2001R0761 — SV — 24.02.2006 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 761/2001

av den 19 mars 2001

om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS)







EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ( 1 ), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ( 2 ), efter att ha hört Regionkommittén, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget ( 3 ), mot bakgrund av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 20 december 2000, och av följande skäl: (1) I artikel 2 i fördraget föreskrivs att en av gemenskapens uppgifter skall vara att främja en hållbar tillväxt, och i resolution av den 1 februari 1993 ( 4 ) betonas vikten av en sådan hållbar tillväxt. (2) I kommissionens program ”Mot en hållbar utveckling”, som till sin allmänna inriktning godkändes genom rådets resolution av den 1 februari 1993, betonas organisationers roll och ansvar både när det gäller att stärka ekonomin och att skydda miljön inom hela gemenskapen. (3) I programmet ”Mot en hållbar utveckling” efterlyses en breddning av de styrmedel som används inom miljöskyddsområdet och användning av marknadsmekanismer för att förmå organisationer att inta framförhållning inom detta område, utöver att uppfylla alla gällande föreskrifter på miljöområdet. (4) Kommissionen bör främja samstämmighet bland de rättsliga instrument som utarbetas på gemenskapsnivå inom miljöskyddsområdet. (5) Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning ( 5 ) har visat sig vara verksam då det gäller att driva fram förbättringar av industrins miljöprestanda. (6) De erfarenheter som gjorts vid genomförandet av förordning (EEG) nr 1836/93 bör utnyttjas i syfte att öka gemenskapens miljölednings- och miljöredovisningsordnings (nedan kallad EMAS) förmåga att åstadkomma en förbättring av organisationers allmänna miljöprestanda. (7) EMAS bör göras tillgänglig för alla organisationer som påverkar miljön, så att de får möjlighet att hantera denna påverkan och förbättra sin allmänna miljöprestanda. (8) I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen som omnämns i artikel 5 i fördraget bör EMAS, för att på ett effektivt sätt bidra till förbättrad miljöprestanda i europeiska organisationer, genomföras på gemenskapsnivå. Denna förordning är begränsad till att säkerställa ett enhetligt genomförande av EMAS i hela gemenskapen genom att fastställa gemensamma regler, förfaranden och grundläggande krav beträffande EMAS, medan åtgärder som på ett tillfredsställande sätt kan vidtas på nationell nivå överlåts åt medlemsstaterna. (9) Organisationer bör uppmuntras att delta i EMAS på frivillig basis, vilket kan gagna dem i form av tillsyn, kostnadsbesparing och anseende. (10) Det är viktigt att små och medelstora företag deltar i EMAS och att deras deltagande uppmuntras genom att underlätta tillgång till information, befintliga stödfonder och offentliga institutioner och genom att vidta eller främja tekniska stödåtgärder. (11) Kommissionen bör använda den information som tillhandahålls av medlemsstaterna för att bedöma om det finns behov av att utveckla särskilda insatser för att öka organisationers, i synnerhet små och medelstora företags, deltagande i EMAS. (12) Öppenheten och trovärdigheten hos organisationer som tillämpar miljöledningssystem förbättras om deras ledningssystem, revisionsprogram och miljöredovisningar granskas för att kontrollera att de uppfyller de relevanta kraven i denna förordning och om miljöredovisningen och uppdaterade versioner av denna godkänns av ackrediterade miljökontrollanter. (13) Det är därför nödvändigt att säkerställa och ständigt förbättra kompetensen hos miljökontrollanterna genom att skapa ett oberoende och neutralt ackrediteringssystem, fortbildning och en lämplig tillsyn över miljökontrollanternas verksamhet, i syfte att säkerställa den allmänna trovärdigheten för EMAS. Därför bör ett nära samarbete mellan de nationella ackrediteringsorganen inrättas. (14) Organisationerna bör uppmuntras att ta fram och ge allmänheten tillgång till regelbundna miljöredovisningar för att ge allmänheten och andra intressenter information om sin miljöprestanda. (15) Medlemsstaterna kan skapa incitament för att uppmuntra organisationerna att ta del i EMAS. (16) Kommissionen bör tillhandahålla tekniskt stöd till de länder som kandiderar till medlemskap i Europeiska unionen för att inrätta nödvändiga strukturer för tillämpningen av EMAS. (17) Vid sidan av miljöledningssystemets allmänna krav fäster EMAS särskild vikt vid att lagstiftningen iakttas, förbättrad miljöprestanda samt extern kommunikation och arbetstagarnas delaktighet. (18) Kommissionen bör anpassa bilagorna till denna förordning, med undantag av bilaga V, erkänna europeiska och internationella miljöstandarder som är relevanta för EMAS och fastställa riktlinjer i partnerskap med EMAS' intressenter för att garantera konsekvent tillämpning av EMAS-kraven i samtliga medlemsstater. När kommissionen utformar sådana riktlinjer bör den beakta gemenskapens miljöpolitik, särskilt gemenskapslagstiftningen samt i tillämpliga fall internationella åtaganden. (19) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter ( 6 ). (20) Denna förordning bör, vid behov, efter en tids tillämpning ses över med hänsyn till de erfarenheter som gjorts. (21) De europeiska institutionerna bör eftersträva att anta de principer som kommer till uttryck i denna förordning. (22) Denna förordning ersätter förordning (EEG) nr 1836/93 som därför bör upphävas. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Miljölednings- och miljörevisionsordningen och dess mål

1. Härmed inrättas en gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning för frivilligt deltagande av organisationer, nedan kallad EMAS, för att utvärdera och förbättra organisationernas miljöprestanda och för att ge allmänheten och andra intressenter relevant information om detta.

2. Målet med EMAS skall vara att främja en fortsatt förbättring av organisationernas miljöprestanda genom

a) att organisationerna utarbetar och genomför ett miljöledningssystem enligt beskrivningen i bilaga I,

b) att dessa systems prestanda regelbundet utvärderas på ett systematiskt och objektivt sätt enligt beskrivningen i bilaga I,

c) att informera om miljöprestanda och föra en öppen dialog med allmänheten och andra intressenter,

d) att de anställda aktivt engageras i organisationen och att lämplig utbildning och vidareutbildning erbjuds som möjliggör en aktiv medverkan i de uppgifter som anges i a. Om de så önskar skall företrädare för arbetstagarna också medverka.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) miljöpolicy: en organisations övergripande mål och handlingsprinciper i fråga om miljön, inbegripet iakttagande av alla tillämpliga krav i gällande föreskrifter på miljöområdet samt även utfästelse om ständiga förbättringar av miljöprestanda. Miljöpolicyn utgör ramen för arbetet med att upprätta och övervaka övergripande och detaljerade miljömål.

b) ständiga förbättringar av miljöprestanda: processen att år för år förbättra de mätbara resultaten av miljöledningssystemet när det gäller en organisations hantering av sina betydande miljöaspekter, på grundval av dess policy, övergripande och detaljerade mål på miljöområdet. Resultatförbättringen behöver inte nödvändigtvis ske inom alla områden samtidigt.

c) miljöprestanda: resultatet av en organisations hantering av sina miljöaspekter.

d) förebyggande av förorening: användning av processer, rutiner, material eller produkter som undviker, minskar eller kontrollerar föroreningar och som kan omfatta återanvändning, behandling, processförändring, kontrollmekanismer, effektiv användning av resurser och materialersättning.

e) miljöutredning: en inledande heltäckande analys av de miljöfrågor, den miljöpåverkan och den miljöprestanda som är förknippade med en organisations verksamhet (bilaga VII).

f) miljöaspekt: delar av en organisations verksamhet, produkter eller tjänster som kan påverka och påverkas av miljön (bilaga VI). En betydande miljöaspekt är en miljöaspekt som har eller kan ha en betydande miljöpåverkan.

g) miljöpåverkan: varje negativ eller positiv förändring i miljön som helt eller delvis är en följd av en organisations verksamhet, produkter eller tjänster.

h) miljöprogram: en beskrivning av de åtgärder (ansvar och medel) som vidtagits eller planeras för att uppnå övergripande och detaljerade miljömål och tidpunkten för när dessa övergripande och detaljerade miljömål senast skall uppnås.

i) övergripande miljömål: övergripande miljömål som följer av miljöpolicyn och som en organisation bestämmer sig för att uppfylla och som är kvantifierbara där så är möjligt.

j) detaljerade miljömål: detaljerade krav som är kvantifierade där så är möjligt och som är tillämpliga på organisationen eller delar därav och som följer av de övergripande miljömålen samt är sådana att de måste fastställas och uppfyllas för att dessa skall uppnås.

k) miljöledningssystem: den del av det övergripande ledningssystemet som omfattar organisationsstruktur, planering, ansvar, praxis, rutiner, processer och resurser för att utveckla, införa, uppfylla, revidera och underhålla miljöpolicyn.

l) miljörevision: ett styrmedel som innefattar systematisk, dokumenterad, regelbunden och objektiv utvärdering av en organisations miljöprestanda och de ledningssystem och arbetsmetoder som upprättats för att skydda miljön, i syfte att i) göra det lättare för ledningen att kontrollera rutiner som kan påverka miljön, ii) utvärdera om organisationens miljöpolicy, inklusive övergripande och detaljerade miljömål, efterlevs (bilaga II).

m) revisionsperiod: den period under vilken all verksamhet inom en organisation revideras (bilaga II).

n) revisor: en person eller en grupp som, oavsett om vederbörande hör till en organisations anställda eller kommer utifrån, handlar på den högsta organisationsledningens vägnar och som enskilt eller gemensamt har den i punkt 2.4 i bilaga II nämnda kompetensen och som är tillräckligt oberoende av den verksamhet som revideras för att kunna göra en objektiv bedömning.

o) miljöredovisning: den information som specificeras i punkt 3.2 a–g i bilaga III.

p) intressent: en person eller grupp, även myndigheter, som berörs eller påverkas av en organisations miljöprestanda.

q) miljökontrollant: en person eller organisation som är oberoende av den organisation som kontrolleras och som har ackrediteras enligt de villkor och förfaranden som avses i artikel 4.

r) ackrediteringssystem: ett system för att ackreditera och utöva tillsyn över miljökontrollanter, vilket administreras av en av medlemsstaten utsedd eller inrättad opartisk institution eller organisation (ackrediteringsorgan), som har tillräckliga resurser och kompetens, samt lämpliga förfaranden för att utföra de uppgifter som föreskrivs i denna förordning för ett sådant system.

s) organisation: företag, bolag, firma, rörelse, myndighet eller institution eller en del av eller en kombination av dessa, oavsett om de är juridiska personer eller ej, offentliga eller privata, som har sina egna funktioner och sin egen administration. Den enhet som skall registreras som en organisation inom ramen för EMAS skall bestämmas i samråd med miljökontrollanten och, i förekommande fall, de behöriga organen, med hänsyn till kommissionens riktlinjer vilka fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, men skall inte gå utöver gränserna för någon medlemsstat. Den minsta enhet som kan beaktas skall utgöras av en anläggning. I undantagsfall som fastställs av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 får den enhet som är föremål för registrering inom ramen för EMAS vara mindre än en anläggning, till exempel en underavdelning med egen verksamhet.

t) anläggning: hela det område på en viss geografisk plats som står under en organisations kontroll där verksamhet bedrivs, produkter framställs och tjänster utförs. Detta omfattar all infrastruktur, utrustning och materiel.

u) behöriga organ: de organ, oavsett om de är nationella, regionala eller lokala, som utsetts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 5 för att utföra de uppgifter som anges i denna förordning.

