1964L0433—SV—01.01.1995—002.001—1
Dettadokumentärendastavsettsomdokumentationshjälpmedelochinstitutionernaansvararinteförinnehållet
►B ►M18RÅDETSDIREKTIV
►M19 ◄
omhygienproblemvidproduktionochutsläppandepåmarknadenavfärsktkött
(64/433/EEG) ◄
(EGTP121,29.7.1964,s.2012)
Ändratgenom:
Officiellatidningen
nrsidadatum
►M1Rådetsdirektiv66/601/EEGavden25oktober1966P192330227.10.1966
►M2CouncilDirective69/349/EECof6October1969 (*) L256511.10.1969
►M3Rådetsdirektiv72/461/EEGavden12december1972L3022431.12.1972
►M4Rådetsdirektiv72/462/EEGavden12december1972L3022831.12.1972
►M5CouncilDirective74/387/EECof15July1974(*)L2023624.7.1974
►M6Rådetsdirektiv75/379/EEGavden24juni1975L172173.7.1975
►M7Rådetsdirektiv81/476/EEGavden24juni1981L186208.7.1981
►M8Rådetsdirektiv83/90/EEGavden7februari1983L59105.3.1983
►M9Rådetsdirektiv85/323/EEGavden12juni1985L1684328.6.1985
►M10Radetsdirektiv85/325/EEGavden12juni1985L1684728.6.1985
►
M12Rådetsdirektiv85/586/EEGavden20december1985L3724431.12.1985
►M11Rådetsförordning(EEG)nr3768/85avden20december1985L362831.12.1985
►M13Rådets direktiv 86/587/EEG av den 18 november 1986 L 339 26 2.12.1986
►M14Rådets förordning (EEG) nr 3805/87 av den 15 december 1987 L 357 1 19.12.1987
►M15Rådets direktiv 88/288/EEG av den 3 maj 1988 L 124 28 18.5.1988
►M16Rådets direktiv 88/657/EEG av den 14 december 1988 L 382 3 31.12.1988
►M17Rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 L 395 13 30.12.1989
►M18Rådets direktiv 91/497/EEG av den 29 juli 1991 L 268 69 24.9.1991
►M19ändrad genom rådets direktiv 92/5/EEG av den 10 februari 1992 L 57 1 2.3.1992
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Danmark, Irland, Förenade konungariket Storbritan-
nien och NordirlandL 73 14 27.3.1972
(anpassad genom rådets beslut av den 1 januari 1973) L 2 1 1.1.1973
►A2Anslutningsakten för Grekland L 291 17 19.11.1979
►A3Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 2
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 231, 29.8.2001, s. 20 (91/497/EEG)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
►M19 ◄
om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden
av färskt kött
(64/433/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentets yttrande,
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:
Grunden för fri rörlighet för nöt-, kalv-, får- och getkött har lagts
genom rådets förordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om
den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (
1), rådets
förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemen-samma organisationen av marknaden för griskött (
2), och rådets
förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om dengemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (
3).
Så länge handeln mellan medlemsstaterna hindras av att medlemssta-
terna har olika hygienkrav rörande kött, kommer genomförandet avovannämnda förordningar inte att ha önskad effekt.
För att undanröja sådana skillnader skall hygienkraven i medlemssta-
terna närmas till varandra i enlighet med dessa förordningar.
Syftet med denna tillnärmning skall framför allt vara att standardisera
hygienkraven för kött i slakt-och styckningslokaler samt för lagring ochtransport. Det bör införas ett system för godkännande av slakt- ochstyckningsanläggningar som uppfyller de hygienkrav som fastställs i
detta direktiv samt ett inspektionsförfarande på gemenskapsnivå för att
säkerställa att villkoren för sådant godkännande är uppfyllda. Det böräven finnas regler för godkännande av kyl- och fryslager.
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet bör godkännas även
om de inte på alla punkter uppfyller kraven så länge de följer dehygienregler som fastställs i detta direktiv.
Det bästa sättet att övertyga de behöriga myndigheterna på destination-
sorten om att en köttleverans följer bestämmelserna i detta direktiv ärgenom att kontrollmärka kött och genom att den officiella veterinärenpå ursprungsanläggningen utfärdar transporthandlingar. Sundhetsintygetbör behållas för att styrka destinationsorten för ett parti kött.
De regler, principer och skyddsåtgärder som fastställs i rådets direktiv
90/675/EEG av den 10 december 1990 om principerna för organiseringav veterinärkontroller av produkter som förs in i gemenskapen fråntredje land (
4), bör även tillämpas här.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 3
(1) EGT nr L 148, 28.6.1968, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(2) EGT nr L 282, 1.11.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 1249/89 (EGT nr L 129, 11.5.1989, s. 12).
(3) EGT nr L 289, 7.10.1989, S. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(4) EGT Nr L 373, 31.12.1990, s. 1.▼M18
▼M18
När det gäller handel mellan medlemsstaterna bör även de regler som
fastställts i rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 omveterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att full-
borda den inre marknaden (
1), tillämpas.
Kommissionen bör få i uppdrag att besluta om vissa åtgärder för att
genomföra detta direktiv. I detta syfte bör man fastställa ett förfarandeför att upprätta ett nära och effektivt samarbete mellan kommissionen
och medlemsstaterna i den Ständiga veterinärkommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. I detta direktiv fastställs hygienregler för produktion och
utsläppande på marknaden av färskt kött som är avsett som livsmedeloch som kommer från husdjur av följande djurslag: nötkreatur (inklu-siveBubalus bubalis ochBison bison ), svin, får och getter samt tama
hästdjur.
2. Detta direktiv skall inte tillämpas på styckning och lagring av
färskt kött i detaljhandeln eller i lokaler intill försäljningsställen, omstyckningen och lagringen endast sker för att tillhandahålla konsumen-terna varor direkt på platsen.
3. Detta direktiv skall tillämpas utan att det påverkar speciella
gemenskapsregler för finfördelat kött.
4. Detta direktiv skall inte påverka de begränsningar som gjorts i
överensstämmelse med de allmänna bestämmelserna i fördraget rörandedetaljhandelsförsäljning av kött från hästdjur.
Artikel 2
I detta direktiv avses med
a)kött:alla delar från tama nötkreatur (inklusive djurslagen Bubalus
bubalisochBison bison ), svin, får, getter samt hästdjur som är
lämpliga som livsmedel,
b)färskt kött: kött inklusive vakuumförpackat kött och kött som
förpackats i kontrollerad atmosfär, vilket inte har genomgått någon
annan behandling än kylning för att säkerställa hållbarheten,
c)mekaniskt urbenat kött: kött som erhållits mekaniskt från ben med
kött, dock ej från skalle, från gångbenen nedanför framknä ochhasled och i fråga om svin från svanskotorna, och som är avsettför anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 6 i direktiv77/99/EEG (
2),
d)slaktkropp: hela kroppen av ett slaktat djur efter avblodning, urtag-
ning och avlägsnande av gångbenen vid framknäet och hasleden, avhuvudet, svansen och juvret samt dessutom, när det gäller
nötkreatur, får, getter och hästdjur, efter avhudning. I fråga om
svin behöver dockinte gångbenen vid framk näet och hasledensamt huvudet avlägsnas om köttet är avsett för beredning i enlighetmed direktiv 77/99/EEG,
e)ätliga organ: färskt kött som inte är slaktkropp enligt definitionen i
d, även om det är naturligt förenat med slaktkroppen,
f)inälvor:ätliga organ från bröst-, buk- och bäckenhålorna inklusive
luft- och foderstrupe,
g)officiell veterinär: veterinär som förordnats av den behöriga
centrala myndigheten i medlemsstaten,
h)avsändarland: den medlemsstat från vilken färskt kött skickas till
en annan medlemsstat,1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 4
(1) EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom direktiv
90/675/EEG (EGT nr L 373, 31.12.1990, s. 1).
(2) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom direktiv 89/
662/EEG (EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13).
▼M18
i)mottagarland: den medlemsstat till vilken färskt kött skickas från
en annan medlemsstat,
j)transportmedel: fraktbärande delar av motorfordon, spårbundna
fordon och flygplan samt lastrum på båtar eller containrar för
land-, sjö- eller lufttransporter,
k)anläggning: ett godkänt slakteri, en godkänd styckningsanläggning,
ett godkänt kyl- och fryslager eller en enhet som omfattar flera
sådana anläggningar,
l)inslagning/innerförpackning: att skydda färskt kött genom att
använda en inre förpackning eller en inre behållare i direkt kontaktmed det färska köttet respektive själva innerförpackningen ellerinnerbehållaren,
m)emballering/emballage: att placera inslaget färskt kött i en ytter-
behållare respektive själva den yttre behållaren,
n)nödslakt: slakt som beordrats av en veterinär efter en olycka eller
allvarliga fysiologiska och funktionella störningar. Nödslakt får
äga rum på annan plats än på slakteriet, om veterinären anser att
transport av djuret skulle vara omöjlig eller skulle utsätta djuretför onödigt lidande.
Artikel 3
1. Varje medlemsstat skall säkerställa följande:
A. Vad gäller hela slaktkroppar, halva slaktkroppar eller halva slaktk-
roppar som inte styckats i mer än tre delar samt kvartsparter skall
följande vara uppfyllt:
a) De skall ha framställts på ett slakteri som uppfyller de krav som
fastställs i kapitlen I och II i bilaga 1 och som godkänts och
kontrolleras i enlighet med artikel 10 eller på ett slakteri som
särskilt godkänts i enlighet med artikel 4.
b) De härrör från ett slaktat djur som besiktats före slakt av en offi-
ciell veterinär i enlighet med kapitel VI i bilaga 1 och vid ensådan besiktning kunnat godkännas för slakt enligt detta direktiv.
c) De har hanterats under tillfredsställande hygieniska förhållanden
i enlighet med kapitel V och VII i bilaga 1.
d) De har besiktats efter slakt av en officiell veterinär i enlighet
med kapitel VIII i bilaga 1 och inte uppvisar några andraförändringar än traumatiska skador som inträffat strax före slakt
eller lokala missbildningar eller förändringar, förutsatt att det är
fastställt, vid behov genom lämpliga laboratorieundersökningar,att dessa inte gör slaktkroppen ochde ätliga organen farliga attförtära eller på annat sätt otjänliga som livsmedel.
e) De har kontrollmärkts i enlighet med kapitel XI i bilaga 1.
f) De under transport åtföljs
i) fram till och med den 30 juni 1993 av ett sundhetsintyg som
utfärdats av den officiella veterinären vid lastningstillfället.Det skall till form och innehåll följa förebilden i bilaga 5och upprättas på åtminstone det eller de officiella språken i
mottagarlandet. Det skall bestå av ett enda blad,
ii) fr.o.m. den 1 juli 1993 av ett handelsdokument som under-
tecknats av den officiella veterinären. Detta dokument skall
— förutom de uppgifter som avses i punkt 50 i kapitel X i
bilaga 1, när det gäller fryst kött ange år och månad förinfrysningen i klartext samt ha ett kodnummer genom
vilket den officiella veterinären kan identifieras,
— behållas av mottagaren under minst ett år, så att doku-
mentet på begäran kan visas upp för den behörigamyndigheten,
— i fråga om kött avsett för Finland och Sverige vara märkt
så som anges i del IV tredje strecksatsen i bilaga 4,1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 5
▼A3
▼M18
iii) av ett sundhetsintyg i enlighet med kapitel XI i bilaga 1, när
det gäller kött från ett slakteri som ligger i en region eller ettområde som omfattas av restriktioner eller beträffande kött
som skall skickas till en annan medlemsstat efter transitering
genom ett tredje land i plomberad lastbil.
