som anges nedan och i enlighet med värdet för A/Amaxsom definieras i bilagan till beräkningsmetoden för bedömning av
överlevnadsegenskaper hos existerande ro-ro-passagerarfartyg vid
användning av en förenklad metod baserad på resolution A.265 (VIII),
utvecklad av kommittén för sjösäkerhet vid dess 59:e session i juni 1991
(MSC/Cirk. 574):
VärdeförA/Amax: Sistadatumförefterlevnad:
mindre än 85 % 1 oktober 1998
85 % men mindre än 90 % 1 oktober 2000
90 % men mindre än 95 % 1 oktober 2002
95 % men mindre än 97,5 % 1 oktober 2004
97,5 % eller mer 1 oktober 2005
8–2Särskilda krav för ro-ro-passagerarfartyg med minst 400 personer
ombord (R 8–2)
NYA RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B, C OCH D OCH
EXISTERANDE RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B:
Utan hinder av bestämmelserna i regel II-1/B/8 och II-1/B/8-1 skall följande
gälla:
.1 nya ro-ro-passagerarfartyg som är godkända för att medföra minst
400 personer skall uppfylla bestämmelserna i punkt .2.3 i regel II-1/B/8,
med en förmodad skada var som helst inom fartygets längd L;
.2 existerande ro-ro-passagerarfartyg godkända för att medföra minst
400 personer skall uppfylla kraven i punkt 1 senast vid den första perio-
diskabesiktningen efter det da tum som föreskrivs i punkt .2.1, .2.2 eller
.2.3, varvid det senaste datumet skall gälla.
.2.1VärdeförA/amax: Sistadatumförefterlevnad:
mindre än 85 % 1 oktober 1998
85 % men mindre än 90 % 1 oktober 2000
90 % men mindre än 95 % 1 oktober 2002
95 % men mindre än 97,5 % 1 oktober 2004
97,5 % eller mer 1 oktober 2010
.2.2Antalpersonersomfårmedföras:
1 500 eller fler 1 oktober 2002
1 000 eller fler men färre än 1 500 1 oktober 2006
600 eller fler men färre än 1 000 1 oktober 2008
400 eller fler men färre än 600 1 oktober 2010
.2.3Fartygets ålderlika med20årellermer:
Fartygets ålder beräknas från det datum när kölsträckning skedde
eller det datum då fartyget var på motsvarande byggnadsstadium
ellerdetdatumdåfartyget byggdesomtillro-ro-passagerarfartyg .
8-3Särskilda krav för passagerarfartyg med minst 400 personer ombord,
med undantag av ro-ro-passagerarfartyg,
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003, MED UNDANTAG AV RO-RO-PASSAGERARFARTYG:
Utan hinder av bestämmelserna i regel II-1/B/8 skall passagerarfartyg, med
undantag av ro-ro-passgerarfartyg, godkända för att medföra minst 400 personer
uppfylla bestämmelserna i punkt 2.3 och 2.6 i regel II-1/B/8, med en antagen
skada var som helst inom fartygets längd L.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 27
▼M2
9 Skott i pik- och maskineriutrymmen (R 10)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Fartyg skall vara försedda med ett förpiks- eller kollisionsskott som skall
vara vattentätt upp till skottdäcket. Detta skott skall vara placerat på ett
avstånd från den förliga perpendikeln av minst 5 % av fartygets längd
och högst 3 meter plus 5 % av fartygets längd.
.2 Om någon del av fartyget under vattenlinjen sträcker sig för om den
förligaperpendikeln, t.ex. en bulb, ska ll de i punkt 1 föreskrivna
avstånden mätas från en punkt som ligger antingen
.1 vid halva längden av en sådan utbyggnad, eller
.2 på ett avstånd av 1,5 % av fartygets längd föröver från den förliga
perpendikeln, eller
.3 på 3 meter avstånd föröver från den förliga perpendikeln, vilketdera
avstånd som är kortast.
.3 Om fartyget är försett med en långsträckt främre överbyggnad, skall
förpiks- eller kollisionsskottet vara förlängt vädertätt till nästa fulla däck
över skottdäcket. Förlängningen skall vara så anordnad att den inte kan
skadas av bogporten om en bogport skadas eller lossnar.
.4 Den förlängning som krävs enligt punkt .3 behöver inte göras i direkt
fortsättning med skottet under, under förutsättning att alla delar av
förlängningen inte ligger för om den i punkt .1 eller .2 angivna främre
gränsen.
För existerande fartyg av klass B gäller dock följande:.1 Där en sluttande ramp utgör en del av kollisionsskottets uppdragna
del ovanför skottdäcket får den del av rampen som ligger mer än
2,3 meter över skottdäcket utsträckas högst 1,0 meter framför den
främre gräns som anges i punkterna .1 och .2.
.2 Där en befintlig ramp inte uppfyller kraven för att anses som en
utsträckt del av kollisionsskottet och rampens placering förhindrar
en sådan utsträckt del inom de gränser som anges i punkt .1 och .2,
kan den utsträckta delen placeras inom ett begränsat avstånd akter
om den aktra gräns som anges i punkt .1 eller .2. Det begränsade
aktra avståndet bör inte vara längre än nödvändigt för att säkerställa
att hinder för rampen inte uppstår. Den utsträckta delen av kollisions-
skottet skall öppnas föröver och uppfylla kraven i punkt .3 samt vara
anordnad så att det inte finns möjlighet att den skadas av rampen om
denna skadas eller lossnar.
.5 En ramp som inte uppfyller de ovan angivna kraven skall inte beaktas
som utsträckt del av kollisionsskottet.
.6 I existerande fartyg av klass B skall kraven i punkterna .3 och .4
uppfyllas senast vid den första periodiska besiktningen efter det datum
som anges i artikel 14.1 i detta direktiv.
.7 Ett akterpikskott och skott som avdelar maskineriutrymmet från för och
akter därom belägna last- och passagerarutrymmen måste också finnas
och vara vattentätt dragna upp till skottdäcket. Akterpikskottet får dock
stegas under skottdäcket, under förutsättning att fartygets säkerhet i
fråga om indelning till följd av detta inte försämras.
.8 Axelhylsor skall i samtliga fall vara inneslutna i vattentäta utrymmen.
Packningsboxen skall vara monterad i en vattentät axeltunnel eller annat
vattentätt utrymme som är avskilt från den avdelning där propelleraxel-
hylsan är belägen och ha en sådan volym att marginallinjen intekommer under vattenytan, om utrymmet till följd av läckage genom
boxen fylls med vatten.
10 Dubbelbottnar (R 12)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B OCH NYA FARTYG BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003 MED EN LÄNGD AV MINST 24 METER:
.1 Nya fartyg av klass B, C och D samt existerande fartyg av klass B och
nya fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 med en längd av
minst 24 meter skall vara utrustade med en dubbelbotten från förpik-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 28
▼M2
skottet till akterpikskottet i den mån detta är praktiskt möjligt och fören-
ligt med fartygets konstruktion och avsedda användning.
.1 Fartyg med en längd av minst 50 meter men mindre än 61 meter
skall vara försedda med en dubbelbotten som sträcker sig åtminstone
från maskineriutrymmet till förpikskottet eller så nära detta skott
som är praktiskt genomförbart.
.2 Fartyg med en längd av minst 61 meter men mindre än 76 meter
skall åtminstone utanför maskineriutrymmet vara försedda med en
dubbelbotten som sträcker sig till för- och akterpikskotten eller så
nära dessa skott som är praktiskt genomförbart.
.3. Fartyg med en längd av 76 meter och däröver skall midskepps vara
förseddamed en dubbelbotten som sträcker sig till för- och a kterpik-
skotten eller så nära dessa som är praktiskt genomförbart.
.2 I fartyg som måste vara försedda med dubbelbotten skall höjden på denna
uppfylla en erkänd organisations normer och dras ut mot fartygssidorna
på sådant sätt att botten skyddas fram till slagets rundning. Detta skydd
skall anses tillfredsställande om skärningslinjen mellan marginalplåtens
ytterkant och bordläggningen i slaget inte vid någon punkt är lägre än
ett horisontalplan genom en skärningspunkt där midskeppsplanet skärs
av en diagonal som bildar 25º vinkel med baslinjen och skär denna på
ett avstånd av fartygets halva mallade bredd från mittlinjen.
.3 Små brunnar som är inbyggda i dubbelbottnen för länsning av lastrum
m.m. får inte vara djupare än nödvändigt. Brunnsdjupet får aldrig
överstiga djupet av dubbelbottnen i centerlinjen minskat med 460 mm,
och brunnen får inte heller sträcka sig under det horisontalplan som avses
i punkt .2. En länsbrunn som sträcker sig till bottenbordläggningen är
dock tillåten i aktre ändan av axeltunneln. Andra brunnar (t.ex. för
smörjolja under huvudmaskiner) får godkännas av flaggstatens administ-
ration, om den finner att anordningarna ger samma säkerhet som en
dubbelbotten i överensstämmelse med dennaregel.
.4 Inom vattentäta avdelningar av mindre storlek som uteslutande används
för transport av vätskor krävs ingen dubbelbotten, under förutsättning att
flaggstatens administration anser att fartygets säkerhet vid inträffad
botten- eller sidoskada inte därigenom försämras.
.5 Utan hinder av bestämmelserna i punkt .1 i regel 10 får flaggstatens
administration godkänna undantag från kravet på dubbelbotten i fråga
om varje sådan del av fartyget för vilken indelningen bestämts genom
en faktor som inte överstiger 0,5, om den anser att en dubbelbotten i
den delen inte skulle vara förenlig med fartygets konstruktion och
avsedda användning.
11 Bestämning, märkning och registrering av indelningsvattenlinjer (R 13)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 För att upprätthålla den indelningsstandard som gäller för fartyget skall
en vattenlinje motsvarande det för indelningen godkända djupgåendet
fastställas och utmärkas på fartygets sidor. Ett fartyg med utrymmen
som alternativt kan användas till passagerarutrymmen eller last kan, på
redarens begäran, förses med ytterligare en eller flera indelningsvatten-
linjer, vilka bestäms och utmärks på fartygets sidor på så sätt att de
motsvarar de indelningsdjupgåenden för alternativa användningssätt som
flaggstatens administration godkänt.
.2 De fastställda och utmärkta indelningsvattenlinjerna skall registreras i
säkerhetscertifikatet för passagerarfartyg och anges med
beteckningen C.1, om det finns endast en indelningsvattenlinje.
Om det finns mer än en indelningsvattenlinje, skall de andra förhållan-
dena anges med beteckningarna C.2, C.3, C.4 osv(
1).
.3 Det fribord som svarar mot var och en av dessa indelningsvattenlinjer
skall uppmätas på samma plats och från samma däckslinje som de fribord
som fastställts enligt den gällande internationella lastlinjekonventionen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 29
(1) De arabiska siffrorna efter bokstaven C i beteckningen för indelningsvattenlinjen får
ersättas med romerska siffror eller bokstäver om flaggstatens administration anser attdet är nödvändigt för att skilja dessa från de internationella beteckningarna för indel-
ningsvattenlinje.
▼M2
.4 Det fribord som svarar mot varje godkänd indelningsvattenlinje och det
användningssätt för vilket det är godkänt skall klart anges i säkerhetscer-
tifikatet för passagerarfartyg.
.5 En indelningsvattenlinje får aldrig utmärkas ovanför den djupaste lastvat-
tenlinjen i saltvatten i enlighet med vad som är fastställt med hänsyn till
fartygets hållfasthet eller gällande internationella lastlinjekonvention.
.6 Oberoende av var indelningsvattenlinjerna är utmärkta får ett fartyg aldrig
nedlastas så att den fribordslinje som är tillämplig för årstiden och platsen
enligt gällande internationella lastlinjekonvention kommer under vatten.
.7 Ett fartyg får aldrig nedlastas så att den markering av indelningsvatten-
linje som är tillämplig för en bestämd rutt och bestämda
trafikförhållanden befinner sig under vatten.
12 Konstruktion och första provning av vattentäta skott m.m. (R 14)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Varje vattentätt tvärskepps- eller långskeppsskott skall vara konstruerat på
sådant sätt att det med tillräcklig marginal kan motstå trycket av den
högsta vattenpelare som det kan utsättas för i händelse av skada på
fartyget, dock minst trycket av en vattenpelare som når upp till marginal-
linjen. Dessa skott skall vara konstruerade i enlighet med en erkänd
organisations normer.
.2.1 Steg och recesser i skott skall vara vattentäta och av samma styrka som
de anslutande skotten.
.2.2 Där spant eller balkar genomkorsar ett vattentätt däck eller skott skall
däcket eller skottet till sin konstruktion vara vattentätt utan användning
av trä eller cement.
.3 Provning av avdelningar genom vattenfyllning är inte obligatorisk. När en
sådan provning inte genomförs skall provning ske genom vattenbesprut-
ning med slang där så är praktiskt möjligt. Denna skall utföras i ett
skede när fartyget till största delen är färdigställt. Om provning genom
vattenbesprutning med slang inte är praktiskt genomförbar på grund av
risk för skada på maskineriet, isoleringen av den elektriska utrustningen
eller utrustningskomponenter, får den ersättas av en noggrann visuell
undersökning av svetsfogar, och, vid behov kompletteras med åtgärder
såsom penetrant eller ultraljud eller ett motsvarande test. En noggrann
undersökning av vattentäta skott skall dock alltid göras.
.4 Förpik, dubbelbottnar (inklusive tunnelkölar) och innerbordläggning skall
kontrolleras med trycket av en vattenpelare som motsvarar kraven i
punkt .1 i dennaregel.
.5 Tankar som är avsedda för vätskor och som ingår i fartygets indelning
skall kontrolleras genom täthetsprov med trycket av den större av de
vattenpelare som når upp antingen till djupaste indelningsvattenlinjen
eller till en nivå som motsvarar två tredjedelar av höjden till marginal-
linjen, räknat från kölens överkant vid ifrågavarande tank, vilkendera
som än är större, dock får aldrig höjden av vattenpelaren vara mindre än
0,9 meter över tanktaket. Om ett vattenprov inte kan utföras får provning
av lufttäthet tillåtas med hjälp av ett lufttryck i tankarna på högst 0,14 bar.
.6 Syftet med de kontroller som anges i punkterna .4 och .5 är att säkerställa
att indelningen konstruktionsmässigt är vattentät och får inte anses som
en kontroll av någon avdelnings lämplighet för förvaring av brännolja
eller annat särskilt ändamål, för vilket en mer omfattande kontroll kan
krävas beroende på till vilken nivå vätskan kan stiga i tankarna eller
dess anslutningar.
13 Öppningar i vattentäta skott (R 15)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Antalet öppningar i vattentäta skott skall inskränkas till minsta möjliga
som är förenligt med fartygets konstruktion och avsedda användning.
Dessa öppningar skall vara försedda med tillfredsställande stängningsa-
nordningar.
.2.1 Där rörledningar, spygatt, elektriska ledningar o.dyl. dras genom
vattentäta indelningsskott, skall åtgärder vidtas för att säkerställa skottens
vattentäthet.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 30
▼M2
.2.2 Ventiler som inte ingår i ett rörsystem får inte tillåtas i vattentäta indel-
ningsskott.
.2.3 Bly eller annat värmekänsligt material får inte användas i system som
passerar genom vattentäta indelningsskott, om skador i sådana system
vid brand skulle försämra skottens vattentäthet.
.3.1 Dörröppningar, manhål eller tillträdesöppningar är inte tillåtna
.1 i kollisionsskottet under marginallinjen,
.2 i vattentäta tvärskeppsskott om avskiljer ett lastutrymme från ett
angränsande lastutrymme, med undantag för det som gäller enligt
punkt .10.1 och regel 14.
.3.2 Med undantag av det som föreskrivs i punkt .3.3 får genom kollisions-
skottet under marginallinjen dras högst ett rör avsett för vätskor i
förpikstanken, under förutsättning att röret är försett med en
avstängningsventil som kan manövreras ovanför skottdäcket och vars
ventilhus är monterat på kollisonsskottet inuti förpiken. Det kan dock
godkännas att denna ventil monteras på kollisionsskottets aktersida, under
förutsättning att ventilen är lätt tillgänglig under alla användnings-
förhållanden och inte är monterad i ett lastutrymme.
.3.3 Om förpiken är uppdelad för att rymma två olika typer av vätskor får
genom kollisionsskottet nedanför marginallinjen två rör dras, som vart
och ett är monterat på det sätt som anges i punkt .3.1, såvida det inte
finns något annat lämpligt alternativ till ett andra rör och fartygets
säkerhet med hänsyn till den ytterligare uppdelningen av förpiken
upprätthålls.
.4 Inom utrymmen som innehåller huvud- och hjälpframdrivningsmaskineri,
inklusive ångpannor till dessa, får högst en dörr, frånsett dörrar till axel-
tunnlar, installeras i varje huvudtvärskeppsskott. Där två eller flera
tunnlar förekommer, skall en förbindelsegång mellan dessa finnas. Endast
en dörr skall finnas mellan maskineriutrymme och tunnlar där två axlar är
installerade och endast två dörrar där det finns mer än två axlar. Samtliga
dörrar skall vara skjutdörrar och monterade med så hög tröskel som
möjligt. Anordningen för att manuellt manövrera dessa dörrar ovanför
skottdäcket skall vara placerad utanför maskinavdelningen.
.5.1 EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH NYA FARTYG AV
KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN 24 METER:
Vattentäta dörrar skall vara skjutdörrar eller gångjärnsdörrar eller dörrar
av likvärdig typ. Stålluckor som hålls stängda med hjälp av enbart bultar
eller dörrar som måste vara falldörrar eller stängas med hjälp av en vikt
är inte tillåtna.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV
MINST 24 METER:
Vattentäta dörrar, med undantag för vad som anges i punkt .10.1 eller i
regel 14, skall vara maskinellt manövrerade skjutdörrar som uppfyller
kraven i punkt .7 och som kan stängas samtidigt från den centrala
kontrollpanelen på bryggan efter högst 60 sekunder med fartyget på rätt
köl.
.5.2 EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH NYA FARTYG AV
KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN 24 METER:
Skjutdörrar kan vara antingen
— enbart manuellt manövrerade, eller
— både maskinellt och manuellt manövrerade.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV
MINST 24 METER:
I fartyg som totalt har högst två vattentäta dörrar och där dessa dörrar
finns i maskineriutrymmet eller i skotten runt en sådan avdelning, får
flaggstatens administration godkänna att dessa två dörrar kan manövreras
endast manuellt. Där manuellt manövrerade skjutdörrar finns installerade,
skall dessa dörrar vid passagerartrafik stängas innan fartyget lämnar kaj
och förbli stängdaunder gång.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.5.3 Kontrollanordningar till varje vattentät skjutdörr, vare sig den är maskin-
ellt eller manuellt manövrerad, skall vara i stånd att stänga dörren vid upp
till 15º slagsida åt båda sidor. Hänsyn skall också tas till de krafter som1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 31
▼M2
kan verka på någon sida av dörrarna, vilket kan inträffa när vatten tränger
genom öppningen vid en konstant vattennivå motsvarande en vattenpelare
på minst 1 m över tröskeln i dörrens mittlinje.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER:
.5.4 Kontrollanordningar till vattentäta dörrar, inklusive rörledningar och
elektriska kablar, skall finnas så nära som möjligt till det skott i vilket
dörrarna är monterade för att minska sannolikheten att de påverkas av
en eventuell skada som åsamkas fartyget. Vattentäta dörrar och deras
manöveranordningar skall placeras så att vid en skada på fartyget som
omfattar en femtedel av fartygets bredd, varvid detta avstånd skall mätas
i rät vinkel mot centerlinjen i nivå med den djupaste indelningsvatten-
linjen, dessa vattentäta dörrar utanför skadeområdet fungerar normalt.
.5.5 Alla maskinellt och manuellt manövrerade vattentäta skjutdörrar skall
vara utrustade med indikatorer som på alla fjärrmanövreringspaneler visar
om dörrarna är öppna eller stängda. Fjärrmanövreringspaneler skall finnasendast på bryggan enligt punkt .7.1.5 och den plats där manuell manöv-
rering ovanför skottdäcket krävs enligt punkt .7.1.4.
EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH NYA FARTYG AV KLASS B,
C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN 24 METER:
.5.6 Vattentäta dörrar som inte uppfyller bestämmelserna i punkterna .5.1–.5.5
skall stängas före avgång och hållas stängda under gång. Tiden för
dörrarnas öppnande i hamn och stängande före fartygets avgång skall
antecknas i loggboken.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN
24 METER SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.6.1 Manuellt manövrerade skjutdörrar får gå vågrätt eller lodrätt. Det skall
vara möjligt att använda stängningsanordningen vid själva dörren från
båda sidor och från en lätt tillgänglig plats ovanför skottdäcket med
hjälp av en anordning konstruerad för fullständig vevarmsrörelse eller
annan rörelse av samma säkerhetsgrad och av godkänd typ. Vid använd-
ning av en manuell anordning skall den tid som behövs för att helt stänga
dörren med fartyget på rätt köl inte överstiga 90 sekunder.
EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.6.2 Maskinellt manövrerade skjutdörrar får vara skjutbara vågrätt eller
lodrätt. Om en sådan dörr manövreras från ett centralt kontrollbord skall
det finnas möjlighet att manövrera dörren med maskinkraft även vid
själva dörren från båda sidor. Manöverhandtag kopplade till kraftkällan
skall finnas på varje sida om skottet och fungera så att personer som
passerar genom dörröppningen kan hålla dörren öppen med båda
manöverhandtagen utan att oavsiktligt starta stängningsmekanismen.
Maskinellt manövrerade skutdörrar skall vara utrustade med manuella
anordningar som kan användas från båda sidor vid själva dörren och
från en åtkomlig plats ovanför skottdäcket med hjälp av en anordning
konstruerad för fullständig vevarmsrörelse eller annan rörelse av samma
säkerhetsgrad och av godkänd typ. Anordning skall finnas för att genom
ljudsignal varna för att dörren har börjat stängas, och den skall fortsätta
att ljuda tills dörren är fullständigt stängd. Dessutom kan ett akustiskt
larm i en avdelning med hög ljudnivå behöva kompletteras med en inter-
mittent optisk signalanordning vid dörren.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER:
.7.1 Följande gäller för varje maskinellt manövrerad vattentät skjutdörr:
.1 Den skall kunna manövreras vågrätt eller lodrätt.
.2 Den skall, om inte annat följer av punkt .11, normalt ha en begränsad
dörrbredd av 1,2 meter. Flaggstatens administration får godkänna
bredare dörrar endast i den utsträckning som anses nödvändig för
fartygets funktionsduglighet och under förutsättning att andra säker-
hetsåtgärder vidtas, inklusive följande:
.2.1 dörrens och dess stängningsanordnings hållfasthet för att
förhindra vatteninströmning skall särskilt beaktas;
.2.2 dörren skall vara placerad utanför skadezon B/5;1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 32
▼M2
.2.3 dörren skall hållas stängd till sjöss, utom under absolut
nödvändiga korta perioder som flaggstatens administration
fastställer;
.3 den skall vara försedd med nödvändig utrustning för att öppna och
stänga dörren med hjälp av elektrisk ström, hydraulisk kraft eller
någon annan form av kraftkälla som kan godtas av flaggstatens admi-
nistration;
.4 den skall vara försedd med en individuell manuellt manövrerad
mekanism, och det skall vara möjligt att öppna och stänga dörren
manuellt vid själva dörren från båda sidor och dessutom att stänga
dörren från en åtkomlig plats ovanför skottdäcket med hjälp av en
anordning konstruerad för fullständig vevarmsrörelse eller annan
rörelse som kan godkännas av flaggstatens administration. Anvis-
ningar om rörelseriktning av kontroller eller annat användningssätt
skall klart anges vid alla kontrollstationer. Den tid som behövs för
att helt stänga dörren vid manuellt drift får inte överstiga 90 sekunder
med fartyget på rätt köl;
.5 den skall vara försedd med anordningar för att öppna och stänga den
maskinellt från båda sidor om dörren och även maskinellt från den
centrala kontrollpanelen på bryggan;
.6 den skall vara försedd med ett akustiskt larm som skiljer sig från alla
andra larmsignaler i området och skall ljuda varje gång som dörren
stängs via maskinell fjärrmanövrering under minst 5 och högst
10 sekunder innan dörren börjar röra sig och fortsätta att ljuda ända
tills dörren är helt stängd. Vid fjärrstyrd manuell manövrering
behöver det akustiska larmet endast ljuda när dörren är i rörelse.
Dessutom kan flaggstatens administration kräva att ett larm i en
passageraravdelning och i en avdelning med hög ljudnivå skall
kompletteras med en intermittent optisk signalanordning vid dörren;
.7 den skall ha en i huvudsak konstant stängningshastighet vid
maskinell manövrering. Tiden från det att dörren börjar stängas tills
den är helt stängd skall alltid vara minst 20 sekunder och högst
40 sekunder med fartyget på rätt köl.
.7.2 Den ström som krävs till att maskinellt manövrera vattentäta skjutdörrar
skall från nödinstrumenttavlan fördelas antingen direkt eller från en
särskild strömfördelningspanel, belägen ovanför skottdäcket. Strömkret-
sarna till de tillhörande kontrollenheterna, indikatorerna och larmen skall
försörjas från nödinstrumenttavlan, antingen direkt eller via en speciell
fördelningspanel belägen ovanför skottdäcket, och skall automatiskt
kunna försörjas från en temporär nödkraftkälla i händelse av strömavbrott
i antingen huvud- eller nödkraftkällan.
.7.3 Maskinellt manövrerade vattentäta skjutdörrar skall vara utrustade med
något av följande:
.1 ett centralt hydrauliskt system med två oberoende kraftkällor som var
och en består av en motor och pump som samtidigt kan stänga alla
dörrar. Dessutom skall det för hela anläggningen finnas hydrauliska
ackumulatorer av tillräcklig kapacitet för att manövrera alla dörrarna
minst tre gånger, dvs. stängning-öppning-stängning, vid en 15º slag-
sida åt motsatt sida. Denna manövreringscykel skall kunna
genomföras när ackumulatorn har pumpinkopplingstryck. Den vätska
som används skall väljas med hänsyn till den temperatur som anlägg-
ningen troligtvis kommer att utsättas för under drift. Det
maskindrivna systemet skall vara konstruerat för att minimera möjlig-
heten att ett enskilt fel i det hydrauliska systemet inverkar negativt på
manövreringen av mer än en dörr. Det hydrauliska systemet skall ha
ett lågnivålarm för hydraulvätska till det maskindrivna systemet och
ett gastryckslarm eller andra effektiva system för övervakning av
förlust av lagrad energi i hydrauliska ackumulatorer. Dessa larm skall
vara akustiska och optiska med indikatorer på den centrala kontroll-
panelen på bryggan;
.2 ett oberoende hydrauliskt system för varje dörr där varje kraftkälla
består av en motor och pump som kan öppna och stänga dörren.
Dessutom skall det finnas en hydraulisk ackumulator med tillräcklig
kapacitet för att manövrera dörren minst tre gånger, dvs. stängning-
öppning- stängning, vid 15º slagsida åt motsatt sida. Denna manöv-
reringscykel skall kunna genomföras när ackumulatorn harpumpinkopplingstryck. Den vätska som används skall väljas med
hänsyn till den temperatur som anläggningen kan komma att utsättas
för under drift. Ett grupplarm för lågt gastryck eller andra effektiva
anordningar för kontroll av förlust av lagrad energi i hydrauliska
ackumulatorer skall finnas installerade på den centrala kontrollpa-
nelen på bryggan. Indikatorer som visar förlust av lagrad energi
skall också finnas installerade på varje lokalt placerad kontrollpanel;1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 33
▼M2
.3 ett oberoende elektriskt system och en motor till varje dörr, där varje
kraftkälla består av en motor med vars hjälp dörren kan öppnas och
stängas. Kraftkällan skall automatiskt få ström från den tillfälliga
nödkraftkällan i händelse av bortfall av antingen huvud- eller
nödkraftkällan och ha tillräcklig kapacitet för att kunna manövrera
dörren minst tre gånger, dvs. stängning-öppning-stängning, vid 15º
slagsida åt motsatt sida.
För de system som anges under punkt .7.3.1, .7.3.2 och .7.3.3 skall
följande gälla:
Kraftsystem till maskindrivna vattentäta skjutdörrar skall vara fristående
från varje annat kraftsystem. En enskilt avbrott i ett elektriskt eller
hydrauliskt kraftsystem, förutom det hydrauliska manövreringsorganet,
skall inte förhindra manuell manövrering av någon dörr.
.7.4 Manöverhandtag skall finnas på varje sida om skottet vid ett avstånd från
golvet på minst 1,6 m, och en person som passerar dörringången skall
med de två handtagen kunna hålla dörren öppen utan att av misstag starta
stängningsmekanismen. Handtagen skall manövreras i dörrens rörelserikt-
ning, och det skall finnas tydliga markeringar om detta. Hydrauliska
manöverhandtag för vattentäta dörrar i bostadsutrymmen skall, om endast
ett handgrepp krävs för att sätta i gång dörrens stängningsrörelse, placeras
så att barn inte kan manövrera dem, t.ex. bakom paneldörrar med bultar
placerade minst 170 cm över golvet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B MED EN LÄNGD AV MINST 24 METER:
På båda sidor av dörrarna skall det finnas en skylt med information om
hur dörrsystemet skall hanteras. På båda sidor av varje dörr skall det
också finnas en skylt med text eller bild som varnar för faran med att
stanna kvar i dörröppningen när dörren håller på att stängas. Dessa
skyltar skall vara tillverkade av ett hållbart material och vara ordentligt
fastsatta. Texten på informations- eller varningsskylten skall innehålla en
upplysning om hur lång tid dörren i fråga tar för att stängas.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER:
.7.5 Elektrisk utrustning och komponenter till vattentäta dörrar skall i möjli-
gaste mån installeras ovanför skottdäcket och utanför riskfyllda områden
och utrymmen.
.7.6 Inkapslingar av de elektriska komponenter som nödvändigtvis måste
installeras under skottdäcket skall på lämpligt sätt skydda mot vatten-
inströmning.
.7.7 Strömkretsar till elström, kontrollenheter, indikatorer och larm skall
skyddas mot funktionsavbrott på så sätt att ett avbrott i en strömkrets till
en dörr inte orsakar avbrott i någon annan dörrs strömkrets. Kortslut-
ningar eller andra avbrott i strömkretsarna till larm eller indikatorer för
en dörr skall inte medföra att dörren inte går att manövrera maskinellt.
Den elektriska utrustningen skall installeras så att vatteninträngning i
den elektriska utrustningen under skottdäck inte orsakar att dörren
öppnas.
.7.8 Ett enstaka elektriskt avbrott i elsystemen eller manöversystemen till en
maskinellt manövrerad vattentät skjutdörr skall inte medföra att en stängd
dörr öppnas. Elförsörjningen skall hela tiden övervakas vid en punkt i
elnätet som ligger så nära som möjligt till var och en av de motorer
som krävs enligt punkt .7.3. Strömavbrott i någon av dessa kraftkällor
skall aktivera ett akustiskt och optiskt larm på huvudkontrollpanelen på
bryggan.
.8.1 Den centrala kontrollpanelen på bryggan skall utrustas med en huvudom-
kopplare med två lägen, ett för lokal manövrering då varje dörr kan
öppnas och stängas manuellt på platsen utan automatisk stängning och
ett läge för central stängning som automatiskt skall stänga alla dörrar
som är öppna. Vid omkopplingsläge för central stängning skall dörrar
kunna öppnas på plats och automatiskt stängas när dörrens manöver-
handtag släpps. Omkopplaren skall normalt stå i lokaltmanövreringsläge. Central stängning skall användas endast vid nödläge
eller vid provning av utrustning.
.8.2 Den centrala kontrollpanelen på bryggan skall vara utrustad med en plan
som visar varje dörrs placering och ha optiska indikatorer som visar om
en dörr är öppen eller stängd. Rött ljus skall innebära att en dörr är helt
öppen och grönt ljus att den är helt stängd. När dörren stängs genom
fjärrmanövrering skall rött blinkande ljus visa att dörren är i mellanläge.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 34
▼M2
Indikatorströmkretsen skall vara oberoende av den strömkrets som
används för manövrering av varje dörr.
.8.3 Det skall inte vara möjligt att genom fjärrmanövrering öppna någon dörr
från den centrala kontrollpanelen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.9.1 Alla vattentäta dörrar skall hållas stängda till sjöss, utom i de fall då de
får öppnas enligt punkterna .9.2 och .9.3. Vattentäta dörrar med en bredd
av mer än 1,2 meter som är godkända enligt punkt 11 får öppnas endast
under de förhållanden som fastställts i den punkten. Varje dörr som
öppnas i enlighet med denna punkt skall omedelbart kunna stängas.
.9.2 En vattentät dörr får öppnas under gång för att tillåta passagerare eller
besättning att passera eller när arbete i dess omedelbara närhet kräver att
den öppnas. Dörren skall stängas omedelbart efter passage eller så snart
som arbetet som kräver att den öppnas är utfört.
.9.3 Vissa vattentäta dörrar kan tillåtas stå öppna till sjöss, men endast om
detta anses absolut nödvändigt, dvs. att de skall vara öppna bedöms vara
väsentligt för en säker och effektiv drift av fartygets maskineri eller för
att tillåta passagerare ett normalt obegränsat tillträde i hela passagerarav-
delningen. En sådan bedömning skall göras av flaggstatens administration
efter en noggrann undersökning av effekten på fartygets drift och överlev-
nadsförmåga. En vattentät dörr som tillåts stå öppen enligt ovan skall
klart anges i fartygets stabilitetsbok och skall alltid kunna stängas utan
dröjsmål.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.10.1 Om flaggstatens administration är övertygad om att sådana dörrar krävs
får dörrar av godkänd konstruktion monteras i vattentäta skott som
avskiljer last mellan däcksutrymmen. Dessa dörrar kan vara gångjärns-,
rull- eller skjutdörrar men får inte vara fjärrmanövrerade. De skall varaplacerade så högt och så långt från bordläggningen som möjligt, där de
yttre vertikala kanterna inte i något fall befinner sig på ett avstånd från
bordläggningen som är mindre än en femtedel av fartygets bredd, varvid
avståndet skall mätas vinkelrätt mot centerlinjen i höjd med den djupaste
indelningsvattenlinjen.
.10.2 Sådana dörrar skall stängas före avgång och hållas stängda till sjöss.
Tiden för dörrarnas öppnande i hamn och stängande före fartygets avgång
skall antecknas i loggboken. Om någon eller några av dörrarna är
tillgängliga under gång, skall de utrustas med en anordning som
förhindrar obehörigt öppnande. Vid planer på att installera sådana dörrar
skall flaggstatens administration noga överväga deras antal och arrange-
mang.
.11 Löstagbara plåtar i skott får användas endast i maskineriutrymmen. Dessa
plåtar skall alltid vara monterade innan fartyget lämnar hamn och får inte
avlägsnas under gång utom i yttersta nödfall på befälhavarens order.
Flaggstatens administration får tillåta endast en maskindriven vattentät
skjutdörr i varje huvudtvärskeppsskott som är större än de som anges i
.7.1.2 och som skall ersätta dessa löstagbara plåtar, förutsatt att dessa
dörrar stängs innan fartyget lämnar hamnen och hålls stängda till sjöss
utom vid omedelbart behov på befälhavarens order. Dessa dörrar behöver
inte uppfylla kraven i punkt .7.1.4 avseende full stängning med hjälp av
en manuell anordning inom 90 sekunder. Tidpunkten för öppnande och
stängande av dessa dörrar till sjöss eller i hamn skall antecknas i logg-
boken.
14 Fartyg som transporterar gods,fordonoch medföljande personal (R 16)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Denna regel avser passagerarfartyg konstruerade eller avpassade för att
transportera gods, fordon och medföljande personal.
.2 Om det totala antalet passagerare, inklusive personal som medföljer
fordon, i ett sådant fartyg inte överstiger N = 12 + A/25, där A är lika
med total däcksarea (m
2) av utrymmen för stuvning av gods och fordon
och där den friahöjden på stuvningspla tsen och vid ingången till dessa
utrymmen är minst 4 meter, gäller bestämmelsernai punkt .10 i regel 13
i fråga om vattentäta dörrar, men dörrar kan anbringas på vilken nivå som
helst i vattentäta skott som avdelar lastutrymmen. Dessutom krävs indika-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 35
▼M2
torer på bryggan för att automatiskt visa när varje dörr är stängd och alla
låsanordningar är säkrade.
.3 När bestämmelserna i detta kapitel tillämpas för ett sådant fartyg skall N
anses vara det högsta tillåtna antalet passagerare som fartyget kan få
tillstånd att transportera i enlighet med denna regel.
15 Öppningar i bordläggningen under marginallinjen (R 17)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Antalet öppningar i bordläggningen skall inte vara större än vad som
krävs på grund av fartygets konstruktion och avsedda användning.
.2.1 Anordningen för och tillförlitligheten hos stängningsanordningarna för
varje öppning i bordläggningen skall motsvara det avsedda ändamålet
och den plats där de är placerade.
.2.2 Om inte annat följer av kraven i den gällande internationella lastlinjekon-
ventionen får ingen fönsterventil monteras så att dess underkant ligger
under en parallellt med skottdäcket bordvarts dragen linje vars lägsta
punkt ligger på ett avstånd av 2,5 % av fartygets bredd över den djupaste
indelningsvattenlinjen eller 500 mm, varvid det högre värdet skall gälla.
.2.3 Alla fönsterventiler, vilkas underkanter är belägna under marginallinjen,
skall vara konstruerade så att det effektivt förhindras att någon person
öppnar dem utan befälhavarens medgivande.
.2.4 Om i ett mellandäck underkanten av någon av de i punkt .2.3 angivna
fönsterventilerna ligger under en parallellt med skottdäcket bordvarts
dragen linje och dess lägsta punkt ligger på ett avstånd av 1,4 meter
plus 2,5 % av fartygets bredd över vattenytan då fartyget lämnar någon
hamn, skall alla fönsterventiler i detta mellandäck stängas vattentätt och
säkras innan fartyget lämnar hamnen, och de får inte öppnas förrän
fartyget anländer till nästa hamn. Vid tillämpningen av denna punkt får
dock i förekommande fall tillämplig hänsyn till färskvattenavdraget tas.
.2.5 Fönsterventiler och tillhörande stormluckor som inte kommer att vara
åtkomliga under gång skall vara stängda och säkrade, innan fartyget
lämnar hamn.
.3 Antalet spygatt, sanitära avlopp och andra liknande öppningar i bordlägg-
ningen skall inskränkas till minsta möjliga genom att antingen använda
en och samma öppning till så många sanitära och andra rör som möjligt
eller med hjälp av något annat lämpligt arrangemang.
.4 Alla vattenintag och avlopp i bordläggningen skall utrustas med tillförlit-
liga och åtkomliga anordningar för att förhindra att vatten av misstag
tränger in i fartyget.
.4.1 Om inte annat följer av kraven i den gällande internationella lastlinjekon-
ventionen och med undantag av regeln i punkt .5 skall varje enskilt
avlopp genom bordläggningen från utrymmen under marginallinjen vara
försett med antingen en automatisk backventil med effektiv stängningsan-
ordning som kan manövreras från en plats ovanför skottdäcket eller två
automatiska backventiler utan stängningsfunktion, under förutsättning att
den inombords placerade ventilen är monterad över den djupaste indel-
ningsvattenlinjen och alltid är åtkomlig för kontroll under gång.
När en ventil med stängningsfunktion är installerad skall platsen där
stängningsanordningen är placerad ovan skottdäcket alltid vara lätt
åtkomlig, och det skall finnas en indikator som visar om ventilen är
öppen eller stängd.
.4.2 Bestämmelserna i den gällande internationella lastlinjekonventionen skall
tillämpas för avlopp som leds genom bordläggningen från en avdelning
över marginallinjen.
.5 De huvud- och reservintag för sjövatten samt avlopp i samband med
maskindriften som finns i maskineriutrymmen skall vara försedda med
lätt åtkomliga ventiler mellan rören och bordläggningen eller mellan
rören och boxar fästa vid bordläggningen. Ventilerna får manövreras på
platsen och skall vara försedda med indikatorer som visar om de är
öppnaeller stängda .
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Rattarna eller handtagen till bottenventilerna skall vara lätt åtkomliga
för manövrering. Alla ventiler som används som bottenventiler skall
stängas genom att rattarna vrids medurs.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 36
▼M2
.2 Utloppskranar eller utloppsventiler på den sida av fartyget där
avblåsningsvattnet från pannorna skall avgå skall vara placerade lätt
åtkomliga och inte under däcksplåten. Kranar och ventiler skall vara
konstruerade så att det är lätt att se om de är öppna eller stängda.
Kranar skall förses med säkerhetsavskärmning som är så utförd att
nyckeln inte kan lyftas av när kranen är öppen.
.3 Alla ventiler och kranar i rörledningssystem, såsom läns- och ballast-
system, brännolje- och smörjoljesystem, eldsläcknings- och
slussystem, kylvattensystem och sanitära system, skall märkas tydligt
med avseende på sin funktion.
.4 Andra utloppsledningar skall, om de mynnar under den djupaste
indelningsvattenlinjen, förses med likvärdiga avstängningsanord-
ningar på fartygets sida. Om de mynnar ovanför den djupaste
indelningsvattenlinjen skall de förses med en konventionell storm-
ventil. I båda fallen kan ventilerna undvaras om rörledningarna har
samma tjocklek som plåten i avlopp som kommer direkt från toaletter
och handfat eller golvbrunnar från tvättrum osv. som är försedda med
stormluckor eller på annat sätt är skyddade mot vattenslag.
Väggtjockleken hos sådana ledningsrör behöver emellertid inte vara
större än 14 mm.
.5 Om en ventil med en direktstängningsmekanism inmonteras, skall
den alltid placeras så att den är lätt tillgänglig, och det skall vara
möjligt att se om den är öppen eller ej.
.6 Om ventiler med direktstängningsmekanismer placeras i maskineriut-
rymmen, räcker det att de kan manövreras från den plats där de
befinner sig, förutsatt att denna plats är lätt tillgänglig under alla
omständigheter.
.6 Alla bordläggningsbeslag och ventiler som krävs enligt denna regel skall
vara tillverkade av stål, brons eller annat godkänt formbart material.
Ventiler som är tillverkade av vanligt gjutjärn eller likvärdigt material är
inte tillåtna. Alla rör som avses i denna regel skall vara tillverkade av stål
eller annat likvärdigt material som är godkänt av flaggstatens administra-
tion.
.7 Landgångar och lastportar under marginallinjen skall ha betryggande
hållfasthet. De skall vara ordentligt stängda och vattentätt säkrade innan
fartyget lämnar hamn samt hållas stängda under gång.
.8 Dessa portar får aldrig installeras så att deras lägsta punkt befinner sig
under den djupaste indelningsvattenlinjen.
16 Vattentäthet i passagerarfartyg ovanför marginallinjen (R 20)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Alla rimliga och praktiskt möjliga åtgärder skall vidtas för att begränsa
vatteninträngning och spridning av vatten ovanför skottdäcket. Sådana
åtgärder kan innefatta halvskott eller ramspant. När vattentäta halvskott
och vebbramar är placerade på skottdäcket, ovanför eller i omedelbar
närhet av huvudindelningsskott, skall de vara vattentätt förbundna med
bordläggning och skottdäck för att begränsa vattenflöde längs däcket,
när fartyget har slagsida efter skada. Där ett vattentätt halvskott inte
ligger rakt ovanför skottet under, skall det mellanliggande skottdäcket
göras fullständigt vattentätt.
.2 Skottdäcket eller ett däck ovanför detta skall vara vädertätt. Alla
öppningar på det för sjö utsatta väderdäcket skall vara försedda med
karmar av betryggande höjd och hållfasthet och försedda med stängning-
sanordningar med vilka de snabbt kan förslutas vädertätt. Länsportar,
öppna barriärer och spygatt skall finnas i tillräckligt antal för att under
alla väderleksförhållanden snabbt kunna avlägsna vatten från väderdäcket.
.3 I existerande fartyg av klass B skall alla öppna luftrör i en överbyggnad
mynna ut minst 1 meter ovanför vattenlinjen vid en krängningsvinkel på
15º eller vid maximal krängningsvinkel under mellanliggande vatten-
inströmning, vilkenderasom är störst enligt direkt beräkning. Alterna tivt
får luftrör från andra tankar än oljetankar mynna ut i överbyggnadens
sidor. Bestämmelserna i denna punkt skall gälla utan inskränkning av
den gällande internationella lastlinjekonventionen.
.4 Fönsterventiler, landgångar, lastportar samt andra anordningar för tillslut-
ning av öppningar i bordläggningen över marginallinjen skall vara
ändamålsenligt utformade och konstruerade och av tillräcklig hållfasthet
med hänsyn till de utrymmen där de är monterade och deras läge i
förhållande till den djupaste indelningsvattenlinjen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 37
▼M2
.5 Ändamålsenliga stormluckor som lätt och fullständigt kan stängas och
säkras vattentätt skall monteras på insidan av alla fönsterventiler i
utrymmen under däcket närmast över skottdäcket.
17 Tillslutning av lastportar (R 20–1)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Nedan angivna portar, som är placerade över marginallinjen, skall vara
stängda och låsta innan fartyget lämnar hamn och hållas stängda och
låsta till dess att fartyget är förtöjt i nästa hamn:
.1 lastportar i bordläggningen eller i förbindelse med slutna överbygg-
nader;
.2 bogvisir monterade på i punkt .1.1 angivna platser;
.3 lastportar i kollisionsskottet;.4 vädertäta ramper som utgör en alternativ förslutning i förhållande till
dem som anges i punkterna .1.1–.1.3. Om en port inte kan öppnas
eller stängas medan fartyget ligger förtöjt vid kaj får en sådan port
öppnas eller lämnas öppen medan fartyget närmar sig eller lämnar
kajen, men endast i den grad som behövs för att det skall vara
möjligt att omedelbart manövrera den. Den inre bogporten måste
under alla förhållanden hållas stängd.
.2 Utan hinder av bestämmelserna i punkterna .1.1 och .1.4 kan flaggstatens
administration godkänna att speciella portar får öppnas enligt befälhava-
rens gottfinnande, om detta krävs för fartygets drift eller för att ta ombord
eller sätta i land passagerare, när fartyget ligger säkert för ankar och på
villkor att fartygets säkerhet inte försämras.
.3 Befälhavaren skall ansvara för att ett effektivt system installeras för att
övervaka och rapportera om stängning och öppning av portarna enligt
punkt .1.
.4 Befälhavaren skall innan fartyget lämnar hamn ansvara för att en anteck-
ning görs i loggboken, i enlighet med regel 22, om tidpunkten för den
senaste stängningen av portarna enligt punkt .1 och tidpunkten för varje
öppning av särskilda dörrar i enlighet med punkt .2.