Artikel 3

Deltagande i EMAS

1. EMAS står öppet för deltagande av varje organisation som önskar förbättra sin övergripande miljöprestanda.

2. För att en organisation skall registreras i EMAS skall den vidta följande åtgärder:

a) Genomföra en miljöutredning av sin verksamhet, sina produkter och sina tjänster i enlighet med bilaga VII och därvid behandla de punkter som nämns i bilaga VI, och mot bakgrund av resultatet av denna utredning, införa ett miljöledningssystem som täcker alla de krav som avses i bilaga I, särskilt efterlevnaden av relevant miljölagstiftning. Organisationer som har ett certifierat miljöledningssystem, godkänt i enlighet med kraven i artikel 9, behöver emellertid inte genomföra en formell miljöutredning när de övergår till tillämpning av EMAS, om den nödvändiga informationen för identifiering och utvärdering av miljöaspekterna i enlighet med bilaga VI framgår av det certifierade miljöledningssystemet.

b) Genomföra eller låta genomföra en miljörevision i enlighet med kraven i bilaga II. Miljörevisionen skall vara utformad för att utvärdera organisationens miljöprestanda.

c) Utarbeta en miljöredovisning i enlighet med punkt 3.2 i bilaga III. Miljöredovisningen skall lägga särskild vikt vid de resultat som organisationen uppnått i förhållande till dess övergripande och detaljerade miljömål samt kraven på kontinuerlig förbättring av miljöprestanda, och även ta hänsyn till informationsbehovet hos relevanta intressenter.

d) Låta granska miljöutredningen, om en sådan genomförts, samt ledningssystemet, revisionsförfarandet och miljöredovisningen för att kontrollera att den uppfyller relevanta krav i denna förordning samt låta miljökontrollanten godkänna miljöredovisningen för att garantera att den uppfyller kraven i bilaga III.

e) Skicka den godkända miljöredovisningen till det behöriga organet i den medlemsstat där organisationen som söker registrering är etablerad och göra den tillgänglig för allmänheten efter registrering.

3. För att en organisation skall kunna förbli EMAS-registrerad skall den

a) låta kontrollera miljöledningssystemet och revisionsprogrammet i enlighet med kraven i punkt 5.6 i bilaga V,

b) skicka den godkända årliga uppdatering av miljöredovisningen som är nödvändig till behörigt organ och göra den tillgänglig för allmänheten. Avvikelser från denna uppdateringsfrekvens kan göras på de villkor som fastställts i kommissionens riktlinjer, vilka antagits i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, särskilt för små organisationer och små företag enligt kommissionens rekommendation 96/280/EG ( 7 ), och om det inte har gjorts några betydande förändringar i driften av miljöstyrningssystemet.

Artikel 4

Ackrediteringssystem

1. Medlemsstaterna skall upprätta ett system för att ackreditera oberoende miljökontrollanter och för att utöva tillsyn av deras verksamhet. För detta ändamål får medlemsstaterna antingen använda befintliga ackrediteringsinstitutioner, de behöriga organ som avses i artikel 5 eller utse eller inrätta ett annat organ med lämplig behörighet.

Medlemsstaterna skall se till att dessa system är sammansatta på ett sådant sätt att deras oberoende och opartiskhet när de fullgör sina uppgifter är garanterad.

2. Medlemsstaterna skall se till att dessa system är fullt funktionsdugliga inom 12 månader efter den dag då denna förordning träder i kraft.

3. Medlemsstaterna skall se till att lämpligt samråd äger rum med de parter som berörs om hur ackrediteringssystemet skall inrättas och styras.

4. Ackrediteringen av miljökontrollanter och tillsynen av deras verksamhet skall ske enligt kraven i bilaga V.

5. Miljökontrollanter som är ackrediterade i en medlemsstat får genomföra kontrollverksamhet i alla andra medlemsstater, i enlighet med de krav som anges i bilaga V. Inledandet av sådan verksamhet skall anmälas till den medlemsstat där kontrollerna utförs och skall vara föremål för tillsyn enligt den medlemsstatens ackrediteringssystem.

6. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de åtgärder de vidtagit i enlighet med denna artikel och meddela relevanta förändringar i struktur och förfaranden med avseende på ackrediteringssystemen.

7. Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 14.2, främja samarbetet mellan medlemsstaterna, i synnerhet för att undvika skillnader mellan bilaga V och de kriterier, villkor och förfaranden som de nationella ackrediteringsorganen tillämpar vid ackreditering och tillsyn av miljökontrollanter för att säkerställa en jämn kvalitet bland miljökontrollanterna.

8. Ett forum, bestående av alla ackrediteringsorgan, skall inrättas av ackrediteringsorganen i syfte att ge kommissionen det underlag och stöd som är nödvändigt för att den skall kunna uppfylla sina åtaganden i enlighet med punkt 7. Det skall sammanträda minst en gång per år i närvaro av en företrädare för kommissionen.

Detta forum skall vid behov utarbeta riktlinjer när det gäller miljökontrollanternas ackreditering och kompetens samt tillsyn av miljökontrollanter. Dessa riktlinjedokument skall vara underställda förfarandet i artikel 14.2.

För att garantera att ackrediteringsorganen och kontrollförfarandet utvecklas på ett harmoniserat sätt i samtliga medlemsstater skall detta forum utarbeta metoder för inbördes utvärdering. Syftet med utvärderingen är att se till att ackrediteringssystemen i de olika medlemsstaterna uppfyller förordningens krav. En rapport från den inbördes utvärderingen skall översändas till kommissionen som skall sända den vidare för kännedom till den kommitté som anges i artikel 14.1 och göra den tillgänglig för allmänheten.

Artikel 5

Behöriga organ

1. Inom 3 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft skall varje medlemsstat utse det behöriga organ som skall ansvara för att genomföra de uppgifter som föreskrivs i denna förordning, framför allt i artiklarna 6 och 7, och skall informera kommissionen om detta.

2. Medlemsstaterna skall se till att de behöriga organens sammansättning är sådan att deras oberoende och opartiskhet garanteras och att de behöriga organen tillämpar bestämmelserna i denna förordning på ett konsekvent sätt.

3. Medlemsstaterna skall ta fram riktlinjer för de behöriga organens användning beträffande tillfällig eller permanent avregistrering av organisationer. Behöriga organ skall i synnerhet fastställa förfaranden

— för att behandla anmärkningar från intressenter med avseende på registrerade organisationer, och

— för att avslå registreringsansökningar, tillfälligt avregistrera eller stryka organisationer ur registret.

4. Det behöriga organet skall ansvara för registrering av organisationer i EMAS. Det skall därför kontrollera nya och befintliga registreringar av organisationer.

5. Behöriga organ från alla medlemsstater skall sammanträda minst en gång per år i närvaro av en företrädare för kommissionen. Syftet med dessa möten är att garantera konsekvent tillämpning av de förfaranden som gäller för registrering av organisationer i EMAS, inklusive tillfällig och permanent avregistrering. En inbördes utvärderingsprocess skall inledas av de behöriga organen så att de kan utveckla en gemensam förståelse för den praktiska tillämpningen av registreringsförfarandet. En rapport från den inbördes utvärderingen skall överlämnas till kommissionen som skall sända den vidare för kännedom till den kommitté som anges i artikel 14.1 och göra den tillgänglig för allmänheten.

Artikel 6

Registrering av organisationer

Registrering av organisationer skall hanteras av behöriga organ i enlighet med följande kriterier:

1. Om ett behörigt organ — har tagit emot en godkänd miljöredovisning, — har tagit emot en ifylld blankett, som inkluderar åtminstone de minimiuppgifter som anges i bilaga VIII, från organisationen, — har tagit emot eventuell registreringsavgift i enlighet med artikel 16, och — utifrån erhållen information, och särskilt genom förfrågningar hos den behöriga tillsynsmyndigheten om organisationen följer relevant miljölagstiftning, bedömer att organisationen uppfyller de krav som ställs i denna förordning, skall det behöriga organet registrera den ansökande organisationen och tilldela den ett registreringsnummer. Det behöriga organet skall informera organisationens ledning om att organisationen är införd i registret.

2. Om ett behörigt organ tar emot en tillsynsrapport från ackrediteringsorganet som visar att miljökontrollantens verksamhet inte har genomförts tillräckligt väl för att garantera att kraven enligt denna förordning uppfylls av den ansökande organisationen skall ansökan om registrering avslås eller, om lämpligt, uppskjutas till dess att garanti erhålls för att organisationen uppfyller EMAS-kraven.

3. Om en organisation underlåter att inom 3 månader från en uppmaning härom till behörigt organ inlämna — den godkända årliga uppdateringen av miljöredovisningen, — en ifylld blankett, som inkluderar åtminstone de minimiuppgifter som anges i bilaga VIII, från organisationen, eller — eventuella registreringsavgifter skall organisationen tillfälligt avregistreras eller, om lämpligt, strykas ur registret, beroende på försummelsens typ och omfattning. Det behöriga organet skall informera organisationens ledning om orsakerna till de åtgärder som vidtagits.

