1990L0377 — SV — 29.06.2007 — 006.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B RÅDETS DIREKTIV av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare (90/377/EEG) (EGT L 185, 17.7.1990, p.16)

Ändrad genom:





Ändrad genom:









▼B

RÅDETS DIREKTIV

av den 29 juni 1990

om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare

(90/377/EEG)







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 213 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Europaparlamentets yttrande ( 2 ), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 3 ), och med beaktande av följande: med beaktande av följande: I samma mån som öppenhet beträffande prissättningen på energi stärker de betingelser som förhindrar att konkurrensen på den gemensamma marknaden blir snedvriden är den väsentlig för att åstadkomma och vidmakthålla en smidigt fungerande inre marknad för energi. Öppenhet kan bidra till att hindra ogynnsam särbehandling av vissa användare då den förbättrar deras möjligheter att välja mellan olika energikällor och olika leverantörer. För närvarande varierar graden av öppenhet mellan olika energikällor och mellan olika länder eller regioner inom gemenskapen och äventyrar därmed genomförandet av en inre energimarknad. Då emellertid det pris en näringsidkare betalar för energi är en av de faktorer som påverkar hans konkurrensförmåga, bör detta skyddas mot insyn. Det system med normalanvändare som tillämpas av Europeiska gemenskapernas statistikkontor (EG:s statistikkontor) i dess prisrapportering, och det system för marknadspriser som kommer att införas för större industriella elanvändare ger dock garantier för att öppenhet beträffande prissättningen inte äventyrar skyddet mot obehörig insyn. De elkonsumentkategorier som nu används av EG:s statistikkontor måste utökas så långt detta är möjligt utan att konsumenterna upphör att vara representativa. På så sätt kan öppenhet beträffande slutanvändarpriser nås utan att äventyra det nödvändiga skyddet mot obehörig insyn för leveranskontrakten. Av hänsyn till detta skydd måste en konsumentkategori omfatta minst tre konsumenter för att prisuppgifter skall få publiceras. Information om gas- och elförbrukning i industrin möjliggör också jämförelser med priser på energi från andra källor (både fossila och förnybara källor) och med priser som betalas av andra förbrukare. Både leverantörer och konsumenter av gas och el är oavsett detta direktivs tillämpning underkastade fördragets konkurrensregler, och kommissionen kan därför begära besked om priser och köpvillkor. Redovisning av gällande prissättningssystem ingår i prisöppenheten. Redovisning av konsumenternas fördelning på kategorier och dessas respektive marknadsandelar är också en del av prisöppenheten. De upplysningar som lämnas till EG:s statistikkontor om priser och köpvillkor för förbrukare och om de prissättningssystem som är i bruk samt om förbrukarnas fördelning på förbrukarkategorier måste ge kommissionen tillräckligt underlag för att fatta beslut när så behövs om åtgärder eller förslag som är lämpliga med hänsyn till rådande läge på energimarknaden. De uppgifter som tillställs statistikkontoret blir mera tillförlitliga om företagen själva sammanställer dem. Information om de regler om beskattning och avgifter till myndighet som gäller i varje medlemsstat är viktig för att åstadkomma prisöppenhet. Det måste vara möjligt att kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnas till statistikkontoret. Öppenhet förutsätter att uppgifter om priser och prissättningssystem offentliggörs och sprids så mycket som möjligt bland energiförbrukarna. För att kunna åstadkomma prisöppenheten måste ett system bygga på den beprövade sakkunskap och metodik som har utvecklats och tillämpats av statistikkontoret för bearbetning, kontroll och publicering av statistiska uppgifter. Med hänsyn till skapandet av den inre marknaden för energi bör systemet för prisöppenhet komma i drift så snart som möjligt. Enhetligt genomförande av detta direktiv i alla medlemsstater blir möjligt först när marknaden för naturgas, i synnerhet med tanke på infrastrukturen, nått tillräcklig mognad. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att företag som levererar gas eller el till industriella slutanvändare skall, såsom anges i bilagorna 1 och 2, i den form som föreskrivs i artikel 3, underrätta EG:s statistikkontor om

1. priser och köpvillkor vad avser gas och el till industriella slutanvändare,

2. det prissättningssystem som tillämpas,

3. en fördelning av förbrukarna och förbrukade energikvantiteter på förbrukarkategorier vilken är representativ på nationell nivå.

Artikel 2

1. De företag som avses i artikel 1 skall sammanställa i artikel 1.1 och 1.2 föreskrivna uppgifter den 1 januari och den 1 juli varje år. Dessa uppgifter, utarbetade i enlighet med de föreskrifter som avses i artikel 3, skall tillställas EG:s statistikkontor och behöriga myndigheter i medlemsstaterna inom två månader.