Närmare regler för tillämpningen av ii, framför allt för tilldel-
ning av kodnummer och upprättande av en eller flera
förteckningar över officiella veterinärer, skall antas i enlighet
med det förfarande som fastställs i artikel 16.
g) De förvaras i enlighet med kapitel XIV i bilaga 1 efter besikt-
ning efter slakt under tillfredsställande hygieniska förhållanden
på anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 10 och
som kontrolleras i enlighet med kapitel X i bilaga 1.
h) De transporteras under tillfredsställande hygieniska förhållanden
i enlighet med kapitel XV i bilaga 1.
B. Vad gäller styckningsdelar eller bitar som är mindre än de som
avses i avsnitt A, eller urbenat kött skall följande vara uppfyllt:
a) Det har benats ur eller styckats på en styckningsanläggning som
uppfyller kraven i kapitlen I och III i bilaga 1 och som ärgodkända och kontrolleras i enlighet med artikel 10,
b) Det har benats ur eller styckats och erhållits i enlighet med
kapitel IX i bilaga 1 och härrör från
— färskt kött som uppfyller kraven i avsnitt A utom de som
avses i stycke h och som transporterats i enlighet med kapitel
XV i bilaga 1 eller
— färskt kött som importerats från tredje land i enlighet med
direktiv 90/675/EEG.
c) Det har förvarats under förhållanden som uppfyller kraven i
kapitel XIV i bilaga 1 i anläggningar som godkänts i enlighet
med artikel 10 och kontrolleras i enlighet med kapitel X i bilaga
1.
d) Det har kontrollerats av en officiell veterinär i enlighet med
kapitel X i bilaga 1.
e) Det uppfyller de krav på inslagning och emballering som
fastställts i kapitel XII i bilaga 1.
f) Det uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A f och A h.
C. Att ätliga organ härrör från ett godkänt slakteri eller en godkänd
styckningsanläggning. Hela ätliga organ skall uppfylla kraven iavsnitten A och B. Skivade ätliga organ skall uppfylla kraven iavsnitt B.
Ätliga organ får inte skivas med undantag av lever från nötkreatur,
under förutsättning att detta sker på en godkänd styckningsanlägg-ning. Detta undantag får på förslag av kommissionen och efterbeslut av rådet med kvalificerad majoritet utvidgas till att gällaäven lever från andra djurslag.
D. Vad gäller färskt kött, som har förvarats i enlighet med detta
direktiv i ett kyl- och fryslager som godkänts av en medlemsstatoch som därefter inte hanterats på annat sätt än i samband medlagringen, skall följande vara uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A g och A h och avsnitt
B och C eller är färskt kött som importerats från tredje land i
enlighet med kraven i direktiv 90/675/EEG.
b) De åtföljs under transport till destinationsorten av ett handelsdo-
kument eller av det intyg som avses i A f.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 6
▼M18
Om köttet skall åtföljas av ett intyg skall detta fyllas i av den offi-
ciella veterinären på grundval av de sundhetsintyg som åtföljdesändningen med färskt kött när det togs in för lagring, och det skall
vid import ange det färska köttets ursprung.
E. Vad gäller färskt kött som framställts i enlighet med detta direktiv,
och som har lagrats under tullkontroll i ett kyl- och fryslager itredje land, godkänt i enlighet med rådets direktiv 72/462/EEG (
1),
och som därefter inte undergått annan hantering än i samband med
lagringen, skall följande vara uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitten A, B och C.
b) De uppfyller de särskilda garantier som berör kontroll och intyg
om överensstämmelse med kraven för förvaring och transport.
c) De åtföljs av ett intyg som följer en förebild som skall upprättas
enligt det förfarande som fastställs i artikel 16.
Dessa särskilda garantier rörande kontroll, intyg om överensstäm-
melse med kraven på förvaring och transport och om utfärdande
av detta intyg skall antas i enlighet med det förfarande somfastställs i artikel 16.
2. Utan att det påverkar gemenskapens krav på djurhälsa, skall dock
punkt 1 inte tillämpas på
a) färskt kött som är avsett för annat än livsmedel,
b) färskt kött som är avsett för utställningar, speciella studier eller
analyser, förutsatt att offentlig kontroll gör det möjligt att säkerställaatt köttet inte används som livsmedel och att köttet med undantagför det kött som använts vid analyserna förstörs, när utställningen
är slut eller när de särskilda studierna eller analyserna har utförts,
c) färskt kött som uteslutande är avsett för internationella organisa-
tioner.
Artikel 4
A. Medlemsstaterna skall säkerställa att fr.o.m. den 1 januari 1993
►
A3, med undantag av Österrike, Finland och Sverige, där
datumet skall vara den 1 januari 1995, ◄skall ställas följande
krav på de slakterier som är i drift den 31 december 1991 ►A3,
med undantag av Österrike, Finland och Sverige, där datumet skallvara den 31 december 1993, ◄och som inte slaktar mer än 12
slaktenheter (
a) per vecka och högst 600 slaktenheter per år om de
inte uppfyller kraven i bilaga 1:
1. De skall bli föremål för särskild veterinär registrering och till-
delas ett speciellt godkännandenummer knutet till det lokalakontrollorganet.
För att bli godkänd av de behöriga nationella myndigheterna
a) skall anläggningen uppfylla de villkor för godkännande som
fastställs i bilaga 2,
b) skall slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrä-
dare föra journal över
— de djur som kommer in på anläggningen och de slaktpro-
dukter som lämnar den,
— de kontroller som utförts,
— resultaten av dessa kontroller;
På begäran skall den behöriga myndigheten få del av denna
information;1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 7
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv
91/69/EEG (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 37).
(a) Nötkreatur och hästdjur: 1,0 slaktenhet.
Grisar: 0,33 slaktenhet.
Får: 0,15 slaktenhet.
▼M18
c) skall slakteriet underrätta det veterinära organet om
tidpunkten för slakt och antalet djur samt djurens ursprung,så att det kan utföra besiktning före slakt i enlighet med
kapitel VI i bilaga 1, antingen på gården eller omedelbart
före slakt,
d) skall den officiella veterinären eller en assistent vara närva-
rande vid slakten för att säkerställa att de hygienregler som
fastställs i kapitlen V, VII och VIII i bilaga 1 följs;
Om den officiella veterinären inte kan vara närvarande vid
slakten, får köttet inte lämna anläggningen förrän han har
utfört besiktningen efter slakt, som skall äga rum på slakt-
dagen;
e) skall den behöriga myndigheten övervaka distributionskedjan
för kött från anläggningen och att de produkter som anses
vara otjänliga som livsmedel har märkts tillfredsställande
samt övervaka vart de levereras och hur de används;
Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över anlägg-
ningar för vilka dessa undantagsregler skall gälla och sända
den tillsammans med alla senare ändringar till kommissionen;
f) skall den behöriga myndigheten säkerställa att färskt kött från
de anläggningar som avses i e är märkt med stämplar som
godkänts för detta ändamål i enlighet med det förfarande
som fastställs i artikel 16 och som anger till vilket administra-tivt distrikt inom kontroll organisationen som anläggningenhör.
2. Undantag får också medges av den behöriga myndigheten i
enlighet med bilaga 2 för styckningsanläggningar som inte liggeri en godkänd anläggning och som inte producerar mer än tre tonper vecka.
Bestämmelserna i kapitlen VII och IX och punkt 48 i kapitel X i
bilaga 1 skall inte tillämpas på förvaring och styckning på deanläggningar som avses i första stycket.
3. Kött som bedömts uppfylla de krav för hygien-och hälsokontroll
som fastställs i detta direktiv skall märkas med en stämpel som
anger vilket administrativt distrikt inom kontrollorganisationensom ansvarar för ursprungsanläggningen. Utformningen av dennastämpel skall fastställas i enlighet med det förfarande somfastställs i artikel 16.
4. Kött från anläggningar som avses i denna artikel skall
i) saluhållas direkt på den lokala marknaden, färskt eller berett,
till detaljhandlare eller till konsumenter utan att i förväg vara
inslaget eller emballerat,
ii) transporteras från anläggningen till mottagaren under hygie-
niska förhållanden.
B. Vid behov får nya anläggningar genom undantag från kraven på
struktur och infrastruktur i bilaga 1 till detta direktiv godkännas i
enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16, förutsatt attkraven i avsnitt A är uppfyllda.
C. Kommissionens veterinära experter får, i samverkan med de
behöriga nationella myndigheterna och i den utsträckning det är
nödvändigt för att uppnå en enhetlig tillämpning av denna artikel,utföra kontroller på platsen på ett representativt urval av anlägg-ningar som omfattas av de villkor som fastställts i denna artikel.
D. Närmare regler för att genomföra denna artikel skall antas i enlighet
med det förfarande som fastställs i artikel 16.
E. Rådet skall före den 1 januari 1998 se över bestämmelserna i denna
artikel på grundval av en rapport från kommissionen.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 8
▼M18
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall säkerställa att officiella veterinärer
förklarar följande vara otjänligt som livsmedel:
a) Kött från djur
i) hos vilka någon av följande sjukdomar har diagnosticerats,
utan att påverka kraven beträffande de sjukdomar som anges ibilaga C till direktiv 90/425/EEG (
1):
— Generaliserad aktinobacillos eller strålsvamps juka.
— Blackleg.
— Generaliserad tuberkulos.
— Generaliserad lymfkörtelinflammation.
— Rots.
— Rabies.
— Stelkramp.
— Akut salmonellos.
— Akut brucellos.
— Rödsjuka hos svin.
— Botulism.
— Septikemi, pyemi, toxemi eller viremi;
ii) som uppvisar akuta förändringar i form av bronkopneumoni,
pleurit, peritonit, metrit, mastit, artrit, perikardit, enterit ellermeningo-encefalomyelit som konstaterats genom en noggrann
undersökning, eventuellt kompletterad med en bakteriologisk
undersökning och en undersökning för att spåra rester avämnen med farmakologisk verkan;
Om resultaten av dessa speciella undersökningar dock är gynn-
samma, skall slaktkropparna godkännas som livsmedel sedan
de delar som är otjänliga som livsmedel har avlägsnats;
iii) i vilka man påvisat parasitsjukdomarna generaliserad sarkocy-
stos, generaliserad cysticerkos, trikinos,
iv) som är döda, dödfödda eller ofödda,
v) som är slaktade vid för späd ålder och vilkas kött är ödematöst,
vi) som uppvisar tecken på utmärgling eller långt framskriden
anemi,
vii) som uppvisar ett flertal tumörer, bölder eller allvarliga
förändringar i olika delar av slaktkroppen eller i olika inreorgan.
b) Kött från djur
i) som har uppvisat en positiv eller obestämd reaktion vid tuberku-
lintest och där en undersökning som utförts i enlighet med punkt41 G i kapitel VIII i bilaga 1 har avslöjat endast lokala tube-rkulösa förändringar i ett antal organ eller i olika delar avslaktkroppen;
Om en tuberkulös förändring dock endast upptäckts i lymfknu-
torna till angripet organ eller angripen del av slaktkroppen skallenbart det angripna organet eller del av slaktkroppen med tillhö-rande lymfknutor anses otjänliga som livsmedel;
ii) som har reagerat positivt eller obestämt vid brucellostest konfir-
merat genom vävnadsförändringar som tyder på akut infektion;
Även om man inte hittat någon sådan skada skall juver,
könsorgan och blod ändå anses vara otjänliga som livsmedel.
c) — Delar av slaktkroppen med större allvarliga infiltrationer eller
blödningar, lokala bölder eller lokal förorening,
— ätliga och inre organ med sjukliga förändringar av infektiös,
parasitär eller traumatisknatur.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 9
(1) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/
174/EEG (EGT nr L 85, 5.4.1991, s. 37).