4. Om det behöriga organet vid något tillfälle, på grund av erhållen information, finner att organisationen inte längre uppfyller ett eller flera villkor i denna förordning, skall organisationen tillfälligt avregistreras eller strykas ur registret, beroende på försummelsens typ och omfattning. Om ett behörigt organ av den behöriga tillsynsmyndigheten informeras om att en organisation har brutit mot gällande föreskrifter på miljöområdet skall organet, beroende på omständigheterna, antingen avslå ansökan om registrering av organisationen eller stryka organisationen ur registret.

5. Beslut om att avslå registrering, om tillfällig eller permanent avregistrering skall kräva samråd med intressenterna i syfte att förse det behöriga organet med nödvändigt beslutsunderlag. Det behöriga organet skall informera organisationens ledning om orsakerna till de åtgärder som vidtagits och om den pågående diskussionen med tillsynsmyndigheten.

6. Beslutet att avslå ansökan eller tillfälligt avregistrera organisationen skall upphävas om det behöriga organet har fått betryggande information om att organisationen uppfyller EMAS-kraven eller om det fått tillfredsställande information från den behöriga tillsynsmyndigheten om att bristerna har rättats till och att organisationen har vidtagit tillräckliga åtgärder för att undvika att de uppkommer igen.

Artikel 7

Förteckning över registrerade organisationer och miljökontrollanter

1. Ackrediteringsorganet skall upprätta, revidera och uppdatera en förteckning över miljökontrollanter och deras ackrediteringsbehörighet i sin medlemsstat och skall varje månad underrätta kommissionen och det behöriga organet om ändringar i denna förteckning, antingen direkt eller via de nationella myndigheterna, i enlighet med berörd medlemsstats beslut.

2. De behöriga organen skall upprätta och föra en förteckning över registrerade organisationer i sin medlemsstat och uppdatera den varje månad. De behöriga organen skall varje månad underrätta kommissionen om ändringar i denna förteckning, antingen direkt eller via de nationella myndigheterna, i enlighet med berörd medlemsstats beslut, och kan inom nätet av lokala, bemyndigade organ införa ett system för informationsutbyte alltefter ekonomisk sektor och behörighetsområde.

3. Registret över miljökontrollanter och registrerade organisationer i EMAS skall föras av kommissionen, som skall göra det tillgängligt för allmänheten.

Artikel 8

Logotyp

1. Organisationer som deltar i EMAS får använda den logotyp som beskrivs i bilaga IV enbart om de har en gällande registrering i EMAS. Tekniska specificeringar för återgivande av logotypen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 och offentliggöras av kommissionen.

2. EMAS-logotypen får användas av organisationerna i följande fall:

a) På godkänd information enligt punkt 3.5 i bilaga III, under de omständigheter som anges i kommissionens riktlinjer som antagits enligt förfarandet i artikel 14.2 vilket skall säkerställa att det inte blir någon sammanblandning med produktrelaterade miljömärken (version 2 av logotypen, enligt bilaga IV, skall användas i detta fall).

b) På godkända miljöredovisningar (version 2 av logotypen, enligt bilaga IV, skall användas i detta fall).

c) På registrerade organisationers brevpapper (version 1 av logotypen, enligt bilaga IV, skall användas i detta fall).

d) På information som meddelar att en organisation deltar i EMAS (version 1 av logotypen, enligt bilaga IV, skall användas i detta fall).

e) I annonser för produkter, verksamheter och tjänster endast under de omständigheter som anges i kommissionens riktlinjer som antagits enligt förfarandet i artikel 14.2 vilket skall säkerställa att det inte blir någon sammanblandning med produktrelaterade miljömärken.

3. Logotypen får inte användas i följande fall:

a) På produkter eller deras förpackningar.

b) I samband med jämförande påståenden med avseende på andra produkter, verksamheter och tjänster.

Kommissionen skall emellertid, som en del av utvärderingen enligt artikel 15.3, överväga under vilka särskilda omständigheter logotypen skulle kunna användas och skall anta regler för dessa fall enligt förfarandet i artikel 14.2 vilket skall säkerställa att det inte blir någon sammanblandning med produktrelaterade miljömärken.

Artikel 9

Förhållande till europeiska och internationella standarder

1. Organisationer som tillämpar europeiska eller internationella miljöstandarder som är relevanta för EMAS, och som i enlighet med tillämpliga certifieringsförfaranden intygas uppfylla dessa standarder, skall anses uppfylla motsvarande krav i denna förordning under förutsättning att

a) standarderna har erkänts av kommissionen enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 14.2,

b) ackrediteringskraven för certifieringsorganen är godkända av kommissionen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 14.2.

Hänvisningar till erkända standarder (inklusive relevanta avsnitt av EMAS som de är tillämpliga på) och erkända ackrediteringskrav skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas offentliga tidning.

2. För att de organisationer som avses i punkt 1 skall kunna registreras i EMAS skall de berörda organisationerna visa för miljökontrollanten att de uppfyller de krav som inte omfattas av den erkända standarden.

Artikel 10

Förhållande till annan miljölagstiftning i gemenskapen

1. EMAS skall inte påverka tillämpningen av

a) gemenskapslagstiftningen eller

b) nationell lagstiftning eller tekniska standarder som inte omfattas av gemenskapslagstiftning, och

c) de skyldigheter organisationer har enligt dessa lagar och standarder i fråga om miljökontroll.

2. Medlemsstaterna bör överväga hur registrering i EMAS enligt denna förordning kan beaktas vid genomförandet av miljölagstiftningen och kontrollen av att den efterlevs för att undvika onödigt dubbelarbete av organisationer och behöriga tillsynsmyndigheter.

Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits i detta avseende. Kommissionen skall översända medlemsstaternas information till Europaparlamentet och rådet så snart den är tillgänglig och minst vart tredje år.

Artikel 11

Främjande av organisationers, särskilt små och medelstora företags, deltagande

1. Medlemsstaterna skall främja organisationers deltagande i EMAS, och särskilt de små och medelstora företagens deltagande, genom att

— underlätta tillgång till information, stödfonder, offentliga institutioner och offentlig upphandling, utan att gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling åsidosätts,

— vidta eller främja tekniska stödåtgärder, särskilt i kombination med initiativ från branschspecifika eller lokala kontaktställen (exempelvis lokala myndigheter, handelskamrar och bransch- eller hantverksorganisationer),

— se till att rimliga registreringsavgifter främjar högre deltagande.

I syfte att främja deltagande av små och medelstora företag, däribland de som är koncentrerade i väl avgränsade geografiska områden, kan lokala myndigheter i samarbete med industriförbund, handelskamrar och intressenter hjälpa till att fastställa betydande miljöpåverkan. Små och medelstora företag kan sedan använda detta när de utarbetar sina miljöprogram och fastställer övergripande och detaljerade miljömål i sitt miljöledningssystem enligt EMAS. Därutöver kan program avsedda för att främja de små och medelstora företagens deltagande, såsom en steg–för–steg–metod som så småningom kommer att leda till EMAS-registrering, utvecklas på regional eller nationell nivå. Systemet skall fungera så att onödig administrativ belastning för deltagarna undviks, i synnerhet för små organisationer.

2. I syfte att främja organisationernas deltagande i EMAS bör kommissionen och andra institutioner inom gemenskapen samt andra offentliga myndigheter på nationell nivå, utan att det påverkar gemenskapslagstiftningen, överväga hur registrering i EMAS kan beaktas när de ställer upp kriterier för sin upphandlingspolicy.

3. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna artikel. Kommissionen skall översända medlemsstaternas information till Europaparlamentet och rådet så snart den är tillgänglig och minst vart tredje år.

Artikel 12

Information

1. Varje medlemsstat skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att

a) organisationerna informeras om innehållet i denna förordning,

b) allmänheten informeras om syftet med och de viktigaste beståndsdelarna i EMAS.

Medlemsstaterna skall, i förekommande fall i samarbete med bland annat företagar- och konsumentorganisationer, miljöorganisationer, fackföreningar och lokala institutioner, särskilt använda facktidskrifter, lokaltidningar, reklamkampanjer och alla andra lämpliga medel för att främja den allmänna medvetenheten om EMAS.

2. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna artikel.

3. Kommissionen skall vara ansvarig för att främja EMAS på gemenskapsnivå. Den skall särskilt, i samråd med medlemmarna i den kommitté som avses i artikel 14.1, granska möjligheten att sprida information om bästa rutiner genom lämpliga metoder och medel.

Artikel 13

Överträdelser

Medlemsstaterna skall vidta lämpliga rättsliga eller administrativa åtgärder om bestämmelserna i denna förordning inte följs och meddela kommissionen vilka åtgärder som vidtagits.

Artikel 14

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Översyn

1. Kommissionen skall, senast fem år efter denna förordnings ikraftträdande, se över EMAS mot bakgrund av den erfarenhet som vunnits under dess tillämpning och den internationella utvecklingen och vid behov föreslå Europaparlamentet och rådet lämpliga ändringar.

2. Kommissionen skall anpassa alla bilagor till denna förordning, med undantag för bilaga V, i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 mot bakgrund av den erfarenhet som vunnits under genomförandet av EMAS och för att tillgodose det behov av riktlinjer som framkommit angående EMAS-kraven.

3. Kommissionen skall, i samarbete med medlemsstaterna och senast fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft, i synnerhet utvärdera hur särskilt allmänheten och andra intressenter använder, känner igen och tolkar EMAS-logotypen och bedöma om det finns behov av att revidera logotypen och kraven för dess användning.

Artikel 16

Kostnader och avgifter

1. Ett avgiftssystem får införas, i enlighet med de regler som medlemsstaterna själva fastställer, för att täcka de administrativa kostnader som uppstår i samband med registreringsförfarandena för organisationerna, kostnaderna för ackreditering och tillsyn över miljökontrollanter samt andra kostnader för EMAS.

2. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits enligt denna artikel.

Artikel 17

Upphävande av förordning (EEG) nr 1836/93

1. 1.Förordning (EEG) nr 1836/93 upphör att gälla från och med den dag då denna förordning träder i kraft, med förbehåll för punkterna 2–5 i denna artikel.