17-1Vattentäthet från ro-ro-däcket (skottdäcket) till utrymmen nedanför
(R 20–2)
NYA KLASS B, C OCH D RO-RO-PASSAGERARFARTYG:
.1.1 Om inte annat följer av bestämmelserna i punkterna .1.2 och .1.3 skall
alla tillträdesöppningar till utrymmen under skottdäcket ha en lägsta
punkt på minst 2,5 meter över skottdäcket;
.1.2 vid fordonsramper som leder till utrymmen under skottdäcket skall deras
öppningar kunna stängas vädertätt för att förhindra vatteninträngning och
vara utrustade med larm till bryggan;
.1.3 flaggstatens administration får godkänna särskilda öppningar till
utrymmen under skottdäcket under förutsättning att de behövs för
nödvändig hantering av fartyget, t.ex. flyttning av maskinutrustning och
förråd, och att de görs vattentäta och har larm till bryggan;
.1.4 de öppningar som avses i punkterna .1.2 och .1.3 skall stängas innan
fartyget lämnar kaj före en resa och skall hållas stängda till dess att
fartyget är förtöjt vid nästa kaj;
.1.5 befälhavaren skall se till att ett effektivt system för att övervaka och
rapportera om stängning och öppning av de öppningar som avses i
punkterna.1.2 och .1.3 tillämpa s.
.1.6 befälhavaren skall säkerställa att en registrering i loggboken enligt
regel II-1/B/22 görs, innan fartyget lämnar kaj före en resa, med angi-
velse av tidpunkten för den sist gjorda stängningen av de i punkterna .1.2
och .1.3 angivna öppningarna.
.1.7 Nya ro-ro-passagerarfartyg av klass C med en längd mindre än 40 meter
och nya ro-ro-passagerarfartyg av klass D får, i stället för att uppfylla
bestämmelsernai punkterna.1.1-.1.6, uppfyllapunkterna.2.1-.2.4, förut-
satt att luckkarmar och tröskelhöjder är minst 600 mm på öppna ro-ro-
lastdäck och minst 380 mm på slutna ro-ro-lastdäck.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 38
▼M2
EXISTERANDE RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B:
.2.1 Alla öppningar från ro-ro-däcket till utrymmen under skottdäcket skall
vara vädertäta, och indikatorer skall finnas på bryggan som visar om
öppningen är öppen eller stängd.
.2.2 alla sådana öppningar skall stängas innan fartyget lämnar kaj före en resa
och skall hållas stängda till dess att fartyget är förtöjt vid nästa kaj;
.2.3 utan hinder av kraven i punkt .2.2 kan flaggstatens administration
godkänna att några öppningar öppnas under gång men endast under den
tid som behövs för passering genom öppningen samt, när så krävs, för
fartygets nödvändiga hantering;
.2.4 kraven i punkt .2.1 skall tillämpas senast den dag som den första perio-
diska besiktningen sker efter det datum som anges i artikel 14.1 i detta
direktiv.
17–2Tillträde till ro-ro-däck(R 20–3)
ALLA RO-RO-PASSAGERARFARTYG:
Befälhavaren eller utsett befäl skall säkerställa att inga passagerare har tillträde
till ett slutet ro-ro-däck under gång utan uttryckligt tillstånd från befälhavaren
eller utsett befäl.
17-3Stängning av skott på ro-ro-däck (R 20–4)
NYA RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B, C OCH D OCH
EXISTERANDE RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B:
.1 Allaskott tvärskepps och långskepps som beräkna s effektivt kunna
begränsa det havsvatten som samlas på ro-ro-däcket skall vara på plats
och säkrade innan fartyget lämnar kaj och förbli så till dess att fartyget
är förtöjt vid nästaka j.
.2 Utan hinder av kraven i punkt 1 kan flaggstatens administration godkänna
att några öppningar i sådana skott öppnas under gång men endast under
den tid som behövs för passering genom öppningen samt, när så krävs,
för fartygets nödvändiga hantering.
18 Stabilitetsuppgifter (R 22)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Varje passagerarfartyg skall när det är färdigbyggt undergå krängning-
sprov och dess stabilitet fastställas. Befälhavaren skall erhålla sådana
uppgifter, godkända av flaggstatens administration, som han behöver för
att på ett snabbt och enkelt sätt få korrekt information om fartygets stabi-
litet under olikadriftförhålla nden.
.2 Där sådana ändringar görs på ett fartyg, att de stabilitetsuppgifter som
lämnats till befälhavaren i väsentlig grad blir inaktuella, skall nya stabili-
tetsuppgifter lämnas. Om så är nödvändigt skall fartyget genomgå ett nytt
krängningsprov.
.3 Med regelbundna intervaller som inte överstiger fem år skall en vägning
utföras för att fastställa om fartygets egenvikt eller långskeppstyngdpunkt
har förändrats. Ett fartyg skall alltid genomgå ett nytt krängningsprov när
i jämförelse med tidigare godkända stabilitetsuppgifter en avvikelse i
frågaom egenvikt med över 2 % eller i frågaom långskeppstyngdpunkt
med över 1 % av fartygets längd upptäcks eller kan förväntas.
.4 Flaggstatens administration kan bevilja eftergift från krav på krängning-
sprov för ett visst fartyg, på villkor att grundläggande stabilitetsdata
erhållnagenom krängningsprov med ett systerfa rtyg finns tillgängliga
och att det för flaggstatens administration tillräckligt styrks att tillförlit-
liga stabilitetsuppgifter om det ifrågavarande fartyget kan erhållas från
dessa data.
19 Skadekontrollplaner (R 23)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Till ledning för vakthavande fartygsbefäl skall planer finnas permanent uppsatta,
som för varje däck och lastrum klart utvisar de vattentäta avdelningarnas
gränser, öppningarna i dem och även stängningsanordningar och placeringen av1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 39
▼M2
deras styrmekanism samt anordningar för korrigering av eventuell slagsida till
följd av vatteninströmning. Dessutom skall manualer som innehåller ovan
nämnda uppgifter finnas tillgängliga för fartygets befäl.
20 Integritet hos skrov och överbyggnad, skadeförebyggande åtgärder och
kontroll (R 23–2)
Dennaregelgällerallaro-ro-passagerarfartyg,menförexisterandefartygskall
punkt 2 tillämpas senast den dag då den första periodiska besiktningen sker
efterdetdatumsomangesiartikel14.1idettadirektiv .
.1 Indikatorer skall finnas på bryggan till alla portar i bordläggning, last-
portar samt andra stängningsanordningar, som om de lämnas öppna eller
inte säkras på rätt sätt kan medföra vatteninströmning i ett utrymme av
särskild kategori eller ro-ro-lastutrymme. Indikatorsystemet skall utformas
enligt felsäkerhetsprincipen och skall genom optiska larm visa om porten
inte är helt stängd eller om någon av säkringsanordningarna inte fungerar
eller är helt låst och ge akustiska signaler om en sådan dörr eller
stängningsanordning öppnas eller säkringsanordningarna slutar fungera.
Kontrollpanelen på bryggan skall vara utrustad med en omkopplare
mellan hamn- eller gångläge, så att ett akustiskt larm ges på bryggan
om fartyget lämnar hamn med bogportar, inre bogportar, akterramp eller
någraa ndraöppninga r i bordläggningen öppnaeller någon stängningsme-
kanism i fel läge. Elförsörjningen till indikatorsystemet skall vara
oberoende av det elsystem som används för manövrering och låsning av
portarna. Indikatorsystem som godkänts av flaggstatens administration
och som finns installerade på existerande fartyg behöver inte ändras.
.2 TV-övervakning och detektorer för vatteninströmning skall finnas instal-
lerade för att ge signal till bryggan och till kontrollstationen i
maskinrummet vid varje vatteninströmning genom bogportar, akterportar
och varje annan port i bordläggningen som kan medföra vatteninström-
ning i utrymmen av särskild kategori eller ro-ro-lastutrymmen.
.3 Utrymmen av särskild kategori och ro-ro-lastutrymmen skall antingen
avpatrulleras eller övervakas med effektiva metoder, såsom TV-övervak-
ning, så att fordons rörelse i ogynnsamt väder och otillåtet intrång av
passagerare i dessa kan uppmärksammas under gång.
.4 Dokumenterade handhavande rutiner för stängning och säkring av alla
portar i bordläggningen, lastportar och andra stängningsanordningar som
om de lämnas öppna eller inte är ordentligt säkrade kan medföra vatten-
inströmning i ett utrymme av särskild kategori eller ro-ro-lastutrymme,
skall finnas ombord och vara anslagna på en lämplig plats.
21 Märkning, periodiska övningar med och inspektioner av vattentäta
portar, m.m. (R 24)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 En gång i veckan skall övningar i manövrering av vattentäta dörrar,
fönsterventiler, ventiler och stängningsanordningar för spygatt genom-
föras.
.2 Alla vattentäta dörrar i huvudtvärskeppsskott som används under gång
skall provas varje dag.
.3 Vattentäta dörrar och alla därtill hörande mekanismer och indikatorer,
alla ventiler som behöver stängas för att göra en avdelning vattentät
samt alla ventiler som behöver användas för utjämning i tvärskeppsled
efter en skada skall till sjöss regelbundet inspekteras minst en gång per
vecka.
.4 Sådana ventiler, portar och mekanismer skall vara märkta på lämpligt sätt
för att säkerställa att de kan användas på rätt sätt för att ge största möjliga
säkerhet.
22 Registrering i loggbok(R 25)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Gångjärnsförsedda dörrar, löstagbara plåtar, fönsterventiler, landgångar
och lastportar samt andra öppningar, som enligt dessa regler skall vara
stängda till sjöss, skall stängas innan fartyget lämnar hamn. Tidpunkten
för stängning och för öppning (om det är tillåtet enligt dessaregler) ska ll
antecknas i loggboken.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 40
▼M2
.2 En registrering av alla övningar och inspektioner som krävs enligt regel 21
skall göras i loggboken med en klar angivelse av varje felaktighet som
har upptäckts.
23 Lyftbara bildäckoch ramper
NYA FARTYG AV KLASS A, B C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
På fartyg utrustade med hängdäck för transport av passagerarfordon skall
konstruktionen, installationen och användningen överensstämma med det förfa-
ringssätt som flaggstatens administration har fastställt. När det gäller
konstruktionen skall en erkänd organisations relevanta regler tillämpas.
24 Räcken
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
1. Utvändiga däck till vilka passagerare har tillträde, och där det inte finns
någon tillräckligt hög brädgång, skall vara försedda med räcken med en
höjd av minst 1 100 mm över däcket och som är utformade och konstrue-
rade så att de förhindrar passagerare från att klättra på dem och från att
oavsiktligt falla från däcket.
2. Trappor och trappavsatser på sådana utvändiga däck skall utrustas med
räcken av motsvarande konstruktion.
DEL C
MASKINERI
1 Allmänt (R 26)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Maskineri, ångpannor och andra tryckkärl, tillhörande rörsystem och till-
behör skall vara installerade och skyddade så att faran för personer
ombord reduceras till ett minimum med hänsyn till rörliga delar, heta
ytor och andra risker.
.2 Anordning skall finnas som medger att normal drift av framdrivningsma-
skineriet kan upprätthållas eller återställas även om något av det
väsentligahjälpma skineriet är ur funktion.
.3 Anordning skall finnas som medger att maskineriet kan sättas i drift från
dött fartyg utan hjälp utifrån.
NYA FARTYG AV KLASS B OCH C:
.4 Huvudframdrivningsmaskineriet och allt hjälpmaskineri som är väsentligt
för fartygets framdrivning och säkerhet skall, som de är monterade i
fartyget, vara konstruerade för drift när fartyget är upprätt och när det
har en slagsida av upp till och inklusive 15º åt båda hållen under statiska
förhållanden och 22,5º åt båda hållen under dynamiska förhållanden (rull-
ning) med en samtidig förlig eller akterlig dynamisk trimning (sättning)
till 7,5º.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D OCH EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.5 Anordning skall finnas för att i nödsituationer stoppa framdrivningsma-
skineriet och propellern från lämpliga platser utanför maskinrummet
eller maskinkontrollrummet, t.ex. från öppet däck eller styrhytten.
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
.6 Placering och anordning av ventilationsrör för dagtankar och settling-
tankar för brännolja samt smörjoljetankar skall vara sådan att brott på
ett ventilationsrör inte direkt medför risk för inträngning av överbrytande
sjö eller regnvatten. Varje fartyg skall vara försett med två tankar för
varje typ av bränsle som används ombord och som är nödvändig för
framdrivning och andra vitala system eller vara försett med likvärdiga
anordningar. Dessa tankar skall ha en kapacitet motsvarande minst1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 41
▼M2
8 timmar för fartyg av klass B och minst 4 timmar för fartyg av klass C
och D, vid kontinuerlig framdrivning vid maximal effekt och normal
belastning till sjöss på generatoranläggningen.
2 Förbränningsmotorer (R 27)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Förbränningsmotorer med en cylinderdiameter av minst 200 mm eller en
vevhusvolym av minst 0,6 m3skall ha säkerhetsventiler av lämplig typ
och med tillräcklig utströmningsarea som skyddar mot farligt övertryck
vid vevhusexplosioner. Säkerhetsventilerna skall anordnas eller förses
med anordningar så att utströmning från dem riktas så att risken för
personskador minimeras.
3 Länspumpanordningar (R 21)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1.1 Fartyg skall vara utrustade med ett effektivt länspumpsystem som under
alla i praktiken förekommande förhållanden kan pumpa vatten från och
länsa varje vattentät avdelning, utom utrymmen som permanent används
för lagring av färskvatten, ballastvatten, last av brännolja eller vätskor i
vilka andra effektiva pumpsystem finns installerade. Tillförlitliga anord-
ningar skall finnas för att länsa isolerade lastrum.
.1.2 Sanitets- och ballastpumpar samt pumpar för allmänna ändamål får
godtas som oberoende motorlänspumpar om de är försedda med de
nödvändiga röranslutningarna till länspumpsystemet.
.1.3 Alla länsrör som används i eller under bränsletankar eller i utrymmen för
ångpannor eller maskineri, inklusive utrymmen där settlingtankar för olja
eller pumpar för brännolja är installerade, skall vara av stål eller annat
lämpligt material.
.1.4 Länspumpsystemet och ballastpumpsystemet skall vara konstruerade så
att sjövatten och vatten från ballasttankar inte kan tränga in i last- och
maskineriutrymmen eller från en avdelning till en annan. Åtgärder skall
vidtas för att förhindra att sjövatten av misstag tränger in i någon djupt
liggande tank som är ansluten till läns- eller ballastsystemen, när den
innehåller last, eller att den töms genom en länspump, när den innehåller
ballastvatten.
.1.5 Alla fördelningsboxar och manuellt manövrerade ventiler som är anslutna
till länspumpsystemet skall finnas på platser som är åtkomliga under
normala förhållanden.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1.6 Det skall finnas möjlighet att avleda vatten från slutna lastutrymmen på
skottdäcket.
.1.6.1 Där kanten på skottdäckets fribord ligger under vatten när
fartyget har mer än 5º slagsida skall vattenavledningen ske genom
ett tillräckligt antal spygatt av lämplig storlek direkt överbord,
och dessa skall vara anbringade i enlighet med regel 15.
.1.6.2 Där fribordet är sådant att skottdäckets kant sätts under vatten när
fartyget har högst 5º slagsida, skall vatten från slutna lastut-
rymmen på skottdäcket ledas till ett lämpligt utrymme eller
utrymmen som har tillräcklig volymkapacitet och är utrustade
med larm för hög vattennivå och med anordning för tömning
överbord. Dessutom skall det säkerställas att;
.1 spygattens antal, storlek och placering förhindrar överdriven
ansamling av vatten;
.2 kapaciteten hos de pumpanordningar som krävs enligt denna
regel beräknas med hänsyn till krav på en fast brandsläck-
ningsanläggning med tryckvattensystem;
.3 vatten som är förorenat av bensin eller andra farliga ämnen
inte avleds till maskineriutrymmen eller andra utrymmen där
brandkällor kan finnas; och
.4 där ett slutet lastutrymme är utrustat med brandsläcknings-
anläggning med koldioxid, spygattens konstruktion
förhindrar att den kvävande gasen strömmar ut.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 42
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D:
.1.6.3 Vattenavledningen från ro-ro-däck och bildäck skall vara av den
omfattningen att spygatt och länsportar osv. på styrbords och
babords sida med beaktande av fartygets slagsida och trim klarar
den vattenmängd som härrör från vattenspridnings- och brand-
pumpar.
.1.6.4 När passagerarnas och besättningens sällskapsrum är utrustade
med sprinkleranläggningar och brandposter skall dessa utrymmen
ha ett tillräckligt stort antal spygatt för att klara den vattenmängd
som härrör från släckning av brand genom rummets sprinkler-
dysor och från två brandslangar med munstycken. Spygatten
skall vara belägna på de lämpligaste platserna, t.ex. i varje hörn.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.2.1 Det länspumpsystem som krävs enligt punkt .1.1 skall fungera under alla
i praktiken förekommande förhållanden efter en fartygsskada, vare sig
fartyget är upprätt eller har slagsida. För sådant ändamål erfordras i regel
länsning från slagen med undantag för smala avdelningar i fartygets
akter, där en sugledning kan vara tillräcklig. I avdelningar med ovanlig
form kan ytterligare sugledningar krävas. Det skall finnas möjlighet för
vattnet i avdelningen att fritt rinna fram till sugledningarna.
.2.2 Där så är praktiskt möjligt skall motorlänspumparna monteras i separata
vattentäta avdelningar som är så anordnade eller belägna att de inte kan
vattenfyllas på grund av samma skada. Om huvudframdrivningsmaski-
neri, hjälpmaskineri och ångpannor är placerade i två eller flera
vattentäta avdelningar, skall de tillgängliga länspumparna i största
möjliga grad fördelas på alla dessa avdelningar.
.2.3 Med undantag för extra pumpar som endast kan installeras i förpiksavdel-
ningar, skall varje erfordrad länspump kunna avleda vatten från varje
utrymme som enligt punkt .1.1 måste kunnalänsa s.
.2.4 Varje motorlänspump skall kunna pumpa vatten genom den föreskrivna
huvudlänsledningen med en hastighet av minst 2 m/sek. Oberoende
motorlänspumpar i maskineriutrymmen skall ha direkta sugledningar
från dessa utrymmen, men högst två sådana sugledningar skall behövas i
något sådant utrymme. Där två eller flera sådana sugledningar
förekommer, skall minst en vara placerad på varje sida av fartyget.
Direkta sugledningar skall vara lämpligt anordnade, och de som är instal-
lerade i ett maskineriutrymme skall ha en diameter som inte understiger
den som krävs för huvudslaget.
.2.5 Utöver den eller de direkta sugledningar som krävs enligt punkt .2.4 skall
ett direkt nödsug i slaget försett med backventil ledas från den största
tillgängligaoberoende motordrivnapumpen till ma skineriutrymmets
länsnivå. Suget skall vara av samma diameter som den använda pumpens
huvudintag.
.2.6 Sjöintagets och de direkta sugventilernas axel skall sträcka sig ett bra
stycke över maskinrumsdurken.
.2.7 Alla rörledningar för slaget fram till anslutningarna till pumparna skall
vara oberoende av andra rörsystem.
.2.8 Diametern d för rör till sugen i huvud- och sidoslag skall beräknas enligt
följande formler. Den verkliga innerdiametern kan dock avrundas till
närmaste standardstorlek som flaggstatens administration godkänner: Rör
till sug i huvudslag:
d¼25þ1;68ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
LB þD ðÞp
Rör till sug i sidoslag mellan uppsamlingsboxar och sug:
d¼25þ2;15ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
L1BþD ðÞp
där
d är huvudslagets innerdiameter (mm),
L och B är fartygets längd och bredd (m),
L1är avdelningens längd, och1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 43
▼M2
D är fartygets mallade djup till skottdäcket (m); i ett fartyg med
ett slutet lastutrymme på skottdäcket som invändigt dräneras i
enlighet med kraven i punkt .1.6.2 och som sträcker sigutefter fartygets hela längd, skall D mätas till nästa däck
ovanför skottdäcket. Där de slutna lastutrymmena är av
mindre längd skall D anses som det mallade djupet till skott-
däcket plus 1h/L där l och h är de slutna lastutrymmenas
sammanlagda längd respektive höjd.
.2.9 Åtgärder skall vidtas så att en avdelning som betjänas av någon ledning
från suget i slaget inte kan översvämmas i händelse av att ledningen
brister eller på annat sätt skadas när kollision eller grundstötning sker i
någon annan avdelning. När rörledningen vid någon del är dragen på ett
avstånd från fartygets bordläggning som är mindre än en femtedel av
fartygets bredd (mätt vinkelrätt mot centerlinjen i nivå med den djupaste
indelningsvattenlinjen) eller ligger i en kölgång skall därför en backventil
till röret installeras i den avdelning där rörets öppning finns.
.2.10 Fördelningslådor, kranar och ventiler i anslutning till länspumpsystemet
skall installeras så att en av länspumparna i händelse av vatteninström-
ning kan användas till vilken avdelning som helst. Dessutom skall en
skada i en pump eller dess rörledning till huvudslaget utanför en linje
dragen vid en femtedel av fartygets bredd inte göra länspumpsystemet
obrukbart. Om det endast finns ett rörledningssystem, som är gemensamt
för alla pumpar, skall de ventiler som behövs för att kontrollera länspum-
parna kunna manövreras från en plats ovanför skottdäcket. Där det utöver
ett huvudsystem för länspumpning också finns ett nödsystem, skall det
vara oberoende av huvudsystemet och anordnat så att pumpen fungerar
för vilken avdelning som helst vid vatteninströmning enligt punkt .2.1. I
detta fall behöver endast de ventiler som krävs för att använda nödsys-
temet kunna manövreras från en plats ovanför skottdäcket.
.2.11 Alla de kranar och ventiler som avses i punkt .2.10 som kan manövreras
ovanför skottdäcket skall ha sina manöverdon på manöverpanelen tydligt
märkta och försedda med anordningar som visar om de är öppna eller
stängda.
4 Antal och typ av länspumpar (R 21)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Högst 250 passagerare: 1 huvudmotorpump och 1 oberoende motorpump som
är placerad och strömförsörjs utanför maskinrummet.
Över 250 passagerare: 1 huvudmotorpump och 2 oberoende motorpumpar
av vilka en måste vara placerad och strömförsörjdutanför maskinrummet.
Huvudmotorpumpen får ersättas av en oberoende motorpump.
Länspumpning i mycket små avdelningar får utföras flyttbara handpumpar.
5 Backningsförmåga (R 28)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Tillräcklig backeffekt skall finnas så att fartyget kan manövreras säkert
under alla normala förhållanden.
.2 Maskineriets förmåga att ändra propellerns dragkraftsriktning tillräckligt
snabbt och därmed få fartyget att stanna inom en rimlig distans från
gång framåt med högsta marschfart skall visas och antecknas.
.3 De stopptider, fartygskurser och distanser som antecknats vid prov, till-
sammans med resultaten av prov för att fastställa flerpropellerfartygs
förmåga att navigera och manövrera med en eller flera propellrar ur funk-
tion skall finnas tillgängliga ombord för befälhavaren eller särskilt utsedd
personal.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 44
▼M2
6 Styrinrättning (R 29)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Varje fartyg skall vara utrustat med en effektiv huvud- och reservsty-
rinrättning. Huvudstyrinrättningen och reservstyrinrättningen skall
anordnas så att fel på en av dem inte gör den andra obrukbar.
.2 Huvudstyrinrättningen och hjärtstocken, i förekommande fall, skall vara:
.2.1 av lämplig styrka och medge styrning av fartyget vid högsta
marschfart framåt och utformade så att de inte skadas vid högsta
fart back;
.2.2 i stånd att lägga över rodret från 35º åt ena sidan till 35º åt andra
sidan med fartyget på största djupgående och vid högsta marschfart
framåt samt under samma förhållanden från 35º åt ena sidan till 30º
åt andra sidan på högst 28 sekunder;
.2.3 maskindrivna, när så erfordras för att uppfylla kraven i punkt .2.2.2
ovan och i varje fall när en hjärtstock med en diameter vid
rorkulten av minst 120 mm, med undantag för förstärkning vid
navigering i is, krävs för att uppfylla kravet i punkt .2.2.1.
.3 Om en reservstyrinrättning är installerad skall den vara:
.1 av tillräcklig styrka och medge styrning av fartyget vid styrfart och
snabbt kunna bringas i funktion i en nödsituation;
.2 i stånd att lägga om rodret från 15º åt ena sidan till 15º åt andra sidan
på högst 60 sekunder med fartyget på största djupgående och vid
halv fart framåt, dock minst 7 knop; och
.3 maskindrivet, när så erfordras för att uppfylla kraven i punkt .3.2 och
i varje fall när en hjärtstock är mer än 230 mm i diameter vid
rorkulten, med undantag för förstärkning vid navigering i is.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.4 Kraftenheter för styrinrättningar skall:
.1 anordnas så att de återstartar automatiskt när strömmen kommer till-
baka efter ett kraftbortfall; och
.2 kunna sättas i drift från en plats på bryggan. I händelse av fel på
strömtillförseln till någon av kraftenheterna skall ett akustiskt och
optiskt larm ges på bryggan.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.5 Där huvudstyrinrättningen har två eller flera identiskt lika kraftenheter
behöver inte reservstyrinrättning finnas, under förutsättning att:
.1 huvudstyrinrättningen kan lägga rodret enligt kraven i punkt .2.2
även när en av kraftenheterna är ur funktion;
.2 huvudstyrinrättningen är anordnad så att ett enstaka fel på dess
rörledningssystem eller på en av kraftenheterna kan isoleras så att
styrförmågan kan upprätthållas eller snabbt återvinnas.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.6 Manöveranordning för styrinrättning skall finnas enligt följande:
.1 för huvudstyrinrättningen, både på bryggan och i styrmaskinrummet;
.2 när huvudstyrinrättningen är anordnad i enlighet med punkt .4,
genom två av varandra oberoende manöversystem som båda kan
manövreras från bryggan. Det krävs dock inte dubblering av ratten
eller styrspaken. Om manöversystemet består av en hydraulisk tele-
motor behöver inte ett andra oberoende system anbringas;
.3 för reservstyrinrättningen, i styrmaskinrummet, och, om den är
maskindriven, skall den också kunna manövreras från bryggan och
vara oberoende av huvudstyrinrättningens manöversystem.
.7 Varje manöversystem för en huvud- och reservstyrinrättning som kan
manövreras från bryggan skall uppfylla följande villkor:
.1 om det är elektriskt skall det betjänas av en egen separat krets matad
från en strömkrets för styrinrättningen från en punkt i styrmaski-
nrummet eller direkt från samlingsskenor i instrumenttavlan som1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 45
▼M2
försörjer styrinrättningens strömkrets nära intill matningen av
styrinrättningens strömkrets;
.2 i styrmaskinrummet skall det finnas möjlighet att koppla ifrån varje
från bryggan manövreringsbart manöversystem från den styrinrätt-
ning det betjänar;
.3 systemet skall kunna sättas i funktion från en plats på bryggan;
.4 i händelse av ett fel på den elektriska kraftförsörjningen till manöver-
systemet skall ett akustiskt och optiskt larm ges på bryggan;
.5 det skall vara försett enbart med kortslutningsskydd på matarkret-
sarna för styrinrättningens manöversystem.
.8 De elektriska strömkretsarna och styrinrättningarnas manöversystem med
tillhörande komponenter, kablar och rörledningar som krävs enligt denna
regel och regel 7 skall i hela sin längd särskiljas så långt det är praktiskt
möjligt.
.9 Anordning för kommunikation mellan bryggan och styrmaskinrummet
eller en alternativ styrplats skall finnas.
.10 Rodervinkeln skall:
.1 om huvudstyrinrättningen är maskindriven indikeras på bryggan,
varvid rodervinkelindikeringen skall vara oberoende av styrinrätt-
ningens manöversystem;
.2 kunna avläsas i styrmaskinrummet.
.11 Hydrauldrivna styrinrättningar skall förses med:
.1 anordningar för att bibehålla hydraulvätskans renhet med beaktande
av hydraulsystemets typ och utformning;
.2 larm vid låg nivå för varje hydraulvätsketank för att så tidigt som
praktiskt möjligt indikera eventuella hydraulvätskeläckor. Akustiska
och optiska larm skall ges på bryggan och i maskineriutrymmet på
platser där de lätt kan uppfattas; och
.3 en fast förrådstank med tillräcklig kapacitet för att återfylla minst ett
kraftöverföringssystem inklusive tank, när huvudstyrinrättningen fö-
reskrivs vara maskindriven. Förrådstanken skall medelst rörledning
permanent anslutas på ett sådant sätt att de hydrauliska systemen
lätt kan återfyllas från en plats i styrmaskinrummet och skall vara
försedd med en nivåmätare.
.12 Ett styrmaskinrum skall vara:
.1 lättillgängligt och, så långt det är praktiskt möjligt, avskilt från
maskineriutrymmen; och
.2 försett med lämpliga anordningar för tillträde till styrmaskineriet och
dess manöverdon. Dessa anordningar skall inkludera ledstänger ochtrallar eller andra halkfria ytor för att erhålla lämpliga arbets-
förhållanden i händelse av hydraulvätskeläckage.
7 Tilläggskrav för elektriska och elektrohydrauliska styrinrättningar
(R 30)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Anordning för indikering av att motorerna till elektriska och elektrohyd-
rauliska styrinrättningar är i gång skall finnas på bryggan och vid en
lämplig manöverplats för huvudmaskineriet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.2 Varje elektrisk eller elektrohydraulisk styrinrättning som innefattar en
eller flera kraftenheter skall betjänas av minst två separata kretsar som
matas direkt från huvudinstrumenttavlan, varvid en av kretsarna dock får
matas via nödinstrumenttavlan. En elektrisk eller elektrohydraulisk
reservstyrinrättning som arbetar tillsammans med en elektrisk eller elekt-
rohydraulisk huvudstyrinrättning får anslutas till en av de kretsar som
matar huvudstyrinrättningen. De kretsar som matar en elektrisk eller
elektrohydraulisk styrinrättning skall ha en kapacitet som svarar mot
förbrukningen hos alla motorer som kan anslutas till dem samtidigt och
som kan behöva användas samtidigt.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 46
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.3 Kortslutningsskydd och larm vid överbelastning skall finnas för styrinrätt-
ningarnas elektriska och elektrohydrauliska kretsar och motorer. Om
överströmsskydd finns skall de även omfatta startströmmar och vara
beräknade för minst två gånger fullastströmmarna för den motor eller
krets de är avsedda att skydda samt vara anordnade så att relevanta
startströmmar kan passera.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
De larm som krävs enligt denna punkt skall vara både akustiska och
optiska och vara belägna på en väl synlig plats i huvudmaskinrummet
eller i ett kontrollrum från vilket huvudmaskineriet normalt kontrolleras
och skall uppfylla föreskrifterna i regel 6 i del E i detta kapitel.
.4 När en reservstyrinrättning som enligt regel 6.3.3 skall vara maskindriven
inte drivs elektriskt eller drivs av en elektrisk motor som främst är avsedd
för andra ändamål, får huvudstyrinrättningen matas av en krets från
huvudinstrumenttavlan. Då en sådan elektrisk motor som främst är avsedd
för andra ändamål anordnas för att betjäna en sådan reservstyrinrättning
får flaggstatens administration frångå kravet i punkt .3, om den är till-
fredsställd med skyddsanordningarna och finner att kraven i
punkterna .4.1 och .4.2 i regel 6 avseende reservstyrinrättningar är
uppfyllda.
8 Ventilationsanläggningar i maskineriutrymmen (R 35)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Maskinrum av kategori A skall vara tillräckligt ventilerade så att, när maskiner
och ångpannor där arbetar med full effekt, tillräcklig lufttillförsel bibehålls i
utrymmena under alla väderförhållanden, inklusive hårt väder, för personalens
säkerhet och komfort och för maskineriets drift.
9 Kommunikation mellan brygga och maskineriutrymme (R 37)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Minst två oberoende kommunikationssystem skall finnas för överföring av order
från bryggan till den plats i maskineriutrymmet eller kontrollrummet från vilket
propellrarnas varvtal och rotationsriktning normalt kontrolleras. Ett av dessa
skall vara en maskintelegraf som ger visuell indikering av order och svar både
i maskineriutrymmet och på bryggan. Lämpliga kommunikationssystem skall
finnas för överföring till varje annan plats från vilken propellrarnas varvtal och
rotationsriktning kan kontrolleras.
10 Maskinistlarm (R 38)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Ett maskinistlarm skall finnas som manövreras från maskinkontrollrummet eller
vid en manöverplattform i förekommande fall, och det skall vara tydligt hörbart
i maskinbefälets bostadsutrymmen och/eller på bryggan om det är lämpligt.
11 Placering av nödanordningar (R 39)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Elektriska nödkraftkällor, brandpumpar, länspumpar, utom sådana som särskilt
betjänar utrymmena för om kollisionsskottet, varje fast brandsläckningsanlägg-
ning som krävs enligt kapitel II-2 och andra nödanordningar som är väsentliga
för fartygets säkerhet, utom ankarspel, får inte installeras för om kollisions-
skottet.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 47
▼M2
12 Anordningar för manövrering av maskineri (R 31)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Huvud- och hjälpmaskineri som är väsentligt för fartygets framdrivning
och säkerhet skall förses med effektiva anordningar för drift och manöv-
rering.
.2 När fjärrmanövrering av framdrivningsmaskineriet är anordnad på
bryggan och maskineriutrymmena är avsedda att vara bemannade, skall
följande gälla:
.1 propellerns varvtal, rotationsriktning och, i förekommande fall, stig-
ning skall helt kunna kontrolleras från bryggan under alla
driftförhållanden, inklusive manövrering;
.2 fjärrmanövreringen skall för varje oberoende propeller ske med en
separat manöverenhet, som skall vara så utformad och konstruerad
att ingen särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt maskineriets
driftdetaljer. Om flera propellrar är avsedda att arbeta samtidigt får
de manövreras genom en enda manöverenhet;
.3 huvudframdrivningsmaskineriet skall vara försett med en nödstoppan-
ordning på bryggan som skall vara oberoende av bryggans
manöversystem;
.4 maskinorder från bryggan skall indikeras i huvudmaskinkontrol-
lrummet eller, i förekommande fall, vid manöverplattformen;
.5 fjärrmanövrering av framdrivningsmaskineriet skall vara möjlig
endast från en plats åt gången. Vid dessa platser är sammankopplade
kontrollplatser tillåtna. Vid varje station skall det finnas en indikator
som visar vilken plats som styr framdrivningsmaskineriet. Överföring
av manöverkontroll mellan brygga och maskineriutrymmen skall vara
möjlig endast från huvudmaskineriutrymmet eller huvudmaskinkon-
trollrummet. Systemet skall innefatta en anordning som förhindrar
att propellereffekten ändras väsentligt när kontrollen överförs från
en plats till en annan;
.6 det skall vara möjligt att manövrera framdrivningsmaskineriet lokalt
även i händelse av fel i någon del av fjärrmanövreringssystemet;
.7 utformningen av fjärrmanövreringssystemet skall vara sådan att ett
larm utlöses vid fel i systemet. Propellrarnas förinställda varvtal och
dragkraftriktning skall bibehållas tills den lokala manövreringen är i
funktion;
.8 indikatorer skall finnas på bryggan för:
.1 propellrarnas varvtal och rotationsriktning vid propellrar med fast
stigning;
.2 propellrarnas varvtal och stigningsinställning vid propellrar med
kontrollerbar stigning;
.9 en larmanordning skall finnas på bryggan och i maskineriutrymmet
för att indikera lågt startlufttryck; larmet skall ställas in på sådan
nivå att ytterligare starter av huvudmotorn är möjliga. Om framdriv-
ningsmaskineriets fjärrmanövreringssystem är utformat för
automatisk start skall antalet på varandra följande automatiska
startförsök begränsas så att tillräckligt startlufttryck bibehålls för
lokal start.
.3 Om huvudmaskin och tillhörande maskineri, inklusive elektriska huvud-
kraftkällor, finns med olika grad av automat- och fjärrmanövrering och
är under kontinuerlig manuell övervakning från ett kontrollrum, skall
anordningarna och kontrollerna vara så utformade, utrustade och installe-
rade att driften av maskineriet blir lika säker och effektiv som vid direkt
övervakning; för att uppnå detta skall reglerna II-1/E/1 till II-1/E/5 gälla i
tillämpliga delar. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att skydda
sådana utrymmen mot brand och vattenfyllning.
.4 Allmänt skall automatiska system för start, manövrering och kontroll
innefatta anordningar för manuellt övertagande av de automatiska funk-
tionerna. Fel i någon del av sådana system skall inte förhindra manuellt
övertagande.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 48
▼M2
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
.5 Fartygen skall uppfylla kraven i punkterna 1–4, ändrade enligt följande:
.1 punkt 1 skall ersättas med följande:
”1. Huvud- och hjälpmaskineri som är väsentligt för fartygets fram-
drivning, manövrering och säkerhet skall förses med effektiva
anordningar för drift och manövrering. Alla kontrollsystem som
är väsentliga för fartygets framdrivning, manövrering och
säkerhet skall vara oberoende eller konstruerade så att ett fel på
ett av dem inte negativt påverkar något annat systems prestanda.”
.2 i första meningen i punkt 2 skall följande ord utgå: ”och maskineriut-
rymmena är avsedda att vara bemannade”.
.3 den första meningen i punkt 2.2 skall ersättas med följande:
”.2 kontrollen skall ske genom en enda kontrollanordning för varje
oberoende propeller med automatisk funktion för alla tillhörande
system. Vid behov skall även finnas anordning för att förhindra
överbelastning av framdrivningsmaskineriet”.
.4 punkt 2.4 skall ersättas med följande:
”.4 maskinorder från bryggan skall indikeras i huvudmaskinkontrol-
lrummet och vid manöverplattformen”.
.5 en ny mening med följande lydelse skall läggas till i slutet av
punkt 2.6:
”Det skall även vara möjligt att manövrera hjälpmaskineriet, som är
väsentligt för fartygets framdrivning och säkerhet, vid eller nära det
aktuella maskineriet”
.6 punkt 2.8 samt punkt 2.8.1 och 2.8.2 skall ersättas med följande:
”.8 indikatorer skall finnas på bryggan, i huvudmaskinkontrol-
lrummet och vid manöverplattformen för:
.8.1 propellrarnas varvtal och rotationsriktning vid propellrar
med fast stigning, och
.8.2 propellrarnas varvtal och stigningsinställning vid propellrar
med kontrollerbar stigning.”
13 Ångledningssystem (R 33)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Varje ångrör och varje därtill ansluten anordning genom vilken ånga kan
passera skall utformas, konstrueras och installeras för att motstå det maxi-
mala arbetstryck som de kan utsättas för.
.2 Anordningar skall finnas för dränering av varje ångrör där farliga vatten-
slag annars kan uppstå.
.3 Om ett ångrör eller ansluten anordning kan tillföras ånga från någon källa
vid ett högre tryck än det är avsett för skall en lämplig reducerventil,
säkerhetsventil och manometer anbringas.
14 Tryckluftssystem (R 34)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Anordningar skall finnas för att förhindra övertryck i någon del av tryck-
luftssystemen och där vattenmantlar eller hus till luftkompressorer och
kylare kan utsättas för farligt övertryck på grund av läckage in i dem
från trycksatta delar. Lämpliga anordningar för tryckavlastning skall
finnas i alla system.
.2 Huvudanordningarna för startluften för de för huvudframdrivningen
avsedda förbränningsmotorerna skall vara lämpligt skyddade mot
följderna av baktändning och inre explosioner i startluftrören.
.3 Alla utloppsrör från startluftkompressorer skall leda direkt till startlufts-
behållarna, och alla startrör från luftbehållarna till huvud- och
hjälpmotorer skall vara helt åtskilda från kompressorns rörsystem på
trycksidan.
.4 Åtgärder skall vidtas för att så litet olja som möjligt skall komma in i
tryckluftssystemen och för att dränera dessa system.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 49
▼M2
15 Bullerskydd (R 36) (1)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Åtgärder skall vidtas för att minska maskinbuller i maskineriutrymmen till en
acceptabel nivå. Om detta buller inte kan minskas tillräckligt skall den störande
bullerkällan på lämpligt sätt isoleras eller avskärmas eller en tillflyktsplats
undan bullret anordnas om utrymmet behöver vara bemannat. Hörselskydd skall
tillhandahållas för personal som behöver gå in i sådana utrymmen.
16 Hissar
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D:
.1 Passagerar- och varuhissar skall i fråga om dimensionering, utformning,
antal passagerare och/eller varumängd uppfylla de bestämmelser som
flaggstatens administration anger för varje särskilt fall eller för varje typ
av installation.
.2 Installationsritningarna och skötselföreskrifterna, inklusive bestämmelser
om periodiska besiktningar, skall godkännas av flaggstatens administra-
tion, som skall besiktiga och godkänna installationen innan den tas i bruk.
.3 Efter godkännandet skall flaggstatens administration utfärda ett certifikat
som skall finnas ombord.
.4 Flaggstatens administration får tillåta att de periodiska besiktningarna
utförs av en expert som har bemyndigats av administrationen, eller av
en erkänd organisation.
DEL D
ELEKTRISKAANLÄGGNINGAR
1 Allmänt (R 40)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Elektriska anläggningar skall vara sådana att:
.1 alla elektriska hjälpfunktioner som behövs för att bibehålla fartygets
normala drift- och boendeförhållanden säkerställs utan att den elekt-
riska nödkraftkällan behöver användas;
.2 elektriskafunktioner som är väsentligaur säkerhetssynpunkt
säkerställs under olikanödförhålla nden; och
.3 passagerare, besättning och fartyg skyddas mot elolyckor.
.2 Flaggstatens administration skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att
bestämmelserna i denna del i fråga om elektriska anläggningar genomförs
och tillämpas på enhetligt sätt(2).
2 Elektrisk huvudkraftkälla och belysning (R 41)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Nya fartyg av klass C och D i vilka den elektriska strömmen är den enda
kraftkällan för att upprätthålla de hjälpfunktioner som är väsentliga för
fartygets säkerhet, och nya och existerande fartyg av klass B i vilka den
elektriska strömmen är den enda kraftkällan för att upprätthålla de
hjälpfunktioner som är väsentliga för fartygets säkerhet och framdrivning
skall vara försedda med två eller flera huvudgeneratoraggregat av sådan
kapacitet att de ovannämnda funktionerna kan användas även när något
av aggregaten är ur funktion.
I nya fartyg av klass C och D med en längd mindre än 24 meter får ett av
huvudgeneratoraggregaten drivas av huvudframdrivningsmaskineriet,
förutsatt att den har sådan kapacitet att de ovannämnda funktionerna kan
användas även när något av aggregaten är ur funktion.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 50
(1) Se koden om bullernivåer på fartyg, antagen genom IMO:s generalförsamlings resolu-
tion A.468 (XII).
(2) Se rekommendationer publicerade av den internationella elektrotekniska kommissionen
och särskilt nr 92 – Elektriska anläggningar i fartyg.
▼M2
.2.1 Ett elektriskt huvudbelysningssystem som ger belysning i alla de delar av
fartyget som normalt är tillgängliga för och används av passagerare eller
besättning skall försörjas från den elektriska huvudkraftkällan.
.2.2 Det elektriska huvudbelysningssystemet skall vara sådant att en brand
eller annan olyckshändelse i utrymmen som innehåller den elektriska
huvudkraftkällan, tillhörande transformatorutrustning om sådan finns,
huvudinstrumenttavlan och instrumenttavlan för huvudbelysningen inte
medför att det nödbelysningssystem som krävs enligt regel 3 sätts ur
funktion.
.2.3 Det elektriska nödbelysningssystemet skall vara så anordnat att en brand
eller annan olyckshändelse i utrymmen som innehåller den elektriska
nödkraftkällan, tillhörande transformatorutrustning, om sådan finns,
nödinstrumenttavlan och instrumenttavlan för nödbelysning inte medför
att det elektriska huvudbelysningssystem som krävs enligt denna regel
sätts ur funktion.
.3 Huvudinstrumenttavlan skall vara så placerad i förhållande till en huvud-
generatoranläggning att den normala strömförsörjningen i möjligaste mån
påverkas endast av en brand eller annan olyckshändelse i det utrymme
där generatoraggregatet och instrumenttavlan är installerade.
3 Elektrisk nödkraftkälla (R 42)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Varje fartyg skall vara utrustat med en självständig elektrisk nödkraftkälla
med nödinstrumenttavla ovanför skottdäcket på en lätt åtkomlig plats som
inte skall ligga intill avgränsningar till maskinrum av kategori A eller
utrymmen där den elektriska huvudkraftkällan eller huvudinstrument-
tavlan är belägen.
.2 Den elektriska nödkraftkällan kan vara antingen ett ackumulatorbatteri
som uppfyller kraven i punkt .5 utan att omladdas eller ge ett betydande
spänningsfall, eller en generator som uppfyller kraven i punkt .5 och som
drivs genom någon typ av förbränningsmotor med oberoende bränsletill-
försel och en flampunkt på minst 43 ºC, med automatisk startfunktion i
nya fartyg och godkänd startfunktion i existerande fartyg, och med en
tillfällig nödkraftkälla enligt punkt .6, om inte ett lämpligt placerat
oberoende batteri, när det gäller nya fartyg av klass C och D med en
längd mindre än 24 meter, finns för varje särskild förbrukare för den tid
som krävs enligt dessaregler.
.3 Den elektriska nödkraftkällan skall vara anordnad så att den fungerar
effektivt när fartyget har 22,5º slagsida eller 10º trim från rät köl. Nödge-
neratoraggregat skall kunna kallstartas under alla förhållanden som kan
förmodas inträffa och skall i nya fartyg kunna startas automatiskt.
.4 Nödinstrumenttavlan skall vara placerad så nära nödkraftkällan som det
är praktiskt möjligt.
.5 Den nödkraftkälla som krävs enligt punkt .1 skall:
.1 i allmänhet kunna fungera under:
12 timmar i fartyg av klass B (nya och existerande)
6 timmar i fartyg av klass C (nya)
3 timmar i fartyg av klass D (nya);
.2 i synnerhet samtidigt kunna försörja de förbrukare som identifieras
för följande funktioner och som krävs för respektive
fartygsklass under de ovan angivna tidsperioderna:
(a) Fartygets nödlänspump och en av brandpumparna
(b) Nödbelysning
1. vid varje samlings- eller embarkeringsstation och på
fartygssidorna;
2. i alla gångar, trappor och utgångar som leder till samlings-
eller embarkeringsstationer;
3. i maskineriutrymmen och på den plats där nödgeneratorn
finns;
4. vid de kontrollstationer där radio- och huvudutrustning för
navigering finns;
5. enligt kraven i reglerna II-2/B/16.1.3.7 och II-2/B/6.1.7;
6. på alla platser där brandmansutrustningar förvaras;1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 51
▼M2
7. vid nödlänspumpen och en av brandpumparna enligt punkt
a och vid platsen för start av deras motorer;
(c) fartygets navigationsljus;(d) 1. all kommunikationsutrustning;
2. huvudlarmsystemet;
3. anläggningen för upptäckande av brand;4. alla signalsystem som kan behövas i en nödsituation, om de
drivs elektriskt från fartygets huvudgeneratoranläggning;
(e) fartygets sprinklerpump, om sådan finns och drivs elektriskt;(f) fartygets dagsignallampa om den drivs från fartygets elektriska
huvudkraftkälla;
.3 under en halvtimme kunna försörja de maskinellt manövrerade
vattentäta dörrarna med tillhörande manöver-, indikerings- och
larmkretsar.