▼M18
d) Kött
— från febersjuka djur
— som uppvisar allvarliga avvikelser beträffande färg, lukt, konsi-
stens eller smak.
e) Om den officiella veterinären är övertygad om att en slaktkropp
eller ätliga organ har lymfkörtelinflammation med ostvandling eller
annan varig förändring och att denna förändring inte är generali-
serad eller förenad med utmärgling
i) alla organ med tillhörande lymfknutor, om förändringarna ovan
konstaterats på ytan eller inne i själva organet eller lymfknutan,
ii) i de fall då i inte är tillämpligt bedöms förändringen och
påverkan på omgivande delar som han anser lämpligt med
hänsyn till ålder och grad av aktivitet i processen. En gammal
väl inkapslad förändring kan anses vara inaktiv.
f) Kött som härrör från putsning av stickkanalen.
g) I de fall där den officella veterinären är övertygad om att hela eller
delar av slaktkroppen eller ätliga organ är påverkade av annansjukdom eller förändrade på annat sätt än vad som angetts i punk-terna ovan, hela slaktkroppen med ätliga organ eller den mindre delsom han finner lämplig.
h) Slaktkroppar om de ätliga organen från dem inte genomgått någon
besiktning efter slakt.
i) Blodet från djur vars kött har ansetts vara otjänligt som livsmedel i
enlighet med föregående punkter och blod som är förorenat avmaginnehåll eller andra ämnen.
j) Kött från djur som har tillförts
i) ämnen som är förbjudna enligt direktiven 81/602/EEG (
1) och
88/146/EEG (2),
ii) substanser som skulle kunna göra köttet farligt eller skadligt för
människors hälsa och rörande vilka ett beslut skall fattas ienlighet med förfarandet i artikel 16 efter yttrande från den
Vetenskapliga veterinärkommittén,
iii) mörningsenzymer.
k) Kött som innehåller rester av ämnen som är tillåtna i enlighet med
de undantag som avses i artikel 4 i direktiv 81/602/EEG och artik-larna 2 och 7 i direktiv 88/146/EEG, rester avveterinärmedicinpreparat, antibiotika, bekämpningsmedel eller
andra ämnen som är skadliga eller som kan göra färskt kött farligt
eller skadligt för människors hälsa, om dessa rester förekommer ihögre halter än gemenskapsreglerna tillåter.
l) Kött som är förorenat eller smittat i den utsträckning som skall
fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 16 efterutlåtande av Vetenskapliga veterinärkommittén.
m) Lever och njurar från djur som är äldre än två år och som kommer
från regioner där utbredd förekomst av tungmetaller i miljön har
påvisats vid undersökningar som genomförts i enlighet med artikel4 i direktiv 86/469/EEG (
3).
n) Kött som utan att det påverkar tillämpningen av eventuella gemens-
kapsförordningar om jonisering, har behandlats med joniserande
eller ultraviolett strålning.
o) Kött som avger en uttalad könslukt.
2. Tillägg eller ändringar till punkt 1 kan antas framför allt
beträffande tuberkulos, brucellos och salmonellos i enlighet med förfa-
randet i artikel 16 och efter yttrande av Vetenskapligaveterinärkommittén.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 10
(1) EGT nr L 222, 7.8.1981, s. 32. Direktivet senast ändrat genom direktiv 85/
358/EEG (EGT nr L 191, 23.7.1985, s. 46).
(2) EGT nr L 70, 16.3.1988, s. 16.
(3) EGT nr L 275, 26.9.1986, s. 36.
▼A3
3. I fråga om salmonella skall, i väntan på att de gemenskapsbe-
stämmelser som avses i punkt 2 antas, följande regler gälla för sådantkött som är avsett för Finland och Sverige:
a) Köttleveranserna skall ha kontrollerats genom mikrobiologiska
stickprov i ursprungsanläggningen i enlighet med regler som skallfastställas av rådet på förslag av kommissionen före dagen föranslutningsfördragets ikraftträdande.
b) i) Sådana kontroller som anges i a skall inte göras på köttleve-
ranser till anläggningar för pastörisering, sterilisering eller
någon annan behandling med motsvarande verkan.
ii) Under en period av tre år från och med dagen för anslutnings-
fördragets ikraftträdande skall emellertid det kött som anges ipunkt i omfattas av de regler som fastställs i de kontrollprogramsom Finland och Sverige tillämpar. I detta hänseende kommerdetta kött att omfattas av samma åtgärder som gäller för köttmed ursprung i Finland och Sverige. Före utgången av denna
treårsperiod skall denna bestämmelse ses över och eventuellt
ändras i enlighet med förfarandet i artikel 16.
c) Sådana kontroller som anges i a skall inte göras på kött med
ursprung i en anläggning som omfattas av ett program som erkänts
som likvärdigt med det program som anges i punkt 4, i enlighet med
förfarandet i artikel 16.
4. Garantierna enligt punkt 3 skall gälla först efter det att kommis-
sionen godkänt de kontrollprogram som Finland och Sverige skalllägga fram. Kommissionens beslut måste fattas före dagen för anslut-ningsfördragets ikraftträdande, för att kontrollprogrammen och
garantierna skall vara tillämpliga från dagen för ikraftträdandet.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att, utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 a iii och
artikel 5.2, färskt griskött eller hästkött som avses i artikel 3 ochsom inte har genomgått trikinundersökning i enlighet med bilaga 1i direktiv 77/96/EEG (
1) kylbehandlas i enlighet med bilaga 4 i det
direktivet.
b) Att kött
i) från galtar som används för avel,
ii) från grisar som är kryptorkider och hermafroditer,
iii) utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 o från
okastrerade galtar med en slaktvikt över 80 kg, såvida inteanläggningen med en metod som godkänts genom det förfarandesom fastställs i artikel 16 eller, om det inte finns någon sådanmetod, med en metod som godkänts av den behöriga myndig-
heten kan garantera att slaktkroppar som avger en uttalad
galtlukt kan upptäckas
bär ett speciellt märke enligt beslut 84/371/EEG (
2) och genomgår
någon av de behandlingar som anges i direktiv 77/99/EEG.
c) Att mekaniskt urbenat kött genomgår värmebehandling i enlighet
med direktiv 77/99/EEG.
d) Att efter avlägsnande av delar som är otjänliga som livsmedel färskt
kött och ätliga organ från djur med ej generaliserad förekomst avCysticercus bovis ellerCysticercus cellulosae kylbehandlas med en
metod som godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 16.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 11
(1) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktiv senast ändrat genom kommissionens
direktiv 89/321/EEG (EGT nr L 133, 17.5.1989, s. 33).
(2) EGT nr L 196, 26.7.1984, s. 46.▼M18
▼M18
e) Att djur som har nödslaktats endast får användas som livsmedel på
den lokala marknaden och endast om följande villkor uppfylls:
— Ursprungsgården är inte underkastad restriktioner av sjukdoms-
bekämpningsskäl.
— Djuret har besiktats före slakt av en veterinär i enlighet med
artikel 3.1 A b.
— Djuret har avlivats efter bedövning och avblodats och om
möjligt tagits ur på platsen. Veterinären får underlåta att krävabedövning av djuret och tillåta att det skjuts i speciella fall.
— Det avlivade och avblodade djuret transporteras så snabbt som
möjligt under tillfredsställande hygieniska förhållanden till ettslakteri som godkänts i enlighet med detta direktiv. Om djuret
inte kan föras till ett sådant slakteri inom en timme, skall det
transporteras i en container eller ett transportmedel i vilkettemperaturen ligger mellan 0º och + 4ºC. Om urtagning integjorts vid slakten skall den ske inom högst tre timmar därefter.Om urtagningen utförs på platsen skall inälvorna skickas med
slaktkroppen till slakteriet.
— Under transporten till slakteriet åtföljs det slaktade djuret av ett
intyg som utfärdats av den veterinär som beordrat slakt. Av
intyget skall framgå att djuret vid besiktning före slakt har
godkänts till slakt och att avblodningen har utförts korrekt.Tidpunkten för avlivningen skall anges och vad djuret eventuelltbehandlats med. I tillämpliga fall noteras också resultatet avbesiktningen av inälvorna. Detta intyg skall följa den förebildsom skall upprättas enligt förfarandet i artikel 16.
— Kroppen av det slaktade djuret skall hanteras så att den inte
kommer i kontakt med slaktkroppar eller ätliga organ som äravsedda som livsmedel innan besiktningen efter slakt utförts i
enlighet med artikel 3.1 A d och vid behov efter en bakteriolo-
gisk undersökning och den därvid konstaterats vara helt ellerdelvis tjänlig som livsmedel.
f) Att kött från områden som omfattas av restriktioner ur djurhälsosyn-
punkt hanteras enligt särskilda regler som skall fastställas från fall
till fall i enlighet med förfarandet i artikel 16.
g) Att den hantering som avses i föregående punkter utförs på
ursprungsanläggningen eller vid annan anläggning som den offici-ella veterinären utser.
h) Att köttet märks med den stämpel som avses i artikel 4 A 3.
2. Rådet skall på förslag av kommissionen och med kvalificerad
majoritet före den 1 juli 1992 fastställa vilka delar av gemenskapen
där undantag från kravet i 1 a får medges, under förutsättning
— att det genom epidemiologiska studier styrkts att det inom området
inte förekommer trikiner,
— att levande djur och slaktdjur underkastas en effektiv metod för
upptäckt och kontroll.
Artikel 7
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel klart kan
särskiljas från kött som är tjänligt som livsmedel.
b) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel behandlas i
enlighet med direktiv 90/667/EEG (
1).
2. Närmare regler för genomförandet av denna artikel skall vid
behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 8
1. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 86/469/EEG skall
djur eller kött undersökas med avseende på restsubstanser om den offi-1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 12
(1) EGT nr L 363, 27.12.1990, s. 51.
▼M18
ciella veterinären misstänker att sådana förekommer på grundval av de
fynd han gjort vid besiktningen.
Denna undersökning skall avse såväl rester av ämnen med en farmako-
logisk inverkan och nedbrytningsprodukter därav som andra ämnensom överförts till köttet och som skulle kunna vara skadliga för männi-skors hälsa.
Om det undersökta köttet visar förekomst av restsubstanser i sådana
mängder som överstiger de tillåtna gränsvärdena, skall det förklarasvara otjänligt som livsmedel.
Dessa undersökningar med avseende på restsubstanser skall utföras i
enlighet med beprövade metoder som är vetenskapligt erkända, framför
allt sådana som fastställs i gemenskapens regler eller andra internatio-
nella standarder.
Det skall vara möjligt att utvärdera resultaten av undersökningar med
avseende på restsubstanser genom att använda referensmetoder som
fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 16.
I enlighet med förfarandet i artikel 16 skall minst ett referenslaborato-
rium utses i varje medlemsstat för att utföra undersökningar medavseende på restsubstanser.
2. På förslag av kommissionen skall rådet fastställa gränsvärden för
ämnen som överförs till kött och som skulle kunna vara skadliga förmänniskors hälsa. Detta gäller andra ämnen än de som finns angivna irådets direktiv 86/363/EEG (
1) och rådets förordning (EEG) nr 2377/
90 (2).
Artikel 9
Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
i) Att minst en officiell veterinär hela tiden är närvarande vid besikt-
ningar före och efter slakt på slakterier som godkänts i enlighetmed artikel 10.
ii) Att en officiell veterinär minst en gång om dagen besöker styck-
ningsanläggningar som godkänts i enlighet med artikel 10 när
arbete med kött äger rum; detta för att kontrollera de hygieniska
förhållandena på anläggningarna och listorna över färskt kött somkommer till anläggningen och som lämnar den.
iii) Att en officiell veterinär regelbundet besöker kyl- och fryslager.