2. Nationella ackrediteringssystem och behöriga organ som inrättats i enlighet med förordning (EEG) nr 1836/93 skall förbli gällande. Medlemsstaterna skall ändra de förfaranden som tillämpas av ackrediteringssystem och behöriga organ i enlighet med motsvarande bestämmelser i den här förordningen. Medlemsstaterna skall se till att dessa system är fullt funktionsdugliga inom 12 månader efter denna förordnings ikraftträdande.

3. Miljökontrollanter som ackrediterats i enlighet med förordning (EEG) nr 1836/93 kan fortsätta sin verksamhet i enlighet med de krav som fastställs i den här förordningen.

4. Anläggningar som registrerats i enlighet med förordning (EEG) nr 1836/93 kommer att kvarstå i EMAS-registret. De nya kraven enligt den här förordningen skall kontrolleras i samband med nästa kontroll för anläggningen. Om nästa kontroll skall äga rum tidigare än sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft får dagen för nästa kontroll flyttas fram med sex månader i samförstånd med miljökontrollanten och de behöriga organen.

5. Punkterna 3–4 skall också gälla ackrediterade miljökontrollanter och anläggningar som registrerats i enlighet med artikel 14 i förordning (EEG) nr 1836/93, förutsatt att de ansvariga ackrediteringsorganen och de behöriga organen är eniga om att miljökontrollanterna och de registrerade anläggningarna uppfyller alla krav enligt förordning (EEG) nr 1836/93 och att de informerar kommissionen om detta.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









▼M1

BILAGA I

A. KRAV PÅ MILJÖLEDNINGSSYSTEM

Organisationer som deltar i miljölednings- och miljörevisionsordningen (EMAS) skall uppfylla de krav i EN ISO 14001:2004 som anges i avsnitt 4 i den europeiska standarden ( 8 ) och som återges i sin helhet nedan.

I-A. Krav på miljöledningssystem

I-A.1 Generella krav

Organisationen skall upprätta, dokumentera, införa, underhålla och ständigt förbättra ett miljöledningssystem enligt kraven i denna standard samt bestämma hur den skall uppfylla kraven.

Organisationen skall definiera och dokumentera omfattningen av sitt miljöledningssystem.

I-A.2 Miljöpolicy

Högsta ledningen skall fastställa organisationens miljöpolicy och säkerställa att den, inom den definierade omfattningen av miljöledningssystemet,

a) är relevant i förhållande till organisationens aktiviteter, produkter och tjänster, deras typ, storlek och miljöpåverkan,

b) innehåller ett åtagande om ständig förbättring och förebyggande av förorening,

c) innehåller ett åtagande om att följa tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av och som kan relateras till organisationens miljöaspekter,

d) utgör grunden för att fastställa och följa upp övergripande och detaljerade miljömål,

e) är dokumenterad, införd och underhållen,

f) är kommunicerad till alla personer som arbetar för eller på uppdrag av organisationen,

g) är tillgänglig för allmänheten.

I-A.3 Planering

I-A.3.1 Miljöaspekter

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

a) identifiera de miljöaspekter som orsakas av aktiviteter, produkter och tjänster inom miljöledningssystemets omfattning som organisationen kan styra samt de miljöaspekter som den kan påverka. När detta görs skall organisationen ta hänsyn till planerad eller pågående utveckling och nya eller förändrade aktiviteter, produkter och tjänster,

b) avgöra vilka aspekter som har eller kan ha en betydande påverkan på miljön (dvs. betydande miljöaspekter).

Organisationen skall hålla denna information dokumenterad och aktuell.

Organisationen skall säkerställa att den tar hänsyn till de betydande miljöaspekterna när miljöledningssystemet upprättas, införs och underhålls.

I-A.3.2 Lagar och andra krav

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

a) identifiera och ha tillgång till tillämpliga lagkrav och andra krav som organisationen berörs av och som har samband med organisationens miljöaspekter,

b) avgöra på vilket sätt kraven är tillämpliga på miljöaspekterna.

Organisationen skall säkerställa att hänsyn tas till tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av, när miljöledningssystemet upprättas, införs och underhålls.

I-A.3.3 Övergripande mål, detaljerade mål och handlingsplaner

Organisationen skall fastställa, införa och underhålla dokumenterade övergripande och detaljerade miljömål för relevanta funktioner och nivåer inom organisationen.

Övergripande och detaljerade miljömål skall vara mätbara där så är praktiskt möjligt och vara förenliga med miljöpolicyn, inklusive åtagandena om att förebygga förorening, att följa tillämpliga lagar och andra krav som organisationen berörs av och åtagandet om ständig förbättring.

När övergripande och detaljerade miljömål upprättas och ses över, skall organisationen ta hänsyn till lagar och andra krav som organisationen berörs av och till sina betydande miljöaspekter. Organisationen skall också beakta tekniska möjligheter, ekonomiska krav, drifts- och affärsmässiga krav samt synpunkter från intressenter.

Organisationen skall införa, upprätta och underhålla en eller flera handlingsplaner för att uppnå sina övergripande och detaljerade miljömål. Handlingsplanerna skall innehålla

a) ansvarsfördelningen för att uppnå övergripande och detaljerade miljömål för relevanta funktioner och nivåer inom organisationen,

b) tillvägagångssätt, resurser och tidsplaner för att uppnå målen.

I-A.4 Införande och tillämpning

I-A.4.1 Resurser, roller, ansvar och befogenheter

Ledningen skall säkerställa att de resurser som är nödvändiga för att upprätta, införa, underhålla och förbättra miljöledningssystemet finns tillgängliga. Resurser inkluderar personresurser, specialistkompetens, infrastruktur inom organisationen och tekniska och finansiella resurser.

Roller, ansvar och befogenheter skall vara definierade, dokumenterade och kommunicerade för att underlätta en effektiv miljöledning.

Organisationens högsta ledning skall utse en eller flera representanter för ledningen som, oavsett annat ansvar, skall ha definierade roller, ansvar och befogenheter för att

a) säkerställa att ett miljöledningssystem är upprättat, infört och underhållet i enlighet med kraven i denna standard,

b) rapportera miljöledningssystemets prestanda till högsta ledningen för genomgång, inklusive rekommendationer till förbättringar.

I-A.4.2 Kompetens, utbildning och medvetenhet

Organisationen skall säkerställa att varje person som utför uppgifter som kan orsaka sådan miljöpåverkan som organisationen identifierat som betydande har kompetens grundad på lämplig teoretisk och praktisk utbildning eller erfarenhet. Detta gäller personer som i rollen som anställd eller på organisationens uppdrag utför uppgifter åt organisationen.

Organisationen skall identifiera utbildningsbehov som har samband med miljöaspekterna och miljöledningssystemet. Den skall även tillhandahålla utbildning eller vidta andra åtgärder för att tillgodose sådana behov och bevara tillhörande redovisande dokument.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner så att personer som arbetar för organisationen eller på dess uppdrag, görs medvetna om

a) betydelsen av att miljöpolicy, rutiner och krav i miljöledningssystemet följs,

b) de betydande miljöaspekterna och relaterad, verklig eller potentiell, miljöpåverkan som kan kopplas till deras arbete och de miljöfördelar de kan åstadkomma genom en förbättrad personlig insats,

c) sina roller och sitt ansvar för att uppfylla kraven i miljöledningssystemet,

d) möjliga konsekvenser av att avvika från specificerade rutiner.

I-A.4.3 Kommunikation

Med utgångspunkt i organisationens miljöaspekter och miljöledningssystem skall organisationen upprätta, införa och underhålla rutiner för

a) intern kommunikation mellan olika nivåer och funktioner inom organisationen,

b) att ta emot, dokumentera och svara på relevanta synpunkter från externa intressenter.

Organisationen skall besluta om de betydande miljöaspekterna skall kommuniceras externt och dokumentera sitt beslut. Om organisationen beslutar att kommunicera externt, skall organisationen upprätta och införa metoder för detta.

I-A.4.4 Dokumentation

Dokumentationen av miljöledningssystemet skall omfatta

a) miljöpolicy och övergripande och detaljerade miljömål,

b) beskrivning av miljöledningssystemets omfattning,

c) beskrivning av miljöledningssystemets huvuddelar, hur dessa samverkar samt hänvisningar till relaterade dokument,

d) dokument, inklusive redovisande dokument, som krävs av denna standard,

e) dokument, inklusive redovisande dokument, som organisationen funnit nödvändiga för att säkerställa verkningsfull planering, verkningsfullt utförande och verkningsfull styrning av processer som har samband med organisationens betydande miljöaspekter.

I-A.4.5 Dokumentstyrning

Organisationen skall styra dokument som krävs av miljöledningssystemet och av denna internationella standard. Redovisande dokument är en särskild typ av dokument, som skall styras enligt kraven i A.5.4.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att

a) godkänna dokument med avseende på lämplighet innan de ges ut,

b) granska och efter behov uppdatera dokument och på nytt godkänna dokument,

c) säkerställa att ändringar och gällande ändringsstatus för dokument är angivna,

d) säkerställa att rätt version av tillämpliga dokument finns på de platser där de skall användas,

e) säkerställa att dokument förblir läsbara och lätta att identifiera,

f) säkerställa att dokument av externt ursprung, som organisationen funnit nödvändiga för planering och tillämpning av miljöledningssystemet, är identifierade och att deras distribution styrs,

g) förhindra oavsiktlig användning av utgångna dokument och identifiera dem på lämpligt sätt, om de av något skäl bevaras.

I-A.4.6 Verksamhetsstyrning

I enlighet med miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade målen skall organisationen identifiera den verksamhet och de aktiviteter som kan sättas i samband med de identifierade betydande miljöaspekterna. För att säkerställa att sådana aktiviteter utförs enligt angivna specificerade villkor skall organisationen

a) upprätta, införa och underhålla dokumenterade rutiner för att styra situationer där avsaknad av dokumenterade rutiner skulle kunna medföra avvikelser från miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade målen,

b) fastställa driftkriterier i rutinerna,

c) upprätta, införa och underhålla rutiner för de betydande miljöaspekter som orsakas av varor och tjänster som används av organisationen samt kommunicera relevanta rutiner och krav till leverantörer, entreprenörer och andra uppdragstagare.