.6 Den tillfälliga elektriska nödkraftkälla som krävs enligt punkt 2 skall
bestå av ett ackumulatorbatteri, lämpligt placerat för att användas i en
nödsituation, vilket utan omladdning eller betydande spänningsfall under
en halvtimme skall kunna försörja:
(a) den belysning som krävs enligt punkt 2 (b).1 i denna regel;
(b) de vattentäta dörrarna enligt punkterna .7.2 och .7.3 i regel II-1/B/
13, dock inte nödvändigtvis alla samtidigt, såvida inte en oberoende
tillfällig kraftkälla finns att tillgå;
(c) manöver-, indikerings- och larmkretsarna enligt vad som krävs i
punkt .7.2 i regel II-1/B/13.
.7 FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
När elektrisk ström krävs för att återställa framdrivningen skall kapaci-
teten vara tillräcklig för att återställa fartygets framdrivning tillsammans
med annat tillämpligt maskineri från dött fartyg inom 30 min. efter en
black-out.
4 Extra nödbelysning för ro-ro-fartyg (R 42–1)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Utöver den nödbelysning som krävs enligt regel II-1/D/3.5.2 (b) gäller följande
för varje fartyg med ro-ro-lastutrymmen eller utrymmen av särskild kategori:
.1 alla samlingsutrymmen och korridorer för passagerare skall vara försedda
med extra elektrisk belysning som kan fungera under minst tre timmar
när alla andra elektriska kraftkällor är ur funktion och under varje
krängningsförhållande. Den åstadkomna belysningen skall vara sådan att
tillträdet till utrymningsvägarna syns utan svårighet. Kraftkällan för den
extra belysningen skall bestå av ackumulatorbatterier som är belägna
inom belysningsenheterna och som där så är praktiskt möjligt laddas
kontinuerligt från nödinstrumenttavlan. Alternativt kan varje annan belys-
ningsanordning som är åtminstone lika effektiv godtas av flaggstatens
administration. Den extra belysningen skall vara sådan att varje fel i en
lampa omedelbart uppmärksammas. Varje ackumulatorbatteri som finns
skall bytas ut med intervaller som bestäms med beaktande av den angivna
livslängden vid de omgivningsförhållanden de är utsatta för vid drift;
.2 en bärbar lampa med återladdningsbart batteri skall finnas i varje korridor
och rekreationsutrymme för besättningen och varje arbetsutrymme som
normalt är bemannat, om inte extra nödbelysning enligt punkt .1 är
anordnad.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 52
▼M2
5 Skyddsåtgärder mot elektrisk stöt, brand och andra risker av elektriskt
ursprung (R 45)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Oskyddade metalldelar av elektriska maskiner eller utrustning som inte är
avsedda att vara spänningsförande, men som på grund av uppkommet fel
kan bli det, skall vara jordade, såvida inte maskinerna eller utrustningen:
.1 matas vid en spänning som inte överstiger 50 V likström eller 50 V
strömeffektivvärde mellan ledarna; autotransformatorer får inte
användas för att åstadkomma denna spänning; eller
.2 matas vid en spänning som inte överstiger 250 V genom säkerhets-
isolerade transformatorer som matar endast en förbrukare; eller
.3 är konstruerade i enlighet med principen dubbel isolering.
.2 Alla elektriska apparater skall vara så konstruerade och installerade att de
inte vållar skada vid normal hantering eller beröring.
.3 Instrumenttavlornas sidor och baksida och, när så är nödvändigt, framsida
skall vara skyddade på lämpligt sätt. Oskyddade strömförande delar med
en spänning till jord som överstiger det värde som anges i punkt .1.1 får
inte installeras på framsidan av sådana instrumenttavlor. Vid behov skall
det finnas mattor eller trallar av elektriskt oledande material både framför
och bakom instrumenttavlorna.
.4 I fördelningssystem utan förbindelse till jord skall det finnas en anordning
som kontinuerligt övervakar isolationsnivån till jord och ger en akustisk
eller optisk indikering vid onormalt låga isolationsvärden.
.5.1 Alla metallmantlar och metallarmeringar på kablar skall vara elektriskt
sammanhängande och jordade.
.5.2 Alla elektriska kablar och ledningar utanför en utrustning skall vara
åtminstone av en flamhämmande typ och installerade på ett sätt som
inte försämrar deras ursprungliga flamhämmande egenskaper. Där så är
nödvändigt för särskilda tillämpningar kan flaggstatens administration
tillåta användning av särskilda typer av kablar, t.ex. högfrekvenskablar,
som inte uppfyller ovanstående krav.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.5.3 Kablar och ledningar som betjänar nödvändig kraft eller nödkraft, belys-
ning, interna kommunikationer eller signaler skall i möjligaste mån dras
utanför kök, tvättinrättningar, maskinrum av kategori A och deras kappar
samt andra utrymmen med hög brandrisk. I nya och existerande ro-ro-
passagerarfartyg skall kabeldragning för nödalarm och högtalarsystem
installerade vid eller efter det datum som anges i artikel 14.1 i detta
direktiv godkännas av flaggstatens administration med hänsyn till IMO:s
rekommendationer. Kablar som ansluter brandpumparna till nödinstru-
menttavlan skall vara eldbeständiga på de ställen de löper genom
utrymmen med hög brandrisk. När så är praktiskt möjligt skall alla
sådana kablar dras på ett sådant sätt att de inte sättas ur funktion genom
upphettning av skott till följd av en brand i ett angränsande utrymme.
.6 Kablar och ledningar skall installeras och fästas på ett sådant sätt att de
inte utsätts för nötning eller annan skada. Ändar och skarvar i alla ledare
skall göras så att kabelns ursprungliga elektriska, mekaniska, flamhäm-
mande och i förekommande fall brandsäkra egenskaper bibehålls.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.7.1 Varje enskild strömkrets skall skyddas mot kortslutning och överbelast-
ning, med undantag för vad som är tillåtet enligt reglerna II-1/C/6 och
II-1/C/7.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 53
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.7.2 Belysningsarmaturer skall anordnas så att det inte uppstår temperatursteg-
ring som kan vara skadlig för kablar och ledningar och så att omgivande
material inte blir överdrivet upphettat.
.8.1 Ackumulatorbatterier skall vara lämpligt inbyggda, och avdelningar som
huvudsakligen är avsedda för batterierna skall vara ändamålsenligt
konstruerade och ha effektiv ventilation.
.8.2 Elektrisk eller annan utrustning som kan utgöra en antändningskälla för
flambara ångor skall inte tillåtas i dessa avdelningar.
.9 Distributionssystem skall vara så anordnade att brand inom någon av de
vertikala huvudzonerna, enligt definition i regel II-2/A/2.9, inte påverkarväsentliga säkerhetsfunktioner inom någon annan sådan zon. Detta krav
skall anses vara uppfyllt om huvud- och nödsystemens matarledningar
genom varje sådan zon är både vertikalt och horisontellt åtskilda så
långt från varandra som är praktiskt möjligt.
DEL E
TILLÄGGSKRAVFÖRPERIODVISOBEMANNADEMASKINERIUTRYMMEN
Särskilda överväganden (R 54)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Flaggstatens administration skall i fråga om alla nya fartyg av klass B, C och D
samt existerande fartyg av klass B särskilt överväga om deras maskineriut-
rymmen får vara periodvis obemannade och, i så fall, om ytterligare krav
behövs utöver dem som anges i dessa regler för att uppnå en säkerhet som är
likvärdig med säkerheten vid normalt bemannade maskineriutrymmen.
1 Allmänt (R 46)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 De anordningar som finns skall vara sådana att fartygets säkerhet under
alla driftförhållanden, inklusive manövrering, är likvärdig med den för
fartyg med bemannade maskineriutrymmen.
.2 Åtgärder skall vidtas så att utrustningen fungerar på ett tillförlitligt sätt
och att tillfredsställande anordningar finns för regelbundna inspektioner
och rutinprovningar för att säkerställa kontinuerlig tillförlitlig drift.
.3 Varje fartyg skall vara försett med dokumentation som visar att fartyget
är lämpligt för drift med periodvis obemannade maskineriutrymmen.
2 Brandförebyggande åtgärder (R 47)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Anordningar skall finnas för upptäckande av och larm om brand i ett
tidigt skede av en brand:
.1 i ångpannornas lufttillförselkappar och avgasutsläpp; och
.2 i framdrivningsmaskineriets spolluftbälten, såvida det inte anses
obehövligt i ett särskilt fall.
.2 Förbränningsmotorer om minst 2 250 kW eller med cylindrar med en
diameter av mer än 300 mm skall ha oljedimdetektorer i vevhuset eller
monitorer för maskinlagertemperaturen eller likvärdiga anordningar.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 54
▼M2
3 Skydd mot vattenfyllning (R 48)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Länsgroparna i periodvis obemannade maskineriutrymmen skall vara så
placerade och övervakade att ansamling av vätskor upptäcks vid normala
trim- och krängningsvinklar och skall vara tillräckligt stora för att lätt ta
hand om normal dränering under den obemannade tiden.
.2 Där länspumparna kan startas automatiskt skall det finnas anordningar
som indikerar när inflödet av vätska är större än pumpkapaciteten eller
när pumpen är i drift oftare än vad som normalt kan förväntas. I dessa
fall kan mindre länsgropar tillåtas för att täcka en rimlig tidsperiod. Där
automatiskt kontrollerade länspumpar är anordnade skall särskild
uppmärksamhet ägnas åt krav på förhindrande av oljeutsläpp.
.3 Kontrollanordningarna till varje ventil som betjänar ett sjöintag, ett
utsläpp under vattenlinjen eller ett länsejektorsystem skall vara placerade
så att de ger tillräcklig tid för drift i händelse av inflöde av vatten till
utrymmet, med beaktande av den tid som kan krävas för att nå och
manövrera sådana kontrollanordningar. Om den nivå till vilken utrymmet
kan bli vattenfyllt med fartyget fullt lastat så kräver, skall anordningar
vidtas för att manövrera kontrollanordningarna från en plats ovanför
dennanivå.
4 Kontroll av framdrivningsmaskineriet från bryggan (R 49)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Under alla driftförhållanden, inklusive manövrering, skall varvtal, rota-
tionsriktning och, i förekommande fall, propellerstigningen helt kunna
kontrolleras från bryggan.
.1 Sådan fjärrkontroll skall ske genom en separat kontrollanordning för
varje oberoende propeller med automatisk funktion för alla tillhö-
rande system, inklusive vid behov anordning för att förhindra
överbelastning av framdrivningsmaskineriet.
.2 Huvudframdrivningsmaskineriet skall vara försett med en nödstop-
panordning på bryggan som skall vara oberoende av bryggans
manöversystem.
.2 Maskinorder från bryggan skall indikeras i huvudmaskinkontrollrummet
eller i förekommande fall vid framdrivningsmaskineriets manöverplats.
.3 Fjärrmanövrering av framdrivningsmaskineriet skall vara möjlig endast
från en plats åt gången. Vid sådana platser är sammankopplade kontrollp-
latser tillåtna. Vid varje station skall det finnas en indikator som visar
vilken plats som styr framdrivningsmaskineriet. Överföring av kontroll
mellan brygga och maskineriutrymmen skall vara möjlig endast i huvud-
maskinrummet eller i huvudmaskinkontrollrummet. Systemet skall
innefatta anordningar för att förhindra att framdrivningskraften ändras
signifikativt när kontrollen överförs från en plats till en annan.
.4 Det skall vara möjligt att lokalt kontrollera allt maskineri som är väsent-
ligt för en säker fartygsdrift, även i fall av fel på någon del av det
automatiska systemet eller fjärrkontrollsystemet.
.5 Utformningen av det automatiska fjärrkontrollsystemet skall vara sådan
att larm avges i händelse av fel på systemet. Såvida det inte anses
ogörligt skall propellerns förinställda varvtal och rotationsriktning
bibehållas tills lokal kontroll är i drift.
.6 Indikatorer skall finnas på bryggan för:
.1 propellrarnas varvtal och rotationsriktning vid propellrar med fast
stigning; eller1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 55
▼M2
.2 propellrarnas varvtal och stigningsinställning vid propellrar med
kontrollerbar stigning.
.7 Antalet på varandra följande automatiska misslyckade startförsök skall
begränsas så att tillräckligt startlufttryck säkerställs. Det skall finnas ett
larm som indikerar lågt startlufttryck vid en nivå som fortfarande gör
det möjligt att starta framdrivningsmaskineriet.
5 Kommunikationssystem (R 50)NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH NYA FARTYG
AV KLASS C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST 24 METER:
En tillförlitlig anordning för talkommunikation skall finnas mellan huvudmaski-
nkontrollrummet eller i förekommande fall framdrivningsmaskineriets
manöverplats och bryggan och maskinbefälets hytter.
6 Larmsystem (R 51)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Det skall finnas ett larmsystem som indikerar varje fel som behöver
åtgärdas och som skall:
.1 kunna avge ett akustiskt larm i huvudmaskinkontrollrummet eller vid
framdrivningsmaskineriets manöverplats och optiskt indikera varje
enskild larmfunktion vid en lämplig plats;
.2 ha förbindelse till maskinbefälets samlingsrum och till varje maskin-
befäls hytt medelst en omkopplare som säkerställer förbindelse till
åtminstone en av dessa hytter; alternativa anordningar får tillåtas,
om de anses likvärdiga;
.3 aktivera ett akustiskt och optiskt larm på bryggan för varje situation
som kräver åtgärd eller uppmärksamhet av vakthavande befäl;
.4 så långt det är praktiskt möjligt vara utformat enligt principen om
felsäkerhet; och
.5 aktivera det maskinistlarm som krävs enligt regel II-1/C/10, om en
larmfunktion inte har kvitterats inom en begränsad tid.
.2.1 Larmsystemet skall ha kontinuerlig strömförsörjning och ha automatisk
överkoppling till en reservmatning om den normala strömförsörjningen
bryts.
.2.2 Avbrott i den normala strömförsörjningen till larmsystemet skall indikeras
genom ett larm.
.3.1 Larmsystemet skall samtidigt kunna indikera mer än ett fel, och kvitter-
ingen av ett larm skall inte förhindra ett annat larm.
.3.2 Kvittering av varje larm, vid den plats som avses i punkt 1, skall indi-
keras vid de platser där det visades. Larm skall bibehållas tills de har
kvitterats, och de optiska indikeringarna av enskilda larm skall bibehållas
tills felet har åtgärdats, då larmsystemet automatiskt skall återställas till
normala driftförhållanden.
7 Säkerhetssystem (R 52)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
Det skall finnas ett säkerhetssystem för att säkerställa att allvarliga funktionsfel i
maskineri- eller ångpannedriften som utgör en omedelbar fara skall initiera auto-
matiskt stopp av den delen i anläggningen och att ett larm avges. Stopp av
framdrivningssystemet skall inte aktiveras automatiskt utom i fall som skulle
kunna leda till allvarlig skada, fullständigt haveri eller explosion. Där det finns
anordningar för manuell frånkoppling av automatstoppet av huvudmaskineriet
skall de vara sådana att de utesluter oavsiktlig användning. Det skall finnas
optiska anordningar som indikerar när den manuella frånkopplingen har aktive-
rats. Kontrollinstrumenten för automatiskt säkerhetsstopp och reducering av
maskineriets varvtal skall vara åtskilda från larmanläggningen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 56
▼M2
8 Särskilda bestämmelser för maskineri-, ångpanne- och elanläggningar
(R 53)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Den elektriska huvudkraftkällan skall uppfylla följande krav:
.1 där den elektriska kraften normalt kan produceras av en generator
skall lämpliga anordningar för selektiv urkoppling av last finnas för
att säkerställa elförsörjning till de förbrukare som krävs för fartygets
framdrivning, styrning och säkerhet. Vid bortfall av den generator
som är i drift skall lämpliga anordningar finnas för automatisk start
och inkoppling till huvudinstrumenttavlan av en reservgenerator med
tillräcklig kapacitet för att medge framdrivning och styrning och för
att vidmakthålla fartygets säkerhet med automatisk återstart av de
väsentliga hjälpmaskinerna, inklusive, där så krävs, sekvensdrift;
.2 Om den elektriska kraften normalt produceras av mer än en generator
samtidigt i parallelldrift skall det ordnas så, t.ex. genom selektiv
urkoppling av last, att vid bortfall av ett av dessa generatoraggregat
de återstående generatorerna hålls i gång utan överbelastning för att
vidmakthålla fartygets framdrivning, styrning och säkerhet.
.2 Där det krävs reservmaskiner för annat hjälpmaskineri som är väsentligt
för framdrivningen skall automatiska omkopplingsanordningar finnas.
9 Automatiskt kontroll- och larmsystem (R 53.4)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Kontrollsystemet skall vara sådant att de funktioner som behövs för
driften av huvudframdrivningsmaskineriet och dess hjälpmaskineri säkras
genom de nödvändiga automatiska anordningarna.
.2 Ett larm skall ges vid automatisk omkoppling..3 Ett larmsystem som uppfyller bestämmelserna i regel 6 skall finnas för
alla viktiga tryck, temperaturer, vätskenivåer och andra väsentliga para-
metrar.
.4 En central manöverplats skall vara anordnad med nödvändiga larmpaneler
och instrument som indikerar varje larm.
.5 Anordningar skall finnas för att bibehålla startlufttrycket vid den erforder-
liganivån där förbränningsmotorer som behövs för huvudfra mdrivningen
startas med tryckluft.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 57
▼M2
KAPITEL II-2
BRANDSKYDD, UPPTÄCKANDE AV BRAND OCH BRANDSLÄCK-
NING
DEL A
ALLMÄNT
1 Grundprinciper (R 2)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Brandsäkerhetsmålen i detta kapitel utgörs av följande:
.1 Att förhindrabränder och explosioner.
.2 Att minskaden risk för säkerheten för människoliv som bränder
utgör.
.3 Att minska den skaderisk som bränder utgör för fartyget, dess last
och miljön.
.4 Att begränsa, kontrollera och dämpa brand och explosion i den avdel-
ning den uppkommit.
.5 Att tillhandahålla lämpliga och lätt tillgängliga utrymningsvägar för
passagerare och besättning.
.2 För att uppnå brandsäkerhetsmålen i punkt 1 ovan ligger följande prin-
ciper till grund för reglerna i detta kapitel och har uttryckts i reglerna i
den utsträckning som krävs med hänsyn till fartygstyp och föreliggande
brandrisk:
.1 Fartyget indelas i vertikala huvudzoner genom i konstruktionen
ingående värmeisolerade avgränsningar.
.2 Bostadsutrymmen avskiljs från övriga delar av fartyget genom i
konstruktionen ingående värmeisolerade avgränsningar.
.3 Användningen av brännbara material begränsas.
.4 Varje brand skall kunna upptäckas inom den zon där den har
uppstått.
.5 Varje brand skall kunna begränsas och släckas i det utrymme där den
har uppstått.
.6 Utrymnings- och tillträdesvägar som används vid brandbekämpning
skall skyddas.
.7 Brandsläckningsredskap skall vara lätt åtkomliga..8 Risken för att flambar gas från lasten antänds skall minimeras.
.3 Brandsäkerhetsmålen i punkt 1 skall uppnås genom att se till att villkoren
i detta kapitel uppfylls eller genom att tillhandahålla alternativa konstruk-
tioner eller system som uppfyller bestämmelsernai del F i det revidera dekapitel II-2 i 1974 års SOLAS-konvention, som gäller för fartyg som
byggts från och med den 1 januari 2003. Ett fartyg skall anses uppfylla
de funktionskrav som fastställs i punkt 2 ovan och de brandsäkerhetsmål
som fastställs i punkt 1 ovan när
.1 fartygets konstruktion och arrangemang, i sin helhet, uppfyller de
relevanta föreskrivande kraven i detta kapitel, eller
.2 fartygets konstruktion och arrangemang, i sin helhet, har granskats
och godkänts i enlighet med del F i det reviderade kapitel II-2 i
1974 års SOLAS-konvention, som gäller fartyg som byggts från och
med den 1 januari 2003, eller
.3 delar av fartygets konstruktion och arrangemang har granskats och
godkänts i enlighet med ovannämnda del F i det reviderade
kapitel II-2 i 1974 års SOLAS-konvention och de återstående delarna
av fartyget uppfyller de relevanta föreskrivande kraven i detta
kapitel.
.4 Alla fartyg som genomgår reparationer, ombyggnader, ändringar och som
utrustas i anslutning därtill skall fortsätta att uppfylla åtminstone de krav
som de tidigare omfattades av.
Reparationer, ombyggnader och ändringar som innebär en väsentlig
förändring av ett fartygs dimensioner eller bostadsutrymmena för passa-
gerare, eller som innebär en väsentlig förlängning av fartygets livslängd1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 58
▼M2
samt utrustning i anslutning därtill skall uppfylla de senaste kraven för
nya fartyg i den utsträckning flaggstatens administration anser detta vara
rimligt och praktiskt möjligt.
EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.5 Utan hinder av bestämmelserna i punkt 4 skall existerande fartyg av
klass B som medför fler än 36 passagerare, när de genomgår reparationer,
ombyggnader och ändringar samt utrustas i anslutning därtill, uppfylla
följande krav:
.1 Allt material som används i dessa fartyg skall uppfylla kraven med
hänsyn till de material som skall tillämpas för nya fartyg av klass B.
.2 Alla reparationer, ombyggnader, ändringar och utrustning i samband
med dessa som innebär utbyte av material uppgående till 50 ton och
däröver, med undantag för det som krävs i regel II-2/B/16, skall
uppfylla de krav som gäller för nya fartyg av Kmass B.
2 Definitioner (R 3)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B: I detta kapitel avses med:
.1obrännbart material : ett material som, när det upphettas till ungefär
750 ºC, varken brinner eller avger flambara gaser i tillräcklig mängd för
självantändning, vilket fastställs genom ett brandprov i enlighet med
IMO:s generalförsamlings resolution A.799 (19) ”Reviderad rekommen-
dation om provmetoder för att fastställa att material som skall användasi fartyg är obrännbara”. Varje annat material är ”brännbart material”.
.1a. FÖR FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
obrännbart material : ett material som, när det upphettas till ungefär
750 ºC, varken brinner eller avger flambara gaser i tillräcklig mängd försjälvantändning, vilket fastställs genom ett brandprov i enlighet med
koden för brandprovningsmetoder. Varje annat material är ”brännbart
material”.
.2standardbrandprov : ett prov vid vilket provstycken av de aktuella skotten
eller däcken i en testugn utsätts för temperaturer som ungefär motsvarar
standardprovets tid- och temperaturkurva. Provstyckena skall ha en expo-
nerad yta med en area av minst 4,65 m
2och en höjd (eller längd när
provet avser däck) av 2,44 m samt likna den tilltänkta konstruktionen i
så hög som möjligt och, om detta är lämpligt, innefatta minst en skarv.
Standardbrandprovets tid- och temperaturkurva bestäms av en jämn kurva
dragen genom följande temperaturpunkter:
mättaöver en ursprunglig ugnstempera tur 20 ºC
efter de första5 minuterna 576 ºC
efter 10 minuter 679 ºCefter 15 minuter 738 ºC
efter 30 minuter 841 ºC
efter 60 minuter 945 ºC
.2aFÖR FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
standardbrandprov : ett prov vid vilket provstycken av de aktuella skotten
och däcken i en testugn utsätts för temperaturer som ungefär motsvarar
standardprovets temperaturkurva. Provningsmetoderna skall
överensstämmamed koden för bra ndprovningsmetoder.
.3indelningaravklassA: de indelningar som utgörs av skott och däck som
uppfyller följande föreskrifter:
.1 De skall vara konstruerade av stål eller annat likvärdigt material.
.2 De skall vara stagade på lämpligt sätt.
.3 De skall vara så konstruerade att de under ett en timme långt stan-
dardbrandprov förhindrar att rök och lågor tränger igenom.
.4 De skall vara isolerade med godkänt obrännbart material på ett
sådant sätt att medeltemperaturen på den icke exponerade sidan av
materialet inte stiger mer än 140 ºC över begynnelsetemperaturen1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 59
▼M2
och att temperaturen inte heller på någon enda punkt, inberäknat
varje skarv, stiger mer än 180 ºC över begynnelsetemperaturen inom
följande tidsperioder:
Klass ”A-60” 60 minuter
Klass ”A-30” 30 minuterKlass ”A-15” 15 minuterKlass ”A-0” 0 minuter
.5 Flaggstatens administration skall kräva att en prototyp av ett skott
eller däck provas för att säkerställa att ovannämnda krav i fråga om
integritet och temperaturstegring i enlighet med IMO:s resolution
A.754 (18) är uppfyllda.
För fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall ”IMO:s resolution A.754 (18)” ersättas med ”koden för
brandprovningsmetoder”.
.4indelningaravklassB : de indelningar som utgörs av skott, däck, innertak
eller beklädnader som uppfyller följande:
.1 De skall vara så konstruerade att de under den första halvtimmen av
standardbrandprovet kan förhindra att lågor tränger igenom.
.2 De skall ha en sådan isoleringsförmåga att medeltemperaturen på den
icke exponerade sidan av materialet inte stiger mer än 140 ºC över
begynnelsetemperaturen och att temperaturen inte heller på någon
enda punkt, inberäknat varje skarv, stiger mer än 225 ºC över begyn-
nelsetemperaturen inom följande tidsperioder:
Klass ”B-15” 15 minuter
Klass ”B-0” 0 minuter
.3 De skall vara konstruerade av godkända obrännbara material, och alla
material som ingår i konstruktionen och uppförandet av indelningar
av klass ”B” skall vara obrännbara, med det undantaget att brännbara
fanerytor kan tillåtas om de uppfyller andra krav i detta kapitel.
.4 Flaggstatens administration skall kräva att en prototyp av en indel-
ning provas för att säkerställa att den uppfyller ovannämnda krav i
frågaom integritet och tempera turstegring i enlighet med IMO:s
resolution A.754 (18).
För fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari 2003,
skall ”IMO:s resolution A.754 (18)” ersättas med ”koden för brandprov-
ningsmetoder”.
.5indelningar av klass C : indelningar som är konstruerade av godkända
obrännbara material. De behöver varken uppfylla krav med avseende på
genomträngning av rök och lågor eller begränsningar med avseende på
temperaturstegring. Brännbara fanerytor är tillåtna om de uppfyller övriga
krav i detta kapitel.
.6sammanhängandeinnertakellerbeklädnaderavklassB : De innertak eller
beklädnader av klass B som överallt sträcker sig ända till en indelning av
klass A eller B.
.7stål eller annat likvärdigt material : Där orden ”stål eller annat likvärdigt
material” förekommer avses med ”likvärdigt material” varje obrännbart
material som i sig självt eller genom sin isolering uppvisar hållfasthets-
och integritetsegenskaper som motsvarar stålets efter att ha utsatts för
tillämplig exponering enligt standardbrandprovet (t.ex. på lämpligt sätt
isolerad aluminiumlegering).
.8ringa benägenhet för flamspridning : En ytasom beteckna s på dettasätt
kommer att i tillräcklig grad begränsa flamspridning, vilket skall
fastställas genom ett brandprov i enlighet med IMO:s resolution A.653
(16) av ytmaterial för skott, innertak och däck.
.8aFÖR FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
ringa benägenhet för flamspridning : En ytasom beteckna s på dettasätt
kommer att i tillräcklig grad begränsa flamspridning, vilket skall
fastställas i enlighet med koden för brandprovningsmetoder.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 60
▼M2
.9vertikala huvudzoner : De sektioner i vilkaskrov, överbyggna der och
däckshus är indelade genom indelningar av klass A, och där medelvärdet
för längd och bredd av något däck i allmänhet inte överstiger 40 m.
.10bostadsutrymmen : De utrymmen som används till samlingsutrymmen,
korridorer, toaletter, hytter, kontor, sjukhytter, biografer, spel- och
hobbyrum, frisersalonger, pentryn utan kokutrustning samt liknande
utrymmen.
.11samlingsutrymmen : De delar av bostadsutrymmen som används till hallar,
matsalar, sällskapsrum och liknande permanent avskilda utrymmen.
.12arbetsutrymmen : De utrymmen som används till kök, pentryn med kokut-
rustning, förvaringsskåp, post- och växelkontor, förrådsrum, andra
verkstäder än de som ingår i maskineriutrymmena samt liknande
utrymmen och trunkar till sådana utrymmen.
.13lastutrymmen : Alla utrymmen som används för last (inbegripet lastolje-
tankar) och trunkar till sådana utrymmen.
.13–1fordonsutrymmen : Lastutrymmen som är avsedda för transport av motor-
fordon med bränsle i tankarna för egen framdrivning.
.14ro-ro-lastutrymmen : Utrymmen som normalt inte är indelade på något
sätt och som sträcker sig antingen över en betydande del av fartygets
längd eller över dess helalängd och där motorfordon med bränsle i
tankarna för egen framdrivning och/eller gods (förpackat eller i bulk, i
eller på järnvägsvagnar eller landsvägsfordon, fordon (inbegripet lands-
vägstankfordon och järnvägstankvagnar), trailrar, containrar, lastpallar,
demonterbara tankar eller i eller på liknande stuvningsenheter eller andra
behållare) kan lastas och lossas, normalt i horisontal riktning.
.15öppna ro-ro-lastutrymmen : ro-ro-lastutrymmen som antingen är öppna i
båda ändarna eller är öppna i ena änden och har tillräcklig naturlig venti-
lation som är effektiv över hela längden genom permanenta öppningar i
sidobordläggningen eller i det ovanliggande däcket eller ovanifrån, och
som för fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 har en
total area på åtminstone 10 % av utrymmets sidors totala area.
.15–1öppnafordonsutrymmen : Fordonsutrymmen som antingen är öppna i båda
ändarna eller är öppna i ena änden och har tillräcklig naturlig ventilation
som är effektiv över hela längden genom permanenta öppningar i sido-
bordläggningen eller i det ovanliggande däcket eller ovanifrån, och som
för fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 har en total
area på åtminstone 10 % av utrymmets sidors totala area.
.16slutna ro-ro-lastutrymmen : ro-ro-lastutrymmen som varken är öppna ro-
ro-lastutrymmen eller väderdäck.
.16–1slutna fordonsutrymmen: fordonsutrymmen som varken är öppna fordon-
sutrymmen eller väderdäck.
.17väderdäck : Ett däck som är fullständigt utsatt för väder och vind
ovanifrån och från minst två sidor.
.18utrymmen av särskild kategori : De slutnafordonsutrymmen över eller
under skottdäcket, till och från vilka sådana fordon kan köras och till
vilka passagerare har tillträde. Utrymmen av särskild kategori kan finnas
på mer än ett däck, förutsatt att den totala fria höjden för fordon inte
överstiger 10 m.
.19.1Maskinrum av kategori A : De utrymmen och trunkar till sådana
utrymmen som innehåller
.1 förbränningsmotorer som används för fartygets framdrivning, eller
.2 förbränningsmotorer som används för andra ändamål än för fartygets
framdrivning, om sådana motorer har en sammanlagd effekt av minst
375 kW, eller
.3 oljeeldad ångpanna eller brännoljeaggregat.
.19.2Maskineriutrymmen : alla maskinrum av kategori A och alla andra
utrymmen som innehåller framdrivningsmaskineri, ångpannor, brännol-
jeaggregat, ångmaskiner och förbränningsmotorer, generatorer och större
elektriskt maskineri, oljepåfyllningsstationer, maskineri för kylning, stabi-
lisering, ventilation och luftkonditionering samt liknande utrymmen och
trunkar till sådana utrymmen.
.20brännoljeaggregat : En utrustning som används för beredning av brännolja
för matning av en oljeeldad panna, eller utrustning för beredning av
upphettad olja för matning av en förbränningsmotor och inbegripet varje
tryckoljepump, filter och förvärmare för olja vid ett tryck som överstiger
0,18 N/mm2.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 61
▼M2
.21Kontrollstationer : De utrymmen där fartygets radioutrustning eller huvud-
sakliga navigeringsutrustning eller nödkraftkälla är belägen eller där
brandregistrerings- eller brandkontrollutrustningen är centraliserad.
.21.1central kontrollstation : En kontrollstation i vilken kontrollsystem och
indikatorsystem för följande funktioner är centraliserade:
.1 Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm.
.2 Automatiska anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand och
brandlarm.
.3 Indikatorpaneler för branddörrar..4 Stängningsanordningar för branddörrar..5 Indikatorpaneler för vattentäta dörrar..6 Stängningsanordningar för vattentäta dörrar..7 Ventilationsfläktar..8 Allmänt larm och brandlarm..9 Kommunikationssystem inklusive telefoner..10 Mikrofoner till högtalaranläggningar.
.21.2ständigtbemannadcentralkontrollstation : En central kontrollstation som
är ständigt bemannad med ansvarig besättningsmedlem.
.22rumsominnehåller möblerochinredningmed begränsadbrandrisk : Vid
tillämpning av regel I-2/B/4, rum som innehåller möbler och inredning
med begränsad brandrisk (hytter, samlingsutrymmen, kontor och andra
slags bostadsutrymmen) och uppfyller följande krav:
.1 Alla förvaringsmöbler, såsom skrivbord, klädskåp, toalettbord, byråer
och köksskåp, är tillverkade uteslutande av godkända obrännbara
material, dock får ett brännbart faner med en tjocklek av högst 2 mm
användas på arbetsytor av sådana möbler.
.2 Stommarna i alla fristående möbler, såsom stolar, soffor och bord, är
av obrännbart material.
.3 Alla draperier, gardiner och andra hängande textilier har en
motståndsförmågamot fla mutbredning som inte är sämre än den för
ylle med en vikt av 0,8 kg per m
2, i enlighet med IMO:s resolution
A.471 (XII) med ändringar antagna genom resolution A.563 (14).
För fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall ”IMO:s resolution A.471(XII) med ändringar antagna
genom resolution A.563 (14)” ersättas med ”koden för brandprov-
ningsmetoder”.
.4 Alla golvbeläggningar har en motståndsförmåga mot flamutbredning
som inte är sämre än den för likvärdigt yllematerial använt för
samma ändamål.
För fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003 skall denna punkt lyda enligt följande:
Alla golvbeläggningar har ringa benägenhet för flamspridning;
.5 Alla exponerade ytor på skott, beklädnader och innertak har ringa
benägenhet för flamspridning.
.6 Alla stoppade möbler har en motståndsförmåga mot antändning och
flamutbredning i enlighet med brandprovförfarandena för stoppade
möbler i IMO:s resolution A.652 (16).
För fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall ”IMO:s resolution A.52 (16)” ersättas med ”koden för
brandprovningsmetoder”.
FÖR FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH
MED DEN 1 JANUARI 2003:
.7 Alla delar av sängutrustningar har en motståndsförmåga mot antänd-
ning och flamutbredning i enlighet med koden för
brandprovningsmetoder.
.23ro-ro-passagerarfartyg : passagerarfartyg med ro-ro-lastutrymmen eller
utrymmen av särskild kategori enligt definitionen i denna regel.
.24Koden för brandprovningsmetoder : Den internationella koden för tillä-
mpande av brandprovningsmetoder, som antagits av IMO:s
sjösäkerhetskommitté genom resolution MSC 61 (67), med ändringar av
IMO.
.25Koden för brandsäkerhetssystem : Den internationella koden för brandsä-
kerhetssystem som antagits av IMO:s sjösäkerhetskommitté genom1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 62
▼M2
resolution MSC.98 (73), såsom den kan komma att ändras av IMO, förut-
satt att sådana ändringar antas, träder i kraft och börjar gälla i enlighet
med bestämmelserna i artikel VIII i gällande SOLAS-konvention som
rör de ändringsförfaranden som gäller för bilagan med undantag av dess
kapitel I.
.26Flampunkt : Den temperatur i Celsius-grader (test med sluten behållare)
vid vilken en produkt kommer att avge flambara gaser i tillräcklig
mängd för att antändas, och som fastställs av en godkänd apparat för
mätning av flampunkt.
.27Föreskrivande krav : Konstruktiva egenskaper, begränsande dimensioner
eller brandsäkerhetssystem som specificeras i detta kapitel.
3 Brandpumpar, huvudbrandledningar, brandposter, brandslangar och
munstycken (R 4)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1.1 Varje fartyg skall vara utrustat med brandpumpar, huvudbrandledningar,
brandposter, brandslangar och munstycken som uppfyller kraven i denna
regel.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003:
.1.2 Om mer än en oberoende brandpump krävs skall avstängningsventiler, för
att avskilja den del av huvudbrandledningen inom det maskineriutrymme
som inrymmer huvudbrandpumpen eller huvudbrandpumparna från resten
av huvudbrandledningen, finnas på en lätt tillgänglig och skyddad plats
utanför detta maskineriutrymme. Huvudbrandledningen skall anordnas så
att, när avstängningsventilerna är stängda, fartygets alla brandposter,
utom de i det ovan angivna maskineriutrymmet placerade brandposterna,
kan förses med vatten från en brandpump som inte är belägen i detta
maskineriutrymme, genom ledningar som inte passerar genom detta
utrymme. Undantagsvis får korta längder av nödbrandpumpens sug- och
tryckledning dras genom maskineriutrymmet om det inte är praktiskt
möjligt att dra dem utanför, under förutsättning att huvudbrandledningens
motståndsförmåga bibehålls genom att rörledningen innesluts i ett kraftigt
stålhölje.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
.1.3 Avstängningsventiler för att avskilja den del av huvudbrandledningen
inom det maskineriutrymme som inrymmer huvudbrandpumpen eller
huvudbrandpumparna från resten av huvudbrandledningen skall finnas på
en lätt tillgänglig och skyddad plats utanför maskineriutrymmet. Huvud-
brandledningen skall anordnas så att, när avstängningsventilerna är
stängda, fartygets alla brandposter, utom de i det ovan angivna maskin-
eriutrymmet placerade brandposterna, kan förses med vatten från en
annan brandpump eller en nödbrandpump. Nödbrandpumpen samt dess
sjövattenintag, sug- och tryckledningar samt avstängningsventiler skall
vara placerade utanför maskineriutrymmet. Om detta inte kan ordnas får
sjövattenintaget installeras i maskineriutrymmet om ventilen är
fjärrmanövrerad från en plats i samma avdelning där nödbrandpumpen
och sugledningen är placerade och på så kort avstånd som praktiskt är
möjligt. Korta längder av sug- eller tryckledningar får dras genom
maskineriutrymmet, under förutsättning att de innesluts i ett kraftigt
stålhölje eller isoleras i enlighet med A-60-standard. Ledningarna skall
haen kra ftig godstjocklek, under ingaomständigheter mindre än 11 mm,
och vara svetsade med undantag av flänskopplingen till sjöintagsventilen.
ALLA NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH NYA
FARTYG AV KLASS C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST 24 METER:
.2Brandpumparskapacitet
.1 De föreskrivna brandpumparna skall för brandsläckningsändamål
kunna avge en vattenmängd, vid det tryck som anges i punkt .4.2,
som är minst två tredjedelar av den föreskrivna mängd som länspum-
parna skall kunna klara av när de används för länspumpning.
.2 I varje fartyg som enligt denna regel skall utrustas med mer än en
maskindriven brandpump skall var och en av de föreskrivna brand-
pumparna ha en kapacitet som uppgår till minst 80 % av den totala
föreskrivna kapaciteten delad med det föreskrivna minsta antalet1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 63
▼M2
brandpumpar, men inte i något fall mindre än 25 m3/timme, och varje
sådan pump skall vid varje tillfälle kunna avge minst de två föresk-
rivna vattenstrålarna. Dessa brandpumpar skall kunna mata
huvudbrandledningsanläggningen under föreskrivna villkor.
.3 I fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 i vilka fler pumpar
än det föreskrivna minsta antalet brandpumpar är installerade skallsådana extra pumpar ha en kapacitet på minst 25 m
3/timme och
kunna avge minst de två vattenstrålar som föreskrivs i punkt 5 i
dennaregel.
.3Anordnande av brandpumpar, huvudbrandledningar och omedelbar
tillgång tillvattenförsörjning
.1 Fartyg skall förses med maskindrivna brandpumpar enligt följande:
.1 Fartyg godkända att medföra fler än 500 passagerare: minst tre,
varav en får drivas av huvudmaskinen.
.2 Fartyg godkända att medföra högst 500 passagerare: minst två,
varav en får drivas av huvudmaskinen.
.2 Sanitär-, barlast- och länspumpar eller pumpar för allmänna ändamål
får godtas som brandpumpar, förutsatt att de normalt inte används för
att pumpa olja och att de, om de tillfälligt används för överföring
eller pumpning av brännolja, förses med lämpliga omkastningsanord-ningar.
.3 Sjöintag samt brandpumpar och deras kraftkällor skall anordnas så att
det säkerställs, i fartyg godkända att medföra fler än 250 passagerare,
att inte alla brandpumparna sätts ur funktion om det uppstår brand i
någon avdelning.
I nya fartyg av klass B godkända att transportera högst 250 passage-
rare skall, om en brand i någon avdelning skulle kunna sätta alla
pumpar ur funktion, den alternativa anordningen för vattenförsörjning
för brandbekämpningsändamål vara en separat driven nödbrandpump
vars kraftkälla och sjöintag är belägna utanför maskineriutrymmet.
En sådan separat driven nödbrandpump skall uppfylla bestämmel-
serna i koden för brandsäkerhetssystem för fartyg byggda från och
med den 1 januari 2003.
.4 I nya fartyg av klass B som är godkända att medföra fler än
250 passagerare skall anordningarna för omedelbar tillgång till
vattenförsörjning vara sådana att åtminstone en effektiv vattenstråle
omedelbart kan erhålls från vilken brandpost som helst på en plats
inomhus och att fortsatt vattenleverans säkerställs genom att en av
de föreskrivna brandpumparna automatiskt startar.
.5 I fartyg med ett periodvis obemannat maskineriutrymme eller när
endast en person krävs på vakt skall omedelbar tillgång till vatten
med lämpligt tryck erhållas från huvudbrandanläggningen antingen
genom fjärrstart av en av huvudbrandpumparna via fjärrkontroll från
navigationsbryggan och från brandkontrollstationen, om sådan finns,
eller genom att huvudbrandanläggningen hålls under permanent tryck
av en av huvudbrandpumparna.
.6 Varje brandpumps utloppsventil skall vara försedd med en back-
ventil.
.4Huvudbrandledningensdiameterochtryck
.1 Huvudbrandledningen och dess förgreningar skall ha en diameter
som är tillräckligt stor för en effektiv fördelning av det maximalt
föreskrivna flödet från två samtidigt arbetande brandpumpar.
.2 Med två pumpar som samtidigt avger vatten genom i punkt .8
angivna munstycken och tillräckligt många brandposter för att avge
den i punkt .4.1 angivna vattenmängden skall följande minsta tryck
vidmakthållas vid alla brandposter:
Fartyg av klass B godkända att
medföraNyafa rtygExisterande
fartyg
Över 50 passagerare 0,4 N/mm20,3 N/mm2
Högst 50 passagerare 0,3 N/mm20,2 N/mm2
.3 Maximitrycket får inte vid någon brandpost överstiga det tryck vid
vilket det kan visas att brandslangen kan handhas effektivt.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 64
▼M2
.5Brandpostersantalochplacering
.1 Brandposternas antal och placering skall vara sådana att minst två
vattenstrålar som inte härrör från samma brandpost och av vilka den
ena skall komma från en enda slanglängd kan nå varje del av fartyget
som normalt är tillgänglig för passagerare eller besättning medan
fartyget är på väg, varje del av lastutrymmena när dessa är tomma,
varje ro-ro-lastutrymme eller varje utrymme av särskild kategori,
varvid i det senare fallet de två strålarna, vardera från en enda
slanglängd, skall nå varje del av ett sådant utrymme. Vidare skall
sådana brandposter placeras nära tillträdena till de skyddade utrym-
mena.
.2 I bostads-, arbets- och maskineriutrymmen skall brandposternas antal
och placering vara sådana att kraven i punkt .5.1 kan uppfyllas när
alla vattentäta dörrar och alla dörrar i vertikala huvudzonskott är
stängda.
.3 Där det finns tillträde till ett maskineriutrymme på en låg nivå från
en angränsande axeltunnel skall två brandposter finnas utanför men
nära ingången till det maskineriutrymmet. Där sådant tillträde finns
från andra utrymmen skall i ett av dessa utrymmen två brandposter
finnas nära ingången till maskineriutrymmet. Kravet behöver inte
uppfyllas där tunneln eller angränsande utrymmen inte utgör del av
utrymningsvägen.
.6Brandledningarochbrandposter
.1 Material som lätt förstörs av hetta får inte användas till huvudbrand-
ledningar och brandposter, om de inte skyddas i tillräcklig
omfattning. Brandledningarna och brandposterna skall placeras så att
brandslangarna lätt kan kopplas till dem. Brandledningarna och
brandposterna skall anordnas så att möjligheterna att de skall frysa
igen undviks. I fartyg som kan föra däckslast skall brandposterna
placeras så att de alltid är lätt åtkomliga, och brandledningarna skall
så långt det är praktiskt möjligt anordnas så att risken för att de
skadas av sådan last undviks.
.2 En ventil skall vara anordnad för att betjäna varje brandslang, så att
varje brandslang kan frånkopplas medan brandpumparna är i funk-
tion.
.3 På fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 skall
avstängningsventiler installeras på alla grenledningar till huvudbrand-
ledningen på öppet däck som används för andra ändamål än
brandbekämpning.
.7Brandslangar
.1 Brandslangar skall vara av ett hållbart material som är godkänt av
flaggstatens administration och vara tillräckligt långa för att avge en
vattenstråle till varje sådant utrymme där de kan behöva användas.
Varje slang skall ha ett munstycke och nödvändiga kopplingar.
Slangkopplingar och munstycken skall vara helt utbytbara. Slangar
som i detta kapitel betecknas som ”brandslangar” skall tillsammans
med alla nödvändiga tillbehör och verktyg hållas klara för använd-
ning på väl synliga platser nära brandposter eller anslutningar. I
fartyg som medför fler än 36 passagerare skall dessutom brands-
langar ständigt vara kopplade till brandposterna i inre utrymmen.
.2 Det skall finnas minst en brandslang till var och en av de brandposter
som erfordras enligt punkt .5. En brandslangs längd skall vara högst
20 m på däck och i överbyggnader och högst 15 m i maskineriut-
rymmen, på mindre fartyg högst 15 m respektive 10 m.
.8Munstycken
.1.1 Vid tillämpningen av detta kapitel skall standardmunstycken vara
av storlekarna 12 mm, 16 mm och 19 mm eller så nära dessa mått
som möjligt. Om andra system används, såsom dimsystem, kan
munstycken med annan diameter tillåtas.
.1.2 Alla munstycken skall vara av en godkänd typ med dubbel funktion
(dvs. spridar- och stråltyp) och ha avstängningsanordning.
.2 I bostads- och arbetsutrymmen behöver större munstycke än 12 mm
inte användas.
.3 I maskineriutrymmen och på öppna däck skall munstycket vara av en
sådan storlek att det går att från den minsta pumpen erhålla största1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 65
▼M2
möjliga vattenmängd med två strålar vid det i punkt .4 angivna
trycket, förutsatt att större storlek på munstycket än 19 mm inte
behöver användas.