Den officiella veterinären får biträdas av assistenter som står under
hans ledning vid följande arbetsmoment:
a) Besiktning före slakt då assistentens uppgift består i att göra en
första kontroll av djuren och att biträda med rent praktiskauppgifter.
b) Besiktning efter slakt förutsatt att den officiella veterinären själv
kan övervaka deras arbete på platsen.
c) Hygienkontroll av styckat och lagrat kött.
d) Inspektion och kontroll av godkända anläggningar i enlighet med
artikel 10.
Rådet skall på förslag från kommissionen senast den 1 januari 1992
fastställa det högsta antal assistenter som får biträda en officiell vete-
rinär i hans arbete. Antalet skall vara så lågt att den officiellaveterinären har möjlighet att effektivt kontrollera besiktningen efterslakt.
Endast personer som uppfyller kraven i bilaga 3 och som genomgått
prov som anordnas av den behöriga centrala myndigheten i medlems-
staten eller av den myndighet som utses av den centrala myndighetenfår utses till assistenter.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 13
(1) EGT nr L 221, 7.8.1986, s. 43.
(2) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 1.
▼M18
För att kunna biträda på det sätt som avses ovan skall assistenterna
ingå i ett besiktningslag under den officiella veterinärens kontroll ochansvar. De skall vara oberoende gentemot anläggningen. Medlemssta-
tens behöriga myndighet skall fastställa sammansättningen av
besiktningslaget för varje anläggning så att den officiella veterinärenkan övervaka de arbetsmoment som anges ovan.
Närmare regler för det biträde som avses i denna artikel skall vid
behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över andra
godkända anläggningar än de som avses i artikel 4, och varje anlägg-ning skall ha ett godkännandenummer. Medlemsstaterna skall skicka
denna förteckning till övriga medlemsstater och till kommissionen.
De styckningsanläggningar som avses i punkt 19 andra stycket andra
strecksatsen i bilaga 1 skall också godkännas i enlighet med direktiv71/118/EEG (
1). Den förteckning över styckningsanläggningar som
kommissionen offentliggör skall innehålla en hänvisning om ett sådant
särskilt godkännande.
En medlemsstat får inte godkänna en anläggning om den inte är
övertygad om att den uppfyller villkoren i detta direktiv.
Om det visar sig att hygienen inte är tillfredsställande och om de
åtgärder som avses i punkt 41 F i kapitel VIII i bilaga 1 inte räcker
för att avhjälpa situationen, skall den behöriga nationella myndighetentillfälligt dra in godkännandet.
Om anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare inte
avhjälper de brister som konstaterats inom den tid som den behöriga
nationella myndigheten fastställt, skall myndigheten återkalla godkän-nandet.
Den berörda medlemsstaten skall beakta resultaten av alla kontroller
som utförts i enlighet med artikel 12. Övriga medlemsstater och
kommissionen skall underrättas om godkännandet dras in tillfälligt eller
återkallas.
2. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare
skall i enlighet med punkt 4 andra stycket låta utföra regelbundnakontroller av de allmänna hygieniska förhållandena vid tillverkningen
på anläggningen, bland annat genom mikrobiologiska kontroller.
Kontrollerna skall även omfatta redskap, utrustning och maskiner i alla
produktionsled och vid behov även produkterna.
Anläggningens produktionschef, ägaren eller dennes företrädare skall
på begäran från det officiella organet kunna informera den officiella
veterinären eller kommissionens veterinära experter om arten, frek-vensen och resultaten av de kontroller som gjorts i detta syfte och vidbehov även ange vilket laboratorium som utfört analyserna.
Vilka kontroller som skall utföras och hur ofta det skall ske, liksom
metoder för provtagning och metoder för bakteriologisk undersökningskall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
3. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare
skall fastställa ett utbildningsprogram för personalen som gör att
arbetstagarna kan uppfylla kraven på hygienisk tillverkning anpassade
till tillverkningsförhållandena.
Den officiella veterinär som är ansvarig för anläggningen skall delta i
planeringen och genomförandet av programmet.
4. Besiktning och övervakning av anläggningarna skall utföras under
den officiella veterinärens ansvar, och denne får i enlighet med artikel9 biträdas av assistenter endast i rent praktiska uppgifter. Den officiella1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 14
(1) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiv senast ändrat genom direktiv 90/654/
EEG (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 48).
▼M18
veterinären skall ständigt ha tillträde till alla delar av anläggningarna
för att säkerställa att detta direktiv följs samt, om det råder tvivel omvarifrån köttet eller de slaktade djuren kommer, till dokumentation som
gör det möjligt för honom att spåra från vilken ursprungsanläggning ett
slaktat djur kommer.
Den officiella veterinären skall regelbundet gå igenom resultaten av de
kontroller som avses i 2. Han får på grundval därav låta utföra ytterli-gare mikrobiologiska undersökningar i alla produktionsled eller avprodukterna.
Resultatet av denna genomgång skall dokumenteras i en rapport, och
anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skalldelges slutsatserna och rekommendationerna i rapporten, och skall
rätta till de fel som konstaterats för att förbättra hygienen.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall ge ett centralt organ i uppgift att samla in och
bearbeta resultaten av den officiella veterinärens besiktningar före ochefter slakt med avseende på sjukdomar som kan överföras till
människor.
Om en sådan sjukdom har diagnosticerats skall de behöriga veterinära
myndigheterna som ansvarar för den besättning från vilken djurenhärstammar så snart som möjligt underrättas om resultatet i varjeenskilt fall.
Medlemsstaterna skall överlämna information till kommissionen om
vissa sjukdomar, framför allt om fall där sjukdomar som kan överförastill människor har konstaterats.
Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 16 anta närmare regler
för att genomföra denna artikel, framför allt om
— hur ofta information skall överlämnas till kommissionen,
— vilken typ av information som skall samlas in,
— om vilka sjukdomar information skall samlas in,
— hur informationen skall samlas in och användas.
Artikel 12
1. Veterinära experter från kommissionen får i den utsträckning det
är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av dettadirektiv i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna görakontroller på platsen. De får särskilt kontrollera om de godkända
anläggningarna verkligen överensstämmer med detta direktiv. Kommis-
sionen skall underrätta medlemsstaterna om resultaten av de utfördakontrollerna.
Den medlemsstat på vars territorium en kontroll utförs skall ge de
experter som utför arbetet all nödvändig hjälp.
Allmänna bestämmelser för genomförandet av denna artikel skall antas
enligt förfarandet i artikel 16.
Sedan medlemsstaterna i Ständiga veterinärkommittén yttrat sig, skall
kommissionen utarbeta en rekommendation om de regler som skallföljas vid de kontroller som avses i detta stycke.
2. Före den 1 januari 1995 skall rådet se över denna artikel på
grundval av en rapport, med eventuella bifogade förslag från kommis-sionen.
Artikel 13
1. I enlighet med förfarandet i artikel 16 kan medlemsstaterna få
tillstånd att tillämpa bestämmelserna i artikel 4 på slakterier somhanterar maximalt 20 slaktenheter per vecka och 1000 slaktenheter perår
a) om de är belägna i områden med speciella geografiska olägenheter
eller som har svårigheter med leveranserna,1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 15
▼M18
b) om de den 1 juli 1991 håller på att genomföra ett omstrukturering-
sprogram inom ramen för en nationell plan som föreligger dendagen.
I enlighet med samma förfarande och trots de grunder för omräkning
som gäller för det antal slaktenheter som anges i artikel 4 A förstastycket, får det tillstånd som avses i första stycket i denna punktutvidgas till att gälla anläggningar som hanterar maximalt 60 svin per
vecka om följande krav är uppfyllda:
a) Anläggningens ägare har fått speciell utbildning i produktionshygien
som är godkänd av den behöriga myndigheten.
b) Djur som skall slaktas tillhör anläggningens ägare eller har köpts in
av honom för att uppfylla kraven i d.
c) Köttet produceras i lokaler som uppfyller kraven i bilaga 2 och som
är belägna inom anläggningen.
d) Det kött som produceras används endast inom anläggningen eller
säljs direkt till konsumenter på platsen.
När beslut om undantag antas, får särskilda krav fastställas, särskilt vad
gäller en definition av den lokala marknaden.
Anläggningar som medgivits undantag skall underkastas sådan inspek-
tion som gemenskapen utför på godkända anläggningar.
2. I enlighet med förfarandet i artikel 16
— får på begäran undantag från kapitel II punkt 14 c andra tillfjärde
strecksatsen, från kapitel VIII 42 A punkt 2 och kapitel IX punkt46 d i bilaga 1 medges varje medlemsstat som ger liknande garan-tier. Beslut om sådana undantag skall fastställa hygienkrav somlägst motsvarar de som återfinns i bilaga 1,
— får beslut fattas om ytterligare krav som är anpassade till den speci-
ella situationen i de berörda medlemsstaterna med avseende påvissa sjukdomar som skulle kunna vara farliga för människorshälsa,
— får speciella krav uppställas för godkännande av anläggningar i
grossistledet.
Artikel 14
1. Utan att det påverkar de särskilda bestämmelserna i detta direktiv
skall den officiella veterinären eller den behöriga myndigheten utföra
de kontroller som man finner lämpliga, om man misstänker att de vete-
rinära bestämmelserna inte har följts eller om det är tveksamt om köttetär tjänligt som livsmedel.
2. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga administrativa eller
straffrättsliga åtgärder för att beivra varje överträdelse av gemenska-
pens veterinära bestämmelser, framför allt när det framkommer att
intyg eller dokument som upprättats inte överensstämmer med köttetsfaktiska status, att identifieringsmärken inte följer reglerna, att köttetinte presenterats för besiktning eller att köttet inte använts för detändamål som det var avsett för från början.
Artikel 15
Bilagorna till detta direktiv skall ändras av rådet med kvalificerad
majoritet efter förslag av kommissionen, framför allt för att anpassadem till den tekniska utvecklingen.
Artikel 16
1. När förfarandet i denna artikel skall tillämpas, skall ordföranden
hänskjuta ärendet utan dröjsmål till Ständiga veterinärkommittén,antingen på eget initiativ eller på begäran av en företrädare för en
medlemsstat.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 16
▼M18
Kommittén skall fatta sitt beslut med en majoritet av 54 röster, varvid
medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2.Ordföranden får inte rösta.
3. Kommissionen skall själv anta förslaget och genomföra det
omedelbart om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om förslagetinte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrandeavges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärdersom skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna
åtgärderna skall vidtas och genast genomföra dem, såvida inte rådet
med enkel majoritet har avvisat förslaget.
Artikel 17
Före den 1 juli 1994 skall kommissionen överlämna en rapport, eventu-
ellt åtföljd av förslag om vilka rådet skall fatta beslut genom detröstningsförfarande som fastställts i fördragets artikel 43, rörandekontrollmetoder som säkerställer en nivå av djurhälsa som motsvararden nivå som säkerställs genom metoderna för besiktning före och efter
slakt enligt kapitlen VI och VIII i bilaga 1.
Artikel 18
De regler som fastställs i direktiv 89/662/EEG skall framför allt tillä-
mpas på kontroller vid ursprungsanläggningen, på organisation och
uppföljning av kontroller som skall utföras av den mottagandemedlemsstaten och på de skyddsåtgärder som skall genomföras.
Artikel 19
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 17
▼M18
BILAGA 1
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR
Anläggningar skall uppfylla följande minimikrav:1. I lokaler där färskt kött produceras, hanteras eller förvaras och i utrymmen
och gångar genom vilka färskt kött transporteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte
ruttnar och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan.