I-A.4.7 Beredskap och agerande vid nödlägen

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att identifiera möjliga nödlägen och olyckor som kan påverka miljön och planera för hur organisationen skall agera om sådana situationer uppstår.

Organisationen skall agera vid inträffade nödlägen och olyckor och förhindra eller mildra negativ miljöpåverkan.

Organisationen skall regelbundet gå igenom och där det behövs se över sin beredskap och sina rutiner för nödlägen och olyckor. Detta gäller i synnerhet efter det att nödlägen eller olyckor har inträffat.

Där så är praktiskt möjligt, skall organisationen även regelbundet öva sådan beredskap.

I-A.5 Uppföljning

I-A.5.1 Övervakning och mätning

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att regelbundet övervaka och mäta sådant i verksamheten som kan ha betydande miljöpåverkan. Rutinerna skall omfatta dokumentering av uppgifter som redovisar organisationens miljöprestanda, tillämplig verksamhetsstyrning och överensstämmelse med organisationens övergripande och detaljerade miljömål.

Organisationen skall säkerställa att kalibrerad eller verifierad utrustning för övervakning och mätning används och att den underhålls.

I-A.5.2 Utvärdering av att lagar och andra krav följs

I-A.5.2.1 Enligt organisationens åtagande om att följa lagkrav, skall den upprätta, införa och underhålla rutiner för att regelbundet utvärdera att tillämpliga lagkrav följs. Organisationen skall bevara redovisande dokument från den regelbundna utvärderingen.

I-A.5.2.2 Organisationen skall utvärdera att den följer andra krav som den berörs av. Organisationen kan välja att kombinera denna utvärdering med utvärderingen av att den följer lagar, enligt A.5.2.1, eller upprätta en separat rutin för detta. Organisationen skall bevara redovisande dokument från den regelbundna utvärderingen.

I-A.5.3 Avvikelse, korrigerande och förebyggande åtgärder

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att hantera inträffade eller tänkbara avvikelser och för att vidta korrigerande och förebyggande åtgärder. Rutinerna skall ange krav för att

a) identifiera och korrigera avvikelser och vidta åtgärder för att mildra deras miljöpåverkan,

b) undersöka avvikelser, identifiera vad som har orsakat avvikelserna och vidta åtgärder för att förhindra att avvikelserna upprepas,

c) utvärdera behov av åtgärder för att förhindra avvikelser och vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att avvikelserna inträffar,

d) dokumentera resultaten av korrigerande och förebyggande åtgärder,

e) granska effekten av korrigerande och förebyggande åtgärder; Varje åtgärd skall vara ändamålsenlig i förhållande till problemens storlek och den miljöpåverkan som har uppstått.

Organisationen skall säkerställa att varje nödvändig förändring av dokumentationen av miljöledningssystemet görs.

I-A.5.4 Redovisande dokument

Organisationen skall upprätta och underhålla redovisande dokument i den omfattning som behövs för att visa att organisationen uppfyller kraven i sitt miljöledningssystem och i denna standard samt för att kunna visa de resultat som har uppnåtts.

Organisationen skall upprätta, införa och underhålla rutiner för att identifiera, förvara, skydda, återfinna, arkivera och gallra redovisande dokument.

Redovisande dokument skall vara och förbli tydliga, identifierbara och spårbara.

I-A.5.5 Intern revision

Organisationen skall säkerställa att interna revisioner av miljöledningssystemet genomförs med planerade intervall för att

a) avgöra om miljöledningssystemet — överensstämmer med planerade åtgärder för miljöledning, inklusive kraven i denna standard, — har införts och underhållits på ett riktigt sätt,

b) ge ledningen information om resultat från revisioner. Organisationen skall planera, upprätta, införa och underhålla ett revisionsprogram med hänsyn till de berörda verksamheternas och aktiviteternas betydelse för miljön och till resultat från tidigare revisioner.

En revisionsrutin skall upprättas, införas och underhållas. Den skall behandla följande frågor:

— Ansvar och krav för att planera och genomföra revisioner, för att rapportera resultat och för att bevara tillhörande redovisande dokument.

— Identifiering av revisionskriterier, omfattning, frekvens och metoder.

Revisorer skall väljas och revisioner skall genomföras på sådant sätt att objektivitet och opartiskhet i revisionsprocessen säkerställs.

I-A.6 Ledningens genomgång

Högsta ledningen skall utvärdera miljöledningssystemet, med planerade intervall, för att säkerställa att det är fortsatt lämpligt, tillräckligt och verkningsfullt. Utvärderingarna skall omfatta en bedömning av möjligheter till förbättringar och av behovet av ändringar i miljöledningssystemet, inklusive ändringar i miljöpolicyn och de övergripande och detaljerade miljömålen.

Redovisande dokument från ledningens genomgång skall bevaras.

Underlag för ledningens genomgång skall omfatta

a) resultat från interna revisioner av miljöledningssystemet och utvärdering av hur organisationen uppfyller lagar och andra krav som den berörs av,

b) information från externa intressenter, inklusive klagomål,

c) organisationens miljöprestanda,

d) i vilken omfattning övergripande och detaljerade mål har nåtts,

e) status för korrigerande och förebyggande åtgärder,

f) uppföljning av åtgärder beslutade vid ledningens tidigare genomgångar,

g) förändrade förhållanden, inklusive utveckling av lagar och andra krav som kan relateras till organisationens miljöaspekter, och

h) rekommendationer till förbättringar.

Enligt åtagandet om ständig förbättring skall resultat från ledningens genomgång inkludera beslut och åtgärder som rör eventuella förändringar av miljöpolicyn, av övergripande och detaljerade mål och av andra delar av miljöledningssystemet.

FÖRTECKNING ÖVER NATIONELLA STANDARDISERINGSORGAN

BE : IBN/BIN (Institut belge de normalisation/Belgisch Instituut voor Normalisatie)

CZ : ČNI (Český normalizační institut)

DK : DS (Dansk Standard)

DE : DIN (Deutsches Institut für Normung e.V.)

EE : EVS (Eesti Standardikeskus)

EL : ELOT (Ελληνικός Οργανισμός Τυποποίησης)

ES : AENOR (Asociación Española de Normalización y Certificación)

FR : AFNOR (Association française de normalisation)

IEL : NSAI (National Standards Authority of Ireland)

IT : UNI (Ente Nazionale Italiano di Unificazione)

CY : Κυπριακός Οργανισμός Προώθησης Ποιότητας

LV : LVS (Latvijas Standarts)

LT : LST (Lietuvos standartizacijos departamentas)

LU : SEE (Service de l’Energie de l’Etat) (Luxembourg)

HU : MSZT (Magyar Szabványügyi Testület)

MT : MSA (Awtorità Maltija dwar l-Istandards/Malta Standards Authority)

NL : NEN (Nederlands Normalisatie-Instituut)

AT : ON (Österreichisches Normungsinstitut)

PL : PKN (Polski Komitet Normalizacyjny)

PT : IPQ (Instituto Português da Qualidade)

SI : SIST (Slovenski inštitut za standardizacijo)

SK : SÚTN (Slovenský ústav technickej normalizácie)

FI : SFS (Suomen Standardisoimisliitto ry.)

SE : SIS (Swedish Standards Institute)

UK : BSI (British Standards Institution).

▼B

B. FRÅGOR SOM SKALL HANTERAS AV ORGANISATIONER SOM TILLÄMPAR EMAS

1. Efterlevnad av gällande lag

Organisationerna skall kunna visa att de

a) har identifierat all relevant miljölagstiftning och känner till vilka konsekvenser den har för organisationen,

b) ser till att miljölagstiftningen efterlevs, och

c) att de har utarbetat rutiner som gör det möjligt för organisationen att fortlöpande uppfylla dessa krav.

2. Miljöprestanda

Organisationerna skall kunna visa att deras ledningssystem och revisionsförfaranden inriktar sig på organisationens faktiska miljöprestanda, med avseende på de aspekter som identifieras i bilaga VI. Som en del av ledningens översyn skall organisationens miljöprestanda i förhållande till dess övergripande och detaljerade miljömål utvärderas. Organisationen skall också åta sig att ständigt förbättra sin miljöprestanda. När detta sker kan organisationen basera sin verksamhet på lokala, regionala och nationella miljöprogram.

Det sätt på vilket miljömålen skall uppnås får inte i sig utgöra ett miljömål. Om organisationen utgörs av en eller flera anläggningar skall var och en av de anläggningar för vilka EMAS gäller uppfylla alla EMAS-krav, bl.a. kravet på ständiga förbättringar av miljöprestanda enligt definitionen i artikel 2 b.

3. Extern kommunikation och externa förbindelser

I syfte att öka organisationernas kännedom om frågor som är angelägna för allmänheten och andra intressenter skall organisationerna kunna visa att de för en öppen dialog med dessa, däribland lokala myndigheter och kunder, med avseende på den miljöpåverkan organisationens verksamhet, produkter och tjänster ger upphov till.

4. Arbetstagarnas delaktighet

Förutom kraven i avsnitt A i bilaga I skall arbetstagare vara delaktiga i den process som syftar till att ständigt förbättra organisationens miljöprestanda. Lämpliga former för deltagande såsom systemet med en förslagsbok eller projektbaserade grupparbeten eller miljökommittéer bör användas för detta ändamål. Organisationerna skall beakta kommissionens riktlinjer om bästa praxis på detta område. Om de så önskar skall företrädare för arbetstagarna också medverka.









BILAGA II

KRAV I FRÅGA OM INTERN MILJÖREVISION

2.1. Allmänna krav

Internrevisioner har till syfte att garantera att den verksamhet som bedrivs av en organisation genomförs i enlighet med fastställda förfaranden. Revisionen kan också identifiera eventuella problem med dessa fastställda förfaranden eller möjligheter att förbättra dessa förfaranden. Omfattningen av de revisioner som genomförs inom en organisation kan sträcka sig från revision av ett enkelt förfarande till revision av en komplicerad verksamhet. Under en given tidsperiod skall all verksamhet inom en given organisation genomgå revision. Den tidsperiod som fastställs för att genomföra revision av samtliga verksamheter inom organisationen betecknas som revisionsperioden. För mindre och okomplicerade organisationer kan det vara möjligt att revidera all verksamhet på en gång. För dessa organisationer utgör revisionsperioden intervallet mellan dessa revisioner.