NYA FARTYG AV KLASS C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN
24 METER:
.9Brandpumpar, huvudbrandledningar, brandposter, brandslangar,
munstyckenochomedelbartillgångtill vattenförsörjning
.1 Det krävs en oberoende brandpump som för brandsläckningsändamål
skall kunna avge åtminstone en vattenstråle från vilken brandpost
som helst, vid det tryck som anges nedan. Den sålunda avgivna
mängden vatten får inte vara mindre än två tredjedelar av den
mängd som länspumparna skall klara när de används till länspump-
ning. En sådan brandpump skall, när den avger den ovan angivna
högsta vattenmängden genom brandposterna med munstycken på 12,
16 eller 19 mm, vid varje brandpost kunna bibehålla det lägsta
vattentryck som krävs för fartyg av klass B.
.2 Varje fartyg som medför fler än 25 passagerare skall ha en extra
brandpump som skall vara fast ansluten till huvudbrandledningen.
Denna pump skall vara maskindriven. Den skall tillsammans med
sin kraftkälla inte vara placerad i samma avdelning som den i
punkt .9.1 erfordrade pumpen och skall ha ett permanent sjöintag
utanför maskineriutrymmet. En sådan pump skall kunna avge minsten vattenstråle från vilken brandpost som helst i fartyget med ett
bibehållet tryck om minst 0,3 N/mm
2.
.3 Sanitär-, barlast- och länspumpar eller pumpar för allmänna ändamål
får godkännas som brandpumpar.
.4 Varje fartyg skall ha en huvudbrandledning med en diameter som är
tillräckligt stor för att effektivt fördela den största vattenmängd som
anges ovan. Brandposternas antal och placering skall vara sådana att
åtminstone en vattenstråle kan nå varje del av fartyget med använd-
ning av en enda slang av den största längd som anges för fartyg av
klass B i punkt .7.2 ovan.
.5 Varje fartyg skall ha minst en brandslang till varje brandpost.
.6 I fartyg med ett periodvis obemannat maskineriutrymme eller när
endast en person krävs på vakt skall omedelbar tillgång till vatten
med lämpligt tryck erhållas från huvudbrandanläggningen antingen
genom fjärrstart av en av huvudbrandpumparna via fjärrkontroll frånnavigationsbryggan och från brandkontrollstationen, om sådan finns,
eller genom att huvudbrandanläggningen hålls under permanent tryck
av en av huvudbrandpumparna.
.7 Varje brandpumps utloppsventil skall vara försedd med en back-
ventil.
4 Fasta anläggningar för brandsläckning (R 5 + 8 + 9 + 10)
.1Fastaanläggningarförbrandsläckningmedgas:Allmänt (R5.1)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 De rörledningar som behövs för överföring av släckmedel till skyd-
dade utrymmen skall förses med manöverventiler som är så märkta
att de tydligt utvisar till vilka utrymmen ledningarna är dragna.
Lämpliga åtgärder skall vidtas för att hindra att medlet oavsiktligt
kommer in i något utrymme.
.2 Rörledningarna för fördelning av släckmedel skall anordnas och spri-
darmunstyckena placeras så att en jämn fördelning av medlet uppnås.
.3 Det skall finnas möjlighet att från en plats utanför de skyddade
utrymmena stänga alla öppningar som kan släppa in luft till eller
släppa ut gas från ett skyddat utrymme.
.4 Det skall finnas anordningar som automatiskt avger akustiska
varningssignaler när släckmedel släpps in i något utrymme där
personal normalt arbetar eller dit de har tillträde. Larmet skall ges
under en lämplig tidsrymd innan medlet släpps in.
.5 Anordningarna för manövrering av en fast brandsläckningsanläggning
med gas som släckmedel skall vara lätt tillgängliga och enkla att
hantera och skall samlas i grupper på så få ställen som möjligt och1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 66
▼M2
på platser som sannolikt inte blir avskurna genom brand i ett skyddat
utrymme. På varje sådant ställe skall det finnas tydliga instruktioner
för hur anläggningen skall skötas med hänsyn till personalens
säkerhet.
.6 Släckmedel får inte frigöras automatiskt med undantag för vad som
tillåts i fråga om lokala, automatiskt manövrerade enheter som,
utöver och oberoende av föreskriven fast brandsläckningsanläggning,
anordnas i maskineriutrymmen ovanför utrustning med hög brandrisk
eller i slutna utrymmen med hög brandrisk inom maskineriutrymmen.
.7 Då släckmedlet skall användas för att skydda mer än ett utrymme
behöver kvantiteten tillgängligt släckmedel inte vara större än de
största kvantitet som behövs för något av de på detta sätt skyddade
utrymmena.
.8 Om inte annat är tillåtet skall tryckbehållare för förvaring av
släckmedel placeras utanför de skyddade utrymmena i enlighet med
punkt .1.11 nedan.
.9 Det skall finnas möjlighet för besättningen eller personal från land att
riskfritt kontrollera kvantiteten släckmedel i behållarna.
.10 Behållare för förvaring av släckmedel och tillhörande tryckkompo-
nenter skall utformas enligt lämpliga handhavanderegler med
hänsyn till deras placering och den högsta omgivande temperatur
som kan förväntas under drift.
.11 När släckmedlet förvaras utanför ett skyddat utrymme skall det
förvaras i ett rum som är beläget på en säker och lättillgänglig plats
och är effektivt ventilerat. Varje tillträde till ett sådant förva-
ringsrum skall helst vara från öppet däck och skall i varje fall vara
avskilt från det skyddade utrymmet.
Tillträdesdörrar skall öppnas utåt, och skott och däck, inklusive
dörrar och andra tillslutningsanordningar för öppningar i dessa,
som utgör avgränsningar mellan sådana rum och angränsande slutna
utrymmen, skall vara gastäta. Vid tillämpning av integritetstabel-
lerna för skott och däck i regel II-2/B/4 eller II-2/B/5 skall sådana
förvaringsrum behandlas som kontrollstationer.
.12 Användning av ett släckmedel som antingen av sig självt eller under
förväntade användningsförhållanden avger giftiga gaser i sådana
mängder att människor utsätts för fara eller avger gaser som är
skadliga för miljön tillåts inte i brandsläckningsanläggningar
ombord på nya fartyg och i sådana nya anläggningar ombord på
existerande fartyg.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.13 Fasta anläggningar för brandsläckning med gas skall uppfylla
bestämmelsernai koden för bra ndsäkerhetssystem.
.14 Det skall finnas möjlighet att från en plats utanför det skyddade
utrymmet stänga alla öppningar som kan släppa in luft till eller
släppa ut gas från det skyddade utrymmet.
.15 När släckmedlet förvaras utanför ett skyddat utrymme skall det
förvaras i ett rum som är beläget akter om det förliga kollisions-
skottet och som inte används för några andra ändamål. Varje
tillträde till ett sådant förvaringsrum skall helst vara från öppet
däck och skall vara avskilt från det skyddade utrymmet. Om förva-
ringsplatsen är belägen under däck får den vara belägen högst ett
däck under öppet däck och man skall kunna nå den direkt via en
trappa eller en lejdare från det öppna däcket.
Utrymmen som är belägna under däck eller utrymmen som saknar
tillträde från öppet däck skall utrustas med en mekanisk ventila-
tionsanläggning som utformats för att leda utloppsluft frånutrymmets botten och vars kapacitet medger åtminstone 6 luftväx-
lingar per timme. Tillträdesdörrar skall öppnas utåt, och skott och
däck, inklusive dörrar och andra tillslutningsanordningar för
öppningar i dessa, som utgör avgränsningar mellan sådana rum och
angränsande slutna utrymmen, skall vara gastäta. Vid tillämpning av
tabellerna 4.1, 4.2, 5.1 och 5.2 skall sådana förvaringsrum behandlas
som brandkontrollstationer.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 67
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D OCH EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
.16 Om volymen av fri luft som finns i luftbehållare i något utrymme är
sådan att den, om den i händelse av brand släpps ut i ett sådant
utrymme, avsevärt skulle påverka den fasta brandsläckningsanlägg-
ningens effektivitet, skall en extra kvantitet släckmedel finnas
tillgänglig.
.17 Leverantörer av fasta anläggningar för brandsläckning skall tillhan-
dahålla en beskrivning av anläggningen, inbegripet en checklista för
underhåll, på engelska och på flaggstatens officiella språk.
.18 Kvantiteten släckmedel skall kontrolleras minst en gång om året
antingen av en expert som är auktoriserad av administrationen, av
anläggningsleverantören eller av en erkänd organisation.
.19 Den periodiska kontroll som utförs av fartygets maskinchef eller
anordnas av fartygets ledning skall antecknas i fartygets loggbok
med uppgift om omfattningen av och tidpunkten för kontrollen.
.20 Icke-föreskriven brandsläckningsutrustning som finns i t.ex. förva-
ringsutrymmen skall, till sin konstruktion och dimensionering,
uppfylla bestämmelserna i denna regel för typen av anläggning i
fråga.
.21 Alla dörrar till utrymmen som skyddas av CO2/halon-anläggningar
skall märkas med ”Detta utrymme skyddas av en CO2/halon-anlägg-
ning och skall evakueras när larmutrustningen aktiveras.”.
.2Koldioxidanläggningar (R5.2)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1.1 För lastutrymmen skall den tillgängliga mängden CO2, om inte
annat föreskrivs, vara tillräcklig för att ge en minimivolym av fri
gas som utgör 30 % av bruttovolymen av det största lastutrymmet
som skyddas på detta sätt i fartyget.
Om det finns en förbindelse genom ventilationskanaler mellan två
eller flera lastutrymmen skall dessa anses utgöra ett enda utrymme.
På fartyg som används för frakt av fordon skall den nödvändiga
mängden CO2räknas som 45 % av nettokubikinnehållet för det
störstala stutrymmet.
.1.2 För maskineriutrymmen skall den medförda mängden koldioxid
vara tillräcklig för att ge en minimivolym av fri gas som svarar
mot den större av följande volymer, antingen
.1 40 % av bruttovolymen av det största sålunda skyddade
maskineriutrymmet, varvid kappen frånräknas ovanför den
höjd där kappens horisontella area är 40 % eller mindre av
den horisontella arean av det berörda utrymmet, mätt halvvägs
mellan tanktaket och lägsta delen av kappen, eller
.2 35 % av bruttovolymen av det största skyddade maskineriut-
rymmet, kappen inräknad, förutsatt att två eller flera
maskineriutrymmen som inte är fullständigt avskilda från
varandra skall anses utgöra ett enda utrymme.
.2 Vid tillämpning av denna punkt skall volymen av fri koldioxid
beräknas efter 0,56 m3/kg.
.3 Det fasta rörledningssystemet skall vara så utformat att 85 % av
gasen kan släppas ut i utrymmet inom 2 minuter.
.4 Anordning för utsläpp av koldioxid:
.1 Det skall finnas två separata manöveranordningar för utsläpp av
koldioxid i ett skyddat utrymme och för att säkerställa larmfunk-tionerna. En manöveranordning skall användas för att släppa ut
gasen från behållarna. En andra manöveranordning skall
användas för att öppna ventilen till den rörledning som leder
gasen in i det skyddade utrymmet.
.2 De två manöveranordningarna skall vara anordnade inne i en
kopplingsbox som har tydliga markeringar om vilket utrymme
den betjänar. Om boxen skall låsas skall en nyckel till boxen
vara innesluten i en typ av skåp med krossbart glas som är
synligt placerad nära boxen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 68
▼M2
.5 Flaggstatens administration skall se till att de utrymmen där CO2-
batterierna finns är lämpligt anordnade i fråga om tillträde, ventila-
tion och kommunikationsutrustning. Den skall vidta nödvändiga
säkerhetsåtgärder för konstruktion, installation, märkning, påfyllning
och provning av CO2-cylindrar, rörledningar och beslag samt för
manöver- och larmutrustning för sådana anläggningar.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.6 Koldioxidanläggningar skall uppfylla bestämmelserna i koden för
brandsäkerhetssystem.
.7 Flaggstatens administration skall se till att de utrymmen där CO2-
batterierna finns är lämpligt anordnade i fråga om tillträde, ventila-
tion och kommunikationsutrustning. Den skall vidta nödvändiga
säkerhetsåtgärder för konstruktion, installation, märkning, påfyllning
och provning av CO2-cylindrar, rörledningar och beslag samt för
manöver- och larmutrustning för sådana anläggningar.
.3Fasta anläggningar för brandsläckning med lågexpanderat skum (tung-
skum)imaskineriutrymmen(R8)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 Där det i ett maskineriutrymme installeras en fast brandsläcknings-
anläggning med tungskum som släckmedel utöver vad som
föreskrivs i regel 6, skall den vara i stånd att genom fasta spridare
inom fem minuter avge en skummängd tillräcklig för att med ett
150 mm tjockt lager täcka den största enskilda yta över vilken
brännolja kan tänkas sprida sig. Anläggningen skall kunna avge
skum som är lämpligt för släckning av oljebränder. Anordningar skall
finnas för en effektiv fördelning av skummet genom ett permanent
rörsystem och manöverventiler eller kranar till lämpliga spridare
samt för en effektiv tillförsel av skum genom fasta spridare till
områden med andra väsentliga brandrisker i det skyddade utrymmet.
Relationstalet för skumexpansionen (skumtalet) skall inte överstiga 12
till 1.
.2 Anordningarna för manövrering av varje sådan anläggning skall vara
lätt tillgängliga och enkla att hantera och skall vara samlade i
grupper på så få ställen som möjligt och på platser som sannolikt
inte blir avskurna genom brand i det skyddade utrymmet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.3 Fasta anläggningar för brandsläckning med lågexpanderat skum
(tungskum) i maskineriutrymmen skall uppfylla bestämmelserna i
koden för brandsäkerhetssystem.
.4Fasta anläggningar för brandsläckning med högexpanderat skum
(lättskum)imaskineriutrymmen(R9)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 Varje föreskriven fast brandsläckningsanläggning med lättskum som
släckmedel i maskineriutrymmen skall snabbt, genom fasta spridare,
kunna avge skum i tillräcklig mängd för att fylla det största utrymme
som skall skyddas med ett minst 1 m tjockt lager skum per minut.
Den tillgängliga mängden skumbildande vätska skall vara tillräcklig
för att framställa en skumvolym som är lika med fem gånger
volymen av det största utrymme som skall skyddas. Skumtalet skall
inte överstiga1 000 till 1.
.2 Trummor för skumtillförsel, luftintag till skumgeneratorn och antalet
skumproducerande enheter skall vara sådana att de kan åstadkomma
en effektiv skumalstring och fördelning.
.3 Trummorna för skumleverans från skumgeneratorn skall vara så
anordnade att en brand i det skyddade utrymmet inte kommer att
påverkautrustningen för skumproduktion.
.4 Skumgeneratorn, dess kraftkällor, den skumbildande vätskan och
manövreringsanordningarna för anläggningen skall vara lätt tillgäng-
liga och enkla att hantera och vara samlade i grupper på så få ställen1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 69
▼M2
som möjligt och på platser som sannolikt inte blir avskurna vid brand
i det skyddade utrymmet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.5 Fasta anläggningar för brandsläckning med högexpanderat skum
(lättskum) i maskineriutrymmen skall uppfylla bestämmelserna i
koden för brandsäkerhetssystem.
.5Fasta anläggningar för brandsläckning genom vattenspridning under
tryckimaskineriutrymmen(R10)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 Varje föreskriven fast anläggning för brandsläckning genom vatten-
spridning under tryck i maskineriutrymmen skall ha
spridarmunstycken av godkänd typ.
.2 Antalet och anordningen av munstyckena skall säkerställa en effektiv
genomsnittlig fördelning av vatten med minst 5 l per m2och minut i
de utrymmen som skall skyddas. Ökade tillförselkvantiteter kan
övervägas om så är nödvändigt i särskilt riskfyllda områden.
Munstycken skall anordnas ovanför rännstenar, tanktak och andra
ytor över vilka brännolja kan sprida sig samt ovanför andra ställen
med särskild brandrisk i maskineriutrymmena.
.3 Anläggningen får indelas i sektioner vars fördelningsventiler skall
manövreras från lätt tillgängliga platser som ligger utanför de
utrymmen som skall skyddas och som inte lätt blir avskurna vid
brand i det skyddade utrymmet.
.4 Anläggningen skall hållas under nödvändigt tryck, och den pump
som förser anläggningen med vatten skall automatiskt starta vid ett
tryckfall i anläggningen.
.5 Pumpen skall, vid det nödvändiga trycket, samtidigt kunna försörja
alla sektioner i anläggningen i varje avdelning som skall skyddas.
Pumpen och dess manöverdon skall installeras utanför det eller de
utrymmen som skall skyddas. En brand i det eller de utrymmen som
skyddas av vattenspridningsanläggningen skall inte kunna sätta
anläggningen ur funktion.
.6 Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att hindra att munstyckena blir
tilltäppta av vattenföroreningar eller genom korrosion i rörledningar,
munstycken, ventiler och pump.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003:
.7 Pumpen får drivas av en oberoende förbränningsmotor, men om den
är beroende av krafttillförsel från den nödgenerator som är installerad
i enlighet med bestämmelserna i del D i kapitel II-1, skall generatorn
vara försedd med automatstart så att, i händelse av stopp i huvud-
krafttillförseln, kraft för den pump som krävs enligt punkt .5 är
omedelbart tillgänglig. När pumpen drivs av en oberoende
förbränningsmotor skall den vara så belägen att en brand i det skyd-
dade utrymmet inte påverkar lufttillförseln till motorn.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.8 Fasta anläggningar för brandsläckning genom vattenspridning under
tryck i maskineriutrymmen skall uppfylla bestämmelserna i koden
för brandsäkerhetssystem.
5 Bärbara brandsläckare (R 6)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 Alla brandsläckare skall vara av godkänd typ och utformning.
.2 Föreskrivna bärbara brandsläckare, avsedda för vätska, får inte rymma
mer än 13,5 liter och inte mindre än 9 liter. Övriga brandsläckare skall
vara minst lika lätta att bära som en brandsläckare avsedd för 13,5 liter
vätska och ha minst samma brandsläckningsförmåga som en brands-
läckare för 9 liter vätska.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 70
▼M2
.3 Reservladdningar skall medföras för 50 % av det totala antalet av varje
typ av brandsläckare ombord. En annan brandsläckare av samma typ
betraktas som reservladdning till en brandsläckare som inte lätt kan
laddas om ombord.
.4 I allmänhet skall bärbara koldioxidbrandsläckare inte vara placerade i
bostadsutrymmen. Om sådana brandsläckare är avsedda att användas i
radiohytter, vid instrumenttavlor och andra liknande ställen skall volymen
av det utrymme som innehåller en eller flera brandsläckare vara sådant att
koncentrationen av ångor som kan förekomma till följd av utsläpp
begränsas till högst 5 % av nettovolymen av utrymmet enligt denna regel.
Volymen koldioxid skall beräknas vid 0,56 m3/kg.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
.5 Bärbara brandsläckare skall uppfylla bestämmelserna i koden för brandsä-
kerhetssystem.
.6 Koldioxidbrandsläckare skall inte vara placerade i bostadsutrymmen.
Kontrollstationer och andra utrymmen med elektrisk eller elektronisk
utrustning eller elektriska eller elektroniska apparater som krävs för farty-
gets säkerhet bör vara utrustade med brandsläckare vars släckmedel
varken är elektriskt ledande eller skadliga för utrustningen och appara-
terna.
.7 Brandsläckarna skall vara placerade och färdiga att användas på tydligt
utmärkta platser, som alltid är snabbt och lätt åtkomliga i händelse av
brand och på ett sådant sätt att deras användbarhet inte försämras av
väder, vibration eller andra yttre faktorer. Bärbara brandsläckare skall
förses med anordningar som anger om de har använts.
.8 Reservladdningar skall medföras för 100 % av de första 10 brands-
läckarna och för 50 % av de återstående brandsläckare som kan laddas
ombord.
.9 För de brandsläckare som inte kan laddas ombord skall det, i stället för
reservladdningar, finnas ytterligare bärbara brandsläckare med samma
kvantitet, av samma typ och kapacitet och i det antal som fastställs i
punkt .13.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.10 Brandsläckare som innehåller ett släckmedel som antingen av sig självt
eller under förväntade användningsförhållanden avger giftiga gaser i
sådana mängder att människor utsätts för fara eller avger gaser som är
skadliga för miljön får inte tillåtas.
.11 Brandsläckarna skall vara lämpade för att släcka bränder som kan tänkas
förekomma i närheten av den plats där brandsläckaren är belägen.
.12 En av de bärbara brandsläckare som är avsedda att användas i ett visst
utrymme skall vara placerad nära ingången till det utrymmet.
.13 Brandsläckare skall finnas i minst följande antal:
.1 I bostads- och arbetsutrymmen:
Brandsläckarna skall vara så placerade att ingen punkt i utrymmet
ligger på mer än 10 m gångavstånd från en brandsläckare.
.2 En brandsläckare som är lämpad för högspänningsområden skall
placeras i närheten av varje elpanel eller underpanel, med en effekt
av 20 kW eller mer.
.3 I kök skall brandsläckarna vara så placerade att ingen punkt i
utrymmet ligger på mer än 10 m gångavstånd från en brandsläckare.
.4 En brandsläckare skall vara placerad i närheten av förvaringsskåp för
målarfärg och förrådsrum som innehåller lättantändliga produkter.
.5 Åtminstone en brandsläckare skall vara placerad på bryggan och vid
varje kontrollstation.
.14 Bärbara brandsläckare avsedda att användas i bostads- eller arbetsut-
rymmen skall så långt det är praktiskt möjligt ha ett enhetligt sätt för
hantering.
.15 Periodiska kontroller av brandsläckare:
Flaggstatens administration skall se till att bärbara brandsläckare inspek-
teras regelbundet, funktionstestas och trycktestas.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 71
▼M2
6 Brandsläckningsanordningar i maskineriutrymmen (R 7)
Maskinrum av kategori A skall ha följande utrustning
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER:
.1 Någon av följande fasta brandsläckningsanläggningar:
.1 En anläggning för släckning med gas som uppfyller de relevanta
bestämmelserna i punkterna .1 och .2 i regel 4, eller en motsvarande
vattenbaserad anläggning som alternativ till halonanläggningar, som
uppfyller bestämmelsernai MCS/Cirk.668 a v den 30 december 1994
och MSC/Circ.728 från juni 1996, med beaktande av fartygets bygg-
nadsdatum.
.2 En anläggning för släckning med lättskum som uppfyller de relevanta
bestämmelserna i punkt .4 i regel 4 med beaktande av fartygets bygg-
nadsdatum.
.3 En anläggning för vattenspridning under tryck som uppfyller
bestämmelserna i punkt .5 i regel 4 med beaktande av fartygets bygg-
nadsdatum.
.2 Minst en bärbar utrustning för luftskum bestående av ett munstycke för
luftskum av induktortyp, som kan anslutas till huvudbrandledningen
genom en brandslang, tillsammans med en bärbar behållare som
innehåller minst 20 l skumproducerande vätska och en reservbehållare.
Munstycket skall kunna avge effektivt skum lämpligt för släckning av
en oljebrand med en hastighet av minst 1,5 m3per minut.
.3 I varje sådant utrymme, godkända brandsläckare av skumsläckningstyp,
var och en med minst 45 liters kapacitet, eller likvärdiga brandsläckare
till ett sådant antal att skum eller likvärdigt släckmedel kan riktas mot
varje del av bränn- och smörjoljetrycksystemen, växlar och andra brand-
farliga anordningar. Därutöver skall det finnas ett tillräckligt antal bärbara
skumsläckare eller likvärdiga brandsläckare som skall placeras så att man
inte från någon punkt i utrymmet behöver gå mer än 10 meter för att nå
fram till en släckare och att det alltid finns minst två sådana brands-
läckare i varje sådant utrymme.
I NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD MINDRE ÄN
24 METER SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.4 En av de fasta brandsläckningsanläggningar som föreskrivs i punkt .1
ovan, och därutöver skall det finnas, i alla utrymmen som innehåller
förbränningsmotorer eller settlingtankar för brännoljor eller brännoljeen-
heter, en skumsläckare med minst 45 liters kapacitet eller en
brandsläckare med koldioxid med minst 16 kg kapacitet.
.5 En bärbar brandsläckare för oljebrand per 736 kW eller del därav av
sådant maskineri, varvid dock minst två och högst sex sådana brands-
läckare skall krävas i varje sådant utrymme.
Användning av fasta anläggningar för lågexpanderat skum i stället för
vissa av de sex bärbara brandsläckare som krävs enligt denna regel är
tillåten.
I NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B MEDFÖRANDE FLER ÄN 36 PASSAGERARE:
.6 Varje maskineriutrymme skall vara utrustat med två lämpliga vattendim-
spridare bestående av ett L-format rör av metall vars långa ben, med en
längd av cirka 2 m, kan kopplas till en brandslang och vars korta ben,
med en längd av cirka 250 mm, har ett fast dimspridarmunstycke eller
kan förses med ett vattenspridningsmunstycke.
I NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.7 När upphettad olja används för uppvärmning kan det dessutom krävas att
pannrum är utrustade med permanent eller portabel utrustning för lokala
system för spridning av vatten under tryck eller spridning av skum
ovanför och under golvet för brandsläckningsändamål.
I NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV MINST
24 METER BYGGDA FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 2003:
.8 .1 Maskinrum av kategori A större än 500 m3skall, i tillägg till den
fasta brandsläckningsanläggning som krävs enligt denna regel,1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 72
▼M2
skyddas av en godkänd typ av ett fast vattenbaserat eller motsvarande
lokalt punktskydd för brandbekämpning, baserat på de anvisningar
som utarbetats av IMO, se MSC/Circ.913 ”Anvisningar för godkän-
nande av fasta vattenbaserade lokala punktskydd för
brandbekämpning i maskinrum av kategori A.”
När det gäller periodvis obemannade maskineriutrymmen skall
brandbekämpningssystemet kunna utlösas både automatiskt och
manuellt. När det gäller ständigt bemannade maskineriutrymmen
krävs endast att brandbekämpningssystemet kan utlösas manuellt.
.2 Fasta lokala punktskydd för brandbekämpning skall skydda sådana
områden som t.ex. följande utan att det är nödvändigt att motorn
stoppas, personal evakueras eller utrymmen tillsluts:
.1 Brandfarliga delar av sådana förbränningsmotorer som används
för fartygets framdrivning och elproduktion.
.2 Pannfronter..3 Brandfarliga delar av förbränningsanläggningar..4 Separatorer för värmd brännolja.
.3 Aktivering av ett lokalt punktskydd skall avge ett optiskt och tydligt
akustiskt larm i det skyddade utrymmet och de ständigt bemannade
kontrollstationerna. Larmet skall ange det specifika system som akti-
verats. De larmsystemkrav som beskrivs i denna punkt kompletterar
endast, och ersätter inte, de anläggningar för upptäckande av brand
och brandlarm som krävs enligt andra bestämmelser i detta kapitel.
I NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B OCH ALLA FARTYG
GODKÄNDA ATT MEDFÖRA FLER ÄN 400 PASSAGERARE:
.9 Fasta lokala punktskydd för brandbekämpning skall utrustas i enlighet
med punkt 8 i dennaregel sena st den 1 oktober 2005.
7 Särskilda anordningar i maskineriutrymmen (R 11)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Antalet skylight, dörrar, ventilatorer, öppningar i skorstenar för att medge
utvädring samt övriga öppningar till maskineriutrymmen skall begränsas
till det minimum som behövs för ventilation och fartygets riktiga och
säkradrift.
.2 Skylight skall vara av stål och får inte ha glasrutor. Lämpliga åtgärder
skall vidtas så att rök i händelse av brand kan släppas ut från det
utrymme som skall skyddas.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.3 Andra dörrar än maskinellt manövrerade vattentäta dörrar skall anordnas
så att de säkert stängs vid brand i utrymmet, antingen medelst maskinellt
manövrerade stängningsanordningar eller genom användning av
självstängande dörrar som kan stänga mot en vinkel av 3,5º som
motverkar stängning och har en funktionssäker upphakningsanordning
som är försedd med en fjärrmanövrerad utlösningsanordning.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.4 Fönster får inte finnas i skott som avgränsar maskineriutrymmen. Detta
utesluter dock inte att glas används i kontrollrum som ligger i maskin-
eriutrymmen.
.5 Manöveranordningar skall finnas för
.1 öppning och stängning av skylight, stängning av öppningar i skor-
stenar som normalt medger utsugningsventilation och för stängning
av ventilationsspjäll,
.2 utsläpp av rök,
.3 stängning av maskinellt manövrerade dörrar eller för aktivering av
utlösningsmekanismer på andra dörrar än maskinellt manövrerade
vattentäta dörrar,
.4 avstängning av ventilationsfläktar, och.5 avstängning av fläktar för tryck- och sugventilering, brännoljetrans-
portpumpar, pumpar till brännoljeaggregat och andra liknande1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 73
▼M2
brännoljepumpar. Med andra liknande brännoljepumpar avses för
fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 smörjoljepumpar,
hetoljecirkulationspumpar och oljeseparatorer. Punkt 6 i denna regel
behöver dock inte tillämpas på länsvattenseparatorer.
.6 De manöveranordningar som föreskrivs i punkt .5 och regel II-2/A/10.2.5
skall placeras utanför berört utrymme, där de inte blir avskurna i händelse
av brand i det utrymme de betjänar. Sådana manöveranordningar och
manöveranordningarna till varje föreskriven brandsläckningsanläggning
skall finnas vid en manöverplats eller grupperas på så få ställen som
möjligt. Sådana platser skall ha säkert tillträde från öppet däck.
.7 När tillträdet till ett maskinrum av kategori A finns på en låg nivå från en
angränsande axeltunnel skall det i axeltunneln nära den vattentäta dörren
finnas en lätt brandskärmsdörr av stål som kan manövreras från båda
sidor.
8 Automatiska anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand och
brandlarm (R 12)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1 Varje föreskriven automatisk anläggning för sprinkler, upptäckande av
brand och brandlarm skall vid varje tillfälle omedelbart kunna användas
utan att någon insats från besättningens sida skall vara nödvändig för att
sätta i gång anläggningen. Den skall vara av en typ med vattenfyllda rör,
men små utsatta sektioner får vara av en typ med vattentomma rör, om
detta är en nödvändig försiktighetsåtgärd. Varje del av anläggningen
som under drift kan utsättas för temperaturer under fryspunkten skall
vara lämpligt skyddad mot igenfrysning. Anläggningen skall hållas under
nödvändigt tryck och skall vara så anordnad att den får oavbruten vatten-
tillförsel enligt föreskrifternai dennaregel.
.2 Varje sprinklersektion skall innefatta anordningar som automatiskt avger
en optisk och akustisk larmsignal vid en eller flera indikeringsenheter när
någon sprinkler sätts i funktion. Sådana enheter skall markera i vilken av
de sektioner som betjänas av anläggningen brand har utbrutit och skall
centraliseras till navigationsbryggan, och vidare skall optiska och akus-
tiska larm från enheten placeras på något annat ställe än på
navigationsbryggan så att det säkerställs att brandlarm omedelbart kan
uppfattas av besättningen. Larmanläggningen skall vara sådan att den
visar om något fel uppstår i den.
.3 Sprinkler skall grupperas i skilda sektioner som var och en inte får
innehållafler än 200 sprinkler. Ingen sprinklersektion får betjänamer än
två däck eller vara belägen i mer än en vertikal huvudzon, såvida det inte
kan visas att fartygets skydd mot brand inte minskar genom att en sprin-
klersektion betjänar mer än två däck eller är belägen i mer än en vertikal
huvudzon.
.4 Varje sprinklersektion skall kunna stängas av med endast en
avstängningsventil. Avstängningsventilen i varje sektion skall vara lätt
åtkomlig, och dess placering skall tydligt och varaktigt anges. Åtgärder
skall vidtas för att hindra att avstängningsventilerna manövreras av
obehörig person.
.5 En manometer som anger trycket i anläggningen skall finnas vid varje
sektions avstängningsventil och vid en central (huvudstation).
.6 Sprinklerna skall vara korrosionsbeständiga i marin miljö. I bostads- och
arbetsutrymmen skall sprinklerna sättas i funktion inom temperatu-
rområdet mellan 68 och 79 ºC; i lokaler som t.ex. torkrum, där
omgivande temperatur kan förväntas bli hög, får dock utlösningstempera-
turen ökas med högst 30 ºC över den maximala temperaturen uppe under
däcket.
.7 7. Vid varje indikeringsenhet skall en förteckning eller plan anslås som
med avseende på varje sektion anger de skyddade utrymmena och deras
belägenhet i zonen. Lämpligainstruktioner för provning och underhåll
skall finnas tillgängliga.
.8 Sprinkler skall placeras under däck enligt lämpligt mönster för att
vidmakthålla en genomsnittlig tillförselhastighet av minst 5 l per m2och
minut i den zon som skyddas av sprinklerna.
Sprinklerna skall placeras så fritt som möjligt från balkar eller andra
föremål som kan antas hindra vattenspridningen och på sådana ställen
att brännbart material i utrymmet blir ordentligt vattenbegjutet.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 74
▼M2
.9 Det skall finnas en trycktank med en volym som motsvarar minst två
gånger den vattenmängd som anges i denna punkt. Tanken skall alltid
innehållaen stående mängd färskva tten som är likamed den mängd
vatten som på en minut skulle pumpas ut av den pump som avses i
punkt .12, och anordningen skall fungera så att ett lufttryck i tanken
bibehålls så att det säkerställs att trycket, om den stående mängden
färskvatten i tanken har använts, inte är mindre än sprinklerns arbetstryck
ökat med trycket av en vattenpelare mätt från tankens botten till den
högst belägna sprinklern i anläggningen. Lämpliga anordningar skall
finnas för förnyelse av luften under tryck och för påfyllning av
färskvatten i tanken. Glasrörsmätare som anger den rätta vattennivån i
tanken skall finnas.
.10 Det skall finnas anordningar som hindrar att sjövatten kommer in i
tanken. Trycktanken skall vara försedd med en effektiv säkerhetsventil
och en manometer. Avstängningsventiler eller kranar skall finnas vidvarje manometeranslutning.
.11 En pump med oberoende kraftförsörjning skall finnas med enda uppgift
att automatiskt sörja för den fortsatta vattenutströmningen från sprink-
lerna. Pumpen skall automatiskt sättas i gång genom tryckfallet i
anläggningen innan den stående mängden färskvatten i trycktanken är
helt förbrukad.
.12 Pumpen och rörsystemet skall kunna bibehålla det nödvändiga trycket till
den högst belägnasprinklerns nivå för a tt säkerställaen kontinuerlig
vattenförsörjning som är tillräcklig för att samtidigt täcka en area av
minst 280 m
2vid den i punkt 8 angivna tillförselhastigheten. För nya
fartyg av klass C och D med en längd mindre än 40 meter med en total
skyddad area som är mindre än 280 m2får administrationen specificera
den lämpliga arean för dimensionering av pumpar och alternativa kompo-
nenter.
.13 Pumpen skall på trycksidan ha en provventil med ett kort öppet
utloppsrör. Den effektiva öppningen genom ventilen och röret skall vara
tillräcklig för att möjliggöra utsläpp av den föreskrivna vattenmängd som
pumpen skall kunna leverera under bibehållande av det tryck som anges i
punkt .9.
.14 Sjövattenintaget till pumpen skall, när så är möjligt, vara beläget i samma
utrymme som pumpen och skall anordnas så att det, när fartyget är till
sjöss, inte är nödvändigt att stänga av tillförseln av sjövatten till pumpen
för något annat ändamål än inspektion eller reparation av pumpen.
.15 Sprinklerpumpen och tanken skall vara placerade på rimligt avstånd från
varje maskineriutrymme och får inte vara placerade i något utrymme som
skall skyddas av sprinkleranläggningen.
.16 Det skall finnas minst två kraftkällor för sjövattenpumpen och den auto-
matiska anläggningen för larm och upptäckande av brand. Om
kraftkällorna för pumpen är elektriska, skall de bestå av en huvudgene-
rator och en nödkraftkälla. Den ena kraftförsörjningen till pumpen skall
kopplas in från huvudinstrumenttavlan och den andra från nödinstrument-
tavlan genom särskilda matarledningar avsedda uteslutande för detta
ändamål. Matarledningarna skall anordnas så att de inte dras genom kök,
maskineriutrymmen och andra slutna utrymmen med hög brandrisk utom
i den utsträckning det är nödvändigt för att nå fram till vederbörande
instrumenttavlor, och de skall dras till en automatisk omkopplare placerad
nära sprinklerpumpen. Denna omkopplare skall möjliggöra kraftförsörj-
ning från huvudinstrumenttavlan så länge som försörjning därifrån är
tillgänglig och skall utformas så att den vid bortfall av denna försörjning
automatiskt kopplar över till försörjning från nödinstrumenttavlan.
Omkopplarna på huvudinstrumenttavlan och nödinstrumenttavlan skall
förses med tydliga märkningar och skall normalt hållas stängda. Inga
andra omkopplare tillåts i de berörda matarledningarna. En av kraft-
källorna till anläggningen för larm och upptäckande av brand skall vara
en nödkraftkälla. Om en av kraftkällorna för pumpen är en förbrännings-
motor skall den, förutom att uppfylla bestämmelserna i punkt .15, vara
placerad så att en brand i något skyddat utrymme inte påverkar lufttill-
förseln till maskineriet.
.17 Sprinkleranläggningen skall förbindas med fartygets huvudbrandledning
genom en vid anslutningen låsbar nedskruvningsbar backventil som
hindrar vatten från att rinna tillbaka från sprinkleranläggningen till
huvudbrandledningen.
.18 Det skall finnas en provventil för provning av det automatiska larmet för
varje sprinklersektion genom ett utsläpp av vatten som motsvarar
utsläppet genom en sprinkler. Provventilen för varje sektion skall vara
belägen näraa vstängningsventilen för sektionen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 75
▼M2
.19 Det skall finnas anordningar för provning av den automatiska driften av
pumpen vid reducerat tryck i anläggningen.
.20 Vid en av de indikeringsenheter som avses i punkt .2 skall det finnas
omkopplare som gör det möjligt att prova larmanläggningen och indika-
torernaför va rje sprinklersektion.
.21 Minst sex extra sprinklerdysor skall finnas för varje sektion.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
.22 Den automatiska anläggningen för sprinkler, upptäckande av brand och
brandlarm skall vara av godkänd typ och uppfylla bestämmelserna i
koden för brandsäkerhetssystem.
.23 För nya fartyg av klass C och D med en längd mindre än 40 meter och
med en total skyddad area som är mindre än 280 m2får administrationen
specificera den lämpliga arean för dimensionering av pumpar och alterna-
tivakomponenter.
9 Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm (R 13)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.1Allmänt
.1 Varje förskriven fast anläggning för upptäckande av brand och brand-
larm med manuella utlösningsdon skall alltid kunna omedelbart träda
i funktion.
.2 Krafttillförsel och elektriska kretsar som krävs för driften av anlägg-
ningen skall övervakas med avseende på förlust av kraft och
felfunktioner. Felaktigheter som uppstår skall utlösa en optisk och
akustisk felsignal vid kontrollpanelen, och denna signal skall klart
skilja sig från en brandsignal.
.3 Den elektriska utrustning som används för manövrering av anlägg-
ningen för upptäckande av brand och brandlarm skall ha minst två
kraftkällor, av vilka en skall vara en nödkraftkälla. Krafttillförseln
skall ske genom separata matarledningar avsedda endast för detta
ändamål. Sådana matarledningar skall dras till en automatisk omkas-
tare belägen på eller vid kontrollpanelen till anläggningen för
upptäckande av brand.
.4 Detektorer och manuella utlösningsdon skall grupperas i sektioner.
Aktivering av en detektor eller ett manuellt utlösningsdon skall utlösa
en optisk och akustisk brandsignal vid kontrollpanelen och vid indi-
keringsenheterna. Om signalerna inte har uppmärksammats inom två
minuter skall en akustisk larmsignal automatiskt avges i alla
besättningsbostäder, arbetsutrymmen, kontrollstationer och maskin-
eriutrymmen. Detta akustiska larmsystem behöver inte utgöra en
integrerad del av anläggningen för upptäckande av brand.
.5 Kontrollpanelen skall placeras på navigationsbryggan eller i huvud-
brandkontrollstationen.
.6 Indikeringsenheter skall åtminstone ange i vilken sektion en detektor
eller ett manuellt utlösningsdon har trätt i funktion. Minst en enhet
skall placeras så att den alltid är lätt åtkomlig för ansvariga
medlemmar av besättningen till sjöss och i hamn, utom när fartyget
inte är i drift. En indikeringsenhet skall placeras på navigations-
bryggan om kontrollpanelen är placerad i
huvudbrandkontrollstationen.
.7 Tydliga upplysningar om de utrymmen som omfattas och sektio-
nernas lägen skall anslås på eller vid varje indikeringsenhet.
.8 Om anläggningen för upptäckande av brand inte har anordningar för
fjärridentifiering av varje enskild detektor får normalt ingen sektion
omfatta mer än ett däck inom bostads- och arbetsutrymmen och
kontrollstationer, utom när sektionen omfattar en innesluten trappa.
För att undvika fördröjning av identifieringen av brandkällan skall
antalet slutna utrymmen i varje sektion begränsas till det som flagg-statens administration bestämmer. I inget fall får fler än femtio slutna
utrymmen tillåtas i någon sektion. Om anläggningen för upptäckande
av brand har branddetektorer som individuellt kan identifieras via
fjärrkontroll får sektionernaomfa ttafleradäck och betjänaett
obegränsat antal slutna utrymmen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 76
▼M2
.9 Om det inte finns någon anläggning för upptäckande av brand som
via fjärrkontroll kan identifiera varje enskild detektor, får en detek-
torsektion inte betjänautrymmen på fa rtygets bådasidor och inte
heller mer än ett däck och får inte heller vara belägen i mer än en
huvudvertikalzon, med det undantaget att flaggstatens administration,
om den anser att fartygets skydd mot brand därigenom inte
försämras, får tillåta att en sådan detektorsektion betjänar fartygets
båda sidor och mer än ett däck. I fartyg utrustade med individuellt
identifierbara branddetektorer får en sektion betjäna utrymmen på
båda sidor av fartyget och på flera däck men får inte vara belägen i
mer än en huvudvertikalzon.
.10 En sektion med branddetektorer som omfattar en kontrollstation, ett
arbetsutrymme eller ett bostadsutrymme får inte omfatta ett maskin-
eriutrymme.
.11 Detektorer skall träda i funktion genom värme, rök eller andra
förbränningsprodukter, eldflammor eller genom någon kombination
av dessa faktorer. Detektorer som utlöses genom andra faktorer
som tyder på begynnande bränder kan övervägas av flaggstatens
administration om de är minst lika känsliga som de förstnämnda
detektorerna. Flamdetektorer får användas endast som komplement
till rök- eller värmedetektorer.
.12 Lämpliga instruktioner och reservdelar skall finnas för provning och
underhåll.
.13 Anläggningen för upptäckande av brand skall undergå periodiska
funktionsprov, på ett sätt som är godtagbart för flaggstatens admi-
nistration, med hjälp av utrustning som producerar varm luft av
lämplig temperatur, rök eller aerosolpartiklar med lämplig densitet
eller partikelstorlek, eller annat som hör samman med begynnande
bränder som detektorn skall reagera på.
Alla detektorer skall vara av en sådan typ att de kan provas i fråga
om korrekt funktion och kan återställas till normal övervaknings-
funktion utan förnyelse av någon del.
.14 Anläggningen för upptäckande av brand får inte användas till något
annat ändamål, utom att stängning av branddörrar och liknande
funktioner kan tillåtas från kontrollpanelen.
.15 Anläggningar för upptäckande av brand med möjlighet till zonadres-
sidentifiering skall vara anordnade så att
— en slinga inte kan skadas vid mer än en punkt av brand,
— det säkerställs att ett fel (t.ex. strömavbrott, kortslutning, jord-
ningsfel) som inträffar i en slinga inte sätter hela slingan ur
funktion,
— alla nödvändiga åtgärder vidtas för att anläggningen skall
kunna återställas i normalt skick i händelse av avbrott (elekt-
riskt, elektroniskt eller informationsfel),
— det först startade brandlarmet inte hindrar någon annan detektor
från att starta ytterligare larm.
.2Installationsföreskrifter
.1 Manuella utlösningsdon skall installeras i alla bostads- och arbetsut-
rymmen och kontrollstationer. Ett manuellt utlösningsdon skall finnas
vid varje utgång. Manuella utlösningsdon skall finnas lätt tillgängliga
i korridorerna på varje däck, så att ingen del av korridoren befinner
sig mer än 20 m från ett manuellt utlösningsdon.
.2 Rökdetektorer skall monteras i alla trappor, korridorer och utrym-
ningsvägar inom bostadsutrymmen.
.3 När en fast anläggning för upptäckande av brand och brandlarm
krävs för att skydda andra utrymmen än de som anges i punkt .2.2
ovan, skall minst en detektor som uppfyller kraven i punkt .1.11
installeras i varje sådant utrymme.
.4 Detektorer skall placeras där de gör störst nytta. Platser nära balkar
och ventilationstrummor eller andra ställen där luftströmsmönstret
kan påverka funktionen oförmånligt och ställen där stötar eller
fysiska skador kan förväntas skall undvikas. I allmänhet skall detek-
torer som är placerade uppe under däcket befinna sig minst 0,5 m
från skott.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 77
▼M2
.5 Största indelningen mellan detektorerna skall vara i enlighet med
tabellen nedan:
Typ av detektorStörsta
golvytaper
detektor
(m2)Största
avstånd
mellan centra
(m)Största
avstånd från
skott
(m)
Värme 37 9 4,5
Rök 74 11 5,5
Flaggstatens administration får kräva eller tillåta annan indelning
grundad på provdata som redovisar detektorernas karakteristika.
.6 Elektrisk ledningsdragning som ingår i anläggningen skall anordnas
så att kök, maskineriutrymmen och andra slutna utrymmen med stor
brandrisk undviks, utom ledningsdragning som är nödvändig när
sådana utrymmen måste förses med anordningar för upptäckande av
brand eller brandlarm eller ledningsdragning för anslutning till kraft-
källan.
.3Konstruktionskrav
.1 Anläggningen och utrustningen skall utformas på lämpligt sätt så att
den motstår spänningsvariationer och spänningsstötar, förändringar i
omgivande temperatur, vibrationer, fukt, slag, stötar och korrosion
som normalt kan förekomma i fartyg.
.2 De rökdetektorer som skall installeras i trappor, korridorer och
utrymningsvägar inom bostadsutrymmen enligt punkt .2.2 skall vara
certifierade för att kunna träda i funktion innan röktätheten överstiger
12,5 % förmörkelse per meter, men inte innan den överstiger 2 %
förmörkelse per meter.
Rökdetektorer som skall installeras i andra utrymmen skall fungera
inom känslighetsgränser som är godtagbara för flaggstatens administ-
ration, med beaktande av att lågkänsliga och överkänsliga detektorer
skall undvikas.
.3 Värmedektorer skall vara certifierade för att kunna träda i funktion
innan temperaturen överskrider 78 ºC men inte innan den överskrider
54 ºC när temperaturen stiger till dessa gränser med en hastighet
mindre än 1 ºC per minut. Vid snabbare temperaturstegringar skall
värmedetektorerna fungera inom de temperaturgränser som flaggsta-
tens administration godtar, med beaktande av att lågkänsliga och
överkänsliga detektorer skall undvikas.