Vattnet skall ledas mot golvbrunnar med galler och vattenlås för attförhindra uppkomst av dålig lukt. Dock gäller att
— i lokaler som avses i kapitel II punkt 14 d och f, kapitel III punkt 15
a och kapitel IV punkt 16 a krävs inte att vattnet leds mot golv-
brunnar med galler och vattenlås, och i lokaler som avses i punkt
16 a är det tillräckligt med anordningar som gör att vattnet lätt kan
avlägsnas,
— i lokaler som avses i kapitel IV punkt 17 a i och i utrymmen och
gångar genom vilka färskt kött transporteras är det tillräckligt att
golven är vattentäta och av material som inte ruttnar.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med ljus tvättbar yta upp till en höjd
av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler. I kyl- och frysrum
och i lager skall väggarna vara klädda eller ytbehandlade upp till minst
lasthöjd. Övergångarna mellan golv och vägg skall vara rundade eller
utformade på liknande sätt utom i de lokaler som avses i kapitel IV
punkt 17 a.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel IV punkt 17
utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande, under
förutsättning att lokalerna är byggda före januari 1983.
c) Dörrar i tåligt, korrosionsbeständigt material, och om de är av trä skall
de ha slät och vattentät beklädnad på alla ytor.
d) Isoleringsmaterial som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergivning.
g) Ett innertaksom är rent och lätt att rengöra. Om innertaksak nas sk all
yttertakets undersida uppfylla dessa krav.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt tillräckligt många anordningar för att
tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg med varmt
vatten. Kranarna får inte vara handmanövrerade. För handtvätt skall
dessa anordningar ha rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som
är förblandat till lämplig temperatur, rengörings- och desinfektionsmedelsamt hygieniska anordningar för att torka händerna.
b) Anordningar för att desinfektera verktyg med varmt vatten som är minst
82 ºC.
3. Lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och gnagare.4. a) Redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med avtagbara
styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korrosionsbe-
ständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Ytor som kommer eller kan komma i kontakt
med kött, inklusive skarvar och fogar, skall vara släta. Användning av
trä är förbjudet med undantag för lokaler där det endast finns hygieniskt
förpackat färskt kött.
b) Korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som uppfyller hygienk-
raven för
— hantering av kött,
— förvaring av behållare med kött på sådant sätt att varken köttet eller
behållarna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) Anordningar som möjliggör att köttet kan hanteras hygieniskt och
skyddas under lastning och lossning, inklusive lämpligt utformade och
utrustade utrymmen där köttet tas emot och sorteras.
d) För förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel, särskilda
vattentäta korrosionsbeständiga behållare med lock och låsanordningar
så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem. Alternativt får en
låsbar lokal användas om sådant kött förekommer i så stora mängder
att detta behövs eller om köttet inte tas bort eller förstörs efter varje1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 18
▼M18
arbetsdag. Om sådant kött förs bort genom störtar, skall dessa vara
konstruerade och installerade så att all risk för förorening av det färska
köttet undviks.
e) Anordningar för hygienisklagring av innerförpack ningar och emballage
om inslagning och emballering sker vid anläggningen.
5. Kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer som krävs i
detta direktiv. I utrustningen skall ingå ett dräneringssystem för konden-
svatten som utesluter riskför förorening av k öttet.
6. Tillgång till vatten av dricksvattenkvalitet under tryck enligt direktiv 80/
778/EEG (1). Annat vatten får i undantagsfall användas för framställning av
ånga och brandbekämpning, förutsatt att vattnet i de ledningar som installe-
rats för detta ändamål inte kan användas till annat och inte utgör någon risk
för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom får vatten som inte är av
dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för att kyla kylutrustningen.
Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig från ledningar som används
för vatten av dricksvattenkvalitet.
7. Tillfredsställande tillgång till varmvatten av dricksvattenkvalitet enligt
direktiv 80/778/EEG.
8. Avloppssystem för flytande och fasta ämnen som uppfyller hygienkraven.
9. En lämpligt utrustad låsbar lokal som endast får användas av besiktnings-
personalen, eller, när det gäller de lagerlokaler som avses i kapitel IV
punkt 17, lämpliga anordningar.
10. Utrustning som gör det möjligt att när som helst effektivt utföra de vete-
rinärbesiktningar som fastställs i detta direktiv.
11. Ett tillräckligt antal omklädningsrum med släta, vattentäta och tvättbara
väggar och golv, tvättställ, duschar och vattentoaletter, vilka är utrustadeså att de rena delarna i byggnaden skyddas från förorening.
Toaletterna får inte ha dörrar som öppnas direkt ut mot produktionsloka-
lerna. Duschar behövs inte i kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt inslaget färskt kött. Tvättställen skall ha rinnande varmt
och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig temperatur, rengö-
rings- och desinfektionsmedel för händer samt hygieniska anordningar för
att torka händerna. Kranarna på tvättställen får inte vara hand- eller
armmanövrerade. Det skall finnas ett tillräckligt antal tvättställ intill toalet-
terna.
12. En plats med lämpliga anordningar för att rengöra och desinfektera trans-
portmedel för kött, utom vid kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt paketerat färskt kött. En sådan avskild plats med
lämpliga anordningar för rengöring och desinfektion av transportmedel för
levande djur skall finnas vid slakterier. Sådana platser och anordningar
krävs dock inte om det finns bestämmelser att transportmedlen skall
rengöras och desinfekteras på offentligt godkända anläggningar.
13. En lokal eller säker plats för förvaring av rengörings- och desinfektions-
medel och liknande produkter.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER
14. Utöver de allmänna kraven skall slakterier uppfylla följande minimikrav:
a) Lämpliga slaktdjursstallar eller, om klimatet tillåter det, fållor för djur.
Väggar och golv skall vara tåliga, vattentäta och lätta att rengöra och
desinfektera. Dessa anordningar skall ha utrustning för att kunna ge
djuren vatten och för att vid behov utfodra dem. Vid behov skall det
också finnas ett avloppssystem.
b) Slaktlokaler som är tillräckligt stora för att arbetet skall kunna utföras på
ett tillfredsställande sätt. I slaktlokaler där både grisar och andra djurslag
slaktas skall det finnas en särskild plats för slakt av grisar. En sådan
plats är dock inte nödvändig om grisar och andra djur slaktas vid olika
tidpunkter. I sådana fall skall dock skållning, avhårning, skrapning och
svedning utföras på särskilda platser som är klart avgränsade från slakt-
linjen antingen genom ett öppet utrymme på minst fem meter eller
genom en skiljevägg som är minst tre meter hög.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 19
(1) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktiv senast ändrat genom direktiv 81/858/EEG
(EGT nr L 319, 7.11.1981, s. 19).
▼M18
c) Särskilda lokaler som är tillräckligt stora och uteslutande avsedda för
följande:
— Tömning och rengöring av magar och tarmar.
Särskilda lokaler är dock inte nödvändiga om momenten som
omfattar magar utförs i en sluten mekanisk anordning med till-
fredsställande ventilationssystem och som uppfyller följande krav:
i) Utrustningen skall installeras och placeras så att arbetsmomenten
med att separera tarmarna från magen och med att tömma och
rengöra magarna kan utföras hygieniskt. Den skall vara placerad
på ett särskilt ställe som är klart avgränsat från allt oskyddat
färskt kött med en skiljevägg som går minst tre meter upp från
golvet och som omger den plats där dessa arbetsmoment utförs.
ii) Maskinen skall vara så utformad och konstruerad att den effek-
tivt förhindrar all förorening av det färska köttet.
iii) Det skall finnas en luftsug som är utformad så att den evakuerar
all dålig lukt och förhindrar all risk för förorening via aerosol-
bildning.
iv) Maskinen skall vara utrustad med en anordning för att evakuera
avloppsvatten och maginnehåll till avloppssystemet i ett slutet
system.
v) Den bana som magarna följer till och från maskinen skall både
vara klart avgränsad och avskild från den bana som övrigt färskt
kött följer. Omedelbart efter det att magarna har tömts och
rengjorts, skall de föras undan på ett hygieniskt sätt.
vi) Magar får inte hanteras av personal som hanterar annat färskt
kött. Personal som hanterar magar skall inte kunna komma i
kontakt med annat färskt kött.
— Beredning av tarmar och magar om detta utförs på slakteriet. Dessa
moment får dock utföras i samma lokal som avses i första streck-
satsen förutsatt att man undviker korskontamination.
— Beredning och rengöring av andra ätliga organ än de som avses i
föregående strecksatser inklusive en särskild plats för förvaring av
skallar på tillräckligt avstånd från andra ätliga organ, om dessa
moment utförs på slakteriet och inte äger rum efter slaktlinjen.
— Förvaring av hudar, horn, klövar och hovar samt svinhår i slutna, täta
behållare i avvaktan på att de skall föras bort, om detta inte sker
direkt från slakteriet på slaktdagen.
d) En särskild plats för paketering av ätliga organ om detta görs på slakte-
riet.
e) Låsbara lokaler eller, om klimatet så tillåter, lämpligt placerade fållor
med separat avlopp för djur som är sjuka eller misstänks vara det samt
låsbara lokaler avsedda för slakt av sådana djur, för förvaring av anhållet
kött och för förvaring av kött som förklarats vara otjänligt som livs-
medel. Lokaler avsedda enbart för slakt av sådana djur är inte
nödvändiga på en anläggning som den behöriga myndigheten inte har
godkänt för slakt av dessa djur eller där sådan slakt utförs efter den
normala slakten, under förutsättning att åtgärder vidtas för att undvika
förorening av kött som förklarats vara tjänligt som livsmedel. I detta
fall skall lokalerna rengöras och desinfekteras särskilt noga under
offentlig kontroll innan de används igen för slakt av djur som varken är
sjuka eller misstänks vara det.
f) Tillräckligt stora kylrum utrustade med korrosionsbeständiga anord-
ningar utformade så att färskt kött förhindras att komma i kontakt med
golv eller väggar vid transport eller förvaring.
g) Anordningar för att kontrollera in-och utpassage vid slakteriet.
h) En klar avgränsning mellan rena och orena avdelningar i byggnaden så
att de rena delarna skyddas från förorening.
i) Sådan utrustning att man efter bedövning kan bereda djuret hängande så
långt som möjligt. Det upphängda djuret får under inga omständigheter
komma i kontakt med golvet under beredningen.
j) Ett hängbanesystem för vidare hantering av köttet.
k) Om dynga förvaras inom slakteriområdet en särskild plats för sådan
dynga.
l) En lokal som är lämpligt utrustad för att utföra trikinundersökningar om
sådana utförs vid anläggningen.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 20
▼M18
KAPITEL III
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV STYCK-
NINGSANLÄGGNINGAR
15. Utöver de allmänna kraven skall styckningsanläggningar uppfylla följande
minimikrav:
a) Kylrum som är tillräckligt stora för förvaring av kött, och om emballerat
kött lagras på anläggningen skall en särskild lokal finnas för sådant kött.
Oemballerat kött får inte förvaras i sådana kylrum om de inte först
rengjorts och desinfekterats.
b) Lokal för styckning och urbening och inslagning utrustad med en termo-
graf eller en fjärrtermograf.
c) Lokal för emballering där detta arbetsmoment utförs på stycknings-
anläggningen, om inte villkoren som avses i punkt 63 är uppfyllda.
d) Lokal för förvaring av paketerings- och emballeringsmaterial om sådan
hantering utförs vid styckningsanläggningen.
KAPITEL IV
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV KYL- OCH
FRYSLAGER
16. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 första stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora kylrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i punkt 66, första stycket.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje lagerutrymme.
17. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 fjärde stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora frysrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i punkt 66 fjärde stycket.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje förvaringsutrymme.
KAPITEL V
PERSONALHYGIEN SAMT HYGIEN I LOKALER OCH UTRUSTNING
PÅ ANLÄGGNINGARNA
18. Lokaler och utrustning skall hållas absolut rena. Personalen skall iaktta
absolut renlighet. Detta innebär följande:
a) Personal som hanterar oskyddat eller inslaget färskt kött eller som
arbetar i lokaler och utrymmen där sådant kött hanteras, emballeras eller
transporteras skall särskilt bära huvudbonad, skor och ljusa arbetskläder
som är rena och lättvättade och vid behov rena nackskydd eller andra
skyddskläder. Personal som är sysselsatt med slakt av djur eller som
arbetar med eller på annat sätt hanterar kött skall i början av varje
arbetsdag ha rena arbetskläder och vid behov byta kläder under dagen.