Internrevisioner skall genomföras av personer som är tillräckligt oberoende av den reviderade verksamheten för att opartisk revision skall kunna garanteras. Revisionerna kan genomföras av organisationens anställda eller av extern personal (anställda från andra organisationer, anställda från andra delar av samma organisation eller konsulter).

2.2. Mål

I organisationens miljörevisionsprogram skall ingå en närmare skriftlig beskrivning av målen med varje revision eller revisionsperiod och i programmet skall även fastställas hur ofta varje enskild verksamhet skall revideras.

I målen skall framför allt ingå en utvärdering av det ledningssystem som används, av överensstämmelsen med organisationens miljöpolicy och miljöprogram samt uppfyllande av tillämpliga krav i miljölagstiftningen.

2.3. Omfattning

Den totala omfattningen av varje revision eller, i förekommande fall, av varje del av en revisionsperiod skall klart definieras och det skall särskilt framgå

1. vilka områden som skall utvärderas,

2. vilka verksamheter som skall revideras,

3. vilka miljökriteria som skall beaktas,

4. vilka perioder som revisionen skall täcka.

I miljörevisionen skall ingå en bedömning av de faktauppgifter som är nödvändiga för att kunna utvärdera miljöprestanda.

2.4. Organisation och resurser

Miljörevisioner skall utföras av personer eller grupper av personer som har tillräcklig kunskap om de sektorer eller områden som skall revideras, inklusive kunskap om och erfarenhet av frågor som rör miljöledning, teknik, miljö och juridik samt tillräcklig utbildning och erfarenhet av de särskilda revisionsmetoder som krävs för att kunna uppfylla de fastställda målen. De resurser och den tid som avsätts för revisionen skall stå i rimlig proportion till revisionens omfattning och mål.

Revisionen skall stödjas av organisationens högsta ledning.

Revisorerna skall vara tillräckligt oberoende av de verksamheter som revideras för att kunna göra en objektiv och opartisk bedömning.

2.5. Planering och förberedelse för revision

Varje miljörevision skall planeras och förberedas i syfte att

— säkerställa att tillräckliga resurser avsätts,

— säkerställa att varje enskild deltagare i revisionen (inklusive revisorer, ledning och personal) förstår sin roll och sitt ansvar.

I förberedelserna skall ingå att deltagarna sätter sig in i verksamheten inom organisationen och i det miljöledningssystem som används och tar del av resultaten och slutsatserna av tidigare revisioner.

2.6. Revisionsarbetet

I revisionen skall ingå att diskutera verksamheten med personalen, inspektera driftsförhållandena och utrustningen samt att gå igenom journaler, förfarandebeskrivningar och annat relevant material för att utvärdera om organisationens miljöprestanda med avseende på den reviderade verksamheten uppfyller gällande standarder, föreskrifter, syften och mål och om de system som tillämpas för att styra miljöansvaret är effektiva och ändamålsenliga. Bl.a. bör stickprov användas för att kontrollera huruvida dessa kriterier uppfylls och för att fastställa om hela ledningssystemet är effektivt.

I revisionsarbetet skall särskilt ingå

a) att skaffa sig kännedom om ledningssystemen,

b) att bedöma ledningssystemens starka och svaga sidor,

c) att samla in relevant information,

d) att utvärdera resultaten av revisionen,

e) att förbereda slutsatser av revisionen,

f) att rapportera resultaten och slutsatserna av revisionen.

2.7. Rapportering av revisionens resultat och slutsatser

1. Revisorerna skall genom att utarbeta en skriftlig rapport i lämplig form och med lämpligt innehåll se till att revisionens resultat och slutsatser på ett fullständigt och formellt riktigt sätt presenteras i slutet av varje revision eller revisionsperiod. Revisionens resultat och slutsatser skall formellt delges organisationens högsta ledning.

2. Det grundläggande syftet med en skriftlig revisionsrapport är a) att visa revisionens omfattning, b) att ge ledningen information om hur organisationernas miljöpolicy efterlevs och om miljöutvecklingen inom organisationen, c) att ge ledningen information om hur effektiva och pålitliga systemen är när det gäller att övervaka organisationens miljöpåverkan, d) att vid behov påvisa eventuella behov av korrigerande åtgärder.

2.8. Uppföljning av revisionen

Revisionen skall avslutas med att en plan för lämpliga korrigerande åtgärder utarbetas och genomförs.

Lämpliga rutiner skall finnas och vara i drift för att garantera att revisionsresultaten följs upp.

2.9. Revisionsfrekvens

Revisionen eller revisionsperioden skall avslutas, beroende på omständigheterna, inom en tidsrymd av högst 3 år. Hur ofta en verksamhet revideras kan variera beroende på

a) verksamhetens art, omfattning och komplexitet,

b) betydelsen av aktuell miljöpåverkan,

c) hur viktiga och angelägna de problem är som konstaterats vid tidigare revisioner,

d) tidigare miljöproblem i samband med verksamheten.

Mer komplexa verksamheter med mer betydande miljöpåverkan skall revideras oftare.

En organisation skall fastställa sitt eget revisionsprogram och sin egen revisionsfrekvens med hänsyn till kommissionens riktlinjer, antagna i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.









BILAGA III

MILJÖREDOVISNING

3.1. Inledning

Syftet med miljöredovisningen är att ge allmänheten och andra intressenter information om organisationens miljöpåverkan och miljöprestanda samt om den ständiga förbättringen av dess miljöprestanda. Det är också ett sätt att beakta de krav från intressenter som fastställts som ett resultat av avsnitt B.3 i bilaga I och som organisationen anser vara viktiga (punkt 6.4 i bilaga VI). Miljöinformationen skall presenteras på ett klart och sammanhängande sätt i tryckt form för dem som inte kan tillägna sig informationen på annat sätt. I samband med en organisations första registrering och vart tredje år därefter krävs det att organisationen gör den information som anges i punkt 3.2 tillgänglig i en konsoliderad, tryckt version.

Kommissionen skall anta riktlinjer om miljöredovisningen i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

3.2. Miljöredovisning

Vid den första registreringen av en organisation skall organisationen framställa miljöinformation med beaktande av kriterierna i punkt 3.5 vilken skall betecknas som miljöredovisningen; denna redovisning skall godkännas av miljökontrollanten. Informationen skall överlämnas till behörigt organ efter godkännande och därefter göras tillgänglig för allmänheten. Miljöredovisningen är ett redskap som skall bidra till kommunikationen och dialogen med allmänheten och andra intressenter om miljöprestanda. Organisationen skall beakta allmänhetens och andra intressenters informationsbehov när den skriver och utformar miljöredovisningen.

Minimikraven för informationen är följande:

a) En klar och entydig beskrivning av organisationens registrering i EMAS och en sammanfattning av dess verksamhet, produkter och tjänster samt, i förekommande fall, dess relation till eventuella moderorganisationer.

b) Organisationens miljöpolicy och en kort beskrivning av organisationens miljöledningssystem.

c) En beskrivning av alla betydande direkta och indirekta miljöaspekter som resulterar i betydande miljöpåverkan från organisationens sida och en förklaring av arten av påverkan i relation till dessa aspekter (bilaga VI).

d) En beskrivning av de övergripande och detaljerade miljömålen satta i relation till de betydande miljöaspekterna och den betydande miljöpåverkan.

e) En sammanfattning av tillgängliga uppgifter om organisationens miljöprestanda i relation till dess övergripande och detaljerade miljömål med avseende på dess betydande miljöpåverkan. Sammanfattningen kan inbegripa siffror för utsläpp av föroreningar, avfallsgenerering, råvarukonsumtion, energi- och vattenanvändning, buller samt andra aspekter som anges i bilaga VI. Dessa uppgifter bör medge årsvisa jämförelser för att bedöma utvecklingen av organisationens miljöprestanda.

f) Övriga faktorer med avseende på miljöprestanda, bl.a. miljöprestanda i relation till rättsliga bestämmelser med avseende på deras betydande miljöpåverkan.

g) Miljökontrollantens namn och ackrediteringsnummer samt datum för godkännandet.

3.3. Kriterier för rapportering av miljöprestanda

Rådata som genereras i ett miljöledningssystem kan användas på en mängd olika sätt för att redovisa en organisations miljöprestanda. I detta syfte får organisationerna använda de relevanta befintliga indikatorerna för miljöprestanda och försäkra sig om att de indikatorer de väljer

a) ger en korrekt värdering av organisationens miljöprestanda,

b) är förståeliga och entydiga,

c) tillåter årliga jämförelser för bedömningar av organisationens miljöprestanda,

d) i förekommande fall möjliggör jämförelse med referenstal inom den aktuella sektorn, det aktuella landet eller den aktuella regionen,

e) möjliggör en jämförelse med tillämpliga lagstadgade krav.

3.4. Bevarande av offentlig information

Organisationen skall årligen uppdatera den information som definieras i punkt 3.2 och alla förändringar skall årligen underställas en miljökontrollant för godkännande. Avvikelser från denna uppdateringsfrekvens får göras på de villkor som fastställts i kommissionens riktlinjer, antagna i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. Efter godkännande skall förändringarna dessutom överlämnas till behörigt organ och göras tillgängliga för allmänheten.

3.5. Offentliggörande av information

Organisationer kan önska gå ut till skilda målgrupper eller intressenter med den information som genereras av deras miljöledningssystem och endast använda utvald information från miljöredovisningen. All miljöinformation som offentliggörs av organisationen får förses med EMAS-logotypen, under förutsättning att informationen har godkänts av en miljökontrollant såsom varande

a) korrekt och ej vilseledande,

b) belagd och kontrollerbar,

c) relevant och ingående i korrekt sammanhang,

d) representativ för organisationens allmänna miljöprestanda,

e) svår att feltolka,

f) signifikant i förhållande till den totala miljöpåverkan,

och att den innehåller en hänvisning till organisationens senaste miljöredovisning från vilken den har hämtats.