.4 Den tillåtna temperaturen för funktion av värmedetektorer får ökas
till 30 ºC över den maximala temperaturen uppe under däcket i
torkrum och liknande utrymmen där den omgivande temperaturen
normalt är hög.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003
.4.1 De fasta anläggningarna för upptäckande av brand och brandlarm skall
vara av godkänd typ och uppfylla bestämmelserna i koden för brandsä-
kerhetssystem.
.4.2 Manuella utlösningsdon som uppfyller bestämmelserna i koden för
brandsäkerhetssystem skall installeras i alla bostads- och arbetsutrymmen
och kontrollstationer. Ett manuellt utlösningsdon skall finnas vid varje
utgång. Manuella utlösningsdon skall finnas lätt tillgängliga i korrido-
rerna på varje däck, så att ingen del av korridoren befinner sig mer än
20 m från ett manuellt utlösningsdon.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D:
.5 Förutom ovan nämnda bestämmelser skall flaggstatens administration se
till att säkerhetsbestämmelserna för installationerna i fråga om oberoende
av andra installationer och system, delarnas korrosionsbeständighet,
kontrollsystemens elförsörjning och tillgängligheten av instruktioner om
drift och underhåll efterlevs.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 78
▼M2
10 Anordningar för brännolja, smörjolja och andra flambara oljor (R 15)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1Begränsningarianvändningenavoljasombränsle
Följande begränsningar skall gälla för användning av olja som bränsle:
.1 Om annat inte tillåts enligt denna punkt får brännolja med en flam-
punkt under 60 ºC inte användas.
.2 I nödgeneratorer får brännolja med en flampunkt av lägst 43 ºC
användas.
.3 Med beaktande av de ytterligare försiktighetsåtgärder som kan anses
nödvändiga och på villkor att omgivande temperatur i det utrymme i
vilket brännoljan förvaras eller används inte tillåts stiga upp till 10 ºC
under brännoljans flampunkt, kan flaggstatens administration medge
allmän användning av brännolja med en flampunkt under 60 ºC men
inte lägre än 43 ºC.
För fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 får brännolja med
en flampunkt under 60 ºC men inte lägre än 43 ºC tillåtas förutsatt att
samtliga följande vilkor är uppfyllda:
.3.1 Brännoljetankar med undantag av sådana som är placerade i
avdelningar med dubbelbotten skall placeras utanför
maskinrum av kategori A.
.3.2 Anordningar för mätning av oljetemperaturen skall finnas på
brännoljepumpens sugledning.
.3.3 Avstängningsventiler och/eller kranar skall finnas på bränsle-
filtrens tillopp och avlopp.
.3.4 Svetsade rörskarvar eller unionkopplingar skall användas i så
stor utsträckning som möjligt.
Oljors flampunkt skall bestämmas genom en godkänd metod med
sluten behållare.
.2Anordningarförbrännoljor
I fartyg där brännolja används skall anordningarna för förvaring, distribu-
tion och användning av brännolja vara sådana att säkerheten för fartyget
och de ombordvarande tryggas och att de uppfyller åtminstone följande
bestämmelser:
.1.1 Såvitt praktiskt möjligt får ingen del av den brännoljeanläggning
som innehåller värmd oljaunder ett tryck överstiga nde 0,18 N/
mm2placeras så oåtkomligt att fel och läckage inte snabbt kan
iakttas. Invid sådana delar av brännoljeanläggningen skall belys-
ningen inom maskineriutrymmena vara tillfredsställande.
.1.2 Med värmd olja avses olja vars temperatur efter uppvärmning
överstiger 60 ºC eller överstiger oljans normala flampunkt, om
dennaunderstiger 60 ºC.
.2 Maskineriutrymmenas ventilation skall vara tillräcklig för att under
alla normala förhållanden hindra ansamling av oljegas.
.3 Såvitt praktiskt möjligt skall brännoljetankar utgöra del av fartygets
byggnadskonstruktion och vara belägna utanför maskineriutrymmen.
När brännoljetankar, utom dubbelbottentankar, nödvändigtvis måste
förläggas intill eller inom maskineriutrymmen skall åtminstone en
av deras vertikala sidor vara nära gränsande till maskineriutrymmets
avgränsningar och helst ha en med dubbelbottentankarna gemensam
avgränsning, och arean av den för tankarna och maskineriutrymmena
gemensamma avgränsningen skall vara den minsta möjliga. Där
sådana tankar är belägna inom avgränsningarna till maskineriut-
rymmen får de inte innehålla brännolja som har en flampunkt lägre
än 60 ºC. Användning av fristående brännoljetankar skall undvikas
och skall förbjudas i maskineriutrymmen.
.4 Ingen brännoljetank får placeras så att spill eller läckage från tanken
kan innebära risk för att olja rinner ned på heta ytor. Försiktighetså-
tgärder skall vidtas för att hindra att olja som under tryck kan läcka
ut från pump, filter eller värmare kommer i kontakt med heta ytor.
.5 Varje brännoljerör som i skadat skick kan göra det möjligt för olja att
läcka ut från en förråds-, settling- eller dagtank, som rymmer minst
500 liter, belägen ovanför dubbelbottnen skall direkt på tanken ha
en kran eller en ventil som kan stängas från en säker plats utanför1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 79
▼M2
utrymmet om brand uppstår i det utrymme där sådana tankar är
belägna. I det särskilda fall att djuptankar är placerade i en axeltunnel
eller rörtunnel eller liknande utrymme skall ventiler finnas på tanken,
men stängning av dessa i händelse av brand får ske genom en ytter-
ligare ventil på röret eller rören utanför tunneln eller det liknande
utrymmet. Om en sådan ytterligare ventil finns i maskineriutrymmet
skall den manövreras från en plats utanför detta.
I fartyg byggda från och med den 1 januari 2003 skall kontrollerna
för fjärrmanövreringen av ventilen till nödgeneratorns bränsletank
finnas på en annan plats än den där kontrollerna finns för fjärrmanöv-
rering av andra ventiler i maskineriutrymmena.
.6 Säkra och effektiva anordningar för att mäta mängden brännolja i
varje oljetank skall finnas.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Pejlrör får inte utmynnai något utrymme där risk för a ntänd-
ning av spill från rören kan uppstå. I synnerhet får de inte
utmynna i passagerar- eller besättningsutrymmen. Som en
allmän regel skall pejlrör inte utmynna i maskineriutrymmen.
Flaggstatens administration kan dock, om den anser att dessa
sist nämnda krav inte praktiskt kan uppfyllas, tillåta att pejlrör
slutar i maskineriutrymmen på villkor att alla följande krav är
uppfyllda:
.1.1 Det finns dessutom en oljenivåmätare som uppfyller
bestämmelsernai punkt .2.6.2.
.1.2 Pejlrören utmynnar på platser på långt avstånd från
antändningsrisker, såvida inte säkerhetsåtgärder har vidtagits,
t.ex. installering av effektiva avskärmningar, för att förhindra
att brännolja vid spill genom pejlrörens mynningar kan komma
i kontakt med en antändningskälla.
.1.3 Pejlrörens mynningar förses med en automatisk stängningsan-
ordning och en självstängande kontrollkran med liten diameter
monterad nedanför stängningsanordningen för att, innan denna
öppnas, säkerställa att ingen brännolja finns där. Åtgärder skall
vidtas för att säkerställa att ett oljespill genom kontrollkranen
inte innebär risk för antändning.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
.2 Andra anordningar för att fastställa mängden brännolja i en
brännoljetank får tillåtas, om sådana anordningar, liksom de
som avses i punkt .2.6.1.1, inte kräver håltagning i tanken
under tanktoppen och om fel på anordningarna eller överfyll-
ning av tankarna inte medför att brännolja rinner ut.
.3 Sådana anordningar som föreskrivs i punkt .2.6.2 skall hållas i
gott skick så att deras funktionsnoggrannhet bibehålls under
drift.
.7 Åtgärder skall vidtas för att förhindra övertryck i varje oljetank och i
varje del av brännoljesystemet, inbegripet de påfyllningsrör som
betjänas av pumpar ombord. Varje säkerhetsventil och luftrör eller
överfyllningsrör skall utmynna på en plats där det inte finns risk för
brand eller explosion till följd av utsläpp av olja och ånga och skall
inte leda in till besättningsutrymmen, passagerarutrymmen, utrymmen
av särskild kategori, slutna ro-ro-utrymmen, maskineriutrymmen eller
liknande utrymmen i fartyg byggda från och med den 1 januari 2003.
.8 Brännoljerör och deras ventiler och tillbehör skall vara av stål eller
annat godkänt material, men begränsad användning av böjliga rör
får tillåtas. Sådana böjliga rör och ändanslutningar till dessa skall
vara av godkänt brandsäkert material av tillräcklig styrka.
För ventiler på brännoljetankar som är under statiskt tryck får stål
eller segjärn godtas.Ventiler som är tillverkade av vanligt gjutjärn
får användas i rörsystem, där konstruktionstrycket är lägre än 7 bar
och konstruktionstemperaturen är lägre än 60 ºC.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:.9 Alla externa högrycksledningar för bränsletillförsel mellan
högtrycksbränslepumparna och bränsleinjektorerna skall ha mantels-
kyddade rör, så att de inte läcker bränsle vid fel i
högtrycksledningen. Ett mantelskyddat rör innefattar ett yttre rör i1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 80
▼M2
vilket högtrycksröret är fast anordnat. Det mantelskyddade rörsys-
temet skall ha anordningar för uppsamling av spill och ett
larmsystem som aktiveras vid fel i en bränsleledning.
.10 Alla ytor med temperaturer över 220 ºC som kan träffas till följd av
ett brott i bränslesystemet skall isoleras på lämpligt sätt.
.11 Brännoljeledningar skall vara avskärmade eller skyddade på annat
lämpligt sätt för att i möjligaste mån undvika att olja sprutar eller
läcker på varma ytor, in i luftintag till maskiner eller på andra
antändningskällor. Antalet kopplingar i sådana rörsystem skall vara
minstamöjliga .
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.12 Brännoljeledningar skall inte vara placerade precis ovanför eller vid
enheter med höga temperaturer, bl.a. ångpannor, rör med söm, avgas-
manifolder, ljuddämpare och annan utrustning som måste vara
isolerad. Så långt det är praktiskt möjligt skall brännoljeledningarna
vara dragna långt från heta ytor, elektriska anläggningar och andra
antändningskällor. De skall även vara avskärmade eller skyddade på
annat lämpligt sätt för att undvika att olja sprutar eller läcker på
antändningskällorna. Antalet kopplingar i sådana rörsystem skall
vara minsta möjliga.
.13 Delarna i ett bränslesystem för en dieselmotor skall vara konstruerade
med beaktande av det maximala topptryck som noterats under drift,
bl.a. de högtryckspulser som med bränsleinsprutningspumpar gene-
reras och överförs tillbaka till bränsletillförsel- och
dräneringsledningar. Anslutningar till bränsletillförsel- och dräne-
ringsledningarna skall vara konstruerade med beaktande av deras
förmåga att förhindra läckage av trycksatt brännolja när de används
eller efter att underhållsarbete utförts.
.14 Anläggningar med flera motorer som försörjs från samma
bränslekälla skall vara utrustade med anordning för separata bränsle-
tillförsel- och dräneringsledningar till de enskilda motorerna.
Anordningarna skall inte påverka driften av övriga motorer och
kunna manövreras från en plats som inte blir oåtkomlig i händelse
av en brand i någon av motorerna.
.15 I de fall flaggstatens administration tillåter olja och brännbara vätskor
genom bostads- och arbetsutrymmen skall de rörledningar som
överför olja eller brännbara vätskor vara av ett material som godkänts
av den administration som beaktat brandrisken.
.16 Existerande fartyg an klass B skall uppfylla bestämmelserna i
punkt .2.9–.2.11 senast den 1 juli 2003, men en lämplig inneslutning
av motorer med en effekt av högst 375 kW med bränsleinsprutnings-
pumpar som betjänar mer än en injektor får användas som ett
alternativ till ett mantelskyddat rörsystem enligt punkt .2.9.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.3Smörjoljeanordningar
Anordningarna för förvaring, distribution och användning av olja som
används i trycksmörjningssystem skall vara sådana att fartygets och de
ombordvarandes säkerhet tryggas, och sådana anordningar i maskineriut-
rymmen skall uppfylla minst bestämmelserna i punkterna .2.1, .2.4, .2.5,
.2.6, .2.7, .2.8, .2.10 och .2.11, bortsett från följande:
.1 Detta utesluter inte användning av synglas i smörjoljesystem, förut-
satt att de vid prov har visats ha en lämplig grad av brandsäkerhet.
Om synglas används skall röret vara försett med ventiler i båda
ändarna. Ventilen i rörets nedre ände skall vara självstängande.
.2 Pejlrör får tillåtas i maskineriutrymmen. Bestämmelserna i
punkterna.2.6.1.1 och .2.6.1.3 behöver inte tillämpa s, om pejlrören
är utrustade med lämpliga stängningsanordningar.
För fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 skall
bestämmelserna i punkt .10.2.5 även gälla för smörjoljetankar med
undantag av dem vars kapacitet är mindre än 500 liter, förrådstankar
vars ventiler är stängda under normal fartygsdrift eller när det
fastställs att en oavsiktlig manövrering av en snabb stängningsventil
på smörjoljetanken skulle äventyra den säkra driften av huvudfram-
drivningsmaskineriet och allt väsentligt hjälpmaskineri.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 81
▼M2
.4Anordningarförandraflambaraoljor
Anordningarna för förvaring, distribution och användning av andra flam-
bara oljor som används under tryck i anläggningar för överföring av kraft,
övervaknings- aktiverings- och uppvärmningsanläggningar skall vara
sådana att fartygets och de ombordvarandes säkerhet tryggas. På platser
där antändningskällor finns skall anordningarna uppfylla minst
bestämmelsernai punkterna.2.4, .2.6, .2.10 och .2.11 sa mt bestämmel-
sernai .2.7 och .2.8 i frågaom styrkaoch utformning.
.5Periodvis obemannademaskineriutrymmen
Utöver föreskrifternai punkterna1–4 ska ll brännolje- och smörjol-
jeanläggningarna uppfylla följande:
.1 Där dagtankar för brännolja fylls automatiskt eller via fjärrkontroll
skall det finnas anordningar som förhindrar spill genom överfyll-
ning. Annan utrustning som automatiskt behandlar flambara
vätskor, t.ex. brännoljeseparatorer, skall ha anordningar för att
förhindra spill genom överfyllning och skall, när så är praktiskt
möjligt, installeras i ett speciellt utrymme reserverat för separatorer
och deras värmare.
.2 Där dagtankar för brännolja eller settlingtankar är försedda med
uppvärmningsanordningar skall ett högtemperaturlarm finnas om
brännoljans flampunkt kan överskridas.
.6Förbudmottransportavflambaraoljoriförpiktankar
Brännolja, smörjolja och andra flambara oljor skall inte transporteras i
förpiktankar.
11 Brandmansutrustning (R 17)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 En brandmansutrustning skall bestå av följande:
.1.1 Personlig utrustning som omfattar:
.1 Skyddskläder av material som skyddar huden mot värmestrål-
ning från branden och mot brännskador eller skållning genom
ånga. Den yttre klädytan skall vara motståndskraftig mot
vatten.
.2 Stövlar och handskar av gummi eller annat material som inte är
elektriskt ledande.
.3 En hård hjälm som ger effektivt skydd mot stötar och slag..4 En elektrisk säkerhetslampa (handlampa) av godkänd typ med
en brinntid av minst tre timmar.
.5 En brandyxa.
.1.2 En andningsapparat av godkänd typ som består av en
självförsörjande andningsapparat av tryckluftstyp vars behållare
skall innehålla minst 1200 liter luft eller en annan självförsörjande
andningsapparat som kan användas minst 30 minuter. Varje
andningsapparat skall vara utrustad med fulladdade reservbehållare
som tillsammans skall rymma minst 2 400 liter fri luft, utom i
följande fall:
i) Om fartyget medför fem eller flera andningsapparater behöver
den totala volymen fri luft i reservbehållarna inte överstiga
9 600 l.
ii) Om fartyget är utrustat med anordningar för att ladda luft-
behållarna till fullt tryck med icke förorenad luft, skall de
fulladdade reservbehållarna till varje andningsapparat rymma
minst 1 200 l fri luft, och den totala volymen fri luft i fartygets
reservbehållare behöver inte överstiga 4 800 l fri luft.
Alla luftbehållare till andningsapparater skall vara utbytbara.
.2 Till varje andningsapparat skall finnas en brandsäker livlina av tillräcklig
längd och hållfasthet som kan fästas med en karbinhake vid apparatens
sele eller vid ett särskilt bälte på ett sådant sätt att andningsapparaten
inte lösgörs när livlinan används.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 82
▼M2
.3 Alla nya fartyg av klass B och existerande fartyg av klass B med en
längd av minst 24 meter samt alla nya fartyg av klass C och D med en
längd av minst 40 meter skall medföra minst två brandmansutrustningar.
.1 I fartyg med en längd av minst 60 meter skall det dessutom, om den
sammanlagda längden av alla passagerar- och arbetsutrymmen på det
däck där sådana utrymmen finns är mer än 80 meter, eller, om det
finns mer än ett sådant däck, på det däck som har den största
sammanlagda längden av sådana avdelningar, finnas två brandmans-
utrustningar och två uppsättningar personlig utrustning för varje
80 meter eller del av sådan sammanlagd längd.
Fartyg som medför fler än 36 passagerare skall vara utrustade med
två extra brandmansutrustningar i varje vertikal huvudzon, med
undantag för trapphus som utgör separata huvudvertikalzoner och
för huvudvertikalzoner av begränsad längd i för- och akterdelen av
ett fartyg som inte innehåller maskineriutrymmen och centralkök.
.2 Fartyg som har en längd av minst 40 meter men mindre än 60 meter
skall vara försedda med två brandmansutrustningar.
.3 Nya fartyg av klass B och existerande fartyg av klass B som har en
längd av minst 24 meter men mindre än 40 meter skall också vara
försedda med två brandmansutrustningar, men bara en extra luft-
behållare för en självförsörjande andningsapparat.
.4 Nya och existerande fartyg av klass B med en längd mindre än 24 meter
samt nya fartyg av klass C och D med en längd mindre än 40 meter
behöver inte medföra någon brandmansutrustning.
.5 Brandmansutrustningarna eller de personliga utrustningarna skall förvaras
så att de är lätt åtkomliga och klara att användas, och om mer än en
brandmansutrustning eller mer än en uppsättning personlig utrustning
medförs skall de förvaras på vitt åtskilda platser. Minst en brandmansut-
rustning och en uppsättning personlig utrustning skall finnas tillgänglig
på varje sådan plats.
12 Diverse bestämmelser (R 18)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Där genomföringar anordnas i indelningar av klass ”A” för dragning av
elektriska kablar, rör, trunkar, trummor m.m. eller av vägare, balkar eller
andra konstruktionselement, skall åtgärder vidtas, så långt det är rimligt
och praktiskt möjligt, så att förmågan att motstå brand inte försämras.
För fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 där genom-
föringar anordnas i indelningar av klass ”A” skall sådana genomföringar
provas i enlighet med koden för brandprovningsmetoder för att se till att
förmågan att motstå brand inte försämras
För ventilationskanaler gäller reglerna II-2/B/9.2.2b och II-2/B/9.3.
När en rörgenomföring är tillverkad av stål eller likvärdigt material och
har en tjocklek av minst 3 mm och en längd av minst 900 mm (helst
450 mm på vardera sida av indelningen) och inte har några öppningar,
krävs ingen provning.
Sådana genomföringar skall isoleras på lämpligt sätt genom en
förlängning av isoleringen på samma nivå av indelningen.
.2 Där genomföringar anordnas i indelningar av klass ”B” för dragning av
elektriska kablar, rör, trunkar, trummor m.m. eller för installation av
ventilationsanordningar, belysningsarmaturer och liknande apparatur,
skall åtgärder vidtas, så långt det är rimligt och praktiskt möjligt, så att
förmågan att motstå brand inte försämras. I fartyg som är byggda från
och med den 1 januari 2003 skall sådana genomföringar anordnas så att
förmågan att motstå brand inte försämras
Rör av annat material än stål eller koppar som förs genom indelningar av
klass ”B” skall skyddas av någon av de följande typerna av anordning:
.1 En genomföringsanordning som genomgått ett brandtest och som har
en förmåga att motstå brand som är lämplig för den aktuella indel-
ningen och rörtypen.
.2 En stålmuff vars tjocklek är minst 1,8 mm och längd minst 900 mm
för en rördiameter som är minst 150 mm och minst 600 mm för en
rördiameter som är mindre än 150 mm (helst jämnt fördelade på
varje sida av indelningen).1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 83
▼M2
Röret skall vara anslutet till muffens ändar med flänsar eller kopp-
lingar, eller så skall avståndet mellan muffen och röret inte
överstiga 2,5 mm, eller så skall alla eventuella avstånd mellan röret
och muffen tätas med obrännbart eller annat lämpligt material.
.3 Rör som leds genom indelningar av klass ”A” eller ”B” skall vara av
godkänt material med hänsyn till den temperatur som sådana indelningar
skall kunna motstå.
I fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 skall oisolerade
metallrör som leds genom indelningar av klass ”A” eller ”B” vara av
material vars smälttemperatur är högre än 950 ºC för ”A-0”-indelningar
och 850 ºC för ”B-0”-indelningar.
.4 I bostads- och arbetsutrymmen eller kontrollstationer skall rör för olja
eller andra flambara vätskor vara av lämpligt material och lämplig
konstruktion med hänsyn till brandrisken.
.5 Material som lätt kan förstöras av hetta får inte användas för spygatt,
sanitära utsläpp och andra avlopp som utmynnar nära vattenlinjen och
där materialfel vid brand kan ge upphov till fara för vattenfyllning av
fartyget.
.6 Elektriska radiatorer skall, om sådana används, vara fast anbringade och
så utformade att brandrisken reduceras till ett minimum. Inga sådana
radiatorer får anbringas med delar så utsatta att kläder, gardiner eller
andra liknande material kan bli svedda eller antändas genom värme från
en sådan del.
.7 Alla avfallsbehållare skall vara av obrännbara material, utan öppningar i
sidornaeller i bottnen.
.8 I utrymmen där olja kan tränga in skall isoleringsytan inte kunna genom-
trängas av olja eller oljegas.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D: I utrymmen där det finns
risk för oljestänk eller oljegas, t.ex. i maskinrum av kategori A, skall
isoleringsytan inte kunna genomträngas av olja eller oljegas. När det
förekommer en ytbeläggning av en operforerad stålplåt eller annat
obrännbart material (inte aluminium) kan denna beläggning vara
hopfogad genom falsning eller nitning osv.
.9 Förvaringsskåp för målarfärg eller flambara vätskor skall skyddas med
hjälp av en godkänd brandsläckningsanordning, som gör det möjligt för
besättningen att släcka en brand utan att ta sig in i utrymmet.
Följande gäller för fartyg som är byggda från och med den 1 januari
2003:
.1 Förråd för målarfärg skall skyddas av
.1.1 en koldioxidanläggning som konstruerats för att ge en minimi-
volym av fri gas som är lika med 40 % av bruttovolymen av
det skyddade utrymmet,
.1.2 en pulveranläggning som är konstruerad för minst 0,5 kg
pulver/m3,
.1.3 en anläggning för vattenspridning eller en sprinkleranläggning,
konstruerad för 5 l vatten/m2och minut; den förstnämndafår
anslutas till fartygets huvudbrandledning, eller
.1.4 en anläggning som ger samma skydd, vilket fastställs av flagg-
statens administration.
Anläggningen skall under alla förhållanden kunna manövreras
från en plats utanför det skyddade utrymmet.
.2 Förråd för flambara vätskor skall skyddas genom en lämplig
brandsläckningsanordning som godkänts av flaggstatens administra-
tion.
.3 För förråd med en däcksarea som är mindre än 4 m2och som inte
leder till bostadsutrymmen, får en bärbar brandsläckare med koldi-
oxid som är dimensionerad för att ge en minimivolym av fri gas
som är lika med 40 % av bruttovolymen av utrymmet godkännas i
stället för en fast anläggning.
En lucka skall anordnas i förrådet så att släckaren kan tömmas utan
att besättningen behöver ta sig in i det skyddade utrymmet Den
föreskrivna bärbara brandsläckaren skall förvaras nära lucköpp-
ningen. Alternativt får en lucka eller slanganslutning tillhandahållas
för att underlätta användningen av vatten från huvudbrandledningen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 84
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D OCH EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.10 Apparater för fritering, kokning och stekning:
När apparater för fritering, kokning och stekning installeras och används i
utrymmen utanför centralköket skall flaggstatens administration se till att
ytterligare säkerhetsåtgärder vidtas med hänsyn till de särskilda brand-
risker som hänger samman med användningen av denna typ av utrustning.
I fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 skall friterings-
utrustning förses med följande:
.1 En automatisk eller manuell brandsläckningsanläggning som provats
till en internationell standard enligt publikationen ISO 15371:2000
(om brandsläckningsanläggningar för skydd av friteringsutrustning i
kök).
.2 En primär termostat och en reservtermostat med ett larm till opera-
tören i händelse av fel på någon av termostaterna.
.3 Anordningar för automatisk avstängning av den elektriska kraftkällan
efter aktivering av släckningsanläggningen.
.4 Ett larm som indikerar driften av släckningsanläggningen i det kök
där utrustningen är installerad.
.5 Kontroller för manuell manövrering av släckningsanläggningen som
är tydligt märkta så att de omedelbart kan användas av besättningen.
I fartyg som är byggda före den 1 januari 2003 skall nya installationer av
friteringsutrustning uppfyllakra ven i dennapunkt.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D:
.11 Värmebryggor:
När brandsäkerhetsåtgärderna genomförs skall flaggstatens administration
vidtaåtgärder för a tt förhindravärmeöverföring viavärmebryggor, t.ex.
mellan däck och skott.
I fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 skall ett däcks
eller skotts isolering vara gjord så att den även täcker genomföringen
eller skärnings- eller slutpunkten med en marginal på minst 450 mm när
det gäller stål- och aluminiumkonstruktioner. Om ett utrymme är indelat
med ett däck eller ett skott av klass ”A” som har isolering med olika
värden skall den isolering som har ett högre värde fortsätta på det däck
eller skott som har en isolering med ett lägre värde med en marginal på
minst 450 mm.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D OCH EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.12 Trycksatta gasbehållare:
Alla bärbara behållare för gaser som har komprimerats, kondenserats eller
lösts under tryck och som kan ge näring åt en eventuell brand skall
omedelbart efter användningen placeras på en lämplig plats ovanför skott-
däcket, varifrån det är direkt tillträde till ett öppet däck.
13 Brandkontrollplaner (R 20)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 I alla fartyg skall det till ledning för fartygsbefälet finnas permanent
uppsatta generalarrangemangsritningar som tydligt för varje däck visar
kontrollstationerna, de olika brandsektioner som är inneslutna av indel-
ningar av klass ”A”, de sektioner som är inneslutna av indelningar av
klass ”B” tillsammans med uppgifter om anläggningarna för upptäckande
av brand och brandlarm, sprinkleranläggningen, brandsläckningsred-
skapen, tillträdesvägar till olika avdelningar, däck m.m. samt
ventilationsanläggningen innefattande uppgifter om manöverplatser för
fläktarna, placeringen av spjäll och identifieringsbeteckningar för de
ventilationsfläktar som betjänar varje sektion. Alternativt kan nämnda
uppgifter lämnas i en manual av vilken ett exemplar skall tillhandahållas
var och en av fartygets befäl och ett exemplar alltid vara tillgängligtombord på en åtkomlig plats. Ritningar och manualer skall hållas aktu-
ella, och alla ändringar skall föras in i dessa så snart som det är
praktiskt möjligt. Beskrivningen i sådana ritningar och manualer skall
vara på flaggstatens officiella språk. Om språket är varken engelska eller
franska, skall en översättning till ett av dessa språk inkluderas. I det fall1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 85
▼M2
fartyget går i inrikes trafik i en annan medlemsstat, skall en översättning
till den värdstatens officiella språk, om detta språk varken är engelska
eller franska, inkluderas.
För nya fartyg av klass B, C och D som är byggda från och med den
1 januari 2003 skall den information som skall finnas i de föreskrivna
brandkontrollplanerna och manualerna samt de grafiska symboler som
skall användas i brandkontrollplanerna vara i enlighet med IMO:s resolu-
tioner A.756 (18) och A.654 (16).
.2 I alla fartyg med en längd av minst 24 m skall en extra uppsättning av
brandkontrollplanerna eller en manual som innehåller sådana planer
varaktigt förvaras i ett tydligt markerat, vädertätt utrymme utanför
däckshuset till hjälp för brandpersonal från land.
14 Operativ beredskap och underhållNYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1Allmännakrav
Alltid när fartyget är i drift skall brandskyddssystemen, brandbe-
kämpningssystemen och brandsläckningsredskapen underhållas så att de
kan användas omedelbart.
Ett fartyg är inte i drift när.1 det genomgår reparationer eller är upplagt (antingen till ankars eller i
hamn) eller i torrdocka,
.2 redaren eller redarens företrädare har förklarat det taget ur drift, och
.3 om det inte finns några passagerare ombord.
Följande brandskyddssystem skall hållas i gott skick för att se till att de
fungerar väl och uppfyller kraven vid brand:
.1.1 Operativ beredskap
.1 Konstruktionsmässigt brandskydd, inkluderande brandsäkra
indelningar och skydd av öppningar och genomföringar i dessa
indelningar.
.2 Anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm.
.3 Utrymningsvägar och -redskap.
Brandbekämpningssystemen och -redskapen skall hållas i gott skick
och vara åtkomliga för omedelbar användning. Bärbara brands-
läckare som har tömts skall omedelbart laddas om eller ersättas
med en likvärdig enhet.
.1.2 Underhåll, provning och inspektioner
Underhåll, provning och inspektioner skall utföras på grundval av
de riktlinjer som IMO har utarbetat och på ett sätt som vederbör-
ligen garanterar brandbekämpningssystemens och
brandsläckningsredskapens tillförlitlighet.
En underhållsplan skall förvaras ombord på fartyget och finnas
tillgänglig för inspektion, närhelst flaggstatens administration så
kräver.
Underhållsplanen skall omfatta åtminstone följande brandskydds-
system, brandbekämpningssystem och brandsläckningsredskap där
sådana finns installerade:
.1 Huvudbrandledningar, brandpumpar och brandposter, inbe-
gripet brandslangar och munstycken.
.2 Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm.
.3 Fasta brandsläckningsanläggningar och andra brandsläck-
ningsredskap.
.4 Automatiska anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand
och brandlarm.
.5 Ventilationsanläggningar, inbegripet brandspjäll, fläktar och
deras manöverdon.
.6 Nödavstängning av bränsletillförsel.
.7 Branddörrar och deras manöverdon.
.8 Allmännanödla rmssystem.
.9 Flyktmasker.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 86
▼M2
.10 Bärbara brandsläckare, inbegripet reservladdningar.
.11 Brandmansutrustningar.Underhållsprogrammet får vara datorbaserat.
.2Ytterligarekrav.
För nya fartyg av klass B, C och D som är byggda från och med den
1 januari 2003 och som medför fler än 36 passagerare skall en under-
hållsplan för lågt belägen belysning och högtalaranläggningar utarbetas
som komplement till den underhållsplan som nämns i punkt .1.2.
15 Instruktioner, utbildning ombord och övningar
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG:
.1Instruktioner,uppgifterochorganisation
.1 Besättningsmedlemmarna skall erhålla instruktioner om brandsäker-
heten ombord på fartyget.
.2 Besättningsmedlemmarna skall erhålla instruktioner om de uppgifter
de tilldelats.
.3 Ansvariga för brandsläckning skall utses. Dessa personer skall kunna
fullgörasinauppgifter under heladen tid då fa rtyget är i drift.
.2Utbildningochövningarombord
.1 Besättningsmedlemmarna skall utbildas för att göras förtrogna med
såväl fartygets arrangemang som platsen för och handhavandet av
de brandbekämpningssystem och brandsläckningsredskap som de
kan bli uppmanade att använda.
.2 Utbildning i användandet av flyktmasker skall anses utgöra en del av
utbildningen ombord.
.3 Besättningsmedlemmarnas utförande av tilldelade brandbekämpnings-
uppgifter skall regelbundet utvärderas genom utbildning och övningar
ombord för att fastställa inom vilka områden en förbättring krävs,
och för att se till att kompetensnivån när det gäller brandbekämpning
upprätthålls; detta för att garantera brandbekämpningsorganisationens
operativa beredskap.
.4 Utbildningen ombord i användandet av fartygets brandsläcknings-
anläggningar och brandsläckningsredskap skall planeras och
genomföras i enlighet med bestämmelserna i regel III/19.4.1 i 1974
års SOLAS-konvention, i dess senaste lydelse.
.5 Brandövningar skall genomföras och registreras i enlighet med
reglernaIII/19.3.4, III/19.5 och III/30 i 1974 års SOLAS-konvention,
i dess senaste lydelse.
.3Utbildningsmanualer
En utbildningsmanual skall finnas i varje mässrum och fritidsrum för
besättningen eller i varje besättningshytt. Utbildningsmanualen skall vara
skriven på fartygets arbetsspråk. Utbildningsmanualen, som kan omfatta
flera volymer, skall innehålla de instruktioner och den information som
krävs enligt dennapunkt på ett enkelt och lättförståeligt språk och med
illustrationer där detta är möjligt. Denna information får till alla delar till-
handahållas med audiovisuella hjälpmedel i stället för manualen.
Utbildningsmanualen skall i detalj förklara följande:
.1 Allmän brandsäkerhetspraxis och de försiktighetsåtgärder som bör
vidtas med hänsyn till de risker som rökning, elolyckor, flambara
vätskor och liknande allmänna risker ombord på fartyg innebär.
.2 Allmänna instruktioner för brandbekämpning och brandbekämpnings-
förfaranden, inkluderande förfaranden för tillkännagivande av en
brand och användande av manuella utlösningsdon.
.3 Innebörden av fartygets larmsignaler..4 Manövrering och användning av brandbekämpningssystemen och
brandsläckningsredskapen.
.5 Manövrering och användning av branddörrar.
.6 Manövrering och användning av brandspjäll.
.7 Utrymningsvägar och -redskap.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 87
▼M2
.4Brandkontrollplaner
Brandkontrollplanerna skall uppfylla kraven i regel II-2/A/-13.
16. VerksamhetNYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 För att tillhandahålla information om och instruktioner för ett korrekt
handahavande av fartyget och lasthantering med avseende på brandsä-
kerhet skall manualer finnas ombord.
.2 Denna föreskrivna manual om brandsäkerhet skall innehålla den informa-
tion och de instruktioner som krävs för en säker fartygsdrift och
lasthantering med avseende på brandsäkerhet. Manualen skall innehålla
information om besättningsmedlemmarnas ansvar för den allmänna
brandsäkerheten ombord på fartyget under lastning och lossning och
under gång. För fartyg som transporterar farligt gods skall det i manualen
hänvisas till de tillämpliga instruktionerna för brandbekämpning och
lasthantering i nödsituationer i den internationella koden för sjötransport
av farligt gods (International Maritime Dangerous Goods Code).
.3 Manualen om brandsäkerhet skall vara skriven på fartygets arbetsspråk.
.4 Manualen om brandsäkerhet kan kombineras med de utbildningsmanualer
som krävs enligt regel II-2/A/15.3.
DEL B
BRANDSÄKERHETSÅTGÄRDER
1 Konstruktion (R 23)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Skrov, överbyggnader, bärande skott, däck och däckshus skall vara av stål
eller annat likvärdigt material. Vid tillämpning av definitionen på stål
eller annat likvärdigt material, enligt regel II-2/A/2.7, skall den ”tillämp-
liga brandexponeringen” vara enligt de normer för brandintegritet och
isolering som anges i tabellerna i reglerna 4 och 5. Om t.ex. sådana indel-
ningar som däck eller sido- och ändskott till däckshus tillåts ha
brandintegritet ”B-0”, skall den ”tillämpliga brandexponeringen” vara en
halvtimme.
.2 I de fall där någon del av konstruktionen är av aluminiumlegering skall
dock följande tillämpas:
.1 Isoleringen av komponenter av aluminiumlegering i indelningar av
klass ”A” eller klass ”B”, med undantag av icke-bärande konstruk-
tionsdelar, skall vara sådan att konstruktionskärnans temperatur inte
stiger mer än 200 ºC över den omgivande temperaturen vid någon
tidpunkt under den tillämpliga brandexponeringen vid standardbrand-
provet.
.2 Särskild uppmärksamhet skall ägnas isoleringen av komponenter av
aluminiumlegering i pelare, stöttor och andra bärande delar som
krävs som stöd av områden för livbåtars och livflottars placering,
sjösättning och för embarkering i dessa samt isoleringen av indel-
ningar av klass ”A” och ”B” för att säkerställa
.1 att för sådana delar som utgör stöd för områden för livbåtar och
livflottar samt för indelningar av klass ”A”, gränsen för tempera-
turstegring enligt punkt .2.1 gäller vid slutet av en timme, och
.2 att för sådana delar som krävs som stöd för indelningar av klass
”B”, gränsen för temperaturstegring enligt punkt .2.1 gäller vid
slutet av en halvtimme.
.3 Överdelar och kappar i maskineriutrymmen skall vara av lämpligt
isolerad stålkonstruktion, och eventuella öppningar i dessa skall på
lämpligt sätt anordnas och skyddas för att hindra spridning av brand.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 88
▼M2
2 Vertikala och horisontella huvudzoner (R 24)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1.1 I fartyg som medför fler än 36 passagerare skall skrov, överbyggnad och
däckshus uppdelas i vertikala huvudzoner genom indelningar av klass A-
60.
Antalet steg och recesser skall begränsas till ett minimum, men där de
krävs skall de också vara indelningar av klass A-60.
Där det på en sidaom indelningen finns ett öppet däcksutrymme, ett
sanitärt eller liknande utrymme eller en tank, inbegripet en brännoljetank,
ett tomrum eller utrymme för hjälpmaskineri med liten eller ingen brand-
risk eller där det på båda sidor av indelningen finns brännoljetankar får
standarden minskas till klass ”A-0”.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1.2 För nya fartyg av klass B, C och D som medför högst 36 passagerare och
för existerande fartyg av klass B som medför fler än 36 passagerare skall
skrov, överbyggnad och däckshus i vad avser bostads- och arbetsut-
rymmen uppdelas i vertikala huvudzoner genom indelningar av klass
”A”. Dessa indelningar skall ha isoleringsvärden i enlighet med tabellerna
i regel 5.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.2 Såvitt praktiskt möjligt skall de skott som bildar avgränsningarna för de
vertikala huvudzonerna ovanför skottdäcket vara i linje med de vattentäta
indelningsskott som är belägnaomedelba rt under skottdäcket. Längden
och bredden av en vertikal huvudzon kan utsträckas till högst 48 m för
att ändpunkterna av vertikala huvudzoner skall sammanfalla med de
vattentäta skotten i indelningen eller för att rymma ett stort samlingsut-
rymme som är likalångt som den vertika lahuvudzonen, under
förutsättning att den vertikala huvudzonens totala area är högst 1 600 m2
på något däck. En vertikal huvudzons längd eller bredd beräknas som detstörsta avståndet mellan de yttersta punkterna av de avgränsande skotten.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B SOM MEDFÖR FLER ÄN 36 PASSAGERARE:
.3 Sådana skott skall sträcka sig från däck till däck och till bordläggningen
eller andra avgränsningar.
.4 Om en vertikal huvudzon genom horisontella indelningar av klass ”A”
uppdelas i horisontella zoner i syfte att åstadkomma en lämplig barriär
mellan sprinklerförsedda och icke sprinklerförsedda zoner i fartyget, skall
dessa indelningar sträcka sig mellan angränsande vertikala huvudzoners
skott och till bordläggningen eller yttre avgränsningar av fartyget ochisoleras i enlighet med de värden för brandisolering och brandintegritet
som anges i tabell 4.2 för nya fartyg som medför fler än 36 passagerare,
respektive tabell 5.2 för nya fartyg som medför högst 36 passagerare och
existerande fartyg av klass B som medför fler än 36 passagerare .
.5 .1 I fartyg konstruerade för speciella ändamål, såsom bil- eller
järnvägsfärjor, där insättandet av skott för vertikala huvudzoner
skulle vara oförenligt med det ändamål för vilket fartyget är avsett,
skall likvärdigt skydd åstadkommas genom uppdelning av utrymmet
i horisontellazoner.
.2 I fartyg med utrymmen av särskild kategori skall dock varje sådant
utrymme uppfyllade tillämpligabestämmelsernai regel II-2/B/14,
och i den mån dettaär oförenligt med a ndraföreskrifter i dennadel,
skall föreskrifterna i regel II-2/B/14 gälla.
3 Skott inom en vertikal huvudzon (R 25)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SOM MEDFÖR FLER
ÄN 36 PASSAGERARE:
.1.1 För nya fartyg som medför fler än 36 passagerare skall alla skott som inte
föreskrivs vara indelningar av klass ”A” vara minst indelningar av klass
”B” eller klass ”C” enligt tabellerna i regel 4. Alla sådana indelningar får
beklädas med brännbara material i enlighet med bestämmelserna i
regel 11.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 89
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SOM MEDFÖR HÖGST 3 OCH
EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B SOM MEDFÖR FLER
ÄN 36 PASSAGERARE:
.1.2 För nya fartyg som medför högst 36 passagerare och existerande fartyg
av klass ”B” som medför fler än 36 passagerare skall alla skott inom
bostads- och arbetsutrymmen som inte skall vara indelningar av klass
”A” vara minst indelningar av klass ”B” eller klass ”C” enligt tabellerna
i regel 5.
Om sådana indelningar får beklädas med brännbara material i enlighet
med bestämmelsernai regel 11.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.2 I nya fartyg av klass B, C och D som medför högst 36 passagerare och i
existerande fartyg av klass ”B” som medför fler än 36 passagerare skall
alla korridorskott som inte föreskrivs vara av klass ”A” vara indelningarav klass ”B” och sträcka sig från däck till däck, dock med följande
undantag:
.1 När sammanhängande innertak eller beklädnader av klass ”B”
anbringas på båda sidor om skottet, skall delen av skottet bakom de
sammanhängande innertaken eller beklädnaderna vara av ett material
som i fråga om tjocklek och sammansättning är godtagbart i en
konstruktion av indelning av klass ”B” men som behöver uppfylla
normerna om integritet för indelning av klass ”B” endast i den mån
det är rimligt och praktiskt möjligt.
.2 I fartyg som skyddas av en automatisk sprinkleranläggning som
uppfyller bestämmelsernai regel II-2/A/8 får korridorskott med ma te-
rial av klass ”B” sluta vid takbeklädnaden i korridoren om denna
takbeklädnad är av material som till tjocklek och sammansättning är
godtagbart i en konstruktion av indelning av klass ”B”.
Utan hinder av föreskrifterna i reglerna 4 och 5 måste sådana skott
och takbeklädnader uppfylla normerna om brandintegritet för indel-
ningar av klass ”B” endast i den mån detta är rimligt och praktiskt
möjligt. Alla dörrar och dörrkarmar i sådana skott skall vara av
obrännbart material samt konstruerade och installerade så att de
erbjuder väsentlig förmåga att motstå brand.
.3 Alla skott som skall vara indelningar av klass ”B”, med undantag av
korridorskott enligt punkt .2, skall sträcka sig från däck till däck och till
bordläggningen eller andra avgränsningar, om inte de sammanhängande
innertaken eller beklädnaderna av klass ”B” på båda sidor om skottet
har åtminstone samma förmåga att motstå brand som skottet, i vilket fall
skottet får sluta vid det sammanhängande innertaket eller beklädnaden.
4 Brandintegritet hos skott och däck i nya fartyg som medför fler
än 36 passagerare (R 26)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Utöver att uppfylla de särskilda bestämmelser om skotts och däcks bran-
dintegritet som anges på andra ställen i denna del skall brandintegriteten
hos alla skott och däck vara minst den som föreskrivs i tabellerna 4.1
och 4.2.
.2 Följande föreskrifter skall gälla vid tillämpning av tabellerna:
.1 Tabell 4.1 skall tillämpas på skott som inte avgränsar vare sig verti-
kala huvudzoner eller horisontella zoner.
Tabell 4.2 skall tillämpas på däck som varken bildar steg i vertikala
huvudzoner eller avgränsar horisontella zoner.
.2 För att bestämma lämpliga normer för brandintegritet att tillämpa på
indelningar mellan angränsande utrymmen har dessa utrymmen klas-
sificerats enligt sin brandrisk på sätt som framgår av kategori 1 till
14 nedan. Om innehållet i och användningen av ett utrymme är
sådana att tvivel råder om dess klassificering enligt denna regel, skall
utrymmet behandlas som ett utrymme inom den kategori för vilken
de strängaste kraven på avgränsningarna gäller. Beteckningen på
varje kategori är avsedd att ange typ av utrymmen snarare än att1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 90
▼M2
vara begränsande. Siffran inom parentes före varje kategori hänvisar
till samma siffra i motsvarande kolumn eller rad i tabellerna.
(1) Kontrollstationer:
— Utrymmen som innehåller nödkraftkällor för kraft och
belysning.
— Styrhytt och navigationshytt.— Utrymmen som innehåller fartygets radioutrustning.
— Brandsläckningsrum, brandkontrollrum och brandregist-
reringsstationer.
— Kontrollrum för framdrivningsmaskineri beläget utanför
utrymmet för framdrivningsmaskineriet.
— Utrymmen med utrustning för centraliserat brandlarm.— Utrymmen som innehåller stationer och utrustning för
centraliserade anläggningar för allmänna nödmeddelanden
inom fartyg.
(2) Trappor:
— Inre trappor, hissar och rulltrappor (andra än de som är
belägna helt inom maskineriutrymmena) för passagerare
och besättning samt tillhörande trapphus eller schakt.
— I detta avseende skall en trappa som är innesluten endast
på ett plan betraktas som del av det utrymme från vilket
den inte avskiljs genom en branddörr.
(3) Korridorer:
— Korridorer för passagerare och besättning.
(4) Evakueringsstationer och yttre evakueringsvägar:
— Område där livräddningsfarkoster är placerade.
— Öppnadäcksutrymmen och inbyggdapromena dutrymmen
som utgör stationer för embarkering i och sjösättning av
livbåtar och livflottar.
— Samlingsstationer, inomhus och utomhus.
— Utvändiga trappor och öppna däck som används som
utrymningsvägar.
— Fartygssidan till vattenlinjen vid minsta djupgående till
sjöss, överbyggnadens och däckshusens sidor under och
intill embarkeringsområden för livflottar och utrymnings-
rutschbanor.
(5) Öppnadäcksutrymmen:
— Öppnadäcksutrymmen och inbyggdapromena dutrymmen
som inte utgör stationer för embarkering i och sjösättning
av livbåtar och livflottar.
— Andra öppna utrymmen (utanför överbyggnader och
däckshus).
(6) Bostadsutrymmen med liten brandrisk:
— Hytter som innehåller möbler och inredning med
begränsad brandrisk.
— Kontor samt sjuk- och läkemedelsrum som innehåller
möbler och inredning med begränsad brandrisk.
— Samlingsutrymmen som innehåller möbler och inredning
med begränsad brandrisk och som har en däcksarea som
är mindre än 50 m
2.
(7) Bostadsutrymmen med måttlig brandrisk:
— Utrymmen som under kategori 6 ovan men med möbler
och inredning med annan än begränsad brandrisk.