De skall tvätta och desinfektera sina händer flera gånger om dagen, bl.
a. varje gång arbetet återupptas efter rast. Personer som kommit i
kontakt med sjuka djur eller med infekterat kött skall omedelbart
därefter noggrant tvätta händerna och armarna med varmt vatten och
desinfektera dem. Rökning är förbjuden i produktionslokaler, i lagerrum,
i utrymmen för varumottagning, expediering och utleverans samt i andra
utrymmen och gångar genom vilka färskt kött transporteras.
b) Inga andra djur får komma in i anläggningen än, när det gäller slakterier,
djur som skall slaktas eller, i fråga om slakteriområdet, djur som behövs
för att arbetet skall fungera. Gnagare, insekter samt andra skadedjur skall
systematiskt bekämpas.
c) Utrustning och redskap som används vid arbete med kött skall hållas
rena och i gott skick. De skall noggrant rengöras och desinfekteras flera
gånger under arbetsdagen, efter arbetsdagens slut och innan de används
igen om de blivit nedsmutsade.
19. Lokaler, redskap och arbetsutrustning får inte användas för andra ändamål
än arbete med färskt kött eller med kött av hägnat vilt som tillåts i enlighet
med direktiv 91/495/EEG (1).1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 21
(1) EGT nr L 268/69, 24.9.1991, s. 41.
▼M18
Denna begränsning skall inte tillämpas på
— transportutrustning som används i de lokaler som avses i punkt 17 a när
köttet är förpackat,
— styckning av kött av fjäderfä, kött av vilt eller kaninkött eller vid till-
verkning av köttberedningar under förutsättning att sådant arbete utförs
vid annan tid än styckning av färskt kött eller kött av hägnat vilt som
avses i första stycket och att styckningslokalen i sin helhet är rengjord
och desinfekterad innan den används igen för styckning av färskt kött
eller kött av hägnat vilt.
Redskap för styckning av kött får endast användas för detta ändamål.
20. Kött och köttbehållare får inte komma i direkt kontakt med golvet.
21. Vatten av dricksvattenkvalitet skall användas för alla ändamål. Annat vatten
får användas i undantagsfall för framställning av ånga, förutsatt att vattnet i
de ledningar som installerats för detta ändamål inte kan användas till annat
och inte utgör någon risk för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom
får vatten som inte är av dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för
att kyla kylutrustningen. Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig
från ledningar som används för vatten av dricksvattenkvalitet.
22. Det är förbjudet att sprida sågspån eller liknande på golvet i produktionslo-
kaler och lagerlokaler för färskt kött.
23. Rengörings- och desinfektionsmedel och liknande skall användas på sådant
sätt att verktyg, arbetsutrustning och färskt kött inte påverkas negativt. Efter
att ha använt sådana medel skall man skölja verktygen och arbetsutrust-ningen noggrant med vatten av dricksvattenkvalitet.
24. Personer som kan förorena köttet förbjuds att arbeta med det eller på annat
sätt hantera det.
Vid anställning skall varje person som skall arbeta med eller på annat sätt
hantera färskt kött med ett läkarintyg styrka att det inte föreligger något
hinder för en sådan anställning. Löpande läkarkontroll av sådan personal
skall ske enligt gällande lagstiftning i den aktuella medlemsstaten.
KAPITEL VI
BESIKTNING FÖRE SLAKT
25. Djuren skall genomgå besiktning före slakt den dag de anländer till slakte-
riet eller innan den dagliga slakten påbörjas. Denna besiktning skall
upprepas omedelbart före slakten om djuret har vistats i slaktstallarna över
natten.
Slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall underlätta
besiktningen före slakt och framför allt biträda med all hantering som anses
nödvändig.
Varje slaktdjur skall identitetsmärkas så att den behöriga myndigheten skall
kunna fastställa dess ursprung.
26. a) Den officiella veterinären skall göra en besiktning före slakt enligt god
yrkessed och i tillfredsställande belysning.
b) Den officiella veterinären skall kontrollera att gemenskapsreglerna om
djurskydd följts beträffande de djur som levererats till slakteriet.
27. Besiktningen skall fastställa följande:
a) Om djuren lider av någon sjukdom som kan överföras till människor
eller djur, om de visar tecken på sjukdom eller har ett allmäntillstånd
som tyder på att sådan sjukdom skulle kunna uppkomma.
b) Om de visar tecken på sjukdom eller på en störning i allmäntillståndet
som skulle kunna göra köttet otjänligt som livsmedel. Man skall vara
uppmärksam på tecken som tyder på att djuren tillförts ämnen med
farmakologisk verkan eller att de har ätit något ämne som kan göra
köttet skadligt för människors hälsa.
c) Om de är utmattade, upphetsade eller skadade.
28. a) Utmattade och upphetsade djur skall få vila minst 24 timmar om inte den
officiella veterinären beslutar annat.
b) Kött från djur hos vilka någon av de sjukdomar som avses i punkt 27 a
och 27 b har konstaterats, får inte användas till livsmedel.
c) Om djur misstänks lida av någon av de sjukdomar som avses i punkt 27
a och 27 b skall slakten skjutas upp. Dessa djur skall genomgå en
noggrann undersökning för att fastställa en diagnos.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 22
▼M18
Om besiktning efter slakt är nödvändig för att ställa en diagnos, skall
den officiella veterinären begära att de aktuella djuren slaktas för sig
eller efter den normala slakten.
Dessa djur skall genomgå en noggrann besiktning efter slakt, om vete-
rinären anser det nödvändigt för att få diagnosen bekräftad med en
lämplig bakteriologisk undersökning, samt en undersökning av om det
finns rester av ämnen med farmakologisk verkan som kan antas ha
tillförts för att behandla det sjukliga tillstånd som konstaterats.
KAPITEL VII
HYGIEN VID SLAKT, STYCKNING OCH ANNAN HANTERING AV
KÖTT
29. Slaktdjur som förts in i slaktlokalen skall slaktas omedelbart. Avblodning,
avhudning eller borttagning av borst samt urtagning skall göras på sådant
sätt att köttet inte riskerar att förorenas.
30. Avblodningen skall vara fullständig. Blod som är avsett som livsmedel skall
samlas upp i absolut rena behållare. Det får inte röras om för hand utan
endast med verktyg som uppfyller hygienkraven.
31. Alla slaktdjur utom svin skall omedelbart avhudas fullständigt, utan att det
påverkar undantaget i kapitel VIII punkt 41 D a andra meningen. Om svinen
inte avhudas, skall borsten tas bort omedelbart. Avborstningsmedel får
användas för detta, under förutsättning att svinen sköljs noggrant efteråt
med vatten av dricksvattenkvalitet.
Avhudning av kalv-och fårskallar är inte nödvändig under förutsättning att
dessa hanteras så att man undviker all förorening av färskt kött.
32. Urtagning skall utföras omedelbart och avslutas inom 45 minuter efter
bedövning eller, när det gäller rituell slakt, en halvtimme efter avblodning.
Lungor, hjärta, lever, njurar, mjälte och krös får antingen avlägsnas eller
lämnas kvar i slaktkroppen vid sina naturliga fästen.
Om de tas ur, skall de numreras eller märkas på annat sätt så att samhörig-
heten med en viss slaktkropp skall kunna fastställas. Detta gäller även
huvud, tunga, mag-tarmkanal och andra delar av djuret som krävs för
besiktning eller som kan krävas för att göra de kontroller som fastställs i
direktiv 86/469/EEG. Dessa delar skall finnas i nära anslutning till slakt-
kroppen tills dess att besiktningen är avslutad. Under förutsättning att den
inte visar några sjukliga tecken eller skador kan penis kasseras omedelbart.
För alla djurslag gäller att njurarna skall avlägsnas från sina fettkapslar. När
det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall även njurkapseln avlägsnas.
33. Redskap får inte lämnas kvar i köttet. Torkning av kött med trasor av tyg
eller av annat material liksom uppblåsning med tryckluft är förbjudet.
Uppblåsning av organ får docktillåtas för rituella ändamål, men i dessa
fall får det uppblåsta organet inte användas som livsmedel.
34. Slaktkroppar av hästdjur, svin som är äldre än fyra veckor och nötkreatur
som är äldre än sex månader skall vid besiktingen vara kluvna i två kropps-
halvor längs ryggraden. Om det är nödvändigt för besiktningen, får den
officiella veterinären kräva att även andra skallar och andra slaktkroppar
klyvs på längden.
För att beakta de tekniska kraven eller de lokala konsumtionsvanorna
►C1får dock den behöriga myndigheten tillåta att slaktkroppar av svin
besiktigas utan att vara kluvna. ◄
35. Innan besiktningen är avslutad får obesiktigade slaktkroppar och ätliga
organ inte kunna komma i kontakt med slaktkroppar och ätliga organ som
redan är besiktigade. Det är vidare förbjudet att avlägsna något från slakt-
kroppen, stycka eller på annat sätt behandla slaktkroppen.
36. Anhållet kött eller kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel, magar,
tarmar och oätliga biprodukter får inte kunna komma i kontakt med kött
som förklarats vara tjänligt som livsmedel och skall så snart som möjligt
placeras i särskilda rum eller behållare så att det inte finns någon risk för
förorening av annat färskt kött.
37. Om blod eller ätliga organ från flera olika djur samlas upp i samma behål-
lare innan besiktningen efter slakt är avslutad, skall hela innehållet förklaras
vara otjänligt som livsmedel om slaktkroppen av något av de aktuella djuren
har förklarats vara otjänligt som livsmedel.
38. Hantering, putsning, vidare behandling och transport av kött, inklusive
ätliga organ skall utföras på sådant sätt att alla hygienkrav uppfylls. Där
sådant kött förpackas, skall villkoren i kapitel II punkt 14 d och villkoren i1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 23
▼M18
kapitel XI uppfyllas. Förpackat kött skall förvaras i lokaler som är avskilda
från oskyddat färskt kött.
KAPITEL VIII
BESIKTNING EFTER SLAKT
39. Alla delar av djuret inklusive blod skall besiktigas omedelbart efter slakt så
att man kan fastställa om köttet är tjänligt som livsmedel.
40. Besiktningen efter slakt skall omfatta följande:
a) Okulärbesiktning av det slaktade djuret med tillhörande organ.
b) Palpation av de organ som avses i punkt 41 och, om den officiella vete-
rinären bedömer det nödvändigt, av livmodern.
c) Anskärning av vissa organ och lymfknutor och, beroende på de slutsatser
den officiella veterinären har dragit, av livmodern. Om okulärbesikt-
ningen eller palpationen av organ tyder på att djuret har skador som
kan förorena slaktkroppar, utrustning, personal eller produktionslokaler,
får dessa organ inte anskäras i slaktlokalen eller någon annan del avanläggningen, om detta skulle kunna förorena färskt kött.
d) Undersökning av avvikelser beträffande konsistens, färg, lukt och vid
behov smak.
e) Vid behov laboratorieundersökning, framför allt beträffande de ämnen
som avses i artikel 5.1 j och 5.1 k.
41. Den officiella veterinären skall gå till väga på följande sätt:
A.Nötkreatur äldre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Mandibular-, retropharyngeal-
och parotideallymfknutorna ( lnn. mandibulares, retropharyngiales
ochparotidei) skall anskäras och undersökas. Den yttre tuggmusku-
laturen, i vilken två snitt skall göras parallellt med underkäken, och
den inre tuggmuskulaturen, som skall anskäras med ett snitt, skall
undersökas.
Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter lossning för att göra
det möjligt att utföra en okulärbesiktning av munhåla och svalg.
Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Besiktning av luftstrupe; okulärbesiktning och palpation av lungor
och foderstrupe; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurca-
tiones, eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och
undersökas. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragma-
lobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna
inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales); snitt vid porta hepatis och vid basen av lobus caudatus
för att granska gallgångarna; kontroll och palpation av portallymfk-
nutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor
(lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales); palpation av
mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning och vid behov palpation och anskärning av juver
med lymfknutor ( lnn. supramammarii ). Hos kor skall vardera halvan
av juvret öppnas med ett långt djupt snitt ända ned till mjölkcister-
nerna (sinus lactiferes ) och juvrets lymfknutor skall anskäras, utom
när juvret inte skall användas som livsmedel.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 24
▼M18
B.Nötkreatur som är yngre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Retropharyngeallymfknutorna
(lnn. retropharyngiales ) skall anskäras och undersökas. Munhålan
och svalget skall undersökas och tungan palperas. Tonsillerna skall
avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial-och mediastinallymfknutorna ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och undersökas.
Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas med ett
längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobe-
rnas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna inte
skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation och vid behov anskärning av dessa lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag-och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales); palpation
av mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa
lymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder. I tvek-
samma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas.
Ledvätskan skall undersökas.
C.Svin
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe; käklymfknutorna ( lnn. mandi-
bulares) skall undersökas och anskäras. Munhålan, svalget och
tungan skall okulärbesiktigas. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial-och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). Luftstrupen och bronkernas huvud-
grenar skall öppnas med ett längssnitt och lungorna skall anskäras
vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är
dockinte nödvändiga om lungorna inte sk all användas som livs-
medel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna
genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales); palpation av lever med lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, och mag- och kröslymfk-
nutor (gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales); palpation av
mag- och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.
j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( lnn. supramammarii ),
anskärning av juverlymfknutorna hos suggor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
D.Får och get
a) Okulärbesiktning av skalle efter avhudning och i tveksamma fall
undersökning av strupe, munhåla, tunga samt retropharyngeal- och1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 25
▼M18
parotideallymfknutor. Utan att det påverkar djurhälsokraven är dessa
undersökningar inte nödvändiga om den behöriga myndigheten kan
garantera att huvudet inklusive tungan och hjärnan inte kommer att
användas som livsmedel.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). I tveksamma fall skall dessa organ
och lymfknutor anskäras och undersökas.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. I tveksamma fall skall
hjärtat anskäras och undersökas.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation av lever med lymfknutor; anskärning av leverns yta mot
löpmagen för att undersöka gallgångarna.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales).
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
E.Tama hästdjur
a) Okulärbesiktning av skalle och, efter att tungan frigjorts, av svalg.
Mandibular-, retropharyngeal- och parotideallymfknutorna ( Lnn.
mandibulares, retropharyngiales , ochparotidei) skall palperas och
vid behov anskäras. Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter
lossning av tungan för att göra det möjligt att utföra en noggrann
undersökning av munhåla och svalg. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall palperas och vid behov
anskäras. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med ett längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diaf-
ragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är dock inte nödvändiga
om lungorna inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall
öppnas med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan
kamrarna genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och lever- och portallymfknutor ( lnn.
portales); palpation av lever med lymfknutor; vid behov anskärning
av lever och lever- och portallymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales); vid behov
anskärning av mag- och kröslymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; palpation av njurar och anskärning vid
behov av njurar och njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan hos hingstar och ston.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( supramammarii ) och vid
behov anskärning av juverlymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
m) Alla gråa och vita hästar skall undersökas avseende melanos och
melanomatos i bogmuskler och boglymfknutor ( lnn. lymphonodi
subrhomboidei ) under skulderbladsbrosket genom att ena bogen
lossas. Njurarna skall friläggas och undersökas efter klyvning.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 26
▼M18
F.I tveksamma fall får den officiella veterinären utföra ytterligare
snitt och undersökningar av de delar av de slaktade djuren som
behövs för att kunna fatta ett definitivt beslut.
Om den officiella veterinären finner att man klart har brutit mot de
hygienregler som fastställs i detta kapitel eller att man har försvårat till-
fredsställande hygienkontroll, skall han ha befogenhet att vidta åtgärder
beträffande användningen av utrustningen eller lokalerna, åtgärder av
alla slag som behövs, inklusive åtgärder att minska slakthastigheten eller
att avbryta slakten.
G.Om anskärning av ovan nämnda lymfknutor är obligatorisk skall
det systematiskt göras flera snitt i dem och även göras en okulärbe-
siktning.
42. A. Dessutom skall den officiella veterinären systematiskt utföra följande:
1. En undersökning med avseende på förekomst av dynt hos svin.
Undersökningen skall innefatta en undersökning av de direkt synliga
muskelytorna, framför allt i lårmusklerna, diafragmapelarna, interkos-
talmusklerna, hjärtat, tungan, strupen och vid behov bukväggen och
psoasmuskulaturen som frilagts från sin fettvävnad.
2. En undersökning med avseende på rots hos hästdjur genom noggrann
undersökning av slemhinnor från luftstrupen, struphuvudet,
näshålorna, bihålorna och deras förgreningar sedan huvudet kluvits
på mitten och nässkiljeväggen skurits bort.
3. En undersökning med avseende på förekomst av trikiner i
tvärstrimmig skelettmuskulatur på färskt kött från svin och hästar.
Denna undersökning skall utföras i enlighet med beprövade metoder
som är vetenskapligt erkända, framför allt metoder som finns angivna i
gemenskapens direktiv eller i andra internationella standarder.
Resultaten skall bedömas med en referensmetod som fastställs i enlighet
med förfarandet i artikel 16 i detta direktiv och efter det att Vetenskap-
liga veterinärkommittén har avgett sitt yttrande. Metoden skall vara
minst lika tillförlitlig som den metod för trikinundersökning som avses
i punkt 1 i bilaga 1 till direktiv 77/96/EEG.
Kommissionen skall offentliggöra referensmetoden i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning .
B. Resultaten av besiktningarna före och efter slakt skall journalföras av
den officiella veterinären. Om man konstaterat sådana sjukdomar som
avses i artikel 6 och som kan överföras till människor, skall de behöriga
veterinära myndigheter som ansvarar för kontroll av den besättning från
vilken djuren härstammar samt den person som är ansvarig för den
berörda besättningen underrättas om detta.
KAPITEL IX
KRAV PÅ KÖTT SOM ÄR AVSETT FÖR STYCKNING
43. Styckning i mindre delar än de som avses i artikel 3.1 A, urbening eller
skivning av ätliga organ av nötkreatur tillåts endast på godkända stycknings-
anläggningar.
44. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
underlätta arbetet med övervakning av anläggningen, framför allt all
hantering som anses nödvändig, och han skall ställa all nödvändig utrust-
ning till kontrollorganets förfogande. Framför allt skall han kunna
informera den officiella veterinär som är ansvarig för kontrollen om varifråndet kött som förs in på hans anläggning kommer.
45. Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel V punkt 19 andra stycket får
kött som inte uppfyller kraven i artikel 3.1 B b i detta direktiv inte föras till
godkända styckningsanläggningar med mindre än att det placeras i speciella
förvaringsutrymmen. Det skall styckas avskilt i tid eller rum från kött som
uppfyller dessa krav. Den officiella veterinären skall alltid ha tillgång till
alla förvarings- och produktionslokaler för att kunna förvissa sig om att
föregående bestämmelser strikt följs.
46. a) Färskt kött skall inte föras in i de lokaler som avses i kapitel III punkt 15
b i större mängd än vad som behövs. Så snart det är styckat och eventu-
ellt förpackat skall köttet flyttas till ett lämpligt kylrum enligt kapitel III
punkt 15 a.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 27
▼M18
b) Kött som förs in i styckningslokalerna skall kontrolleras och vid behov
putsas. Arbetsplatsen för detta skall utrustas med nödvändig utrustning
och tillfredsställande belysning.
c) Vid styckning, urbening, emballering och paketering skall köttets
kärntemperatur hållas konstant vid + 7ºC eller lägre. Under styckning
får temperaturen i styckningslokalen inte överskrida + 12 ºC. Vid skiv-
ning, emballering och paketering skall kärntemperaturen i lever hållas
konstant vid + 3ºC eller lägre.
Vid styckning, urbening, skivning, tärning, emballering och paketering
skall temperaturen i lever, njurar och skallkött hållas konstant vid + 3ºCeller lägre.
d) Trots bestämmelserna i styckena a och c får kött styckas när det är
varmt. I sådant fall skall köttet föras direkt från slaktlokalen till styck-
ningslokalen. Dessutom skall slakt- och styckningslokalerna vara
belägna i samma grupp av byggnader och så nära varandra att köttet
kan föras över direkt och styckningen skall utföras omedelbart efter
överföringen. Så snart köttet är styckat och eventuellt förpackat, skall
det överföras till ett lämpligt kylrum.
e) Styckningen skall utföras så att man undviker all förorening av köttet.
Bensplitter och blodklumpar skall tas bort. Kött från styckningen som
inte är avsett som livsmedel skall samlas upp i sådana anordningar,
behållare eller lokaler som avses i punkt 4 d när det är styckat.
KAPITEL X
HYGIENKONTROLL AV STYCKAT OCH LAGRAT KÖTT
47. Godkända styckningsanläggningar och godkända kyl- och fryslager skall
kontrolleras av en officiell veterinär.
48. Veterinärens övervakning skall innefatta följande uppgifter:
— Övervakning av färskt kött som kommer in på anläggningen och som
lämnar den.
— Hygienkontroll av färskt kött som finns på de anläggningar som avses i
punkt 47.
— Hygienkontroll av färskt kött före styckning och när det lämnar de
anläggningar som avses i punkt 47.
— Övervakning av hygienen beträffande de lokaler, anordningar och
verktyg som avses i kapitel V och av personalens personliga hygien
inklusive klädsel.
— All övrig övervakning som den officiella veterinären anser nödvändig
för att säkerställa att detta direktiv följs.
KAPITEL XI
KONTROLLMÄRKNING
49. Kontrollmärkningen skall utföras under den officiella veterinärens ansvar.
För detta ändamål skall han ansvara
a) för utrustning som är avsedd för kontrollmärkning av kött och som han
endast får överlämna till assistenterna när märkning skall utföras och för
den tidsperiod som behövs för detta,
b) för etiketter och emballeringsmaterial som är märkta enligt detta kapitel.
Etiketter och emballeringsmaterial skall överlämnas till assistenterna när
de skall användas och i det antal som behövs.
50. Kontrollstämpeln skall
a) antingen vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen avsändarlandets initialer med versaler (dvs. en av
följande):
►
A3AT -◄B - DK - D - EL - E - F ►A3-F I◄-I R L-I-L
-NL-P ►A3-S E◄- UK,
följda av anläggningens godkännandenummer.
— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC, EEG ►A3eller ETY ◄.
b) eller vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen namnet på avsändarlandet med versaler.
— I mitten anläggningens godkännandenummer.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 28
▼M18
— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC, EEG ►A3eller ETY ◄.
Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm
höga.
Kontrollstämpeln kan dessutom innehålla uppgift om den officiella vete-
rinär som utfört hygienkontrollen av köttet.
51. Slaktkropparna skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med
punkt 50 på följande sätt:
— De som väger mer än 65 kg skall märkas på varje kroppshalva på åtmin-
stone följande ställen: utsidan av låret, länden, ryggen, bröstet och
bogen.
— Övriga slaktkroppar skall märkas på åtminstone fyra ställen, på bogen
och på utsidan av låret.