3.6. Allmänhetens tillgång till information

Informationen enligt punkt 3.2 a–g, vilken utgör en organisations miljöredovisning, och den uppdaterade information som anges i punkt 3.4, skall vara tillgänglig för allmänheten och andra intressenter. Miljöredovisningen skall göras tillgänglig för allmänheten. I detta syfte uppmuntras organisationerna att utnyttja alla tillgängliga metoder (elektronisk publicering, bibliotek etc.). Organisationen skall kunna påvisa för miljökontrollanten att alla som är intresserade av organisationens miljöprestanda på ett enkelt sätt och kostnadsfritt ges tillgång till den information som krävs i enlighet med punkt 3.2 ag och punkt 3.4.

3.7. Lokal redovisningsskyldighet

Organisationer som är registrerade i EMAS kan önska ta fram en samlad miljöredovisning som omfattar ett antal anläggningar på olika geografiska platser. Syftet med EMAS är att säkerställa lokal rapporteringsplikt, varför organisationerna skall se till att betydande miljöpåverkan för varje anläggning klart identifieras och beskrivs i den samlade redovisningen.









BILAGA IV

Logotyp







Version 1 Version 2

▼A1

Logotypen får användas av en EMAS-registrerad organisation på något av de 20 språken under förutsättning att följande ordalydelse används:







Version 1 Version 2 Spanska: ”Gestión ambiental verificada” ”información validada” Tjeckiska: ”ověřený systém environmentálního řízení” ”platná informace” Danska: ”verificeret miljøledelse” ”bekræftede oplysninger” Tyska: ”geprüftes Umweltmanagement” ”geprüfte Information” Estniska: ”tõestatud keskkonnajuhtimine” ”kinnitatud informatsioon” Grekiska: ”επιθεωρημένη περιβαλλοντική διαχείριση” ”επικυρωμένες πληροφορίες” Franska: ”Management environnemental vérifié” ”information validée” Italienska: ”Gestione ambientale verificata” ”informazione convalidata” Lettiska: ”verificēta vides vadība” ”apstiprināta informācija” Litauiska: ”įvertinta aplinkosaugos vadyba” ”patvirtinta informacija” Hungarian: ”hitelesített környezetvédelmi vezetési rendszer” ”hitelesített információ” Maltesiska: ”Immaniġġjar Ambjentali Verifikat” ”Informazzjoni Konvalidata” Nederländska: ”Geverifieerd milieuzorgsysteem” ”gevalideerde informatie” Polska: ”zweryfikowany system zarządzania środowiskowego” ”informacja potwierdzona” Portugisiska: ”Gestão ambiental verificada” ”informação validada” Slovakiska: ”overený systém environmentálneho riadenia” ”platná informácia” Slovenska: ”Preverjen sistem ravnanja z okoljem” ”preverjene informacije” Finska: ”vahvistettu ympäristöasioiden hallinta” ”vahvistettua tietoa” Svenska: ”Kontrollerat miljöledningssystem” ”godkänd information”

Båda versionerna av logotypen skall alltid ange organisationens registreringsnummer.

Logotypen skall finnas antingen

— i tre färger (Pantone Nr. 355 Green; Pantone Nr. 109 Yellow; Pantone Nr. 286 Blue)

— i svart på vitt eller

— i vitt på svart.

▼B









BILAGA V

ACKREDITERING OCH TILLSYN AV MILJÖKONTROLLANTER SAMT DERAS UPPGIFTER

5.1. Allmänt

Ackreditering av miljökontrollanter skall baseras på de allmänna principer för kompetens som anges i denna bilaga. Ackrediteringsorgan kan välja att ackreditera enskilda personer och/eller organisationer som miljökontrollanter. Formella krav och detaljerade kriterier för ackreditering av miljökontrollanter fastställs enligt artikel 4 av nationella ackrediteringssystem i enlighet med dessa principer. Att dessa principer följs skall tryggas genom den inbördes utvärderingsprocess som fastställs i artikel 4.

5.2. Principer i fråga om ackreditering av miljökontrollanter

5.2.1. Följande kompetens utgör de minimikrav som en miljökontrollant skall uppfylla, oberoende av om det är en person eller en organisation:

a) Kunskap om och förståelse för denna förordning, för hur miljöledningssystem rent allmänt fungerar och för relevanta standarder och riktlinjer som utfärdats av kommissionen i enlighet med artiklarna 4 och 14.2 för tillämpning av denna förordning.

b) Kunskap om och förståelse för de krav i lagstiftning och andra författningar samt administrativa krav som är relevanta för den verksamhet som skall kontrolleras.

c) Kunskap om och förståelse för miljöfrågor, inbegripet den miljömässiga dimensionen av en hållbar utveckling.

d) Kunskap om och förståelse för de miljörelaterade tekniska aspekterna av den verksamhet som skall kontrolleras.

e) Förståelse för den kontrollerade verksamhetens allmänna funktion, i syfte att bedöma ledningssystemets lämplighet.

f) Kunskap om och förståelse för miljörevisionskrav och -metodik.

g) Kunskap om informationsrevision (miljöredovisning).

Lämpliga belägg för kontrollantens kunskap, relevanta erfarenhet och tekniska kunnande inom ovan nämnda områden bör överlämnas till det ackrediteringsorgan där den blivande kontrollanten söker ackreditering.

Dessutom skall miljökontrollanten vara oberoende, särskilt i förhållande till organisationens revisor eller konsult, opartisk och objektiv i sin verksamhet.

Den enskilde miljökontrollanten eller kontrollorganisationen skall säkerställa att han/hon eller organisationen och dess personal står fria från kommersiella, finansiella eller andra former av beroendeförhållanden som skulle kunna påverka eller minska tilltron till deras bedömningar och integritet under kontrollen och även säkerställa att de iakttar alla tillämpliga bestämmelser.

Miljökontrollanten skall ha dokumenterade metoder och förfaranden, bl.a. mekanismer för kvalitetskontroll och sekretessbestämmelser, när det gäller kontrollkraven i denna förordning.

Om miljökontrollanten är en organisation skall miljökontrollanten ha och på begäran kunna göra tillgängligt ett organisationsschema som anger strukturer och befogenheter inom organisationen samt uppgift om rättslig ställning, ägarförhållanden och finansieringskällor.

5.2.2. Ackrediteringens omfattning

Omfattningen av ackreditering av miljökontrollanter skall fastställas i enlighet med klassificeringen av ekonomisk aktivitet (NACE-koder), enligt rådets förordning (EEG) nr 3037/90 ( 9 ). Ackrediteringens omfattning skall begränsas av miljökontrollantens kompetens. Ackrediteringens omfattning skall också i förekommande fall ta hänsyn till verksamhetens storlek och komplexitet; detta kommer att säkerställas genom tillsyn.

5.2.3 Ytterligare krav för ackreditering av enskilda personer som på egen hand genomför miljökontroll

Enskilda personer som på egen hand genomför miljökontroller skall förutom att uppfylla kraven under punkterna 5.2.1 och 5.2.2 även ha

— all nödvändig kompetens för att genomföra kontroller inom de områden för vilka de är ackrediterade,

— en begränsad ackrediterings omfattning, beroende på personlig kompetens.

Uppfyllande av dessa krav skall säkerställas genom den bedömning som gjorts före ackrediteringen och genom ackrediteringsorganets tillsynsfunktion.

5.3. Tillsyn av miljökontrollanter

5.3.1. Tillsyn av miljökontrollanter som genomförts av det ackrediteringsorgan som utfärdat ackrediteringen

Miljökontrollanten skall omedelbart underrätta ackrediteringsorganet om alla ändringar av betydelse för ackrediteringen eller dess omfattning.

Åtgärder skall vidtas för att med regelbundna intervall, på högst 24 månader tillse att miljökontrollanten fortfarande uppfyller ackrediteringskraven samt övervaka kvaliteten hos de genomförda kontrollerna. Tillsynen kan bestå av kontorsrevision, övervakning av miljökontrollanten under arbete i organisationen, frågeformulär, granskning av miljöredovisningar som godkänts av miljökontrollanterna och granskning av kontrollrapporterna. Tillsynen bör stå i proportion till den verksamhet som miljökontrollanten utför.

Varje beslut som fattas av ackrediteringsorganet för att upphäva eller tillfälligt dra in ackrediteringen eller begränsa ackrediteringens omfattning får tas först efter det att miljökontrollanten har getts tillfälle att lämna sin syn på saken.

5.3.2. Tillsyn av miljökontrollanter som genomför kontrollverksamhet i en annan medlemsstat än den i vilken de erhöll ackreditering

En miljökontrollant som är ackrediterad i en medlemsstat skall, innan han genomför kontrollverksamhet i en annan medlemsstat, minst fyra veckor i förväg till ackrediteringsorganet i den aktuella medlemsstaten inlämna information om

— uppgifter om dennes ackreditering, kompetens och, i förekommande fall, sammansättning av revisionsgrupp,

— när och var kontrollen skall genomföras: organisationens adress och kontaktpersonens namn samt, i förekommande fall, de åtgärder som vidtagits för att hantera frågor om juridisk och språklig kompetens.

Ackrediteringsorganet kan begära att få ytterligare klargöranden när det gäller den nödvändiga juridiska och språkliga kompetensen enligt ovan.

Denna information skall överlämnas före varje ny kontroll.

Ackrediteringsorganet får inte kräva några andra villkor som skulle kunna begränsa miljökontrollantens rätt att utföra tjänster i en annan medlemsstat än i den där ackrediteringen getts. Särskilt får inte diskriminerande anmälningsavgifter debiteras. Ackrediteringsorganet får heller inte använda anmälningsförfarandet för att fördröja miljökontrollantens ankomst. Eventuella hinder att utöva tillsyn över miljökontrollantens arbete vid angivet datum skall bestyrkas. Om kostnader för tillsyn uppstår får ackrediteringsorganet debitera lämpliga avgifter.

Om det övervakande ackrediteringsorganet inte finner kvaliteten hos det arbete som miljökontrollanten utfört tillfredsställande skall tillsynsrapporten översändas till den aktuelle miljökontrollanten, till ackrediteringsorganet som ackrediterat vederbörande, till behörigt organ där den kontrollerade organisationen har sitt säte samt, vid fortsatt tvist, till ackrediteringsorganets forum.