— Samlingsutrymmen som innehåller möbler och inredning
med begränsad brandrisk och som har en däcksarea som
är minst 50 m2.
— Fristående förvaringsskåp och små förrådsrum inom
bostadsutrymmen med en area som är mindre än 4 m2(i
vilka flambara vätskor inte förvaras).
— Butiker.— Biografer och förvaringsrum för film.— Dietkök (som inte har öppen eld).1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 91
▼M2
— Förvaringsskåp för rengöringsmedel (i vilka flambara
vätskor inte förvaras).
— Laboratorier (i vilka flambara vätskor inte förvaras).— Läkemedelsförråd.— Små torkrum (med en däcksarea av högst 4 m
2).
— Växelkontor.— Operationsrum.
(8) Bostadsutrymmen med större brandrisk:
— Samlingsutrymmen som innehåller möbler och inredning
med annan än begränsad brandrisk och som har en
däcksarea om minst 50 m
2.
— Frisersalonger och skönhetssalonger.
(9) Sanitära och liknande utrymmen:
— Gemensamma sanitära anordningar, dusch, bad, vattentoa-
letter, m.m.
— Små tvättstugor.— Simbassänger inomhus.— Avskilda pentryn utan kokutrustning inom bostadsut-
rymmen.
— Enskilda sanitära anordningar skall anses utgöra del av
det utrymme där de finns.
(10) Tankar, tomrum och utrymmen för hjälpmaskineri med liten
eller ingen brandrisk:
— Vattentankar som utgör del av fartygets konstruktion.
— Tomrum och kofferdammar.— Utrymmen för hjälpmaskineri som inte innehåller
maskineri med trycksmörjningssystem och där förvaring
av brännbara ämnen är förbjuden, såsom
— rum för ventilations- och luftkonditioneringsanläggningar,
rum för vinschar, styrmaskinrum, rum för stabilisatorer,
rum för elektrisk framdrivningsmotor, rum för eltavlor
och annan elektrisk utrustning än oljefyllda elektriska
transformatorer (över 10 kVA), axeltunnlar och
rörtunnlar, utrymmen för pumpar och kylmaskineri (som
inte används för hantering av eller drivs med flambar
vätska),
— slutna trunkar till ovan uppräknade utrymmen,— andra slutna trunkar, såsom trunkar för rör och kablar.
(11) Utrymmen för hjälpmaskineri, lastutrymmen, lastoljetankar
och andra oljetankar samt andra liknande utrymmen med
måttlig brandrisk:
— Lastoljetankar.
— Lastrum, lasttrummor och lastluckor.— Kylrum.— Brännoljetankar (om de är installerade i ett särskilt
utrymme utan maskineri).
— Axeltunnlar och rörtunnlar där det är möjligt att förvara
brännbara ämnen.
— Utrymmen för hjälpmaskineri enligt kategori 10, vilka
innehåller maskineri med trycksmörjningssystem eller i
vilka brännbara ämnen får förvaras.
— Stationer för bunkring av brännolja.— Utrymmen som innehåller oljefylldaelektriskatra nsfor-
matorer (över 10 kVA).
— Utrymmen som innehåller små förbränningsmotorer med
en effekt om högst 110 kW som driver generatorer,
sprinkler- och andra vattenspridningsanläggningar eller
brandpumpar, länspumpar m.m.
— Slutna trunkar till ovan uppräknade utrymmen.
(12) Maskineriutrymmen och centralkök:
— Rum för huvudframdrivningsmaskineriet (andra än rum
för elektriska framdrivningsmotorer) samt pannrum.
— Andrautrymmen för hjälpma skineri än de i
kategorierna 10 och 11, som innehåller förbränningsmo-
torer eller andra brännare, värmare eller pumpar för olja.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 92
▼M2
— Centralkök och tillhörande utrymmen.
— Trunkar och kappar till ovan uppräknade utrymmen.
(13) Förrådsrum, verkstäder, pentryn m.m.:
— Huvudpentryn som inte är anslutna till kök.
— Central tvättinrättning.— Storatorkrum (med en däcksa reaom mer än 4 m
2).
— Diverse förråd.
— Post- och bagagerum.
— Rum för avfall.— Verkstäder (som inte är del av maskineriutrymmen, kök
e.d.).
— Förvaringsskåp och förråd med en area av mer än 4 m
2,
utom sådana utrymmen där det är möjligt att förvara
flambara vätskor.
(14) Andra utrymmen där flambara vätskor förvaras:
— Förråd för målarfärg.
— Förrådsrum som innehåller flambara vätskor (inklusive
färger, mediciner m.m.).
— Laboratorier (i vilka flambara vätskor förvaras).
.3 Där ett enda värde anges för brandintegritet för en avgränsning
mellan två utrymmen, skall detta värde alltid gälla.
.4 Där endast ett tankstreck anges i tabellen gäller inga särskilda krav i
fråga om avgränsningarnas material eller brandintegritet.
.5 Flaggstatens administration skall för utrymmen av kategori 5
bestämma om isoleringsvärdena i tabell 4.1 skall tillämpas på
ytterändarna av däckshus och överbyggnader och om isolering-
svärdena i tabell 4.2 skall tillämpas på väderdäck. I inget fall skall
föreskrifterna för kategori 5 i tabell 4.1 eller 4.2 göra det nödvändigt
att innesluta utrymmen som enligt flaggstatens administration inte
behöver inneslutas.
.3 Sammanhängande innertak eller beklädnader av klass ”B” i förening med
ifrågavarande däck eller skott kan godtas som bidragande, helt eller
delvis, till den isolering och integritet som krävs för en indelning.
.4 Vid godkännande av konstruktionsmässiga brandskyddsdetaljer skall
flaggstatens administration beakta risken för värmeöverföring vid
skärningspunkter och slutpunkter i föreskrivnavärmeba rriärer.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 93
Tabell4.1
Skott som varken avgränsar vertikala huvudzoner eller horisontella zoner
Utrymme (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Kontrollstationer (1) B-0 (a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-60 A-60 A-60 A-60
Trappor (2) A-0 (a) A-0 A-0 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 (c) A-0 A-15 A-30 A-15 A-30
Korridorer (3) B-15 A-60 A-0 B-15 B-15 B-15 B-15 A-0 A-15 A-30 A-0 A-30Evakueringsstationer och yttre
evakueringsvägar(4) A-0 A (
d)-60 (b)A (d)-60 (b)A (d)-60 (b) A-0 (d) A-0 A-60 (b) A-60 (b) A-60 (b) A-60 (b)
Öppnadäcksutrymmen (5) — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Bostadsutrymmen med liten brand-
risk(6) B-0 B-0 B-0 C A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Bostadsutrymmen med måttlig
brandrisk(7) B-0 B-0 C A-0 A-15 A-60 A-15 A-60
Bostadsutrymmen med större
brandrisk(8) B-0 C A-0 A-30 A-60 A-15 A-60
Sanitära och liknande utrymmen (9) C A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Tankar, tomrum och utrymmen för
hjälpmaskineri med liten elleringen brandrisk(10) A-0 (
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Utrymmen för hjälpmaskineri,
lastutrymmen, lastoljetankar och
andra oljetankar samt andraliknande utrymmen med måttligbrandrisk(11) A-0 (
a) A-0 A-0 A-15
Maskineriutrymmen och centralkök (12) A-0 (a) A-0 A-60
Förrådsrum, verkstäder, pentryn
m.m.(13) A-0 (a) A-0
Andra utrymmen där flambara
vätskor förvaras(14) A-30▼M21998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 94
Tabell4.2
Däck som varken bildar steg i vertikala huvudzoner eller avgränsar horisontella zoner
Utrymmen (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14)
Kontrollstationer (1) A-30 A-30 A-15 A-0 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-60
Trappor (2) A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30Korridorer (3) A-15 A-0 A-0 (
a) A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-30 A-0 A-30
Evakueringsstationer och yttre
evakueringsvägar(4) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Öppnadäcksutrymmen (5) A-0 A-0 A-0 A-0 — A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Bostadsutrymmen med liten brand-
risk(6) A-60 A-15 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Bostadsutrymmen med måttlig
brandrisk(7) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-0 A-15 A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Bostadsutrymmen med större
brandrisk(8) A-60 A-15 A-15 A-60 A-0 A-15 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Sanitära och liknande utrymmen (9) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Tankar, tomrum och utrymmen för
hjälpmaskineri med liten elleringen brandrisk(10) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (
a) A-0 A-0 A-0 A-0
Utrymmen för hjälpmaskineri,
lastutrymmen, lastoljetankar och
andra oljetankar samt andraliknande utrymmen med måttligbrandrisk(11) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-15 A-30 A-0 A-0 A-0 (
a) A-0 A-0 A-30
Maskineriutrymmen och centralkök (12) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-60 A-60 A-60 A-0 A-0 A-30 A-30 (a) A-0 A-60
Förrådsrum, verkstäder, pentryn
m.m.(13) A-60 A-30 A-15 A-60 A-0 A-15 A-30 A-30 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Andra utrymmen där flambara
vätskor förvaras(14) A-60 A-60 A-60 A-60 A-0 A-30 A-60 A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0
Anmärkningar till tabellerna 4.1 och 4.2
(a) Där angränsande utrymmen tillhör samma sifferkategori och beteckningen a förekommer krävs inget skott eller däck mellan sådana utrymmen, om flagg statens administration anser det onödigt. Exempelvis behöver i kategori 12
inte ett skott krävas mellan ett kök och till detta anslutna pentryn, under förutsättning att pentryts skott och däck har samma brandintegritet som kö kets avgränsningar. Ett skott erfordras dock mellan ett kök och ett maskin-
eriutrymme, även om bådautrymmenatillhör ka tegori 12.
(b) För fartygssidan, till vattenlinjen vid minsta djupgående till sjöss, samt överbyggnadens och däckshusens sidor under och intill livflottar och u trymningsrutschbanor får normen minskas till A-30. Där en allmän toalett är instal-
lerad helt inom ett trapphus får skottet i toalettrummet vara av klass ”B”.
(c) Där en allmän toalett är installerad helt inom ett trapphus får skottet i toalettrummet vara av klass ”B”.
(d) Där utrymmen av kategori 6, 7, 8 och 9 är belägna helt och hållet inom samlingsstationens yttre omkrets får skotten till dessa utrymmen tillåtas vara a v klass ”B-0”. Kontrollpaneler för ljud-, video- och ljusinstallationer får anses
utgöra en del av samlingsstationen.▼M21998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 95
▼M2
5 Brandintegritet hos skott och däck i nya fartyg som medför
högst 36 passagerare samt existerande fartyg av klass B som medför
fler än 36 passagerare (R 27)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SOM MEDFÖR
HÖGST 36 PASSAGERARE SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B
SOM MEDFÖR FLER ÄN 36 PASSAGERARE:
.1 Utöver att uppfylla de särskilda bestämmelser om skotts och däcks bran-
dintegritet som anges på andra ställen i denna del skall brandintegriteten
hos alla skott och däck vara minst den som anges i tabellerna 5.1 och 5.2.
Vid godkännande av brandskydd som avser byggnadskonstruktion på nya
fartyg skall risken för värmeöverföring mellan värmebryggor vid
skärningspunkter beaktas, samt var värmebarriärer slutar.
.2 Följande föreskrifter skall gälla vid tillämpning av tabellerna:
.1 Tabell 5.1 och 5.2 skall tillämpas på skott respektive däck som
avskiljer angränsade utrymmen.
.2 För att bestämma lämpliga normer för brandintegritet att tillämpa på
indelningar mellan angränsande utrymmen har dessa utrymmen klas-
sificerats enligt sin brandrisk på sätt som framgår av kategori 1 till 11
nedan. Beteckningen på varje kategori är avsedd att ange typ av
utrymmen snarare än att vara begränsande. Siffran inom parentes
före varje kategori hänvisar till samma siffra i motsvarande kolumn
eller rad i tabellerna.
(1) Kontrollstationer:
— Utrymmen som innehåller nödkraftkällor för kraft och
belysning.
— Styrhytt och navigationshytt.— Utrymmen som innehåller fartygets radioutrustning.— Brandsläckningsrum, brandkontrollrum och brandregist-
reringsstationer.
— Kontrollrum för framdrivningsmaskineri beläget utanför
maskineriutrymmet.
— Utrymmen med utrustning för centraliserat brandlarm.
(2) Korridorer:
— Korridorer och tamburer för passagerare och besättning.
(3) Bostadsutrymmen:
— Utrymmen enligt definitionen i regel II-2/A/2.10 med
undantag av korridorer.
(4) Trappor:
— Inre trappor, hissar och rulltrappor (andra än de som är
belägna helt inom maskineriutrymmen) samt tillhörande
trapphus och schakt.
— I detta avseende skall en trappa som är innesluten endast
på ett plan betraktas som del av det utrymme från vilket
den inte avskiljs genom en branddörr.
(5) Arbetsutrymmen (låg risk):
— Förvaringsskåp och förråd utan möjlighet att förvara flam-
bara vätskor och med en area mindre än 4 m
2samt
torkrum och tvättstugor.
(6) Maskinrum av kategori A:
— Utrymmen enligt definitionen i regel II-2/A/2.19.1.
(7) Andrama skineriutrymmen:
— Utrymmen enligt definitionen i regel II-2/A/2.19.2, utom
maskinrum av kategori A.
(8) Lastutrymmen:
— Alla utrymmen som används för last (inbegripet lastolje-
tankar) samt lasttrummor och lastluckor till sådana
utrymmen, dock inte utrymmen av särskild kategori.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 96
▼M2
(9) Arbetsutrymmen (hög risk):
— Kök, pentryn som innehåller kokutrustning, färg- och
lamprum, förvaringsskåp och förrådsrum med en area av
minst 4 m2, utrymmen för förvaring av flambara vätskor,
samt verkstäder som inte utgör del av maskineriutrym-
mena.
(10) Öppnadäck:
— Öppnadäcksutrymmen och inbyggdapromena dutrymmen
där ingen brandrisk föreligger. Andra öppna utrymmen
(utanför överbyggnader och däckshus).
(11) Utrymmen av särskild kategori:
— Utrymmen enligt definitionen i regel II-2/A/2.18.
.3 Det högre av de två värdena i tabellerna skall tillämpas vid
bestämning av den tillämpliga normen för brandintegritet hos en
avgränsning mellan två utrymmen inom en vertikal huvudzon eller
en horisontell zon som inte skyddas av en automatisk sprinkle-
ranläggning enligt bestämmelserna i regel II-2/A/8, eller mellan
sådana zoner av vilka ingendera skyddas på detta sätt.
.4 Det lägre av de två värdena i tabellerna skall tillämpas vid
bestämning av den tillämpliga normen för brandintegritet hos en
avgränsning mellan två utrymmen inom en vertikal huvudzon eller
en horisontell zon som skyddas av en automatisk sprinkleranläggningenligt bestämmelserna i regel II-2/A/8, eller mellan sådana zoner som
båda skyddas på detta sätt. Gränsar inom bostads- och arbetsut-
rymmen en sprinklerskyddad zon till en zon som inte är
sprinklerskyddad skall det högre av de två värdena i tabellerna tillä-
mpas på indelningen mellan zonerna.
.3 Sammanhängande innertak eller beklädnader av klass ”B” i förening med
ifrågavarande däck eller skott kan godtas som bidragande, helt eller
delvis, till den isolering och integritet som krävs för en indelning.
.4 Yttre avgränsningar som enligt regel 1.1 skall vara av stål eller annat
likvärdigt material får genombrytas för installering av fönster och fönster-
ventiler om det inte, på något annat ställe i denna del, föreskrivs att
sådana avgränsningar skall ha integritet av klass ”A”. Likaledes får dörrar
i sådana avgränsningar, för vilka det inte föreskrivs att de skall ha integ-
ritet av klass ”A”, vara av material som är godtagbart för flaggstatens
administration.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 97
Tabell5.1
Brandintegritet hos skott som avskiljer angränsande utrymmen
Utrymmen (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Kontrollstationer (1) A-0 (c) A-0 A-60 A-0 A-15 A-60 A-15 A-60 A-60 — A-60
Korridorer (2) C (e) B-0 (e) A-0 (a) B-0 (e) B-0 (e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
A-0 (d)
Bostadsutrymmen (3) C (e) A-0 (a) B-0 (e) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-30
B-0 (e) A-0 (d) A-0 (d)
Trappor (4) A-0 (a) A-0 (a) A-60 A-0 A-0 A-15 (*) A-15
B-0 (e) B-0 (e) A-0 (d) (*)
Arbetsutrymmen (låg risk) unde-
fined(5) C (e) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Maskinrum av kategori A (6) (*) A-0 A-0 A-60 (*) A-60
Andrama skineriutrymmen: (7) A-0 (b) A-0 A-0 (*) A-0
Lastutrymmen (8) (*) A-0 (*) A-0
Arbetsutrymmen (hög risk) (9) A-0 (b) (*) A-30
Öppnadäck (10) A-0
Utrymmen av särskild kategori (11) A-0▼M21998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 98
Tabell5.2
Brandintegritet hos skott som avskiljer angränsande utrymmen
Utrymme under däck
Utrymme över däck(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11)
Kontrollstationer (1) A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
Korridorer (2) A-0 (*) (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0Bostadsutrymmen (3) A-60 A-0 (*) A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0 (
d)
Trappor (4) A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Arbetsutrymmen (låg risk) (5) A-15 A-0 A-0 A-0 (*) A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-0
Maskinrum av kategori A (6) A-60 A-60 A-60 A-60 A-60 (*) A-60 (f) A-30 A-60 (*) A-60
Andrama skineriutrymmen (7) A-15 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 A-0 (*) A-0Lastutrymmen (8) A-60 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 A-0 (*) A-0 (*) A-0Arbetsutrymmen (hög risk) (9) A-60 A-30 A-30 A-30 A-0 A-60 A-0 A-0 A-0 (*) A-30
A-0 (
d) A-0 (d) A-0 (d)
Öppnadäck (10) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) — A-0Utrymmen av särskild kategori (11) A-60 A-15 A-30 A-15 A-0 A-30 A-0 A-0 A-30 A-0 A-0
A-0 (
d)
Anmärkningar till båda tabellerna 5.1 och 5.2:
(a) Förtydligande av vad som gäller, se reglerna 3 och 8.
(b) Där utrymmen tillhör samma sifferkategori och beteckningen b förekommer, krävs ett skott eller däck av den klass som anges endast när de angränsande utrymmenaär
avsedda för olika ändamål, t.ex. i kategori 9. Ett kök intill ett kök kräver inget skott, men ett kök intill ett färgrum kräver ett ”A-0”-skott.
(c) Skott som skiljer styrhytten och navigationshytten från varandra får vara av ”B-0”-klass.
(d) Se punkt 2.3 och 2.4 i dennaregel.
(e) Vid tillämpning av regel 2.1.2 skall ”B-0” och ”C” när de förekommer i tabell 5.1 läsas som ”A-0”.
(f) Brandisolering behöver inte anordnas om maskineriutrymmet av kategori 7 har liten eller ingen brandrisk.
(*) Där en asterisk förekommer i tabellerna skall avgränsningen vara av stål eller annat likvärdigt material men behöver inte vara av klass ”A”.
I fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003, där genomföringar anordnas i ett däck, utom i ett utrymme av kategori 10, för dragning av elektrisk a kablar, rör och
ventilationstrummor skall en sådan genomföring göras tät för att hindra att rök och lågor tränger igenom. Indelningar mellan kontrollstationer (nö dgeneratorer) och öppna däck
får ha öppningar till luftintag som inte går att stänga, utom om de är försedda med en fast brandsläckningsanläggning med gas som släckmedel.
Vid tillämpning av regel 2.1.2 skall en asterisk, när den förekommer i tabell 5.2, med undantag av kategorierna 8 och 10, läsas som ”A-0”.▼M21998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 99
▼M2
6 Utrymningsvägar (R 28)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Trappor och lejdare, korridorer och dörrar skall vara anordnade så att de
från alla utrymmen för passagerare och besättning samt från utrymmen
där besättningen normalt är sysselsatt, dock inte maskineriutrymmen,
möjliggör en snabb utrymning till embarkeringsdäcket för livbåtar och
livflottar. Särskilt skall följande bestämmelser uppfyllas:
.1 Under skottdäcket skall från varje vattentät avdelning eller på likartat sätt
begränsat utrymme eller grupp av utrymmen finnas två utrymningsvägar,
av vilka minst en skall vara oberoende av vattentäta dörrar. Undantagsvis
kan det medges dispens från en av dessa utrymningsvägar, om
vederbörlig hänsyn tagits till de berörda utrymmenas beskaffenhet och
belägenhet samt till det antal personer som normalt kan komma att
sysselsättas där.
I så fall skall den enda utrymningsvägen vara garanterat säker.
För fartyg som är byggda från och med den 1 januari 2003 får
ovannämnda dispens endast ges för besättningsutrymmen som sällan
används, i vilket fall den föreskrivna utrymningsvägen skall vara
oberoende av vattentäta dörrar.
.2 Ovanför skottdäcket skall det finnas minst två utrymningsvägar från varje
vertikal huvudzon eller på likartat sätt begränsat utrymme eller grupp av
utrymmen, av vilka minst den ena skall ge tillträde till en trappa som
medger utrymning i vertikal led.
.3 Om en radiotelegrafstation inte har direkt tillträde till öppet däck skall två
utrymningsvägar från eller tillträde till en sådan station finnas, av vilka
den ena får vara en fönsterventil eller ett fönster av tillräcklig storlek
eller annan anordning.
.4 I existerande fartyg av klass B får en korridor eller del av en korridor
från vilken det finns endast en utrymningsväg inte vara längre än 5 meter.
I nya fartyg av klass A, B, C och D med en längd av minst 24 meter får
det inte finnas någon korridor, tambur eller del av korridor som endast
har en utrymningsväg.
Återvändskorridorer som används i arbetsområden som är nödvändiga för
fartygets drift, t.ex. brännoljestationer och tvärgående försörjningskorri-
dorer, får tillåtas under förutsättning att sådana återvändskorridorer är
åtskildafrån besättningens bosta dsutrymmen och är oåtkomligafrån
passagerarnas bostadsutrymmen. En del av en korridor som har ett djup
som inte överstiger dess bredd skall anses vara en recess eller lokal
utvidgning vilket är tillåtet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV
MINST 24 METER BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI 2003:
.5 Minst en av de utrymningsvägar som föreskrivs i punkterna .1.1
och .1.2 skall utgöras av en lätt tillgänglig inbyggd trappa som skall
ge sammanhängande skydd mot brand från den nivå där trappan
börjar till de däck från vilka embarkering i livbåtarna och livflottarna
sker, eller till det högstadäcket, om emba rkeringsdäcket inte är
draget fram till den vertikala huvudzonen i fråga.
I det senare fallet skall det finnas direkt förbindelse med embarker-
ingsdäcket genom öppna yttre trappor och gångar med nödbelysning
i enlighet med regel III/5.3 och halkfria gångytor. Avgränsningar mot
yttre öppna trappor och gångar som ingår i en utrymningsväg skall
vara så skyddade att en brand i något slutet utrymme bakom sådana
avgränsningar inte hindrar utrymning till embarkeringsstationerna.
Utrymningsvägarnas bredd, antal och sammanhängande sträckning
skall vara som följer:
.1 Trappor skall ha en fri bredd av minst 900 mm, där medlems-
staten anser det rimligt och praktiskt möjligt, men den får underinga omständigheter understiga 600 mm. Trappor skall ha
ledstänger på bådasidor. Den minstafriabredden i en tra ppa
skall ökas med 10 mm för varje person utöver 90. Den högsta
fria bredden mellan ledstänger där trapporna är bredare än
900 mm skall vara 1 800 mm. Det totala antalet personer som
skall evakueras via sådana trappor skall antas vara två tredjedelar
av besättningen och alla passagerare i de områden som betjänas
av sådana trappor. Trappornas bredd skall minst uppfylla de
normer som anges i IMO:s resolution A.757 (18).1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 100
▼M2
.2 Alla trappor som är dimensionerade för fler än 90 personer skall
anbringas långskepps.
.3 Dörröppningar och korridorer och mellanliggande trappavsatser
som ingår i utrymningsvägar skall dimensioneras på samma sätt
som trappor.
.4 Trappor skall inte ha en högre vertikal fallhöjd än 3,5 m utan att
vara utrustade med en trappavsats och skall ha en lutningsvinkel
av högst 45º.
.5 Trappavsatserna vid varje däcknivå skall inte ha en mindre area
än 2 m2och skall ökas med 1 m2för varje tiotal personer utöver
20 personer, men behöver inte vara större än 16 m2, med
undantag av de trappavsatser som betjänar samlingsutrymmen
som har direkt förbindelse med trapphuset.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D MED EN LÄNGD AV
MINST 24 METER BYGGDA FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI
2003:
.5a Minst en av de utrymningsvägar som föreskrivs i punkterna .1.1
och .1.2 skall utgöras av en lätt tillgänglig inbyggd trappa som skall
ge sammanhängande skydd mot brand från den nivå där trappan
börjar till de däck från vilka embarkering i livbåtarna och livflot-
tarna sker, eller till det översta väderdäcket, om
embarkeringsdäcket inte är draget fram till den vertikala huvud-
zonen i fråga.
I det senare fallet skall det finnas direkt förbindelse med embarker-
ingsdäcket genom öppna yttre trappor och gångar med nödbelysning
i enlighet med regel II/5.3 och halkfria gångytor. Avgränsningar mot
öppna yttre trappor och gångar som ingår i en utrymningsväg och
avgränsningar på sådan plats att fel på dem vid en eldsvåda skulle
hindra utrymning till embarkeringsdäcket skall ha brandintegritet,
inklusive isoleringsvärden i enlighet med tabellerna 4.1–5.2.
Utrymningsvägarnas bredd, antal och sammanhängande sträckning
skall uppfylla kraven i koden för brandsäkerhetssystem.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003 OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.6 Tillträdet från trapphusen till embarkeringsområdena för livbåtar och
livflottar skall vara tillfredsställande skyddat.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.6a Tillträdet från trapphusen till embarkeringsområdena för livbåtar
och livflottar skall vara antingen direkt eller genom skyddade inre
vägar som har brandintegritet och isoleringsvärden för trapphus i
enlighet med tabellerna 4.1–5.2.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:.7 Utöver den nödbelysning som krävs enligt reglernaII-1/D/3 och III/
5.3 skall utrymningsvägarna, inklusive trappor och utgångar, vara
markerade med belysning eller band som avger fotoluminescens,
placerade högst 0,3 m över däck vid alla punkter längs utrymnings-
vägen, inbegripet hörn och korsningar. Märkningen skall göra det
möjligt för passagerarna att hitta alla utrymningsvägar och lätt finna
nödutgångarna. Om elektrisk belysning används skall den
strömförsörjas från nödkraftkällan och vara anordnad så att ett fel i
någon enskild lampa eller ett avskuret lysband inte gör markeringen
ineffektiv. Dessutom skall alla skyltar till utrymningsvägar och
markeringar av platser med brandutrustning vara av material som
avger fotoluminescens eller vara belysta. Flaggstatens administration
skall se till att sådan belysning eller utrustning för fotoluminescens
har blivit utvärderad, provad och använd i enlighet med riktlinjerna
i IMO:s resolution A.752 (18).
För nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003 skall flaggstatens administration säkerställa att sådan
belysning eller utrustning för fotoluminescens har blivit utvärderad,
provad och använd i enlighet med koden för brandsäkerhetssystem.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.8 För fartyg som medför fler än 36 passagerare skall kraven i punkt .1.7
i dennaregel även gällaför besättningens bosta dsutrymmen.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 101
▼M2
.9 Dörrar som normalt är låsta och som utgör en del av utrymnings-
vägen.
.1 Nycklar skall inte behövas för att öppna dörrar inifrån hytter och
salonger.
Inte heller skall nycklar behöva användas för att öppna någon
dörr utefter de angivna utrymningsvägarna i utrymningens rikt-
ning.
.2 Utrymningsdörrar från samlingsutrymmen som normalt är
stängda med spärrhake skall vara utrustade med en anordning
för snabb öppning. En sådan anordning skall bestå av en
spärrhake med en anordning som gör att spärrhaken öppnas vid
tryck i utrymningens riktning. Anordningarna för snabb öppning
skall utformas och installeras på ett sätt som är godtagbart förflaggstatens administration och i synnerhet
.2.1 bestå av reglar eller paneler vars aktiva del sträcker sig
över åtminstone hälften av dörrens bredd, minst 760 mm
men inte mer än 1 120 mm ovanför däcket,
.2.2 få dörrens spärrhake att öppnas vid ett tryck som inte
överstiger 67 N, och
.2.3 inte vara utrustat med någon låsanordning, låsskruv eller
annan anordning som hindrar spärrhaken från att öppnas
vid tryck på öppningsanordningen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.2 .1 I utrymmen av särskild kategori skall antalet och placeringen av
utrymningsvägarna både under och över skottdäcket vara godtagbara
för flaggstatens administration, och i allmänhet skall tillträdet till
embarkeringsdäcket ha en säkerhet som är minst likvärdig med säker-
heten enligt punkterna.1.1, .1.2, .1.5 och .1.6.
I nya fartyg av klass B, C och D som är byggda från och med den
1 januari 2003, skall sådana utrymmen ha markerade gångar till
utrymningsvägarna. De skall ha en bredd på minst 600 mm och de
markerade längsgående gångarna skall, där så är rimligt och praktiskt
möjligt, haen höjd på minst 150 mm över däck. Pa rkeringsreglerna
för fordon skall vara utformade så att gångarna alltid är fria.
.2 Det skall undvikas att en av utrymningsvägarna från de maskineriut-
rymmen där besättningen normalt är sysselsatt utgör direkt tillträde
till något utrymme av särskild kategori.
.3 Upphissningsbara ramper för påfart till eller avfart från plattforms-
däcken får inte kunnablockerade godkändautrymningsväga rnanär
de är i nedfällt läge.
.3.1 Det skall finnas två utrymningsvägar från varje maskineriutrymme.
Särskilt skall följande bestämmelser uppfyllas:
.1 Om utrymmet ligger under skottdäcket, skall de två utrymningsvägarna
bestå av något av följande:
.1 Två uppsättningar stållejdare som är placerade så långt från varandra
som möjligt och som leder till på samma sätt åtskilda och i övre
delen av utrymmet belägna dörrar från vilka tillträde finns till ifråga-
varande embarkeringsdäck för livbåtar och livflottar. I nya fartyg
skall en av dessa lejdare ge ett sammanhängande brandskydd från
utrymmets lägre del till en säker plats utanför detta utrymme. I nya
fartyg av klass B, C och D som är byggda från och med den 1 januari
2003 skall den lejdaren vara innesluten på ett sätt som uppfyllerkraven i regel II-2/B/4, kategori 2 eller II-2/B/5, kategori 4, från
den lägre delen av det utrymme den betjänar till en säker plats
utanför utrymmet. Inneslutningen skall vara försedd med
självstängande branddörrar med samma standarder vad gäller bran-
dintegritet. Lejdaren skall vara anordnad på ett sådant sätt att värme
inte överförs till inneslutningen genom oisolerade fästen. Den skyd-
dade inneslutningens inre dimensioner skall vara minst 800 mm x
800 mm och den skall ha nödbelysning eller
.2 en stållejdare som leder till en dörr från vilken tillträde finns till
embarkeringsdäcket, och dessutom i den lägre delen av utrymmet,
väl åtskild från nämnda lejdare, en ståldörr som kan manövreras
från bådasidor och som ger tillträde till en säker utrymningsväg
från den lägre delen av utrymmet till embarkeringsdäcket.
.2 Där utrymmet ligger ovanför skottdäcket skall de två utrymningsvägarna
ligga så långt från varandra som möjligt, och dörrarna från dessa utrym-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 102
▼M2
ningsvägar skall finnas på en plats från vilken tillträde kan ske till ifråga-
varande embarkeringsdäck för livbåtar och livflottar. Om sådana
utrymningsvägar kräver att lejdare används skall dessa vara av stål.
NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCH D:
.3Från utrymmen för övervakning av maskineriet och från arbetsutrymmen
skall det finnas minst två utrymningsvägar, varav en skall vara oberoende
av maskineriutrymmet och ge tillträde till embarkeringsdäcket.
.4Trappornas undersida skall skyddas i maskineriutrymmen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.3.2 I fartyg med en längd mindre än 24 meter kan flaggstatens administration
medge dispens från en av utrymningsvägarna i maskineriutrymmen, om
vederbörlig hänsyn tas till bredden och utformningen av utrymmets övre
del.
I fartyg med en längd av minst 24 meter kan flaggstatens administration
medge dispens från en utrymningsväg från varje sådant utrymme, om
antingen en dörr eller en stållejdare ger en säker utrymningsväg till
embarkeringsdäcket och om vederbörlig hänsyn tas till utrymmets beskaf-
fenhet och belägenhet och till huruvida personer normalt är sysselsatta
där. I nya fartyg av klass B, C och D som är byggda från och med den
1 januari 2003 skall en andra utrymningsväg finnas i styrmaskinrummet
när nödstyrningsplatsen är belägen i det utrymmet, såvida det inte finns
något direkt tillträde till öppet däck.
.3.3 Två utrymningsvägar skall finnas från ett maskinkontrollrum som är
beläget inom ett maskineriutrymme, och åtminstone en av dessa skall ge
ett sammanhängande brandskydd till en säker plats utanför maskineriut-
rymmet.
.4 Hissar får aldrig anses utgöra en av de föreskrivna utrymningsvägarna.
.5NYA FARTYG AV KLASS A, B, C OCHD OCHEXISTERANDE
FARTYGAVKLASSBMEDENLÄNGDAVMINST40METER:
.1 Flyktmasker skall medföras i enlighet med koden för brandsäkerhets-
system.
.2 Åtminstone två flyktmasker skall medföras i varje vertikal huvudzon.
.3 I fartyg som medför fler än 36 passagerare skall två flyktmasker utöver
de som krävs enligt punkt .5.2 medföras i varje vertikal huvudzon.
.4 Punkterna .5.2 och .5.3 gäller emellertid inte för trapphus som utgör sepa-
rata vertikala huvudzoner och för vertikala huvudzoner i för- eller
akterdelen av ett fartyg som inte innehåller utrymmen av kategorierna 6,
7, 8 eller 12 enligt definitionen i regel II-2/B/4.
.5 I maskineriutrymmena skall flyktmasker vara placerade, färdiga att
användas, på platser som är väl synliga och som snabbt, lätt och när
som helst kan nås i händelse av brand. Vid placeringen av flyktmasker
skall hänsyn tas till maskineriutrymmets utformning och det antal
personer som normalt arbetar i utrymmet.
.6 Hänvisning görs till IMO:s riktlinjer för prestanda, placering, användning
och skötsel av flyktmasker. (MSC/Cirk.849).
.7 Antalet masker och placeringen av dessa skall anges i den brandkontrol-
lplan som föreskrivs i regel II-2/A/13.
6–1Utrymningsvägar i ro-ro-passagerarfartyg (R 28–1)
.1 KRAV FÖR NYA RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B, C
OCH D OCH EXISTERANDE RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV
KLASS B
.1.1 Denna punkt gäller nya ro-ro-passagerarfartyg av klass B, C och D och
existerande ro-ro-passagerarfartyg av klass B. För existerande fartyg skall
kraven i reglerna tillämpas senast den dag då den första periodiska besikt-
ningen sker efter det datum som anges i punkt .1 i regel II-2/B/16.
.1.2 Ledstänger eller andra handfästen skall finnas i alla korridorer utefter
hela utrymningsvägen, så att ett fast handstöd där så är möjligt finns
hela vägen till samlings- och embarkeringsstationerna. Sådana ledstänger
skall finnas på båda sidor av längsgående korridorer med en bredd av mer
än 1,8 m och i tvärgående korridorer med en bredd av mer än 1 m.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 103
▼M2
Särskild hänsyn skall tas till behov av att kunna passera entréhallar,
uterum och andra stora öppna utrymmen utefter utrymningsvägarna.
Ledstänger och andra handfästen skall tåla en distribuerad horisontell
belastning på 750 N/m mot korridorens eller utrymmets mittpunkt och
en distribuerad vertikal belastning på 750 N/m i nedåtgående riktning.
De två belastningarna behöver inte anläggas samtidigt.
.1.3 Möbler eller andra hinder skall inte utgöra hinder i utrymningsvägar. Med
undantag för bord och stolar, som kan flyttas undan för att skapa fria
utrymmen, skall skåp och andra tunga möbler i samlingsutrymmen och
utefter utrymningsvägar vara fastmonterade på plats så att de inte rör sig
när fartyg rullar eller kränger. Golvbeklädnader skall också vara fast-
gjorda på plats. Under gång skall utrymningsvägar hållas fria och inte
hindras av t.ex. städvagnar, sängutrustningar, bagage eller lådor med
varor.
.1.4 Utrymningsvägar skall finnas från varje utrymme som normalt används i
fartyget till en samlingsstation. Dessa utrymningsvägar skall vara anord-
nade så att de utgör den kortaste möjliga vägen till samlingsstationen och
vara utmärkta med de symboler för livräddningsredskap och -anordningar
som fastställts av IMO i resolution A.760 (18).
.1.5 Där så är praktiskt möjligt skall öppningar från slutna utrymmen till ett
intilliggande öppet däck kunna användas som nödutgångar.
.1.6 Däcken skall vara numrerade i följd, och numreringen skall börja med ”1”
för tanktaksdäcket eller det lägsta däcket. Dessa nummer skall visas på en
klart synlig plats på trappavsatser och hissvestibuler. Däck får även ha en
benämning, men däckets nummer måste alltid anges tillsammans med
namnet.
.1.7 Enkla översiktsplaner som visar platsen för ”Här är du” och utrymnings-
vägar markerade med pilar skall vara uppsatta på en väl synlig plats på
insidan av varje hyttdörr och i samlingsutrymmen. Planen skall visa i
vilken riktning utrymningen skall ske och vara korrekt anpassad efter
planens plats på fartyget.
.1.8 Nycklar skall inte behövas för att öppna dörrar inifrån hytter och
salonger. Inte heller skall nycklar behöva användas för att öppna någon
dörr utefter de angivna utrymningsvägarna i utrymningens riktning.
.2 KRAV FÖR NYA RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B, C
OCH D
.2.1 Den lägsta halvmetern av skott och andra skiljeväggar som utgör verti-
kala indelningar utefter utrymningsvägar skall tåla en belastning på
750 N/m2för att kunna användas som gångytor på sidan av utrym-
ningsvägarna när fartyget har kraftig slagsida.
.2.2 Utrymningsvägarna från hytter till trapphus skall vara så raka som möjligt
med minsta möjliga antal riktningsförändringar. Det skall inte vara
nödvändigt att gå över från den ena sidan av fartyget till den andra för
att nå en utrymningsväg. Det skall inte vara nödvändigt att gå upp eller
ner mer än två däck för att nå en samlingsstation eller ett öppet däck från
något passagerarutrymme.
.2.3 Yttre utrymningsvägar skall finnas från de öppna däck som avses i
punkt .2.2 till embarkeringsstationer för livräddningsfarkoster.
.3 KRAV FÖR NYA RO-RO-PASSAGERARFARTYG AV KLASS B, C
OCH D BYGGDA FRÅN OCH MED DEN 1 JULI 1999
För nya ro-ro-passagerarfartyg av klass B, C och D byggda från och med
den 1 juli 1999 skall utrymningsvägar utvärderas genom en utrymnings-
analys tidigt i konstruktionsfasen. Analysen skall användas för att
identifiera och i möjligaste mån utesluta risk för stockningar som kan
uppstå under utrymning av fartyget till följd av passagerarnas och
besättningens normala förflyttningar längs utrymningsvägarna, inklusive
möjligheten att besättningen kan behöva förflytta sig längs dessa vägar imotsatt riktning mot passagerarna. Dessutom skall analysen användas för
att visa att utrymningsanordningarna är tillräckligt flexibla i de fall då
vissa utrymningsvägar, samlingsstationer, embarkeringsstationer eller
livräddningsfarkoster eventuellt inte finns tillgängliga till följd av en
oförutsedd händelse.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 104
▼M2
7 Genombrytningar och öppningar i indelningar av klass ”A” och ”B”
(R 30, 31)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Alla öppningar i indelningar av klass ”A” skall vara försedda med perma-
nent anbringade stängningsanordningar, som skall motstå brand lika
effektivt som indelningarna där de är fästa.
.2 Alla dörrar och dörrkarmar i indelningar av klass ”A”, med tillhörande
anordningar för att säkra dörrarna när de är stängda, skall så långt det är
praktiskt möjligt kunna motstå såväl brand som genomträngning av rök
och lågor i samma utsträckning som de skott där dörrarna är anbringade.
Sådana dörrar och dörrkarmar skall tillverkas av stål eller annat likvärdigt
material. Vattentäta dörrar behöver inte isoleras.
.3 Varje dörr skall kunna öppnas och stängas från båda sidorna av skottet av
en endaperson.
.4 Branddörrar i skott som avgränsar vertikala huvudzoner och i trapphus,
med undantag av maskinellt manövrerade vattentäta skjutdörrar och
dörrar som normalt är låsta, skall uppfylla följande krav:
.1 Dörrarna skall vara självstängande och kunna stängas mot en vinkel
på upp till 3,5º som motverkar stängningen. Stängningshastigheten
skall vid behov kontrolleras så att personer inte utsätts för onödig
fara. På nya fartyg får den jämna stängningshastigheten inte överstiga
0,2 m/s och inte understiga0,1 m/s med fa rtyg på rätt köl.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:.2 Fjärrmanövrerade skjutdörrar eller maskinellt manövrerade dörrar
skall vara utrustade med ett larm som ljuder minst 5 sekunder men
högst 10 sekunder innan dörren börjar stängas och fortsätter att ljuda
tills dörren är helt stängd. De dörrar som är avsedda att kunna öppnas
på nytt genom beröring av ett föremål i dess väg skall därvid öppnas
i tillräcklig grad för att ge en fri passage på minst 0,75 m men högst
1m .
.3 Alla dörrar, utom branddörrar som normalt hålls låsta, skall kunna
fjärrstängas automatiskt från en ständigt bemannad central kontroll-
station, antingen samtidigt eller i grupper, men även varje dörr för
sig från en plats på båda sidor om dörren. På brandkontrollpanelen
vid den ständigt bemannade centrala kontrollstationen skall det indi-
keras om var och en av de fjärrmanövrerade dörrarna är stängd eller
ej. Stängningsanordningen skall fungera så att dörren automatiskt
stängs vid avbrott i kontrollsystemet eller huvudströmmen.
Stängningsanordningen skall ha en funktion för inkoppling och
urkoppling av systemet för att förhindra automatisk påkoppling.
Spärrhakar som inte kan manövreras från den centrala kontrollsta-
tionen är förbjudna.
.4 Lokalt belägna kraftackumulatorer till maskinellt manövrerade dörrar
skall finnas i omedelbar närhet av dörrarna så att dörrarna kan
manövreras minst tio gånger (öppnas och stängas helt) med hjälp av
dessaenheter.
.5 Dubbeldörrar med en spärrhake som behövs för deras brandintegritet
skall ha en sådan spärrhake som automatiskt aktiveras när dörrarnastängs från det centrala systemet.
.6 Dörrar som ger direkt tillträde till utrymmen av särskild kategori och
som manövreras maskinellt och stängs automatiskt behöver inte
utrustas med larm eller den fjärrstyrda stängningsanordning som
krävs enligt punkterna.4.2 och .4.3.
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Punkt .4 skall ersättas med följande punkt .4a:.4a Branddörrar i skott som avgränsar vertikala huvudzoner, köksavgräns-
ningar och i trapphus, med undantag av maskinellt manövrerade
vattentäta dörrar och dörrar som normalt är låsta, skall uppfylla följande
krav:
.1 Dörrarna skall vara självstängande och kunna stängas mot en vinkel
på upp till 3,5º som motverkar stängningen.
.2 Den genomsnittligatiden för stängning a v gångjärnsförsedda
branddörrar från det att dörren börjar stängas skall vara minst1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 105
▼M2
10 sekunder och högst 40 sekunder med fartyget på rätt köl. Den i
huvudsak konstanta stängningshastigheten för brandskjutdörrar får
inte överstiga0,2 m/s och inte understiga0,1 m/s med fa rtyget på
rätt köl.
.3 Dörrarna skall kunna fjärrstängas från den ständigt bemannade
centrala kontrollstationen, antingen samtidigt eller i grupper, men
även varje dörr för sig från en plats på båda sidor om dörren.
Stängningsanordningen skall ha en funktion för påkoppling och
urkoppling för att förhindra automatisk påkoppling av systemet.
.4 Spärrhakar som inte kan manövreras från den centrala kontrollsta-
tionen är förbjudna.
.5 En dörr som stängs genom fjärrmanövrering från den centrala
kontrollstationen skall kunna öppnas igen från en plats på båda sidor
om dörren genom lokal manövrering. Efter en sådan lokal öppning
skall dörren automatiskt stängas igen.
.6 På indikatorpanelen för branddörrar vid den ständigt bemannade
centrala kontrollstationen skall det indikeras för var och en av de
fjärrmanövrerade dörrarna om de är stängda eller ej.
.7 Stängningsanordningen skall fungera så att dörren automatiskt
stängs vid avbrott i kontrollsystemet eller den elektriska huvudkraft-
källan.
.8 Lokalt belägna kraftackumulatorer till maskinellt manövrerade
dörrar skall finnas i omedelbar närhet av dörrarna så att dörrarna,
vid avbrott i kontrollsystemet eller den elektriska huvudkraftkällan,
kan manövreras minst tio gånger (öppnas eller stängas helt) med
hjälp av dessa enheter.
.9 Avbrott i kontrollsystemet eller den elektriska huvudkraftkällan för
en dörr får inte hindra de andra dörrarna från att fungera på ett
säkert sätt.
.10 Fjärrmanövrerade skjutdörrar eller maskinellt manövrerade dörrar
skall vara utrustade med ett larm som ljuder minst 5 sekunder men
högst 10 sekunder efter det att dörren börjar stängas från centrala
kontrollstationen och innan dörren börjar röra på sig och fortsätter
att ljuda tills dörren är helt stängd.
.11 En dörr som är konstruerad för att kunna öppnas på nytt genom
beröring av ett föremål i dess väg skall öppnas på nytt högst en
meter från beröringsstället.
.12 Dubbeldörrar med en spärr som behövs för deras brandintegritet
skall ha en sådan spärrfunktion som automatiskt aktiveras när
dörrarna stängs från kontrollsystemet.
.13 Dörrar som ger direkt tillträde till utrymmen av särskild kategori
och som manövreras maskinellt och stängs automatiskt behöver
inte utrustas med larm eller den fjärrstyrda stängningsanordning
som krävs enligt punkterna.3 och .10.
.14 Det lokala kontrollsystemets komponenter skall vara tillgängliga för
underhåll och justering.
.15 Ett kontrollsystem av godkänd typ skall finnas för maskindrivna
dörrar och skall fungera i händelse av brand, vilket skall fastställas
i enlighet med koden för brandprovningsmetoder. Detta system skall
uppfylla följande krav:
.15.1 Kraftförsörjda kontrollsystem skall kunna manövrera dörren
vid en temperatur av minst 200 ºC under minst 60 minuter.
.15.2 Kraftförsörjningen för alla andra dörrar som inte utsätts för
brand får inte försämras.