2. På basis av uppgifter som avses i punkt 1 skall statistikkontoret varje maj och november i lämplig form offentliggöra priserna på gas och el för industriella förbrukare och de prissättningssystem som tillämpats för ändamålet.

3. Den information som föreskrivs i artikel 1.3 skall vartannat år tillställas statistikkontoret och behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Första rapport härom från statistikkontoret skall avse situationen den 1 januari 1991. Denna information skall inte offentliggöras.

Artikel 3

Tillämpningsföreskrifter om form, innehåll och utformning i övrigt av den rapportering som föreskrivs i artikel 1 lämnas i bilagorna 1 och 2.

Artikel 4

EG:s statistikkontor får inte röja upplysningar som kontoret har erhållit med tillämpning av artikel 1 om dessa är av sådan beskaffenhet att de kan vara föremål för kommersiellt insynsskydd. Sådana insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till statistikkontoret skall vara åtkomliga endast för tjänstemän hos statistikkontoret och får användas endast för statistiska ändamål.

Denna föreskrift utgör dock inget hinder för att sådana uppgifter offentliggörs i en sådan aggregerad form att enskilda kommersiella transaktioner inte kan identifieras.

Artikel 5

När EG:s statistikkontor iakttar statistiskt signifikanta orimligheter eller inkonsekvenser i de uppgifter som lämnas enligt detta direktiv kan kontoret hos de nationella organen begära tillstånd att ta del av ifrågavarande icke-aggregerade uppgifter och av de metoder för beräkning och utvärdering som ligger till grund för de aggregerade uppgifterna, i syfte att identifiera och i vissa fall rätta uppgifter som bedömts vara oriktiga.

Artikel 6

Kommissionen skall vid behov göra de ändringar i föreskrifterna i bilagorna till detta direktiv som kan befinnas lämpliga med hänsyn till de speciella problem som har framkommit. Sådana ändringar får dock enbart avse de tekniska detaljer som föreskrivs i bilagorna och får inte vara av sådan beskaffenhet att systemets uppbyggnad i stort förändras.

▼M2

Artikel 7

1. Vid antagandet av sådana ändringar som avses i artikel 6 skall kommissionen biträdas av en kommitté.

2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG ( 4 ) tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

▼B

Artikel 8

En gång om året skall kommissionen lämna en sammanfattande rapport om detta direktivs tillämpning till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 9

Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juli 1991. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Vad gäller naturgas kommer direktivet inte att vara genomfört i någon medlemsstat förrän fem år efter det att denna energiform har införts på marknaden i landet. Tidpunkten för denna energikällas marknadsintroduktion skall utan dröjsmål uttryckligen rapporteras till kommissionen av medlemsstaten.

Artikel 10

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

▼M4









BILAGA I

GASPRISER

Gaspriser för industriella slutanvändare ( 5 ) som skall samlas in och sammanställas enligt följande metod:

a) De priser som skall rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper naturgas som distribueras genom nätet för egen användning får betala.

b) Alla industriella användningar av gas skall beaktas. Undantagna från systemet är förbrukare som använder gas — för elproduktion i kraftverk eller värmekraftverk, — för annat ändamål än som energikälla (t.ex. i kemisk industri), — över 4 000 000 gigajoule (GJ) per år.

c) De priser som registreras skall baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga gasförbrukningen.

d) Priserna skall samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för gas under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Europeiska gemenskapernas statistikkontor gäller situationen den 1 januari 2008.

e) Priserna måste uttryckas i nationell valuta per gigajoule. Den använda energienheten mäts på grundval av kalorimetriskt värmevärde.

f) Priserna måste inbegripa alla avgifter som skall betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella prisnedsättningar, plus andra avgifter (mätarhyra, fasta avgifter etc.). Anslutningsavgifter skall inte medräknas.

g) Priserna skall registreras som nationella genomsnittspriser.

h) Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler: — Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta gasförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser skall endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst skall medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden. — Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet gas som gasförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt skall marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna skall förvaltas av medlemsstaterna som skall respektera reglerna om insynsskydd. — Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j.

i) Tre prisnivåer skall tillhandahållas: — Priser utan skatter och avgifter. — Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. — Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt.

j) Gaspriserna skall undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:



Industriella slutanvändare Årlig gasförbrukning (GJ) Lägst Högst Intervall-I1 < 1 000 Intervall-I2 1 000 < 10 000 Intervall-I3 10 000 < 100 000 Intervall-I4 100 000 < 1 000 000 Intervall-I5 1 000 000 <= 4 000 000

k) En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, skall information om det insamlingssystem som används skickas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. Denna skall särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje förbrukningsintervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet skall gälla situationen den 1 januari 2008.