Organisationerna kan inte förvägra ackrediteringsorganet att övervaka miljökontrollanten genom bevittnad bedömning under kontrollarbetet.

5.4. Miljökontrollanternas uppgifter

5.4.1. Miljökontrollanten skall, utan att detta påverkar medlemsstaternas befogenheter i fråga om efterlevnaden av lagar och bestämmelser, ha till uppgift att kontrollera a) att alla krav i denna förordning i fråga om inledande miljöutredning (om sådan gjorts), miljöledningssystem, miljörevision och resultaten av denna samt miljöredovisning är uppfyllda, b) att sakuppgifter och information i följande dokument är tillförlitliga, trovärdiga och korrekta: — Miljöredovisningen (punkterna 3.2 och 3.3 i bilaga III). ▼C1 — Miljöinformation som skall godkännas (punkt 3.5 i bilaga III). ▼B Miljökontrollanten skall på ett professionellt sätt främst undersöka den tekniska kvaliteten på den inledande miljöutredningen, om sådan gjorts, eller på miljörevisionen och andra förfaranden som tillämpas av organisationen, utan att i onödan upprepa dessa förfaranden. Bl.a. bör miljökontrollanten använda sig av stickprov för att avgöra om resultaten av internrevisionen är tillförlitliga.

5.4.2. Vid den första kontrollen skall miljökontrollanten särskilt kontrollera att följande krav uppfylls av organisationen: a) Ett miljöledningssystem som fungerar fullt ut i enlighet med bilaga I. b) Ett fullständigt planerat revisionsprogram, som redan har tagits i bruk i enlighet med bilaga II, så att åtminstone områden med mest betydande miljöpåverkan har täckts. c) En översyn av ledningen har utförts. d) Framtagning av en miljöredovisning i enlighet med punkt 3.2 i bilaga III.

5.4.3. Efterlevnad av gällande lag Miljökontrollanten skall säkerställa att organisationen har förfaranden för att kontrollera de aspekter av dess verksamhet som omfattas av tillämplig gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning och att dessa förfaranden säkerställer att organisationen följer lagarna i fråga. Syftet med revisionskontrollen skall främst vara att se om de använda förfarandena leder till efterlevnad av gällande lag. Miljökontrollanten får inte godkänna miljöredovisningen om han under kontrollen konstaterar, exempelvis genom stickprov, att organisationen bryter mot gällande lag.

5.4.4. Organisationsdefinition Vid kontroll av miljöledningssystemet och godkännande av miljöredovisningen skall miljökontrollanten tillse att organisationens struktur är entydigt definierad och motsvarar verksamhetens faktiska indelning. Innehållet i redovisningen skall tydligt täcka de olika delarna av organisationen för vilka EMAS gäller.

5.5. Villkor under vilka miljökontrollanten utövar sin verksamhet

5.5.1. Miljökontrollanten skall inom sitt ackrediteringsområde arbeta enligt ett skriftligt avtal med organisationen vilket fastställer omfattningen av arbetet och gör det möjligt för miljökontrollanten att verka på ett oberoende och professionellt sätt och som förpliktar organisationen till nödvändigt samarbete.

5.5.2. Kontrollen skall omfatta en genomgång av dokumentationen, ett besök hos organisationen och framför allt intervjuer med personalen, en rapport till organisationens ledning och organisationens lösningar på de problem som upptäcks.

5.5.3. I den dokumentation som skall gås igenom före besöket skall ingå grundläggande information om organisationen och den verksamhet som bedrivs där, miljöpolicyn och miljöprogrammet, en beskrivning av det miljöledningssystem som används av organisationen, uppgifter om miljöutredningar och miljörevisioner som utförts, rapporter från dessa utredningar och revisioner och om eventuella korrigerande åtgärder som vidtagits därefter samt utkastet till miljöredovisning.

5.5.4. Miljökontrollanten skall sammanställa en rapport till organisationsledningen. I denna rapport skall ingå a) all information som är relevant för det arbete som utförts av miljökontrollanten, b) organisationens utgångspunkt för genomförandet av ett miljöledningssystem, c) eventuella överträdelser av denna förordning i allmänhet och i synnerhet — tekniska brister i miljöutredningen eller revisionsmetoden eller miljöledningssystemet eller andra relevanta rutiner, — avvikelser från utkastet till miljöredovisning, tillsammans med detaljinformation om ändringar och tillägg som bör göras till miljöredovisningen. d) jämförelse med tidigare redovisningar och prestandabedömningen av organisationen.

5.6. Kontrollfrekvens

I samråd med organisationen skall miljökontrollanten utarbeta ett program för att se till att alla delar som krävs för EMAS-registrering kontrolleras under en period på högst 36 månader. Dessutom skall miljökontrollanten med intervall på högst 12 månader godkänna all uppdaterad information i miljöredovisningen. Avvikelser från denna uppdateringsfrekvens kan göras på de villkor som anges i kommissionens riktlinjer som antagits enligt förfarandet i artikel 14.2.









BILAGA VI

MILJÖASPEKTER

6.1. Allmänt

En organisation skall beakta alla miljöaspekter av sin verksamhet, sina produkter och tjänster, och på grundval av kriterier som beaktar gemenskapslagstiftningen besluta vilka miljöaspekter som har betydande påverkan, i syfte att använda dessa som grundval för att fastställa sina övergripande och detaljerade miljömål. Dessa kriterier skall göras tillgängliga för allmänheten.

En organisation skall beakta såväl direkta som indirekta miljöaspekter av sin verksamhet, sina produkter och tjänster.

6.2. Direkta miljöaspekter

Dessa omfattar den del av organisationens verksamhet som den har kontroll över inom sitt miljöledningssystem och de kan omfatta men begränsas inte till

a) utsläpp i luft,

b) utsläpp i vatten,

c) undvikande, återvinning, återanvändning, transport och deponering av fast och annat avfall, särskilt farligt avfall,

d) användning och förorening av mark,

e) användning av naturtillgångar och råvaror (inklusive energi),

f) lokala frågor (buller, vibrationer, lukt, damm, estetiska frågor etc.),

g) transportfrågor (med avseende på såväl varor som tjänster och anställda),

h) risk för miljöolyckor och -påverkan som uppkommer eller troligen uppkommer som en följd av tillbud, olyckor och eventuella nödsituationer,

i) inverkan på den biologiska mångfalden.

6.3. Indirekta miljöaspekter

Som ett resultat av en organisations verksamhet, produkter och tjänster kan det finnas betydande miljöaspekter som organisationen inte har full kontroll över inom sitt miljöledningssystem.

Dessa aspekter kan omfatta men begränsas inte till

a) produktrelaterade frågor (formgivning, utveckling, förpackning, transport, användning och avfallsåtervinning/-hantering),

b) kapitalinvesteringar, låneverksamhet och försäkringsverksamhet,

c) nya marknader,

d) val av tjänster och deras sammansättning (exempelvis transport eller catering),

e) administrativa och planeringsmässiga beslut,

f) produktutbud,

g) entreprenörers, underleverantörers och leverantörers miljöprestanda och -rutiner.

Organisationerna skall dessutom kunna visa att de betydande miljöaspekterna i samband med inköpsförfarandena har identifierats och att betydande påverkan i samband med dessa aspekter behandlas inom ramen för miljöledningssystemet. Organisationen skall sträva efter att säkerställa att leverantörerna och de som agerar på organisationens vägnar uppfyller organisationens miljöpolicy när de utför verksamheter som ingår i kontraktet.

Vad gäller ovannämnda indirekta miljöaspekter skall en organisation beakta hur stor inverkan den kan utöva på dessa aspekter och vilka åtgärder som kan vidtas för att minska miljöpåverkan.

6.4. Miljöaspekternas betydelse

Det är organisationens ansvar att fastställa kriterier för att bedöma miljöaspekternas betydelse med avseende på organisationens verksamhet, produkter och tjänster i syfte att avgöra vilka som har en betydande miljöpåverkan. De kriterier som utarbetas av en organisation skall vara heltäckande, tillåta oberoende kontroll, vara reproducerbara och ha gjorts tillgängliga för allmänheten.

De punkter som skall beaktas när man fastställer kriterier för att bedöma betydelsen av en organisations miljöaspekter kan omfatta men begränsas inte till

a) information om miljöns tillstånd i syfte att kunna bestämma vilka av organisationens verksamheter, produkter och tjänster som kan ha miljöpåverkan,

b) organisationens befintliga data med avseende på material- och energianvändning, utsläpp, avfall och utsläpp uttryckt som risker,

c) intressenters åsikter,

d) miljöaktiviteter inom organisationen som regleras,

e) inköpsverksamhet,

f) konstruktion, utveckling, tillverkning, distribution, service, användning, återanvändning, materialåtervinning och avyttrande av organisationens produkter,

g) de aktiviteter inom en organisation som har de mest betydande miljömässiga kostnaderna och fördelarna.

När organisationen bedömer betydelsen av miljöpåverkan från dessa verksamheter skall den inte bara studera normala driftsförhållanden utan även förhållanden under igångsättning och stängning samt rimligen tänkbara nödsituationer. Hänsyn skall tas till tidigare, nuvarande och planerade verksamheter, produkter och tjänster.









BILAGA VII

MILJÖUTREDNING

7.1. Allmänt

En organisation som inte har tillhandahållit den information som behövs för att identifiera och bedöma de väsentliga miljöaspekterna enligt bilaga VI måste fastställa sin aktuella position ur miljösynpunkt genom en utredning. Syftet med utredningen skall vara att beakta organisationens samtliga miljöaspekter som grund för att fastställa ett miljöledningssystem.

7.2. Krav

Utredningen skall omfatta följande fem nyckelområden:

a) Lagar och förordningar samt andra krav som organisationen lyder under.

b) Identifiering av alla miljöaspekter som har betydande miljöpåverkan enligt bilaga VI, i tillämpliga fall med angivande av kvalitet och kvantitet, och upprättande av ett register över dem som identifierats som betydande.

c) Beskrivning av kriterierna för att bedöma miljöpåverkans betydelse i enlighet med punkt 6.4 i bilaga VI.

d) Undersökning av alla befintliga miljöledningsrutiner och -förfaranden.

e) Utvärdering av återkoppling från undersökningar av tidigare tillbud.









BILAGA VIII