.15.3 Vid temperaturer som överstiger 200 ºC skall kontrollsys-
temet automatiskt isoleras från kraftförsörjningen och det
skall kunna hålla dörren stängd upp till en temperatur av
minst 945 ºC.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.5 Föreskrifterna om integritet av klass ”A” i fråga om ett fartygs yttre
avgränsningar skall inte tillämpas på skiljeväggar av glas, fönster och
fönsterventiler, under förutsättning att sådana avgränsningar inte omfattas
av krav om integritet av klass ”A” enligt regel 10. Inte heller skall föresk-
rifterna om integritet av klass ”A” tillämpas på ytterdörrar i
överbyggnader och däckshus.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 106
▼M2
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Punkt .5 skall ersättas med följande punkt .5a:
.5a. Föreskrifterna om integritet av klass ”A” i fråga om ett fartygs yttre
avgränsningar skall inte tillämpas på skiljeväggar av glas, fönster och
fönsterventiler, under förutsättning att sådana avgränsningar inte omfattas
av krav på integritet av klass ”A” enligt regel 10.
Föreskrifterna om integritet av klass ”A” i fråga om ett fartygs yttre
avgränsningar skall inte tillämpas på ytterdörrar utom för de överbygg-
nader och däckshus som vetter mot förvaringsplatser för
livräddningsredskap, embarkerings- och samlingsstationer, yttre trappor
och öppna däck för utrymning. Dörrar i trapphus behöver inte uppfylla
dettakra v.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.6 Förutom vattentäta dörrar, vädertäta dörrar (semi-vattentäta dörrar), dörrar
som leder till öppet däck och dörrar som måste vara rimligt gastäta skall
alla dörrar av klass ”A” i trappor, samlingsutrymmen och skott i vertikala
huvudzoner utefter utrymningsvägar vara utrustade med en självstängande
vattenslangöppning som i fråga om material, konstruktion och brandhär-
dighet är likvärdig med dörren i fråga och ger en fri kvadratisk öppning
på 150 × 150 mm när dörren är stängd och är infälld i dörrens nedre kant
på motsatt sida från dörrens gångjärn, eller, vid skjutdörrar, närmast
öppningen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.7 Dörrar och dörrkarmar i indelningar av klass ”B” och anordningar för att
säkra dem skall erbjuda en metod för tillslutning som ger ett brand-
motstånd som är likvärdigt med brandmotståndet hos själva
indelningarna, med undantag av att ventilationsöppningar får tillåtas i
nedre delen av sådana dörrar. Om en sådan öppning finns i eller under
en dörr, skall den totala nettoarean av varje sådan öppning eller
öppningar tillsammans inte överstiga 0,05 m2. Alternativt tillåts en
obrännbar ventilationstrumma som är dragen mellan hytten och korri-
doren och som är belägen under sanitetsenheten där trummans
genomskärningsarea inte överstiger 0,05 m2. Alla ventilationsöppningar
skall vara försedda med ett galler av obrännbart material. Dörrar skall
vara obrännbara.
.7.1 I syfte att minska buller får administrationen i stället godkänna dörrar
med inbyggda ljudslussar för ventilation med öppningar i nedre delen på
ena sidan av dörren och i överdelen på andra sidan, förutsatt att följande
bestämmelser har iakttagits:
.1 Den övre öppningen skall alltid vara vänd mot korridoren och skall
ha ett galler av obrännbart material och ett automatiskt brandspjäll
som aktiveras vid cirka 70 ºC.
.2 Den nedre öppningen skall ha ett galler av obrännbart material.
.3 Dörrarna skall testas i enlighet med resolution A.754 (18).
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.8 Hyttdörrar i indelningar av klass ”B” skall vara självstängande.
Spärrhakar är inte tillåtna.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.9 Föreskrifterna om integritet av klass ”B” i fråga om ett fartygs yttre
avgränsningar skall inte tillämpas på skiljeväggar av glas, fönster och
fönsterventiler. Inte heller skall föreskrifterna om integritet av klass ”B”
tillämpas på ytterdörrar i överbyggnader och däckshus. För fartyg som
medför högst 36 passagerare får flaggstatens administration tillåta
användningen av brännbart material i dörrar som avskiljer hytter från
enskilda inre sanitära utrymmen som duschar.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 107
▼M2
8 Skyddsanordningar i trappor och hissar inom bostads- och arbetsut-
rymmen (R 29)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Alla trappor skall vara av stålramskonstruktion och skall ligga i trapphus
som består av indelningar av klass ”A”, med säkra tillslutningsanord-
ningar för alla öppningar, med följande undantag:
.1 En trappa som förbinder endast två däck behöver inte ha trapphus,
om däckets integritet bibehålls genom lämpligaskott eller dörra r i
ett mellandäcksutrymme. När en trappa är innesluten i endast ett
mellandäcksutrymme skall trapphuset skyddas i enlighet med tabel-
lernaför däck i reglerna4 och 5.
.2 Trappor får anbringas öppna i samlingsutrymmen, förutsatt att de
ligger helt inom ett sådant utrymme.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.2 Trapphus skall ha direkt förbindelse med korridorerna och ha en area som
är tillräcklig för att hindra stockning med tanke på det antal personer som
sannolikt kommer att använda trapporna i en nödsituation.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D: Inom omkretsen av ett sådant
trapphus får endast allmänna toaletter, förvaringsskåp av obrännbart
material för säkerhetsutrustning samt öppna informationsdiskar tillåtas.
Endast samlingsutrymmen, korridorer, allmänna toaletter, utrymmen av
särskild kategori, andra utrymningstrappor som krävs enligt regel 6.1.5
och yttre områden får hadirekt tillträde till dessatra pphus.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.3 Hisstrummor skall vara så anordnade att de hindrar att rök och lågor
tränger igenom från ett mellandäck till ett annat och skall vara försedda
med stängningsanordningar som gör det möjligt att hejda drag och rök.
9 Ventilationsanläggningar (R 32)
.1Fartygsommedförflerän36passagerare
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Ventilationsanläggningen skall, utöver vad som föreskrivs i punkt 1 i
dennaregel, också uppfyllaföreskrifternai punkterna.2.2–.2.6, .2.8
och .2.9 i dennaregel.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
.2 Ventilationsfläktarna skall i allmänhet anordnas så att trummorna
som mynnar ut i de olika utrymmena ligger inom den vertikala
huvudzonen.
.3 Där ventilationsanläggningar bryter igenom däck, skall försiktighetså-
tgärder, utöver dem som hänför sig till däckets brandintegritet enligt
föreskrifterna i regel II-2/A/12.1, vidtas för att minska sannolikheten
för att rök och heta gaser sprider sig genom anläggningen från ett
mellandäcksutrymme till ett annat. Utöver de föreskrifter om
isolering som finns i denna regel skall vertikala trummor vid behov
isoleras enligt de föreskrifter som framgår av tillämpliga tabeller iregel 4.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.4 Ventilationstrummor skall vara av följande material:
.1 Trummor med en genomskärningsarea av minst 0,075 m
2och alla
vertikala trummor som betjänar mer än ett enda mellandäcksutrymme
skall vara av stål eller annat likvärdigt material.
.2 Trummor med en genomskärningsarea under 0,075 m2, andra än
sådana vertikala trummor som avses i punkt .1.4.1 ovan, skall vara
av obrännbart material. Där sådana trummor bryter igenom indel-
ningar av klass ”A” eller”B”, skall det noga beaktas att indelningens
brandintegritet bibehålls.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 108
▼M2
.3 Korta längder av trummor, i allmänhet med en genomskärningsarea
av högst 0,02 m2och en längd av högst 2 m, behöver inte vara av
obrännbart material, om samtliga följande villkor är uppfyllda:
.1 Trumman är av ett material med låg brandrisk som är godtagbart
för flaggstatens administration.
.2 Trumman används endast vid ventilationsanläggningens yttersta
ände.
.3 Trumman ligger inte närmare än 600 mm, mätt utmed dess
längdriktning, till en genombrytning av en indelning av
klass ”A” eller ”B”, inklusive sammanhängande innertak av
klass ”B”.
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
Punkt 1 skall ersättas med följande punkt 1a:
.1a Trumman skall vara gjord av ett material som har ringa
benägenhet för flamspridning.
.5 Trapphus skall ventileras med hjälp av endast en oberoende fläkt- och
trumanläggning som inte betjänar något annat utrymme i ventilations-
anläggningen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.6 Alla mekaniska ventilationsanläggningar, utom ventilationsanläggningar
för last- och maskineriutrymmen och varje alternativt system som kan
krävas enligt punkt .9.2.6, skall ha manöveranordningar så grupperade
att alla fläktar kan stoppas från två skilda platser, som skall vara belägna
så långt från varandra som möjligt. Manöveranordningar för den meka-
niska ventilation som betjänar maskineriutrymmen skall också grupperas
så att de kan manövreras från två platser, varav den ena skall ligga
utanför sådana utrymmen. Fläktar som betjänar mekaniska ventilations-anläggningar för lastutrymmen skall kunna stoppas från en säker plats
utanför dessa utrymmen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.7 Där samlingsutrymmen sträcker sig över tre eller flera öppna däck och
innehåller brännbara material såsom möbler och slutna utrymmen såsom
affärer, kontor och restauranger, skall sådana utrymmen utrustas med en
anläggning för utsugning av rök. Rökutsugningsanläggningen skall akti-
veras från den föreskrivna rökdetektoranläggningen och kunna
manövreras manuellt. Fläktarna skall vara dimensionerade så att utrym-
mets hela volym kan sugas ut på högst 10 minuter.
.8 Ventilationstrummor skall vara utrustade med inspektions- och rengö-
ringsluckor på lämpliga platser, där så är rimligt och praktiskt möjligt.
.9 Trummor för utsug från köksspisar där avlagringar av flott och fett kan
antas finnas, skall uppfylla kraven i punkterna .9.2.3.2.1 och .9.2.3.2.2
och hafölja nde:
.1 En fettavskiljare som lätt kan monteras av för rengöring, såvida inte
ett alternativt godkänt system för att avlägsna fett finns installerat.
.2 Ett brandspjäll, placerat i trummans nedre del, som kan manövreras
via automatisk fjärrkontroll och dessutom fjärrmanövrerat brandspjäll
i trummans övre del.
.3 en fast anordning för att släcka en brand i trumman,.4 Anordningar för fjärrstyrd avstängning av utsugs- och inblåsfläktarna,
för manövrering av de i punkt .2 nämnda brandspjällen och för
manövrering av brandsläckningsanläggningen skall finnas på en plats
nära ingången till köket. Om ett system omfattar flera trumledningar
skall det finnas möjlighet att stänga av alla ledningar som använder
samma utsugskanal innan ett släckmedel utlöses i anläggningen.
.5 Lämpligt placerade inspektions- och rengöringsluckor.
.2Fartygsommedförflerän36passagerare
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Ventilationstrummor skall vara av obrännbart material. Korta
trummor, i allmänhet med en längd av högst 2 m och en genom-
skärningsarea som inte överstiger 0,02 m
2, behöver inte vara av1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 109
▼M2
obrännbart material, förutsatt att samtliga följande villkor är
uppfyllda:
.1 Sådana trummor är av ett material som enligt flaggstatens admi-
nistration har låg brandrisk.
.2 De används endast vid ventilationsanläggningens yttersta ände.
.3 De ligger inte närmare än 600 mm, mätt längs trumman, till en
öppning i en indelning av klass ”A” eller ”B”, inklusive
sammanhängande takbeklädnad av klass ”B”.
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH
MED DEN 1 JANUARI 2003:
Punkt .1 skall ersättas med följande punkt .1a:
.1a Dessa trummor skall vara gjorda av ett material som har
ringabenägenhet för fla mspridning.
.2a Där ventilationstrummor med en fri genomskärningsarea över
0,02 m2genombryter skott eller däck av klass ”A” skall öppningarna
vara fodrade med en muff av stålplåt, såvida inte trummorna genom
dessa skott eller däck är av stål intill passagen genom däcken eller
skotten, och trummorna och muffarna i denna del skall uppfylla
följande villkor:
.1 Muffarna skall ha en tjocklek av minst 3 mm och en längd av
minst 900 mm. Vid genombrytningspunkten av skott skall
denna längd helst delas upp i 450 mm på varje sida om skottet.
Dessa trummor eller muffar till sådana trummor skall vara bran-
disolerade. Isoleringen skall vara av åtminstone samma
brandintegritet som det skott eller däck som trummorna
passerar.
.2 Trummor med en fri genomskärningsarea över 0,075 m2skall
ha brandspjäll utöver de i punkt .9.2.2.1 ovan angivna kraven.Brandspjällen skall fungera automatiskt men även kunna
stängas manuellt från båda sidor av däcket eller skottet. Till
varje trumma skall finnas en indikator som visar om spjället är
öppet eller stängt. Brandspjäll fordras dock inte där trummor
genombryter utrymmen som avgränsas av indelningar av
klass ”A”, utan att betjäna dessa utrymmen, förutsatt att dessa
trummor har samma brandintegritet som de indelningar som de
genombryter. Brandspjällen skall vara lätt åtkomliga. På nya
fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, där brandspjällen är placerade bakom innertak eller
beklädnader skall dessa innertak eller beklädnader vara försedda
med en inspektionsluckamed en skylt där bra ndsspjällets iden-
tifieringsbeteckning anges. Brandspjällets identifieringsbeteck-
ning skall även placeras på eventuella anordningar för
fjärrmanövrering.
.2b På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003, där en tunnplåtstrumma med en fri genomskärnings-
area på 0,02 m
2eller mindre genombryter skott eller däck av
klass ”A” skall öppningen vara fodrad med en muff av stål som
skall ha en tjocklek av minst 3 mm och en längd av minst 200 mm
och helst vara uppdelad i 100 mm på varje sida om skottet eller, i
det fall trumman dragits genom däck, ligga helt på den nedre sidan
av det däck genom vilket trumman dragits.
.3 Trummor för ventilation av maskineriutrymmen, kök, däcksut-
rymmen för bilar, ro-ro-lastutrymmen eller utrymmen av särskild
kategori får inte dras genom bostads- eller arbetsutrymmen eller
kontrollstationer, om de inte uppfyller de villkor som specificeras i
punkterna.9.2.3.1.1 till .9.2.3.1.4 eller .9.2.3.2.1 och .9.2.3.2.2 neda n:
.1.1 trummorna är av stål och har en tjocklek av minst 3 mm
respektive 5 mm för trummor med en bredd eller diameter av
högst 300 mm respektive minst 760 mm, medan tjockleken för
trummor vilkas bredd eller diameter är mellan 300 mm och
760 mm beräknas genom interpolation,
.1.2 trummornaär stötta de och förstärktapå lämpligt sätt,
.1.3 trummorna har automatiska brandspjäll nära de avgränsningar
som de genomkorsar,
.1.4 trummorna är isolerade enligt ”A-60”-standard från maskin-
eriutrymmen, kök, däcksutrymmen för bilar, ro-ro-
lastutrymmen eller utrymmen av särskild kategori till en punkt
minst 5 m bortom varje brandspjäll,
eller1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 110
▼M2
.2.1 trummornaär a v stål i enlighet med punkterna.9.2.3.1.1
och .9.2.3.1.2, och
.2.2 trummorna är isolerade enligt ”A-60”-standard hela vägen
genom bostadsutrymmen, arbetsutrymmen eller kontrollsta-
tioner,
förutom att trummor som genombryter vertikala huvudzoner
också skall uppfylla kraven i punkt .9.2.8.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003, skall ventilationsanläggningar för maskinrum
av kategori A, fordonsutrymmen, ro-ro-utrymmen, kök,
utrymmen av särskild kategori och lastutrymmen i allmänhet
vara skiljda från varandra och från ventilationsanläggningar
för andra utrymmen. Ventilationsanläggningar för kök på
passagerarfartyg som medför högst 36 passagerare behöver
inte vara helt åtskiljda, men kan betjänas av separata trummor
från en ventilationsenhet för andra utrymmen. Ett automatiskt
brandspjäll måste under alla förhållanden finnas i ventilations-
trumman för kök nära ventilationsenheten.
.4 Trummor för ventilation av bostadsutrymmen, arbetsutrymmen eller
kontrollstationer skall inte dras genom maskineriutrymmen, kök,
däcksutrymmen för bilar, ro-ro-lastutrymmen eller utrymmen av
särskild kategori om de inte uppfyller de krav som anges i
punkterna.9.2.4.1.1 till .9.2.4.1.3 eller .9.2.4.2.1 och .9.2.4.2.2 neda n:
.1.1 Trummornaär a v stål i enlighet med punkterna.9.2.3.1.1
och .9.2.3.1.2 i de delar som genomkorsar maskineriutrymmen,
kök, däcksutrymmen för bilar, ro-ro-lastutrymmen eller
utrymmen av särskild kategori.
.1.2 Automatiska brandspjäll finns nära de avgränsningar som
genombryts.
.1.3 Brandintegriteten vid genombrytningspunkterna bibehålls i
maskineriutrymmen, kök, bildäcksutrymmen, ro-ro-lastut-
rymmen eller utrymmen av särskild kategori.
eller
.2.1 Trummorna, i de delar som går genom maskineriutrymmen,
kök, bildäcksutrymmen, ro-ro-lastutrymmen eller utrymmen av
särskild kategori, är av stål i enlighet med punkterna .9.2.3.1.1
och .9.2.3.1.2.
.2.2 Trummorna är isolerade enligt ”A-60”-standard genom maskin-
eriutrymmen, kök, däcksutrymmen för bilar, ro-ro-
lastutrymmen eller utrymmen av särskild kategori,
förutom att trummor som genombryter vertikala huvudzoner
också skall uppfylla kraven i punkt .9.2.8.
.5 Där ventilationstrummor med en fri genomskärningsarea över 0,02 m2
genombryter skott av klass ”B”, skall de vara fodrade med en
stålplåtsmuff med en längd av 900 mm, helst med en uppdelning i
450 mm på varje sida om skottet, såvida inte trumman i denna del
är av stål.
.6 De åtgärder som är praktiskt genomförbara skall vidtas i fråga om
kontrollstationer utanför maskineriutrymmen för att säkerställa att
ventilation, sikt och frånvaro av rök bibehålls, så att i händelse av
brand de maskiner och den utrustning som finns där kan övervakas
och fortsätta att fungera effektivt. Alternativa och separata anord-
ningar för lufttillförsel skall finnas. Luftintagen till de två
tillförselkällorna skall vara placerade så att risk för att båda luftin-
tagen samtidigt suger in rök är obetydlig. Dessa krav skall inte gälla
kontrollstationer som är belägna på och öppnas mot ett öppet däck,
eller de platser där stängningsanordningar på platsen kan vara lika
effektiva.
.7 Där trummorna är dragna genom bostadsutrymmen eller utrymmen
där brännbara material förvaras skall utsugstrummorna från
köksspisar vara av indelningar av klass ”A”. Varje utsugstrumma
skall ha
.1 en fettavskiljare som lätt kan monteras av för rengöring,
.2 ett brandspjäll i trummans nedre del,.3 avstängningsanordningar till utsugsfläktarna som kan manövreras
inifrån köket, .
.4 en fast anordning för att släcka en brand i trumman.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 111
▼M2
.8 Där en ventilationstrumma måste passera genom en vertikal
huvudzon, skall ett felsäkert automatiskt stängande brandspjäll finnas
intill indelningen. Spjället skall även kunna stängas manuellt från
båda sidor av indelningen. Manöverplatsen skall vara lätt åtkomlig
och märkas med röd ljusreflekterande färg. Trumman mellan indel-
ningen och spjället skall vara av stål eller annat likvärdigt material
och vid behov isolerad i enlighet med bestämmelserna i regel II-2/
A/12.1. Spjället skall monteras på åtminstone en sida av indelningen
och ha en synlig indikator som visar om spjället är öppet.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
.9 Huvudtrummorna för frånluft och tilluft i alla ventilationsanlägg-
ningar skall kunna stängas av från utsidan av de utrymmen som de
betjänar.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.10 Maskindrivna ventilationsanläggningar i bostads- och arbetsut-
rymmen, lastutrymmen, kontrollstationer och maskineriutrymmen
skall kunna stängas av från en lätt åtkomlig plats utanför det
utrymme de betjänar. Tillträde till denna plats får inte lätt kunna
avskäras i händelse av brand i de utrymmen som ventileras. Anord-
ningarna för att stänga av ventilationen i maskineriutrymmena skall
vara helt skilda från dem som används för avstängning av ventila-
tion i andra utrymmen.
.3 ALLA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH
MED DEN 1 JANUARI 2003:
Följande anordningar skall provas i enlighet med IMO:s kod för brand-
provningsmetoder:
.1 brandspjäll och manöveranordningar, och
.2 trummor som genombryter indelningar av klass ”A”. Provet krävs
inte då stålmuffar är direkt sammanfogade med ventilationstrummor
med hjälp av nitade eller skruvade flänsar eller genom svetsning.
10 Fönster och fönsterventiler (R 33)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
.1 Alla fönster och fönsterventiler i skott inom bostads- och arbetsutrymmen
samt kontrollstationer, andra än de på vilka bestämmelserna i regel 7.5 är
tillämpliga, skall utformas så att de bibehåller den integritet som är
föreskriven för den typ av skott i vilka de sätts in.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall detta fastställas i enlighet med koden för brandprovningsme-
toder.
.2 Utan hinder av föreskrifterna i tabellerna i reglerna 4 och 5 skall alla
fönster och fönsterventiler i väderskyddande skott till bostads- och arbets-
utrymmen samt kontrollstationer utformas med ramar av stål eller annat
lämpligt material. Glaset skall hållas fast genom infattning eller hörnbe-
slag av metall.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SOM MEDFÖR FLER ÄN
36 PASSAGERARE:
.3 Fönster som vetter mot förvaringsplatser för livräddningsredskap, embar-
kerings- och samlingsstationer, yttre trappor och öppna däck för
utrymning samt fönster belägna nedanför embarkeringsstationer för
livflottar och utrymningsrutschbanor skall ha den brandintegritet som fö-
reskrivs i tabellerna i regel 4. Där särskilda automatiska sprinklerdysor
finns för fönster, får ”A-0”-fönster godkännas som likvärdiga.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall de särskilda automatiska sprinklerdysorna vara antingen
.1 speciella dysor ovanför fönstren, som finns utöver de sedvanliga
taksprinklerna, eller
.2 vanliga taksprinkler anordnade på ett sådant sätt att fönstret skyddas
av en genomsnittlig tillförselhastighet av minst 5 l/m
2och minut,
samt den ytterligare fönsterytan är inkluderad vid beräkningen av
den täcktayta n.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 112
▼M2
Fönster på fartygssidan nedanför embarkeringsstationer för livbåtar skall
ha en brandintegritet som åtminstone är likvärdig med klass ”A-0”.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SOM MEDFÖR HÖGST 36 PASSA-
GERARE SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.4 Utan hinder av föreskrifterna i tabellerna i regel II-2/B/5 skall särskild
uppmärksamhet ägnas brandintegriteten hos fönster som vetter mot
öppna eller slutna embarkeringsområden för livbåtar och livflottar och
brandintegriteten hos fönster som är belägna nedanför sådana områden
på sådan plats att fel i dem skulle hindra sjösättning av eller embarkering
i livbåtar eller livflottar.
11 Begränsad användning av brännbara material (R 34)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Alla beklädnader, underlag, dragstoppare, innertak och isoleringar skall
vara av obrännbara material utom i lastutrymmen, postrum, bagagerum
eller kylrum inom arbetsutrymmen. Partiella skott eller däck som används
för att dela upp ett utrymme för praktiska ändamål eller som konstnärlig
utsmyckning skall också vara av obrännbart material.
.2 Ångbarriärer och bindemedel som används i samband med kylanlägg-
ningars isolering, inklusive isolering av rördelar, behöver inte vara av
obrännbart material men skall begränsas till minsta praktiskt möjliga
mängd, och deras exponerade ytor skall ha förmåga att motstå flamsprid-
ning i enlighet med provförfarandet i IMO:s resolution A.653 (16).
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Punkt .2 skall ersättas med följande punkt .2a:
.2a Ångbarriärer och bindemedel som används i samband med
kylanläggningars isolering, inklusive isolering av rördelar, behöver
inte vara av obrännbart material men skall begränsas till minsta
praktiskt möjliga mängd, och deras exponerade ytor skall ha ringa
benägenhet för flamspridning.
.3 Följande ytor skall ha ringa benägenhet för flamspridning:
.1 Exponerade ytor i korridorer och trapphus samt på skott och på vägg-
och innertaksbeklädnader i alla bostadsutrymmen, arbetsutrymmen
och i kontrollstationer.
.2 Dolda eller oåtkomliga utrymmen i bostads- och arbetsutrymmen och
kontrollstationer.
.4 Den totala volymen av brännbara ytbeklädnader, lister, dekorationer och
faner får inte i något bostadsutrymme och inte i något arbetsutrymme
överskrida en volym som motsvarar 2,5 mm faner på den sammanlagda
arean av väggar och tak. Möbler som är fastsatta i beklädnader, skott eller
däck behöver inte ingå i beräkningen av den totala volymen av brännbart
material.
För fartyg med en automatisk sprinkleranläggning som uppfyller
bestämmelserna i regel II-2/A/8 får den ovannämnda volymen omfatta
en viss mängd brännbart material för uppsättande av indelningar av
klass ”C”.
.5 Faner som används på ytor och beklädnader som omfattas av föreskrif-
ternai punkt .3 ska ll haett värmevärde som inte överstiger 45 MJ/m2av
faner med använd tjocklek.
.6 Möbler i trapphus skall begränsas till sittmöbler. De skall vara fastgjorda
och begränsas till sex sittplatser per däck i varje trapphus, utgörabegränsad brandrisk och inte utgöra hinder i utrymningsvägarna för
passagerarna. Flaggstatens administration får tillåta ytterligare sittplatser
inom det centrala samlingsområdet i ett trapphus om de är fastgjorda, av
obrännbart material och inte utgör hinder i utrymningsvägarna för passa-
gerarna. Möbler skall inte tillåtas i de korridorer för passagerare och
besättning som utgör utrymningsvägar inom hyttområden. Utöver vad
som anges ovan får skåp av obrännbart material som används till
förvaring av föreskriven säkerhetsutrustning tillåtas. Dricksvattenauto-
mater och ismaskiner kan tillåtas i korridorer förutsatt att de är fastsatta
och inte begränsar bredden på utrymningsvägarna. Detta gäller även för
dekorationer såsom blom- eller växtarrangemang, statyer eller andra
konstföremål som till exempel målningar och gobelänger i korridorer
och trappor.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 113
▼M2
.7 Målarfärger, fernissor och andra ytbehandlingsmedel som används på
exponerade invändiga ytor får inte kunna avge alltför stora mängder rök
och giftigaämnen.
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Punkt .7 skall ersättas med följande punkt .7a:.7a Målarfärger, fernissor och andra ytbehandlingsmedel som används på
exponerade invändiga ytor får inte kunna avge alltför stora mängder rök
och giftiga ämnen. Detta fastställs i IMO:s kod för brandprovningsme-
toder.
.8 Primär däcksbeläggning skall, om de används på däck inom bostadsut-
rymmen, arbetsutrymmen och kontrollstationer, vara av ett godkänt
material, som inte lätt fattar eld eller kan medföra risk för förgiftning
eller explosion vid förhöjda temperaturer i enlighet med koden för brand-
provningsmetoder i IMO:s resolution A.687 (17).
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Punkt .8 skall ersättas med följande punkt .8a:
.8a Primär däcksbeläggning skall, om de används på däck inom bostadsut-
rymmen, arbetsutrymmen och kontrollstationer, vara av ett godkänt
material, som inte lätt fattar eld eller kan medföra risk för förgiftning
eller explosion vid förhöjdatempera turer i enlighet med IMO:s kod för
brandprovningsmetoder.
12 Byggnadsdetaljer (R 35)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE FARTYG
AV KLASS B:
I bostadsutrymmen, arbetsutrymmen, kontrollstationer, korridorer och trappor
skall följande gälla:
.1 Luftutrymmen som är inneslutna bakom innertak, paneler eller
beklädnader skall vara lämpligt avdelade genom tättslutande dragstoppare
placerade på högst 14 meters avstånd från varandra.
.2 Sådana inneslutna luftutrymmen, inklusive sådana bakom beklädnader i
trappor, trunkar m.m., skall i vertikal led vara tillslutna vid varje däck.
13 Fasta anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm och auto-
matiska anläggningar för sprinkler, upptäckande av brand och
brandlarm (R 14) (R 36)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 I fartyg som medför högst 36 passagerare och i fartyg med en längd
mindre än 24 meter skall helt igenom varje separat zon, vare sig den är
vertikal eller horisontell, i alla bostads- och arbetsutrymmen och i
kontrollstationer, utom utrymmen som inte erbjuder någon väsentlig
brandrisk, t.ex. tomma utrymmen, sanitära utrymmen m.m., installeras
antingen
.1 en fast anläggning för upptäckande av brand och brandlarm av
godkänd typ, som uppfyller föreskrifternai regel II-2/A/9 och som
installeras och anordnas så att förekomsten av brand i dessa
utrymmen upptäcks, men som i nya fartyg av klass B, C och D,
byggda från och med den 1 januari 2003, upptäcker rök i korridorer,
trapphus och utrymningsvägar i bostadsutrymmen, eller
.2 en automatisk anläggning för sprinkler, upptäckande av brand och
brandlarm av godkänd typ, som uppfyller föreskrifterna i regel II-2/
A/8 eller IMO:s riktlinjer för en godkänd likvärdig sprinkleranlägg-
ning enligt IMO:s resolution A.800 (19) och som installeras och
anordnas så att dessa utrymmen skyddas, samt därutöver en fast
anläggning för upptäckande av brand och brandlarm av godkänd
typ, som uppfyller föreskrifterna i regel II-2/A/9, och som installeras
och anordnas så att den upptäcker rök i korridorer, trapphus och
utrymningsvägar i bostadsutrymmen.
.2 Fartyg som medför fler än 36 passagerare, förutom fartyg med en längd
mindre än 24 meter, skall vara utrustade med följande:1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 114
▼M2
En automatisk anläggning för sprinkler, upptäckande av brand och brand-
larm av godkänd typ, som uppfyller föreskrifterna i regel II-2/A/8 eller
IMO:s riktlinjer för en godkänd likvärdig sprinkleranläggning enligt
IMO:s resolution A.800 (19) i alla arbetsutrymmen, kontrollstationer och
bostadsutrymmen, inbegripet korridorer och trappor.
Alternativt får kontrollstationer, på platser där vatten kan skada viktig
utrustning, utrustas med en godkänd fast brandsläckningsanläggning av
annan typ.
En fast anläggning för upptäckande av brand och brandlarm av godkänd
typ, som uppfyller föreskrifterna i regel II-2/A/9, skall installeras ochanordnas så att den upptäcker rök i arbetsutrymmen, kontrollstationer
och bostadsutrymmen, inbegripet korridorer och trappor. Rökdetektorer
behöver inte installeras i privata badrum och kök.
Utrymmen utan eller med liten brandrisk, t.ex. tomma utrymmen,
allmänna toaletter, koldioxidrum och liknande utrymmen, behöver inte
förses med någon automatisk sprinkleranläggning eller fast anläggning
för upptäckande av brand och brandlarm.
.3 I periodvis obemannade maskineriutrymmen skall en fast anläggning för
upptäckande av brand och brandlarm av godkänd typ, som uppfyller
bestämmelserna i regel II-2/A/9 installeras.
Denna anläggning för upptäckande av brand skall utformas så och detek-
torerna placeras så att utbrott av brand i någon del av dessa utrymmen
snabbt upptäcks under maskineriets alla normala driftförhållanden och
under de varierande ventilatonsförhållanden som erfordras med hänsyn
till möjliga omgivande temperaturvariationer. Anläggningar med enbart
värmedetektorer får inte tillåtas utom i utrymmen med begränsad höjd
och där deras användning är särskilt lämplig. Anläggningen för
upptäckande av brand skall utlösa akustiska och optiska larm, i båda
avseendena tydligt avvikande från larm från varje annan anläggning som
inte indikerar brand, samt på tillräckligt många platser så att larmet hörs
och uppmärksammas på navigationsbryggan och av ansvarigt maskin-
befäl.
När navigationsbryggan är obemannad skall larmet höras på en plats där
en ansvarig besättningsmedlem tjänstgör.
Efter installationen skall systemet provas under olika driftförhållanden för
maskineriet och olika ventilationsförhållanden.
14 Skydd av utrymmen av särskild kategori (R 37)
.1Bestämmelser tillämpliga på utrymmen av särskild kategori över eller
underskottdäcket
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B SOM MEDFÖR FLER ÄN 36 PASSAGERARE:
.1 Allmänt
.1 Grundprincipen i bestämmelsernai dennaregel är a tt eftersom
den normala indelningen i vertikala huvudzoner ibland inte kan
vara praktiskt möjlig i utrymmen av särskild kategori ett likvär-
digt skydd måste uppnås för sådana utrymmen grundat på
principen för horisontell zonindelning och på tillgången till en
effektiv fast brandsläckningsanläggning. Enligt denna princip får
en horisontell zon vid tillämpningen av denna regel omfatta
utrymmen av särskild kategori på mer än ett däck, förutsatt att
zonens totala fria höjd för fordon inte överstiger 10 m.
.2 Föreskrifternai reglernaII-2/A/12, II-2/B/7 och II-2/B/9 om
vidmakthållande av vertikala zoners integritet skall tillämpas
lika på däck och skott som bildar avgränsningar mellan horison-
tella zoner och mellan dessa och resten av fartyget.
.2 Konstruktionsmässigt skydd
.1 I nya fartyg som medför fler än 36 passagerare skall skott och
däck som avgränsar utrymmen av särskild kategori isoleras enligt
klass ”A-60”. Där det på en sida om indelningen finns ett öppet
däcksutrymme (enligt definitionen i regel 4.2.2.5), ett sanitärt
eller liknande utrymme (enligt definitionen i regel 4.2.2.9) eller
en tank, ett tomrum eller utrymme för hjälpmaskineri med liten
eller ingen brandrisk (enligt definitionen i regel 4.2.2.10) får
standarden dock minskas till klass ”A-0”.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 115
▼M2
I de fall tankar för brännolja finns under ett utrymme av särskild
kategori får däckets integritet mellan sådana utrymmen minskas
till ”A-0”-standard.
.2 I nya fartyg som medför högst 36 passagerare samt i existerande
fartyg av klass B som medför fler än 36 passagerare skall skott
som avgränsar utrymmen av särskild kategori isoleras enligt
föreskrifterna för utrymmen av kategori 11 i tabell 5.1 i regel 5
och de horisontella avgränsningarna enligt föreskrifterna för
kategori 11 i tabell 5.2 i regel 5.
.3 På navigationsbryggan skall finnas anordningar som utvisar när
en branddörr som leder till eller från ett utrymme av särskild
kategori är stängd.
Dörrar till utrymmen av särskild kategori skall vara utformade så
att de inte kan hållas öppna permanent, och de skall hållas
stängdaunder resa n.
.3 Fast brandsläckningsanläggning
Varje utrymme av särskild kategori skall ha en godkänd fast, manu-
ellt manövrerbar tryckanläggning för vattenspridning som inom ett
sådant utrymme skall skydda alla delar av varje däck och varje platt-
form för fordon.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall sådana anläggningar för vattenspridning vara försedda
med följande:
.1 en manometer på ventilmanifolden,
.2 tydlig märkning av varje ventil på manifolden som anger vilka
utrymmen som betjänas,
.3 instruktioner om drift och underhåll placerade i ventilcentralen,
och
.4 ett tillräckligt antal dräneringsventiler.
Flaggstatens administration kan tillåta användning av annan fast
brandsläckningsanläggning som vid prov i full skala, under
förhållanden vid vilka man simulerar en brand i flytande bensin
inom ett utrymme av särskild kategori, har visat sig vara minst
lika effektiv vid bekämpning av bränder som kan tänkas uppstå
i ett sådant utrymme. En sådan fast tryckanläggning för vatten-
spridning eller annan likvärdig brandsläckningsanläggning skall
uppfyllaföreskrifternai IMO:s resolution A.123 (V), och IMO:s
cirkulär MSC/Circ.914 (”Anvisningar vid godkännande av alter-
nativa vattenbaserade brandbekämpningssystem för användning i
utrymmen av särskild kategori”) skall beaktas.
.4 Brandronder och upptäckande av brand
.1 En effektiv brandrondtjänst skall upprätthållas i utrymmen av
särskild kategori. I varje sådant utrymme i vilket brandronder
inte upprätthålls genom en kontinuerlig brandvakt vid alla
tidpunker under resan skall det finnas en fast anläggning för
upptäckande av brand och brandlarm av godkänd typ som
uppfyller föreskrifterna i regel II-2/A/9. Den fasta anläggningen
för upptäckande av brand skall snabbt kunna upptäcka utbrott
av brand. Typen, avståndet mellan och placeringen av detekto-
rerna skall bestämmas med hänsyn till ventilationens inverkan
och andra betydelsefulla faktorer.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003, skall systemet efter installationen provas under
normala ventilationsförhållanden och skall ge en total responstid
som flaggstatens administration bedömer tillfredsställande.
.2 Manuella utlösningsdon skall finnas i nödvändig omfattning
överallt inom utrymmen av särskild kategori, och ett sådant skall
placeras nära varje utgång från sådana utrymmen.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003, skall manuella utlösningsdon placeras så attingen del av utrymmet ligger på mer än 20 meter från ett manu-
ellt utlösningsdon.
.5 Transportabel brandsläckningsutrustning1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 116
▼M2
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN
1 JANUARI 2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
.5a I varje utrymme av särskild kategori skall finnas
.1 minst tre vattendimspridare,
.2 en transportabel enhet för skumspridning som uppfyller
bestämmelserna i regel II-2/A/6.2, förutsatt att minst två sådana
enheter är tillgängliga i fartyget för användning i sådana
utrymmen, och
.3 minst en bärbar brandsläckare vid varje tillträde till sådana
utrymmen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
.5b Bärbara brandsläckare skall finnas på varje däck, i varje lastrum
eller avdelning där fordon transporteras, med högst 20 meters
mellanrum, på båda sidor av utrymmet. Minst en bärbar brands-
läckare skall vara placerad vid varje tillträde till sådana utrymmen.
Därutöver skall följande brandsläckningsredskap finnas i utrymmen
av särskild kategori:
.1 minst tre vattendimspridare, och
.2 en transportabel enhet för skumspridning som uppfyller
bestämmelserna i koden för brandsäkerhetssystem, förutsatt att
minst två sådana enheter är tillgängliga i fartyget för använd-
ning i sådana ro-ro-utrymmen.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
.6 Ventilationsanläggning
.1 För utrymmen av särskild kategori skall det finnas en effektiv
mekanisk ventilationsanläggning som är tillräcklig för att ge
minst 10 luftväxlingar per timme. Anläggningen för sådana
utrymmen skall helt skiljas från andra ventilationsanläggningar
och skall alltid vara i drift när det finns fordon i sådana
utrymmen. Antalet luftväxlingar skall ökas till minst 20 när
fordon håller på att lastas och lossas.
Ventilationstrummor som betjänar sådana utrymmen av särskild
kategori som kan tillslutas effektivt skall vara åtskilda för varje
sådant utrymme. Anläggningen skall kunna manövreras från en
plats utanför dessa utrymmen.
.2 Ventilationsanläggningen skall vara sådan att luftskiktning och
uppkomst av luftfickor förhindras.
.3 Det skall finnas anordningar som på navigationsbryggan visar
varje bortfall eller minskning av den föreskrivna ventilationska-
paciteten.
.4 Det skall finnas anordningar som vid brand medger snabb
stängning och effektiv tillslutning av ventilationsanläggningen,
varvid hänsyn skall tas till väder- och sjöförhållanden.
.5 Ventilationstrummor, inbegripet spjäll, skall vara av stål och
anordnade på ett för flaggstatens administration godtagbart sätt.
I nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den
1 januari 2003, skall ventilationstrummor som genombryter hori-
sontella zoner eller maskineriutrymmen vara ståltrummor av
klass ”A-60”, konstruerade i enlighet med reglerna II-2/B/
9.2.3.1.1 och II-2/B/9.2.3.1.2.
.2Tilläggsbestämmelser tillämpliga endast på utrymmen av särskild kate-
goriovanförskottdäcket
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1.1 Spygatt
Med tanke på den allvarliga stabilitetsförsämring som skulle kunna
uppstå vid ansamling av stora mängder vatten på däcket eller
däcken som en följd av att den fasta tryckanläggningen för
brandsläckning genom vattenspridning träder i funktion, skall1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 117
▼M2
spygatt anordnas så att det säkerställs att sådant vatten snabbt och
direkt leds över bord.
NYA KLASS B, C OCH D OCH EXISTERANDE RO-RO-PASSAGE-
RARFARTYG AV KLASS B:
.1.2 Avlopp
.1.2.1 Avloppsventiler till spygatt, med effektiva stängningsanord-
ningar som kan manövreras från en position ovanför
skottdäcket i enlighet med kraven i den gällande internatio-
nella lastlinjekonventionen, skall hållas öppna till sjöss.
.1.2.2 Varje användning av de ventiler som avses i punkt .1.2.1
skall registreras i loggboken.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.2 Försiktighetsåtgärder mot antändning av flambara gaser
.1 På varje däck eller plattform, om sådan finns, där fordon trans-
porteras och där explosiva gaser kan antas samla sig, med
undantag för plattformar med öppningar som är tillräckligt stora
för att tillåta bensingaser att tränga nedåt, skall utrustning som
kan vara en antändningskälla för flambara gaser, särskilt elekt-
risk utrustning och elektriska ledningar, installeras minst
450 mm över däcket eller plattformen. Elektrisk utrustning,
installerad mer än 450 mm över däcket eller plattformen, skallvara av en typ som är innesluten och skyddad så att gnistsprid-
ning förhindras. Om emellertid en installation av elektrisk
utrustning och elektriskaledninga r på en nivå som är lägre än
450 mm över däcket är nödvändig för fartygets säkra drift får
sådan utrustning och sådana ledningar installeras om de är av
en certifierat säker typ som har godkänts för användning i en
explosiv blandning av bensin och luft.
.2 Elektrisk utrustning och elektriska ledningar som installeras i en
ventilationstrumma för utsugning av luft skall vara av en typ som
är godkänd för användning i explosiva blandningar av bensin och
luft, och den yttre mynningen av varje sådan trumma skall vara
belägen på en säker plats med hänsyn till andra möjliga
antändningskällor.
.3Tilläggsbestämmelser tillämpliga endast på utrymmen av särskild kate-
goriunderskottdäcket
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Länspumpning och dränering
Med tanke på den allvarliga stabilitetsförsämring som kan uppstå
genom ansamling av stora mängder vatten på däcket eller tanktaket
som en följd av att den fasta anläggningen för brandsläckning genom
spridning av vatten under tryck träder i funktion kan flaggstatens
administration kräva ytterligare länspumpnings- och dräneringsanord-
ningar utöver dem som krävs enligt regel II-1/C/3.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall dräneringssystemet i så fall vara dimensionerat så att det
motsvarar minst 125 % av den kombinerade kapaciteten av pump-
anläggningarna för vattenspridning och det föreskrivna antalet
brandslangsmunstycken. Ventilerna i dräneringssystemet skall kunna
manövreras utanför det skyddade utrymmet, i närheten av manövera-
nordningarna för brandsläckningsanläggningen. Länsgroparna skall
ha en tillräcklig kapacitet och skall finnas vid bordsidan av fartyget
med ett mellanrum på högst 40 meter i varje vattentät avdelning.
.2 Försiktighetsåtgärder mot antändning av flambara gaser
.1 Elektrisk utrustning och elektriska ledningar som installeras skall
vara av en typ som är lämplig för användning i explosiva bland-
ningar av bensin och luft. Annan utrustning som kan utgöra en
antändningskälla för flambara gaser får inte tillåtas.
.2 Elektrisk utrustning och elektriska ledningar som installeras i en
ventilationstrumma för utsugning av luft skall vara av en typ som
är godkänd för användning i explosiva blandningar av bensin och
luft, och den yttre mynningen av varje sådan trumma skall vara
belägen på en säker plats med hänsyn till andra möjliga
antändningskällor.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 118
▼M2
.4Permanentaöppningar
FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Permanenta öppningar i sidobordläggningen, ändskotten till utrymmen av
särskild kategori, eller i det ovanliggande däcket på sådana utrymmen
skall vara så placerade att brand i ett utrymme av särskild kategori inte
medför fara för förvaringsutrymmen och embarkeringsstationer för
livräddningsfarkoster samt bostadsutrymmen, arbetsutrymmen och
kontrollstationer i överbyggnader och däckshus ovanför utrymmen av
särskild kategori.
15 Brandronder, anläggningar för upptäckande av brand och brandlarm
samt högtalaranläggningar (R 40)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Manuella utlösningsdon som uppfyller kraven i regel II-2/A/9 skall finnas
installerade.
.2 Alla fartyg skall alltid när de är till sjöss eller i hamn (utom när de är
upplagda) vara så bemannade eller utrustade att det säkerställs att varje
första brandlarm omedelbart uppfattas av en ansvarig besättningsmedlem.
.3 Ett särskilt larm, manövrerat från navigationsbryggan eller brandkontrol-
lstationen, skall finnas för att sammankalla besättningen. Detta larm kan
ingå som en del i fartygets allmänna larmanläggning men skall kunna
avges oberoende av larmet till passagerarutrymmena.
.4 En högtalaranläggning eller annat effektivt kommunikationsmedel skall
finnas inom alla bostads- och arbetsutrymmen samt kontrollstationer och
på öppnadäck.
På nya fartyg av klass B, C och D, byggda från och med den 1 januari
2003, skall sådana högtalaranläggningar uppfylla kraven i regel III/6.5.
.5 NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE
FARTYG AV KLASS B:
I fartyg som medför fler än 36 passagerare skall en effektiv brand-
rondtjänst upprätthållas så att utbrott av brand snabbt kan upptäckas.
Varje person som ingår i brandvakten skall göras förtrogen med såväl
fartygets arrangemang som platsen för och handhavandet av den utrust-
ning som han eller hon kan behöva använda. Varje person som ingår i
brandvakten skall vara utrustad med en bärbar tvåvägs radiotelefonap-
parat.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.6 I fartyg som medför fler än 36 passagerare skall alla detektorlarm till de
anläggningar som krävs enligt regel 13.2 finnas samlade i en ständigt
bemannad central kontrollstation. Dessutom skall manöverdonen för
fjärrstyrd stängning av branddörrar och avstängning av ventilationsfläktar
finnas samlade på samma plats. Ventilationsfläktarna skall kunna
återstartas av besättningen från den ständigt bemannade kontrollstationen.
Kontrollpanelen i den centrala kontrollstationen skall kunna indikera om
branddörrarna är öppna eller stängda och om detektorerna, larmen och
fläktarna är avstängda eller ej. Kontrollpanelen skall ha ständig
strömförsörjning och vara utrustad med en automatisk omkopplingsfunk-
tion till en reservkraftkälla vid strömavbrott. Kontrollpanelen skall drivas
från den elektriska huvudkraftkällan och den elektriska nödkraftkälla som
definieras i regel II-1/D/3, såvida inte reglerna tillåter andra anordningar.