l) En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, skall information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. Informationen skall omfatta: — Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan. — En beskrivning av de rabatter som ges för leveranser som kan avbrytas. — En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå.

m) En gång per år, tillsammans med rapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på gasförsäljningen till industriella slutanvändare också rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Beskrivningen av skatter som skall betalas skall delas upp i tre klart avskilda delar: — Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”. — Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”. — Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”. Här ges en översikt av olika skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och fiskala avgifter som tillämpas: — Mervärdesskatt. — Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom skall kunna upplåtas för nät eller andra gasförsörjningsanläggningar. — Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen. — Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc. — Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på gasdistributionen etc. Skatter på inkomst, egendomsrelaterade skatter, drivmedel till bilar, vägskatter, skatter på licenser för telekom, radio, reklam, avgifter för licenser, avgifter på avfall etc. skall inte beaktas och undantas från denna beskrivning, eftersom de otvivelaktigt utgör en del av operatörernas kostnader och även gäller för andra industrier eller verksamheter.

n) I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan.









BILAGA II

ELPRISER

Elpriser för industriella slutanvändare ( 6 ) skall samlas in och sammanställas enligt följande metod:

a) De priser som skall rapporteras är de priser som industriella slutanvändare som köper el för egen användning får betala.

b) Alla industriella användningar av el skall beaktas.

c) De priser som registreras skall baseras på ett system med standardiserade förbrukningsintervaller som definieras utifrån den årliga elförbrukningen.

d) Priserna skall samlas in två gånger per år, i början av varje sexmånadersperiod (januari och juli) och gäller de genomsnittliga priser som de industriella slutförbrukarna har betalat för el under de senaste sex månaderna. Det första meddelandet med prisdata till Europeiska gemenskapernas statistikkontor gäller situationen den 1 januari 2008.

e) Priserna måste uttryckas i nationell valuta per kWh.

f) Priserna måste inbegripa alla avgifter som skall betalas: nätavgifter plus energi som förbrukas minus eventuella rabatter eller premier, plus andra avgifter (effektavgifter, kommersialisering, mätarhyra etc.). Anslutningsavgifter skall inte medräknas.

g) Priserna skall registreras som nationella genomsnittspriser.

h) Medlemsstaterna utvecklar och genomför kostnadseffektiva förfaranden för att säkerställa ett representativt system för insamling av data som är baserat på följande regler: — Priserna är viktade genomsnittspriser, där de undersökta elförsörjningsföretagens marknadsandelar används som viktningsfaktorer. Aritmetiska genomsnittspriser skall endast tillhandahållas när det inte går att räkna ut viktade siffror. I vilket fall som helst skall medlemsstaterna säkerställa att undersökningen omfattar en representativ andel av den nationella marknaden. — Marknadsandelar bör baseras på den kvantitet el som elförsörjningsföretagen fakturerar de industriella slutanvändarna. Om det är möjligt skall marknadsandelarna räknas ut separat för varje intervall. Den information som används för att räkna ut de viktade genomsnittspriserna skall förvaltas av medlemsstaterna som skall respektera sekretessreglerna. — Av hänsyn till insynsskyddet bör uppgifter om pris meddelas endast när det i ifrågavarande medlemsstat finns minst tre slutanvändare av var och en av de kategorier som avses i punkt j.

i) Tre prisnivåer skall tillhandahållas: — Priser utan skatter och avgifter. — Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. — Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt.

j) Elpriserna skall undersökas för följande kategorier industriella slutanvändare:



Industriella slutanvändare Årlig elförbrukning (MWh) Lägst Högst Intervall-IA < 20 Intervall-IB 20 < 500 Intervall-IC 500 < 2 000 Intervall-ID 2 000 < 20 000 Intervall-IE 20 000 < 70 000 Intervall-IF 70 000 <= 150 000

k) En gång vartannat år, i samband med prisrapporteringen i januari, skall information om det insamlingssystem som används skickas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. Denna skall särskilt omfatta följande: en beskrivning av undersökningen och dess omfattning (antalet undersökta leveransföretag och dess totala marknadsandel etc.) och de kriterier som används för att räkna ut viktade genomsnittspriser samt sammanlagda förbrukningsvolymer för varje intervall. Det första meddelandet om insamlingssystemet skall gälla situationen den 1 januari 2008.

l) En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, skall information om de viktigaste genomsnittliga egenskaper och faktorer som påverkar de priser som rapporteras för varje förbrukningsintervall skickas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. Den information som skall lämnas skall omfatta följande: — Genomsnittliga belastningstal för industriella slutanvändare motsvarande varje förbrukningsintervall beräknat på grundval av den totala energi som levereras och den genomsnittliga maximala efterfrågan. — En tabell i vilken spänningsgränserna per land anges. — En beskrivning av fasta avgifter, mätarhyra eller andra avgifter som är relevanta på nationell nivå.