.7 Kontrollpanelen skall vara konstruerad enligt principen om felsäkerhet,
dvs. en öppen detektorströmkrets skall orsaka larm.
16 Förbättrande åtgärder i existerande fartyg av klass B som medför fler
än 36 (R 41–1)
Förutom bestämmelserna för existerande fartyg av klass B i detta kapitel II-2
skall existerande fartyg av klass B som medför fler än 3 uppfylla följande krav:
.1 Senast den 1 oktober 2000:
.1 Alla bostads- och arbetsutrymmen, trapphus och korridorer skall
vara utrustade med ett typgodkänt rökdetektor- och larmsystem
och uppfyllabestämmelsernai regel II-2/A/9. Ett såda nt system
behöver inte installeras i privata badrum och utrymmen med liten1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 119
▼M2
eller ingen brandrisk, såsom tomrum och liknande utrymmen.
Detektorer som aktiveras av värme i stället för rök skall installeras
i kök.
.2 Rökdetektorer som är kopplade till anläggningen för upptäckt av
brand och brandlarm skall också monteras över tak i trappor och
korridorer i de områden där taken är av brännbart material.
.3.1 Gångjärnsförsedda branddörrar i trapphus, skott i vertikala huvud-
zoner samt köksavgränsningar som normalt hålls öppna skall vara
självstängande och kunna stängas från en central kontrollstation
och från en plats intill dörren.
.3.2 En kontrollpanel skall installeras i en ständigt bemannad central
kontrollstation och visa om branddörrarna i trapphus, skott i verti-
kala huvudzoner och köksavgränsningar är stängda.
.3.3 Frånluftstrummor från köksspisar där avlagringar av flott och fett
kan antas samlas och som är dragna genom bostadsutrymmen eller
utrymmen där brännbara material förvaras skall vara av indel-
ningar av klass ”A”. Varje frånluftstrumma från en köksspis skall
hafölja nde:
.1 En fettavskiljare som lätt kan monteras av för rengöring,
såvida inte en annan anordning för att avlägsna fett är instal-
lerad.
.2 Ett brandspjäll i trummans nedre del.
.3 En anordning som kan manövreras inifrån köket för avstäng-
ning av frånluftsfläktarna.
.4 En fast anordning för att släcka en brand i trumman.
.5 Lämpligt placerade inspektions- och rengöringsluckor.
.3.4 Endast allmänna toaletter, hissar, skåp av obrännbara material för
förvaring av räddningsutrustning samt öppna informationsdiskar
får vara belägna inom trapphusområden. Övriga utrymmen inom
trapphus skall vara
.1 tomma, permanent avstängda eller urkopplade från elsystemet,
eller
.2 avskilda från trapphuset genom indelningar av klass ”A” i
enlighet med regel 5. Sådana utrymmen får ha direkt förbin-
delse till trapphus genom dörrar av klass ”A” i enlighet med
regel 5 och på villkor att en sprinkleranläggning finns i dessa
utrymmen. Ingångar till hytter får emellertid inte vara belägna
i trapphus.
.3.5 Andra utrymmen än samlingsutrymmen, korridorer, allmänna
toaletter, utrymmen av särskild kategori, andra trappor som krävs
enligt regel 6.1.5, öppnadäcksutrymmen och utrymmen enligt
punkt .3.4.2 ovan får inte ha direkt förbindelse till trapphus.
.3.6 Befintliga maskineriutrymmen av kategori 10 som anges i regel II-
2/B/4 samt kontor bakom informationsdiskar som har en direkt-
utgång i trapphuset får bibehållas, under förutsättning att de
skyddas med hjälp av rökdetektorer och att endast möbler med
begränsad brandrisk används i kontor bakom informationsdiskar.
.3.7 Utöver den nödbelysning som krävs enligt reglernaII-1/D/3
och III/5.3 skall utrymningsvägarna, inklusive trappor och
utgångar, vara markerade med belysning eller band som avger
fotoluminescens, placerade högst 0,3 m över däck vid alla punkter
längs utrymningsvägen, inbegripet hörn och korsningar.
Märkningen skall göra det möjligt för passagerarna att hitta alla
utrymningsvägar och lätt finna nödutgångarna. Om elektrisk
belysning används skall den strömförsörjas från nödkraftkällan
och vara anordnad så att ett fel i någon enskild lampa eller ett
avskuret lysband inte gör markeringen ineffektiv. Dessutom skall
alla skyltar till utrymningsvägar och markeringar av platser med
brandutrustning vara av material som avger fotoluminescens eller
vara belysta. Flaggstatens administration skall se till att sådan
belysning eller utrustning för fotoluminescens har blivit
utvärderad, provad och använd i enlighet med riktlinjerna i
IMO:s resolution A.752 (18) eller ISO-standard 15370–2001.
.3.8 Ett allmänt nödlarmsystem skall finnas. Larmet skall kunna höras
i alla bostadsutrymmen och i de arbetsutrymmen där besättningen
normalt uppehåller sig samt på öppna däck, och dess ljudnivå
skall uppfylla normerna i koden för alarm och indikatorer, antagen
av IMO genom resolution A.686 (17).1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 120
▼M2
.3.9 En högtalaranläggning eller ett annat effektivt kommunikations-
system skall finnas i alla bostads-, samlings- och
arbetsutrymmen, kontrollstationer och på öppna däck.
.3.10 Möbler i trapphus skall begränsas till sittmöbler. De skall vara
fastgjorda och begränsas till sex sittplatser per däck i varje
trapphus, utgöra begränsad brandrisk och inte utgöra hinder i
utrymningsvägarna för passagerarna. Flaggstatens administration
får tillåta ytterligare sittplatser inom det centrala samlingsområdet
i ett trapphus, om de är fastgjorda, av obrännbart material och inte
utgör hinder i utrymningsvägarna för passagerarna. Möbler skall
inte tillåtas i de korridorer för passagerare och besättning som
utgör utrymningsvägar inom hyttområden. Utöver vad som anges
ovan får skåp av obrännbart material som används till förvaring av
föreskriven säkerhetsutrustning tillåtas.
.2 Senast den 1 oktober 2003:
.1 Alla trappor i bostads- och arbetsutrymmen skall vara av stålram-
skonstruktion, såvida flaggstatens administration inte godkänner
användning av annat likvärdigt material, och skall ligga inom
avgränsningar som bildas av indelningar av klass ”A” med lämpliga
stängningsanordningar vid alla öppningar, bortsett från följande:
.1 En trappa som förbinder endast två däck behöver inte ha
trapphus, om däckets integritet bibehålls genom lämpliga skott
eller dörrar i ett mellandäcksutrymme. När en trappa är innes-
luten i ett mellandäcksutrymme skall trapphuset skyddas i
enlighet med tabellen för däck i regel 5.
.2 Öppna trappor får anläggas i samlingsutrymmen, förutsatt att de
ligger helt inom ett sådant utrymme.
.2 Maskineriutrymmen skall vara utrustade med en fast brandsläck-
ningsanläggning som uppfyller bestämmelserna i regel II-2/A/6.
.3 Ventilationstrummor som dras genom indelningar mellan vertikala
huvudzoner skall ha ett felsäkert automatiskt stängande brandspjäll,
som även skall kunna stängas manuellt från varje sida av indel-
ningen. Dessutom skall felsäkra automatiskt stängande brandspjäll,
som kan manövreras manuellt inifrån avgränsningen, finnas på alla
ventilationstrummor som betjänar både bostads- och arbetsutrymmen
samt trapphallar där de genombryter sådana. Ventilationstrummor
som går genom en indelning som är huvudbrandzon utan att betjäna
utrymmen på båda sidorna eller går genom ett trapphus utan att
betjäna detta behöver inte ha spjäll, förutsatt att trummorna är
konstruerade och isolerade i enlighet med klass A-60 och inte har
några öppningar inom trapphuset eller i trunken på den sida som
inte direkt betjänas.
.4 Utrymmen av särskild kategori skall uppfylla bestämmelserna i
regel II-2/B/14.
.5 Alla branddörrar i trapphus, skott i vertikala huvudzoner och i
köksavgränsningar som normalt hålls öppna skall kunna stängas från
en central kontrollstation och från en plats vid dörren.
.6 Kraven i punkt 1.3.7 i denna regel skall även gälla för bostadsut-
rymmen.
.3 Senast den 1 oktober 2005 eller 15 år efter fartygets byggnadsdatum,
vilketdera som infaller senast:
.1 Bostads- och arbetsutrymmen, trapphus och korridorer skall vara
utrustade med en automatisk anläggning för sprinkler, upptäckt av
brand och brandlarm som uppfyller bestämmelserna i regel II-2/A/8
eller IMO:s anvisningar om en godkänd likvärdig sprinkleranläggning
enligt IMO:s resolution A.800 (19).
17 Särskilda föreskrifter för fartyg som transporterar farligt gods (R 41)NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FÖRE DEN 1 JANUARI
2003, SAMT EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B:
Föreskrifterna i SOLAS regel II-2/54 skall i tillämpliga delar gälla för passage-
rarfartyg som transporterar farligt gods.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Föreskrifterna i regel 19 del G SOLAS kapitel II-2, efter revidering den 1 januari
2003, skall i tillämpliga delar gälla för passagerarfartyg som transporterar farligt
gods.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 121
▼M2
18 Särskilda föreskrifter gällande anordningar för helikopter
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED DEN
1 JANUARI 2003:
Fartyg som är utrustade med landnings- och vinschningsyta för helikoptrar skall
uppfyllabestämmelsernai regel 18 del G i SOLAS ka pitel II-2, efter revidering
den 1 januari 2003.
KAPITEL III
LIVRÄDDNINGSREDSKAP
1 Definitioner (R 3)NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Vid tillämpning av detta kapitel skall, om annat inte uttryckligen anges, defini-
tionerna i regel III/3 i SOLAS 1974, med ändringar, gälla.
2 Kommunikationer, livräddningsfarkoster och beredskapsbåtar samt
personliga livräddningsredskap (R 6 + 7 + 18 + 21 + 22)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Varje fartyg skall medföra åtminstone den radioutrustning för livräddning, samt
de radartranspondrar, personliga livräddningsredskap, livräddningsfarkoster,
beredskapsbåtar, nödsignalljus och linkastare som anges i följande tabell och
tillhörande anmärkningar enligt fartygets klass.
All utrustning som angivits ovan, inklusive sjösättningsredskap i förekommande
fall, skall uppfylla reglerna i kapitel III i bilagan till 1974 års SOLAS-konven-
tion, inklusive ändringar, om inte annat uttryckligen anges i de punkter som
följer.
Dessutom skall det på varje fartyg finnas räddningsdräkter och termiska skydd
för personer som skall rymmas i livbåtar och beredskapsbåtar enligt de krav
som fastställs i reglerna i kapitel III i bilagan till 1974 års SOLAS-konvention,
inklusive ändringar.
Fartyg som inte medför någon livbåt eller beredskapsbåt skall, för räddningsän-
damål, vara utrustade med minst en räddningsdräkt. Om fartyget emellertid
endast används i varma klimat där administrationen anser att termiska skydd
inte är nödvändigt behöver inte denna typ av skyddskläder medföras.
Fartygsklass: B C D
Antal personer (N) > 250 ≤250 > 250 ≤250 > 250 ≤250
Livräddningsfar-
koster (1)(2)(3)(4):
— existerande fartyg 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N 1,10 N
— nyafa rtyg 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N 1,25 N
Beredskapsbåtar (4)(5) 111111
Livbojar (6) 888484
Räddningsvästar (8)(9) 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N 1,05 N
Räddningsvästar för barn 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 N 0,10 NNödsignalljus (
7) 1 21 21 21 26 6
Linkastare 1 1 1 1 — —
Radartranspondrar 1 1 1111
Tvåvägs VHF-radiotelefo-
napparater333332
(1) Livräddningsfarkoster kan vara antingen livbåtar som uppfyller kraven i avsnitt 4.5, 4.6 eller 4.7 i LSA-koden
eller livflottar som uppfyller kraven i avsnitt 4.1 i LSA-koden och antingen avsnitt 4.2 eller 4.3 i LSA-koden.
Dessutom måste livflottar på ro-ro-passagerarfartyg också uppfylla kraven i regel III/5–1.
Om det är motiverat med hänsyn till resornas skyddade karaktär och/eller de gynsamma klimatförhållanden som
råder i verksamhetsområdet får flaggstatens administration godta följande, om värdstaten inte motsätter sig detta:
a) Öppna, vändbara, uppblåsbara livflottar som inte uppfyller kraven i avsnitt 4.2 eller 4.3 i LSA-koden under
förutsättning att sådana livflottar helt uppfyller kraven i bilaga 10 till koden för höghastighetsfartyg.
b) Livflottar som inte uppfyller kraven i stycke 4.2.2.2.1 och 4.2.2.2.2 i LSA-koden om isolering mot kyla i
livflottens golv.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 122
▼M2
Livräddningsfarkoster för existerande fartyg av klass B, C och D skall uppfylla kraven i de relevanta reglerna
för existerande fartyg i SOLAS 74 i dess gällande betydelse vid antagandet av detta direktiv.
De livflottar och sjösättningsredskap som krävs enligt tabellen kan ersättas med ett eller flera marina evakuer-
ingssystem med motsvarande kapacitet och som uppfyller kraven i avsnitt 6.2 i LSA-koden.
(2) Livräddningsfarkosterna skall i möjligaste mån finnas jämnt fördelade på varje sida av fartyget.
(3) Det totala antalet livräddningsfarkoster skall överensstämma med det procenttal som anges i tabellen ovan, och
den sammanlagda kapaciteten av en kombination av livräddningsfarkoster och ytterligare livflottar skall uppgå
till 110 % av det totala antal personer (N) som fartyget är godkänt för att medföra. Ett tillräckligt antal livrädd-
ningsfarkoster skall medföras för att, i den händelse att en livräddningsfarkost förloras eller blir obrukbar, kunnasäkerställa att de återstående livräddningsfarkosterna utgör tillräcklig kapacitet för det antal personer somfartyget är godkänt för att medföra.
(
4) Antalet livbåtar och/eller beredskapsbåtar skall vara så stort att varje livbåt eller beredskapsbåt behöver leda
högst nio livflottar när fartyget överges av alla personer som det är godkänt för att medföra.
(5) Beredskapsbåtar skall betjänas av egna sjösättningsredskap som fungerar för sjösättning och ombordtagning.
Om en beredskapsbåt uppfyller kraven i avsnitt 4.5 eller 4.6 i LSA-koden får den inräknas i den livräddnings-
farkostkapacitet som anges i tabellen ovan.
Minst en av beredskapsbåtarna på ro-ro-passagerarfartyg skall vara en snabbgående beredskapsbåt som uppfyller
kraven i regel III/5–1.
När flaggstatens administration finner att det är fysiskt omöjligt att installera en beredskapsbåt ombord på ett
fartyg kan detta fartyg undantas från kravet att medföra beredskapsbåt, under förutsättning att fartyget uppfylleralla nedan angivna krav:
a) Fartyget har anordningar som gör det möjligt att rädda en hjälplös person ur vattnet.
b) Räddningen av den hjälplösa personen kan observeras från bryggan. .
c) Fartyget har tillräcklig manövreringsförmåga för att gå intill och rädda personer under sämsta tänkbara
förhållanden.
(
6) Minst en livboj på vardera sidan om fartyget skall vara försedd med en flytbar livlina, som är minst dubbelt så
lång som avståndet från livbojens förvaringsplats till vattenlinjen när fartyget ligger på sitt minsta djupgående
till sjöss, dock ej kortare än 30 m.
Två livbojar skall vara försedda med självaktiverande röksignaler och självaktiverande ljus och skall snabbt
kunna frigöras från bryggan. Resten av livbojarna skall vara försedda med självtändande ljus i enlighet med
punkt 2.1.2 i LSA-koden.
(7) Nödsignalljus som uppfyller kraven i avsnitt 3.1 i LSA-koden skall förvaras på bryggan eller platsen för manöv-
rering.
(8) Räddningsvästar ombord på ro-ro-passagerarfartyg skall uppfylla kraven i regel II/5-1.
(9) En uppblåsbar räddningsväst skall finnas för varje person som måste utföra arbete på utsatta platser ombord.
Sådana uppblåsbara räddningsvästar kan ingå i det totala antalet räddningsvästar som krävs enligt detta direktiv.
3 Nödalarm, bruksanvisningar, utbildningshandbok, samlingslistor och
nödanvisningar (R 6 + 8 + 9 + 19 + 20)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Varje fartyg skall vara utrustat med följande:
.1Ett allmäntnödlarmsystem(R6.4.2)
som uppfyller kraven i punkt 7.2.1.1 i LSA-koden och som är lämpat för
att kalla passagerare och besättning till samlingsstationerna och påbörja
de åtgärder som anges i samlingslistan.
I alla fartyg som medför fler än 36 passagerare skall nödlarmsystemet
kompletteras med ett högtalarsystem, som kan användas från bryggan.
Systemet skall vara så anordnat och placerat att de meddelanden som
lämnas över systemet kan höras tydligt av personer med normal hörsel
på alla platser där personer kan förmodas uppehålla sig, när huvudma-
skinen är i gång.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
Det allmänna nödlarmsystemet skall kunna höras på alla öppna däck och
minimiljudnivån för larmet skall vara i enlighet med punkterna 7.2.1.2
och 7.2.1.3 i LSA-koden.
.2Högtalarsystem(R6.5)
.2.1 Förutom kraven i regel I-2/B/15.4 och punkt 1 skall alla passagerar-
fartyg som medför fler än 36 passagerare vara utrustade med ett
högtalarsystem. För existerande fartyg skall kraven i
punkterna .2.2, .2.3 och .2.5, om inte annat följer av bestämmel-
serna i punkt .2.6, vara uppfyllda senast vid den första periodiska
besiktningen efter det datum som anges i artikel 14.1 i detta
direktiv.
.2.2 Högtalarsystemet skall bestå av en högtalaranläggning, som gör det
möjligt att sända meddelanden till alla utrymmen där besättning
och/eller passagerare normalt uppehåller sig samt till samlingssta-
tioner. Anläggningen skall göra det möjligt att sända meddelanden
från bryggan och sådana andra platser ombord som flaggstatens1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 123
▼M2
administration anser nödvändiga. Det skall installeras med hänsyn
till akustiskt ogynsamma förhållanden och inte kräva några åtgärder
av den som meddelandet är riktat till.
.2.3 Högtalarsystemet skall inte kunna användas av obehöriga, skall
vara klart hörbart över omgivande ljudnivåer i alla utrymmen som
föreskrivs i punkt .2.2 och skall ha en funktion för manuellt överta-
gande från en plats på bryggan och sådana andra platser ombord
som flaggstatens administration anser nödvändiga, så att alla
nödmeddelanden kan sändas även om någon högtalare i de berörda
utrymmena är avstängd, dess volym sänkt eller högtalarsystemet
används för andra ändamål.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH
MED DEN 1 JANUARI 2003:
När nödmeddelanden sänds ut skall minimiljudnivån för dessa vara
i enlighet med punkt 7.2.2.2 i LSA-koden.
.2.4 NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Högtalarsystemet skall ha minst två slingor som är tillräckligt
åtskilda i hela sin längd samt ha två separata och oberoende
förstärkare.
.2 Högtalarsystemet och dess ljudåtergivningsstandard skall
godkännas av flaggstatens administration i enlighet med
IMO:s rekommendationer.
.2.5 Högtalarsystemet skall vara kopplat till den elektriska
nödkraftkällan.
.2.6 Existerande fartyg som redan är utrustade med ett högtalarsystem
som har godkänts av flaggstatens administration och som i
huvudsak uppfyller kraven i punkterna .2.2, .2.3 och .2.5 behöver
inte ändrasinasystem.
.3Samlingslistaochnödanvisningar(R8)
Tydliga anvisningar att följas i händelse av nöd skall finnas för varje
person ombord, i enlighet med IMO:s resolution A.691 (17).
Samlingslistor och nödanvisningar som uppfyller kraven i SOLAS
regel III/37 skall finnas uppsatta på väl synliga platser i hela fartyget,
innefattande bryggan, maskinrummet och besättningens bostadsut-
rymmen.
Bilder och anvisningar på lämpliga språk skall finnas uppsatta i passage-
rarhytterna och anslagna på ett iögonenfallande sätt vid
samlingsstationerna och i andra passagerarutrymmen för att informera
passagerarna om
i) deras samlingsstationer,
ii) de väsentligaåtgärder de måste vidtai en nödsitua tion,iii) hur de skall ta på sig sina räddningsvästar.
Den person som enligt SOLAS regel IV/16 är utsedd att ha huvudan-
svaret för radiokommunikationer i nödsituationer skall inte åläggas några
andra uppgifter i sådana situationer. Detta skall återspeglas i samlings-
listan och nödanvisningarna.
.4Bruksanvisningar(R9)
Anslag eller skyltar skall finnas på eller i närheten av livräddningsfarkos-
terna och deras sjösättningsredskap och skall
i) illustrera manöveranordningarnas funktion och redskapens använd-
ning samt ge relevanta anvisningar eller varningar,
ii) vara lätta att se under nödbelysningsförhållanden,
iii) innehållasymboler enligt IMO:s resolution A.760 (18).
.5Enutbildningshandbok
En utbildningshandbok som uppfyller kraven i SOLAS regel III/35 skall
finnas i varje mässrum och fritidsrum för besättningen eller i varje
besättningshytt.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 124
▼M2
.6Underhållsanvisningar(R.20.3)
Anvisningar för underhåll ombord av livräddningsredskap eller ett för
fartyget planerat program för underhåll där underhåll av livräddningsred-
skap ingår skall finnas ombord, och underhållet skall utföras i enlighet
med dessa. Anvisningarna skall uppfylla kraven i SOLAS regel III/36.
4 Bemanning av livräddningsfarkoster och övervakning (R 10)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Det skall finnas tillräckligt många utbildade personer ombord för att
samla ihop och bistå icke utbildade personer.
.2 Det skall finnas tillräckligt många besättningsmedlemmar ombord för att
handha de livräddningsfarkoster och sjösättningsredskap som krävs för att
alla ombordvarande skall kunna överge fartyget.
.3 Ett fartygsbefäl eller en certifierad person skall utses till befälhavare för
varje livräddningsfarkost som skall användas. En besättningsmedlem som
är utbildad i att handha och manövrera livflottar får dock utses till
befälhavare för varje livflotte eller grupp av livflottar. För varje bered-
skapsbåt och motordriven livräddningsfarkost skall det utses en person
som kan sköta motorn och utföra mindre justeringar.
.4 Fartygets befälhavare skall se till att de personer som nämns i
punkterna .1–.3 fördelas på rätt sätt till fartygets livräddningsfarkoster.
5 Samlingsstationer och embarkeringsanordningar för livräddningsfar-
koster (R 11 + 23 + 25)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 De livräddningsfarkoster för vilka godkända sjösättningsredskap krävs
skall vara placerade så nära bostads- och serviceutrymmen som möjligt.
.2 Samlingsstationer skall finnas nära embarkeringsstationerna, vara lätt
tillgängliga från bostads- och arbetsutrymmen och ha gott om plats att
samla och instruera passagerarna. Fri däcksyta på minst 0,35 m2per
person.
.3 Samlings- och embarkeringsstationer samt gångar, trappor och utgångar
som leder till samlings- och embarkeringsstationerna skall vara tillräckligt
upplysta.
Belysningen skall kunna matas från den elektriska nödkraftkälla som
krävs enligt reglernaII-1/D/3 och II-1/D/4.
Dessutom, och som en del av de markeringar som krävs enligt II-2/B
6.1.7 för nya fartyg av klass B, C och D, skall vägarna till samlingsstatio-
nerna markeras med den för detta ändamål avsedda symbolen för
samlingsstation, i enlighet med IMO:s resolution A.760 (18). Detta krav
gäller även för existerande fartyg av klass B som medför fler än 36 passa-
gerare .
.4 Livbåtar skall kunna embarkeras antingen direkt från insvängt läge eller
från ett embarkeringsdäck, men inte från båda platserna.
.5 Firningsbara livflottar skall kunna embarkeras från en plats i omedelbar
anslutning till surrningsplatsen eller från en plats dit livflotten förflyttas
före sjösättningen.
.6 Om så är nödvändigt skall det finnas anordningar för att föra in de
firningsbara livräddningsfarkosterna mot fartygssidan och hålla dem kvar
där, så att personer kan embarkeras på ett säkert sätt.
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.7 Om ett sjösättningsredskap till en livräddningsfarkost inte gör det möjligt
att embarkera livräddningsfarkosten innan den är sjösatt, och avståndet
från embarkeringsstationen till vattnet är längre än 4,5 m över vatten-
linjen vid minsta djupgående till sjöss, skall ett godkänt marint
evakueringssystem (MES) som uppfyller kraven i avsnitt 6.2 i LSA-
koden installeras.
På fartyg som är utrustade med ett marint evakueringssystem skall
kommunikation kunna ske mellan embarkeringsstationen och livrädd-
ningsfarkostens plattform.
.8 Minst en embarkeringslejdare som uppfyller kraven i punkt 6.1.6 i LSA-
koden skall finnas på vardera sidan av fartyget; flaggstatens administra-1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 125
▼M2
tion kan undanta ett fartyg från detta krav, under förutsättning att
fribordet mellan den avsedda embarkeringsplatsen och vattenlinjen inte
överstiger 1,5 m med hänsyn till trim och slagsida för alla lastfall med
fartyget i oskadat skick och i föreskrivna skadefall.
5-1Krav för ro-ro-passagerarfartyg (R 26)
NYA OCH EXISTERANDE RO-RO-FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Existerande ro-ro-passagerarfartyg skall uppfylla kraven i punkt 5 senast
vid den första periodiska besiktningen efter det datum som anges i
artikel 14.1 i detta direktiv och kraven i punkterna .2, .3 och .4 senast
vid den förstaperiodiskabesiktningen efter den 1 juli 2000.
.2Livflottar
.1 Livflottar på ro-ro-passagerarfartyg skall betjänas av marina evakuer-
ingssystem (MES) som uppfyller kraven i avsnitt 6.2 i LSA-koden
eller sjösättningsredskap som uppfyller kraven i punkt 6.1.5 i LSA-
koden, jämnt fördelade på fartygets båda sidor.
Kommunikation skall kunna ske mellan embarkeringsstationen och
plattformen.
.2 Varje livflotte på ro-ro-passagerarfartyg skall vara försedd med
förvaringsanordningar för fri uppflytning som uppfyller kraven i
SOLAS regel III/13.4.
.3 Varje livflotte på ro-ro-passagerarfartyg skall vara utrustad med en
äntringsramp som uppfyller kraven i antingen punkt 4.2.4.1 eller
4.3.4.1 i LSA-koden.
.4 Varje livflotte på ro-ro-passagerarfartyg skall antingen vara automa-
tiskt självrätande eller tältförsedd och vändbar samt vara stabil i hög
sjö och fungerasäkert, oa vsett vilken sidasom är vänd uppåt. Öppna
vändbara livflottar får godkännas om flaggstatens administration
anser detta lämpligt med hänsyn till resans skyddade karaktär och
de gynnsamma klimatförhållanden som råder i verksamhetsområdet
och under verksamhetsperioden och under förutsättning att sådana
livflottar helt uppfyller kraven i bilaga 10 till koden för höghastig-
hetsfartyg.
Alternativt skall fartyget medföra automatiskt självrätande livflottar
eller tältförsedda vändbara livflottar, förutom sin normala utrustning
av livflottar, vars sammanlagda kapacitet skall kunna rymma minst
50 % av de personer som inte ryms i livbåtarna. Denna extra kapa-
citet av livflottar skall fastställas på grundval av skillnaden mellan
det totala antalet personer ombord och det antal personer som ryms
i livbåtarna. Varje sådan livflotte skall godkännas av flaggstatens
administration med hänsyn till rekommendationer antagna av IMO
genom MSC/Circ.809.
.3Snabbgåendeberedskapsbåtar
.1 Minst en av beredskapsbåtarna på ett ro-ro-passagerarfartyg skall
vara en snabbgående beredskapsbåt som är godkänd av flaggstatens
administration med hänsyn till rekommendationer antagna av IMO
genom MSC/Circ.809.
.2 Varje snabbgående beredskapsbåt skall betjänas av ett lämpligt
sjösättningsredskap som är godkänt av flaggstatens administration.
När flaggstatens administration godkänner sådana redskap skall den
ta hänsyn till att den snabbgående beredskapsbåten är avsedd att
sjösättas och tas ombord även under svåra, ogynnsamma väderförhål-
landen och även ta hänsyn till IMO:s rekommendationer.
.3 Minst två besättningar till varje snabbgående beredskapsbåt skall
utbildas och tränas regelbundet med beaktande av avsnitt A-VI/2,
tabell A-VI/2-2 ”Specifikation av lägsta utbildningsnivå för handha-
vande av snabbgående beredskapsbåtar” i Regler för sjöfolks
utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-koden) och IMO:s
rekommendationer enligt resolution A.771 (18), i sin gällande
lydelse. Utbildningen och träningen skall innefatta alla aspekter på
räddning, handhavande, manövrering och drift av dessa båtar under
olika förhållanden samt att vända dem rätt efter kantring.
.4 Om den snabbgående beredskapsbåt som krävs enligt punkt .3.1 inte
kan installeras i ett existerande ro-ro-passagerarfartyg på grund av
dettas arrangemang eller storlek, får den snabbgående bered-
skapsbåten installeras i stället för en existerande livbåt som är1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 126
▼M2
godkänd som beredskapsbåt eller båt för användning i en nödsitua-
tion, under förutsättning att alla följande villkor är uppfyllda:
.1 Den snabbgående beredskapsbåt som installeras betjänas av ett
sjösättningsredskap som uppfyller bestämmelserna i punkt .3.2.
.2 Den kapacitet i livräddningsfarkoster som förlorats genom
ovannämnda utbyte kompenseras genom installering av livflottar
som kan medföra minst det antal personer som den ersatta
livbåten kunde medföra. .
.3 Sådana livflottar betjänas av existerande sjösättningsredskap eller
marina evakueringssystem.
.4Räddningsmedel
.1 Varje ro-ro-passagerarfartyg skall vara utrustat med effektiva anord-
ningar för att snabbt kunna rädda överlevande ur vattnet och föra
överlevande från räddningsenheter eller livräddningsfarkoster till
fartyget.
.2 Utrustningen för att överföra överlevande till fartyget kan ingå som
en del av ett marint evakueringssystem eller bestå av ett system som
är utformat för räddningsändamål.
Sådan utrustning skall godkännas av flaggstaten med hänsyn till
rekommendationer antagna av IMO genom MSC/Circ.810.
.3 Om rutschbanan i ett marint evakueringssystem är avsedd att
användas för att överföra överlevande till fartygets däck, skall banan
vara försedd med handrep eller stegar som hjälpmedel för att klättra
uppför rutschbanan.
.5Räddningsvästar
.1 Utan hinder av kraven i SOLAS regler III/7.2 och III/22.2 skall ett
tillräckligt antal räddningsvästar vara placerade i närheten av
samlingsstationerna, så att passagerarna inte skall behöva återvända
till sina hytter för att hämta sina räddningsvästar.
.2 I ro-ro-passagerarfartyg skall varje räddningsväst vara utrustad med
ett ljus som uppfyller kraven i punkt 2.2.3 i LSA-koden.
5-2Landnings- och vinschningsytor för helikoptrar (R 28)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Existerande ro-ro-passagerarfartyg skall uppfylla kraven i punkt 2 i denna
regel senast vid den första periodiska besiktningen efter det datum som
anges i artikel 14.1 i detta direktiv.
.2 Ro-ro-passagerarfartyg skall vara utrustade med en vinschningsyta för
helikoptrar som är godkänd av flaggstatens administration med hänsyn
till rekommendationerna i IMO:s resolution A.229 (VII), i dess gällande
lydelse.
.3 Nya ro-ro-passagerarfartyg av klass B, C och D med en längd av minst
130 m skall vara utrustade med en vinschningsyta för helikoptrar som är
godkänd av flaggstatens administration och i enlighet med IMO:s rekom-
mendationer.
5-3Beslutsstödsystem för befälhavare (R 29)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Existerande fartyg skall uppfylla kraven i denna regel senast vid den
förstaperiodiskabesiktningen efter den 1 juli 1999.
.2 I alla fartyg skall ett beslutsstödsystem för ledning i nödsituationer finnas
på bryggan.
.3 Systemet skall minst bestå av en eller flera tryckta beredskapsplaner. Alla
förutsebara nödsituationer skall finnas specificerade i planen eller
planerna, inklusive men inte begränsat till följande huvudgrupper av
nödsituationer:
.1 Brand.
.2 Fartygsskada..3 Föroreningar..4 Olagliga handlingar som hotar fartygets och passagerarnas och
besättningens säkerhet.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 127
▼M2
.5 Olycksfall avseende personal. .
.6 Olyckshändelser avseende last.
.7 Hjälpinsatser för andra fartyg i nödsituationer.
.4 De förfaranden i nödsituationer som fastställs i planen eller planerna skall
utgöra beslutsstöd för befälhavare för att hantera alla kombinationer av
nödsituationer.
.5 Planen eller planerna skall vara enhetligt utformade och lätta att använda.
Om tillämpligt skall den faktiska lastkonditionen, så som den beräknas
för fartygets stabilitet för resan, användas för skadekontrolländamål.
.6 Utöver den eller de tryckta beredskapsplanerna kan flaggstatens administ-
ration också godta användning av ett datorbaserat beslutsstödsystem på
bryggan, som tillhandahåller all den information som nödsituationsplanen
eller planerna skall innehålla, såsom tillvägagångssätt, checklistor m.m.
och som kan skapa en lista över rekommenderade åtgärder som skall
vidtas vid förutsebara nödsituationer.
6 Sjösättningsstationer (R 12)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Sjösättningsstationer skall placeras så att en säker sjösättning tryggas, med
särskilt beaktande av avståndet från propeller och kraftigt överhängande delar
av skrovet, och så att livräddningsfarkosterna kan sjösättas nedför en rak
fartygssida. Om de placeras förut skall de förläggas på en skyddad plats akter
om kollisionsskottet.
7 Livräddningsfarkosternas placering (R 13 + 24)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Varje livräddningsfarkost skall vara placerad
a) så att varken livräddningsfarkosten eller dess surrningsanordningar
försvårar sjösättningen av andra livräddningsfarkoster,
b) så nära vattenytan som det är praktiskt möjligt utan att säkerheten
äventyras; för en firningsbar livräddningsfarkost skall däverthuvudet,
med livräddningsfarkosten i embarkeringsläge, om möjligt inte vara
mer än 15 meter över vattenlinjen när fartyget ligger på sitt minsta
djupgående till sjöss, och en firningsbar livräddningsfarkost skall i
embarkeringsläge gå klar för vattenlinjen med fartyget fullt lastat
under ogynnsamma trimförhållanden på upp till 10º och med en slag-
sida av upp till 20º åt endera sidan, för nya fartyg, respektive upp till
minst 15º åt endera sidan för existerande fartyg, eller till den vinkel
där kanten på fartygets väderdäck hamnar under vattnet, om denna
vinkel är mindre,
c) ständigt klar att använda, så att två besättningsmedlemmar kan göra
den klar för embarkering och sjösättning inom 5 minuter,
d) så långt för om propellern som det är praktiskt möjligt, och
e) fullt utrustad enligt kraven i tillämpliga SOLAS-regler, varvid dock
sådana ytterligare livflottar som definieras i anmärkning 3 till
tabellen i regel III/2 får undantas från vissa av SOLAS-kraven på
utrustning enligt dennaa nmärkning.
.2 Livbåtar skall vara surrade och kopplade till sjösättningsredskap, och på
passagerarfartyg med en längd av minst 80 m skall varje livbåt vara
placerad så att dess aktre ända befinner sig minst 1,5 livbåtslängd för
om propellern.
.3 Varje livflotte skall placeras
a) med fånglinan fäst vid fartyget,
b) med en anordning för fri uppflytning som uppfyller kraven i
punkt 4.1.6 i LSA-koden så att livflotten kan flyta upp fritt och om
den är uppblåsbar, automatiskt blåses upp när fartyget sjunker; en
enda anordning för fri uppflytning får användas för två eller flera
livflottar om anordningen är tillräcklig för att uppfylla kraven i
punkt 4.1.6 i LSA-koden,
c) så att den kan frigöras manuellt från sina surrningar.
.4 Firningsbara livflottar skall vara placerade inom räckhåll för lyftkrokarna,
såvida det inte finns någon förflyttningsanordning som inte blir obrukbar
inom gränsernaför trim med upp till 10º och sla gsidamed upp till 20º åt
endera sidan för nya fartyg, respektive upp till minst 15º åt endera sidan1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 128
▼M2
för existerande fartyg, eller till följd av fartygets rörelser eller genom fel i
kraftförsörjningen.
.5 Livflottar avsedda att sjösättas genom att kastas överbord skall vara
placerade så att de lätt kan förflyttas från sida till sida på ett öppet
däck. Om en sådan placering inte kan åstadkommas skall det finnas ytter-
ligare livflottar så att den totala tillgängliga kapaciteten på varje sida kan
rymma 75 % av det totala antalet ombordvarande.
.6 Livflottar som ingår i ett marint evakueringssystem (MES) skall
a) vara placerade nära den container som innehåller systemet,
b) kunna lösgöras från sitt förvaringsställ med anordningar som gör det
möjligt att förtöja och blåsa upp dem längs embarkeringsplattformen,
c) kunna användas som oberoende livräddningsfarkoster, .
d) vara försedda med ombordtagningslinor till embarkeringsplattformen.
8 Placering av beredskapsbåtar (R 14)NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Varje beredskapsbåt skall
.1 ständigt vara klar att sjösätta inom 5 minuter,
.2 vara surrad på en plats som lämpar sig för sjösättning och ombord-
tagning,
.3 vara placerad så att varken beredskapsbåten eller dess surrningsan-
ordning försvårar handhavandet av livräddningsfarkoster vid andra
sjösättningsstationer,
.4 om den samtidigt är en livbåt placeras enligt kraven i regel 7.
8aPlacering av marina evakueringssystem (R 15)
NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D SAMT EXISTERANDE RO-RO-
FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
1. Det får inte finnas några öppningar i fartygssidan mellan det marina
evakueringssystemets embarkeringsstation och vattenlinjen vid minsta
djupgående till sjöss, och anordningar skall finnas för att skydda systemet
från utskjutande delar.
2. Marina evakueringssystem skall placeras så att säker sjösättning kan ske,
med särskilt beaktande av avståndet till propeller och kraftigt
överhängande delar av skrovet, och så att systemet, så långt det är prak-
tiskt möjligt, kan sjösättas nedför en rak fartygssida.
3. Varje marint evakueringssystem skall placeras så att varken passagen,
plattformen, dess stuvning eller användningen av systemet försvårar
handhavandet av andra livräddningsredskap vid någon annan sjösättnings-
station.
4. Fartyget skall, där så är tillämpligt, vara så anordnat att det marina
evakueringssystemet i stuvat läge är skyddat så att skador av hög sjö
inte uppstår.
9 Sjösättnings- och ombordtagningsanordningar för livräddningsfarkoster
(R 16)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Sjösättningsredskap som uppfyller kraven i avsnitt 6.1 i LSA-koden skall
finnas för alla livräddningsfarkoster, utom
.1 FÖR EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
a) Livräddningsfarkoster som embarkeras från en plats på däck som
ligger mindre än 4,5 m över vattenlinjen vid minsta djupgående
till sjöss, och som antingen
— har en massa av högst 185 kg, eller
— är placerade så att de kan sjösättas direkt från surrnings-
platsen när fartyget har upp till 10º ogynnsamt trim och en
slagsida av minst upp till 15º åt endera sidan.
b) Livräddningsfarkoster som medförs utöver de livräddningsfar-
koster som finns för 110 % av det totala antalet personer
ombord, eller1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 129
▼M2
livräddningsfarkoster som används i anslutning till ett marint
evakueringssystem (MES) som uppfyller kraven i avsnitt 6.2 i
LSA-koden och är placerade så att de kan sjösättas direkt från
surrningsplatsen när fartyget har upp till 10º ogynnsamt trim
och en slagsida av upp till 20º åt endera sidan.
.2 FÖR NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Under förutsättning att anordningarna för embarkering av livrädd-
ningsfarkoster och beredskapsbåtar är ändamålsenliga under de yttre
förhållanden där fartyget är avsett att användas och med hänsyn till
trim och slagsida för alla lastfall med fartyget i oskadat skick och i
föreskrivna skadefall, får flaggstatens administration, när fribordet
mellan den avsedda embarkeringsplatsen och vattenlinjen vid minsta
djupgående till sjöss är högst 4,5 m, godtaett system där personer
går direkt ombord i livflottar.
.2 Varje livbåt skall vara försedd med ett redskap som kan sjösätta och ta
ombord den.
FÖR NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH
MED DEN 1 JANUARI 2003:
det skall dessutom finnas möjlighet att lyfta av livbåten och frigöra
urhuggningsmekanismen för underhåll.
.3 Anordningarna för sjösättning och ombordtagning skall vara sådana att
operatören på fartyget kan iaktta livräddningsfarkosten under hela
sjösättningen och, när det gäller livbåtar, även under ombordtagningen.
.4 Endast en typ av urhuggningsmekanism får användas för likartade
livräddningsfarkoster ombord på fartyget.
.5 Om ginor används skall de vara så långa att livräddningsfarkosten når
vattnet när fartyget ligger på sitt minsta djupgående till sjöss när fartyget
har upp till 10º ogynnsamt trim och en slagsida av upp till 20º åt endera
sidan för nya fartyg, respektive upp till minst 15º åt endera sidan för
existerande fartyg.
.6 Klargöring och hantering av en livräddningsfarkost vid en sjösättningssta-
tion får inte hindra snabb klargöring och hantering av en annan
livräddningsfarkost eller beredskapsbåt på en annan station.
.7 Det skall finnas anordningar som förhindrar vattenutsläpp på livrädd-
ningsfarkosterna medan fartyget överges.
.8 Vid klargöring och sjösättning skall livräddningsfarkosten, dess
sjösättningsredskap och det vattenområde där den skall sjösättas vara
tillräckligt upplysta av en belysningsanordning som matas från den elekt-
riskanödkra ftkällasom krävs enligt reglernaII-1/D/3 och II-1/D/4.
10 Embarkerings-, sjösättnings- och ombordtagningsanordningar för
beredskapsbåtar (R 17)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Embarkerings- och sjösättningsanordningar för beredskapsbåtar skall vara
sådana att embarkering och sjösättning kan genomföras på kortaste
möjligatid.
.2 En beredskapsbåt skall kunna embarkeras och sjösättas direkt från sin
surrningsplats med det antal personer ombord som är utsedda att bemanna
beredskapsbåten.
.3 Om beredskapsbåten är en av fartygets livräddningsfarkoster och de andra
livbåtarna embarkeras från embarkeringsdäck skall beredskapsbåten,
förutom vad som sägs i punkt 2 ovan, också kunna embarkeras från
embarkeringsdäcket.
.4 Sjösättningsanordningarna skall uppfylla kraven i regel 9 ovan. Alla
beredskapsbåtar skall dock kunna sjösättas, vid behov med hjälp av
fånglinor, när fartyget gör upp till 5 knops fart framåt i smult vatten.
.5 Tiden för att ta ombord beredskapsbåten skall vara högst 5 minuter under
måttliga sjöförhållanden när den är lastad med fullt antal personer och
utrustning. Om beredskapsbåten är en av fartygets livräddningsfarkoster
skall denna ombordtagningstid vara möjlig när den är lastad med sin
livräddningsfarkostutrustning och det för beredskapsbåten godkända
antalet personer, dock minst 6 personer.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 130
▼M2
.6 NYA FARTYG AV KLASS B, C OCH D, BYGGDA FRÅN OCH MED
DEN 1 JANUARI 2003:
Embarkerings- och ombordtagningsanordningar för beredskapsbåtar skall
möjliggöra säker och effektiv hantering av sjukbår. Ombordtagnings-
stroppar för användning i hårt väder skall av säkerhetsskäl finnas om
tunga fallblock utgör en fara.
11 Nödanvisningar (R 19)NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
Närhelst nya passagerare går ombord skall en genomgång av säkerhetsföreskrif-
terna göras med passagerarna omedelbart före eller efter avgång. Denna
genomgång skall omfatta åtminstone de anvisningar som krävs enligt regel III/
3.3. Det skall ske genom meddelande på ett eller flera språk som det är sanno-
likt att passagerarna förstår. Meddelandet skall framföras genom fartygets
högtalarsystem eller på annat lämpligt sätt som gör det sannolikt att åtminstone
de passagerare hör det som ännu inte har hört det under resan.
12 Operativ beredskap, underhåll och inspektioner (R 20)
NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Innan fartyget lämnar hamn och under hela sjöresan skall alla livrädd-
ningsredskap vara i funktionsdugligt skick och klara för omedelbar
användning.
.2 Underhåll och inspektioner av livräddningsredskap skall utföras i enlighet
med kraven i SOLAS regel III/20.
13 Utbildning och övning i att överge fartyget (R 19 + R 30)NYA OCH EXISTERANDE FARTYG AV KLASS B, C OCH D:
.1 Varje besättningsmedlem med särskilda uppgifter i en nödsituation skall
känna till dessa uppgifter innan resan påbörjas.
.2 En övning i att överge fartyget och en brandövning skall hållas varje
vecka.
Varje besättningsmedlem skall varje månad delta i minst en övning i att
överge fartyget och en brandövning. Besättningens övningar skall genom-
föras före fartygets avgång om mer än 25 % av besättningen inte har
deltagit i sådana övningar på det aktuella fartyget den senaste månaden.
När fartyget tas i bruk för första gången, när ändringar i väsentligt avse-
ende har skett eller när en ny besättning mönstrar på skall ovan nämnda
övningar genomföras före avgång.
.3 Varje övning i att överge fartyget skall omfatta de åtgärder som krävs
enligt SOLAS regel III/19.3.3.1.
.4 Livbåtar och beredskapsbåtar skall firas vid på varandra följande
övningar i enlighet med SOLAS regel III/19 punkterna 3.3.2, 3.3.3,
3.3.6, och 3.3.7.
Flaggstatens administration får tillåta fartyg att inte sjösätta livbåtarna på
en sida, om deras förtöjningsanordningar i hamn och fartygets
trafikmönster inte medger sjösättning av livbåtar på den sidan. Alla
sådana livbåtar skall emellertid firas minst en gång var tredje månad och
sjösättas minst en gång om året.
.5 Om fartyget är utrustat med marina evakueringssystem skall övningarna
omfatta det som krävs enligt SOLAS regel III/19.3.3.8.
.6 Nödbelysning för användning vid sammankallning vid samlingsstatio-
nerna och när fartyget överges skall kontrolleras i samband med varje
övning i att överge fartyget.
.7 Brandövningar skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i SOLAS
regel III/19.3.4.
.8 Utbildning och instruktioner ombord skall ges till besättningen i enlighet
med bestämmelsernai SOLAS regel III/19.4.1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 131
▼B
BILAGAII
FORMULÄR FÖR SÄKERHETSCERTIFIKAT FÖR PASSAGERARFARTYG1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 132
▼B
SÄKERHETSCERTIFIKAT FÖR PASSAGERARFARTYG
1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 133
▼B
1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 134
▼B
1998L0018 — SV — 01.01.2003 — 002.001 — 135