m) En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, bör avgifter och beräkningsmetod samt en beskrivning av de skatter som tas ut på elförsäljningen till industriella slutanvändare rapporteras. Beskrivningen måste inkludera eventuella icke-skattemässiga avgifter som täcker systemkostnader och skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. Beskrivningen av skatter som skall tillhandahållas skall delas upp i tre klart avskilda delar: — Skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och andra fiskala avgifter som inte anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan skatter och avgifter”. — Skatter och avgifter som anges i fakturorna till de industriella slutanvändarna och som inte anses vara avdragsgilla. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser utan mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter”. — Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter som anges på fakturorna till de industriella slutanvändarna. De poster som beskrivs under denna punkt skall tas med under de rapporterade siffrorna för prisnivån: ”Priser inklusive alla skatter, avgifter och mervärdesskatt”. Här ges en översikt av olika skatter, avgifter, icke-skattemässiga avgifter, arvoden och fiskala avgifter som kan tillämpas: — Mervärdesskatt. — Koncessionsavgifter. Detta gäller vanligtvis licenser och avgifter som betalas för att mark och offentlig eller privat egendom skall kunna upplåtas för nät eller andra elförsörjningsanläggningar. — Miljöskatter eller -avgifter. Detta avser vanligtvis antingen främjandet av förnybara energikällor eller kraftvärmeverk eller pålagor för koldioxid, svaveldioxid eller andra ämnen som bidrar till klimatförändringen. — Kärnkraftsskatter och andra besiktningsskatter: Avgifter för kärnkraftsavveckling, besiktningsavgifter och avgifter för kärnkraftsinstallationer etc. — Andra skatter eller avgifter som är kopplade till energisektorn: skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och avgifter för detta, avgifter för finansieringen av energitillsynsmyndigheter etc. — Andra skatter eller avgifter som inte är kopplade till energisektorn: nationella, lokala eller regionala skatter på den energi som förbrukas, skatter på eldistributionen etc. Skatter på inkomst, egendomsrelaterade skatter, punktskatter på oljeprodukter och bränslen som inte används för elproduktion, olja till bilar, vägskatter, skatter på licenser för telekom, radio, reklam, avgifter för licenser, avgifter på avfall etc. skall inte beaktas och undantas från denna beskrivning, eftersom de otvivelaktigt är en del av operatörernas kostnader och även gäller för andra industrier eller verksamheter.

n) En gång per år, i samband med prisrapporteringen i januari, skall en uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar skickas till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. Denna uppdelning av elpriserna i sina huvuddelar skall baseras på följande metod: Det sammanlagda elpriset per förbrukningsintervall kan ses som den totala summan av ”nätpriser”, ”energi- och leveranspriser” (dvs. från produktion till kommersialisering, med undantag för nätet) och alla skatter och avgifter. — ”Nätpriset” är förhållandet mellan inkomsterna från överförings- och distributionsavgifter och (om möjligt) motsvarande mängd kWh per förbrukningsintervall. Om enskilda mängder kWh per intervall inte är tillgängliga, bör uppskattningar anges. — ”Energi- och leveranspriset”, är det sammanlagda priset minus ”nätpriset” och minus alla skatter och avgifter. — Skatter och avgifter. Denna del delas ytterligare upp i — — Skatter och avgifter på ”nätpriser”. — Skatter och avgifter på ”energi- och leveranspriser”. — Mervärdesskatt och andra avdragsgilla skatter. OBS: Om kompletterande tjänster anges separat kan de upptas i en av följande två huvuddelar på följande sätt: — ”Nätpriset” skall inkludera följande kostnader: Överförings- och distributionsavgifter, överförings- och distributionsförluster, nätkostnader, service efter försäljningen, kostnader för systemservice och mätarhyra. — ”Energi- och leveranspriset” skall inkludera följande kostnader: Produktion, lagring, balansering av energi, kostnader vid energileveranser, kundservice, styrning efter försäljningen, mätning och andra leveranskostnader. — Övriga specificerade kostnader: Denna post utgör kostnader som varken är nätkostnader, energi- och leveranskostnader eller skatter. Om denna typ av kostnader finns skall de rapporteras separat.

o) I medlemsstater där ett företag täcker all försäljning för industriella ändamål i landet, får informationen lämnas av detta företag. I medlemsstater där fler än ett företag bedriver verksamhet, bör informationen lämnas av ett oberoende statistikorgan.