52. Lever av nöt, svin och hästdjur skall märkas med brännstämpel i enlighet
med punkt 50.
Alla andra ätliga organ skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet
med punkt 50 om de inte är emballerade eller förpackade och märkta i
enlighet med punkterna 55 och 56.
53. Styckningsdelar som producerats vid styckningsanläggningar från offentligt
kontrollmärkta slaktkroppar skall märkas med färg- eller brännstämpel i
enlighet med punkt 50 om de inte är emballerade eller förpackade. Revben
skall kontrollmärkas på ett sätt som gör det möjligt att identifiera ursprung-
sslakteriet.
54. Förpackningarna skall alltid kontrollmärkas i enlighet med punkt 55.
55. Förpackat styckat kött och förpackade ätliga organ som avses i punkt 52
andra stycket och punkt 53, inklusive skivad lever av nötkreatur, skall vara
kontrollstämplade i enlighet med punkt 50. Stämpeln skall ha stycknings-
anläggningens godkännandenummer istället för slakteriets
godkännandenummer. Stämpeln skall anbringas på en etikett på förpack-
ningen eller tryckas på förpackningen på sådant sätt att den förstörs när
förpackningen öppnas. Etiketten skall även ha ett serienummer. När styckat
kött eller ätliga organ emballerats i enlighet med kapitel XII punkt 62, får
dockden etik ett som avses ovan anbringas på emballaget. När det gäller
ätliga organ som förpackas på ett slakteri, skall slakteriets godkännande-
nummer finnas i kontrollmärket.
56. Utöver kraven om att färskt kött avsett för direkt försäljning till konsu-
menten skall emballeras i odelbara portionsförpackningar enligt punkt 55
skall också en avbild av det kontrollmärke, som fastställs i punkt 50 a vara
tryckt på emballaget eller på en etikett på emballaget. Stämpeln skall inne-
fatta styckningsanläggningens godkännandenummer. De krav på mått som
anges i punkt 50 behöver inte tillämpas för den stämpel som krävs enligt
denna punkt. I det fall ätliga organ har emballerats i ett slakthus skall dock
det nummer som innefattas i stämpeln vara det berörda slakthusets godkän-
nandenummer.
57. Kött från hästdjur samt förpackningar med sådant skall ha ett speciellt
kontrollmärke som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16 i
detta direktiv.
58. De färger som får användas vid kontrollstämpling skall vara tillåtna i
enlighet med rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas regler
om färgämnen som är tillåtna i livsmedel (1).
KAPITEL XII
INSLAGNING OCH EMBALLERING AV FÄRSKT KÖTT
59. a) Emballaget (t.ex. förpackningslådor, pappkartonger) skall uppfylla alla
hygienkrav och framför allt
— får de inte förändra köttets organoleptiska egenskaper,
— får de inte till köttet kunna överföra ämnen som är skadliga för
människors hälsa,
— skall de vara tillräckligt starka för att säkerställa att köttet skyddas
effektivt under transport och annan hantering.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 29
(1) EGT nr L 115, 11.11.1962, s. 2645/62. Direktiv senast ändrat genom direktiv 85/7/EEG
(EGT nr L 2, 3.1.1985, s. 22).
▼M18
b) Emballaget får inte återanvändas för kött, såvida det inte är gjort av
korrosionsbeständigt material som är lätt att rengöra och det
dessförinnan har rengjorts och desinfekterats.
60. När färskt styckat kött eller ätliga organ slås in, skall detta moment utföras
omedelbart efter styckning och i enlighet med hygienbestämmelserna.
Med undantag av styckningsdelar av späck och sidfläsk skall styckat kött
och ätliga organ alltid vara inslagna, om de inte är upphängda under trans-
porten.
Sådan innerförpackning skall vara genomskinlig och färglös, och den skall
även uppfylla villkoren i punkt 59 a första och andra strecksatserna. Den får
inte återanvändas för att slå in kött. ►M19Detta krav får frångås i fråga
om fryst kött som är avsett att användas utan ytterligare beredning som
råvara för de produkter som avses i direktiv 77/99/EEG eller direktiv 88/
657/EEG. ◄
Skivad lever av nöt skall slås in en och en. En förpackning får innehålla
endast ett komplett skivat organ i dess ursprungliga form.
61. Inslaget kött skall emballeras.62. Om innerförpackningen uppfyller alla skyddskrav som ställs på ytterför-
packningar, behöver det dock inte vara genomskinligt och färglöst, och
man behöver inte placera det i en ytterbehållare, förutsatt att de övriga vill-
koren i punkt 59 är uppfyllda.
63. Styckning, urbening, inslagning och emballering får äga rum i samma lokal
under följande förutsättningar:
a) Lokalen skall vara tillräckligt stor och utformad så att det säkerställs att
hanteringen sker hygieniskt.
b) Förpackningsmaterial och emballage skall inneslutas i ett förseglat
skyddshölje omedelbart efter tillverkning. Detta hölje skall skyddas från
skada under transport till anläggningen och förvaras under hygieniska
förhållanden i en särskild lokal på anläggningen.
c) Lokaler för förvaring av förpackningsmaterial skall vara fria från damm
och skadedjur och får inte ha någon luftförbindelse med lokaler som
innehåller ämnen som skulle kunna förorena det färska köttet. Emballage
får inte förvaras på golvet.
d) Kartongerna skall resas under hygieniska förhållanden innan de förs in i
lokalen.
e) Kartongerna skall föras in i lokalen på ett hygieniskt sätt och användas
omgående. De får inte hanteras av personal som hanterar färskt kött.
f) Omedelbart efter emballering skall köttet placeras i lagerlokalen.
64. De förpackningar som avses i detta kapitel får endast innehålla styckat kött
från ett och samma djurslag.
KAPITEL XIII
SUNDHETSINTYG
65. Originalet till det sundhetsintyg som skall åtfölja köttet under transport till
destinationsorten skall utfärdas av en officiell veterinär vid lastningen.
Intyget skall till form och innehåll överensstämma med förebilden i bilaga 4
och upprättas åtminstone på det eller de officiella språksom talas på desti-
nationsorten. Det skall bestå av ett enda pappersark.
KAPITEL XIV
LAGRING
66. Färskt kött skall kylas ned omedelbart efter besiktning efter slakt och hålla
en konstant kärntemperatur på högst + 7ºC i slaktkroppar och stycknings-
delar och + 3ºC i ätliga organ.
Av tekniska skäl får undantag från denna bestämmelse med avseende på
köttets mognadslagring medges av den behöriga myndigheten från fall till
fall för transport av kött till styckningsanläggningar eller slaktbutiker i slak-
teriets omedelbara närhet, förutsatt att transporten tar högst en timme.
Färskt kött som skall frysas skall komma direkt från ett godkänt slakteri
eller en godkänd styckningsanläggning.
Infrysning av färskt kött får endast utföras i lokaler på den anläggning där
köttet har producerats eller styckats eller i ett godkänt kyl- och fryslager
med hjälp av lämplig utrustning.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 30
▼M18
De styckningsdelar som avses i artikel 3.1 A i detta direktiv och de styck-
ningsdetaljer som avses i kapitel XI punkt 53 i denna bilaga samt ätliga
organ skall, när de är avsedda för infrysning, frysas in omedelbart, om inte
mognadslagring krävs av djurhälsoskäl. I det senare fallet skall de frysas in
omedelbart efter mognadslagringen.
Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktkroppar som styckats i
högst tre grossistdelar samt kvartsparter avsedda för infrysning skall frysas
in omgående efter temperaturutjämning.
Styckat kött som är avsett för infrysning skall frysas in omgående efter
styckning.
Fryst kött skall nå en kärntemperatur på −12 ºC eller lägre och får därefter
inte förvaras vid högre temperatur. Färskt fryst kött skall märkas medinfrysningsmånad och år.
67. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
förvaras i de lokaler som avses i kapitel IV punkterna 16 och 17, om inte
köttet är förpackat och förvaras åtskilt.
68. Temperaturen i de förvaringslokaler som avses i kapitel IV punkterna 16
och 17 skall registreras.
KAPITEL XV
TRANSPORT
69. Färskt kött skall transporteras med transportmedel som kan tillslutas herme-
tiskt eller, när det gäller kött som importerats i enlighet med direktiv 90/
675/EEG eller färskt kött som transiteras genom ett tredje lands territorium,
i plomberade transportmedel. Transportmedlen skall vara utformade och
utrustade på sådant sätt att de temperaturer som anges i kapitel XIV kan
hållas under hela transporten.
Trots första stycket får hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som styckats i högst tre grossistdelar samt kvartsparter transporteras
vid temperaturer som är högre än de som avses i kapitel XIV under
förutsättning att de villkor som skall fastställas efter samråd med Veten-
skapliga kommittén i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16
i detta direktiv är uppfyllda.
70. Transportmedel som är avsedda för transport av sådant kött skall uppfylla
följande krav:
a) Deras innerytor och alla andra delar som kan komma i kontakt med
köttet skall vara av korrosionsbeständigt material som inte kan påverka
köttets organoleptiska egenskaper eller göra köttet skadligt för männi-
skors hälsa. Dessa ytor skall vara släta och lätta att rengöra och
desinfektera.
b) De skall ha effektiva anordningar för att skydda köttet mot insekter och
damm, och de skall vara vattentäta.
c) För att transportera hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som är styckade i högst tre grossistdelar, kvartsparter och
oförpackat styckat kött, skall de vara försedda med korrosionsbeständiga
anordningar för upphängning av köttet på sådan höjd att köttet inte
kommer i kontakt med golvet. Denna bestämmelse gäller inte fryst kött
som är hygieniskt förpackat. Vid flygtransport krävs dock inga anord-
ningar för att hänga upp köttet, under förutsättning att det finns
lämpliga korrosionsbeständiga anordningar för hygienisk lastning,
förvaring under transporten och lossning av köttet.
71. Transportmedel avsedda för transport av kött får inte i något fall användas
för transport av levande djur eller produkter som kan påverka eller förorena
köttet.
72. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
transporteras på samma gång som köttet i samma transportmedel, om inte
lämpliga försiktighetsåtgärder har vidtagits. Förpackat kött får inte transpor-
teras på samma transportmedel som opaketerat kött såvida det inte finns en
lämplig fysisk avskiljning som skyddar opaketerat kött från förpackat kött.
Dessutom får magar inte transporteras tillsammans med färskt kött, såvida
de inte är skållade eller rengjorda och inte heller skallar och fötter, såvida
de inte är avhudade eller skållade och avhårade.
73. Färskt kött får inte transporteras i ett fordon eller i en behållare som inte har
rengjorts och desinfekterats.
74. Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar och kvartsparter, halva slaktkroppar
som är styckade i högst tre grossistdelar med undantag av fryst kött som1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 31
▼M18
är paketerat i enlighet med hygienkraven, skall hänga under transporten
utom vid flygtransport i enlighet med punkt 70 c.
Övriga styckningsdelar och ätliga organ skall hänga eller placeras på
ställningar, såvida de inte är förpackade eller ligger i korrosionsbeständiga
behållare. Dessa ställningar, förpackningar eller behållare skall uppfylla
hygienkraven och, framför allt i fråga om förpackningar, bestämmelserna i
detta direktiv. Inälvor skall alltid transporteras i starka vatten- och fettäta
förpackningar som endast får återanvändas efter rengöring och desinfektion.
75. Den officiella veterinären skall före leverans säkerställa att transportfor-
donen och lastningsförhållandena uppfyller hygienkraven i detta kapitel.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 32
▼M18
BILAGA 2
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet skall uppfylla följande mini-
mikrav:
1. I lokaler där färskt kött produceras och hanteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte ruttnar
och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan. Vattnet skall
ledas mot golvbrunnar med galler och vattenlås för att förhindra uppkomst
av dålig lukt.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med en ljus, tvättbar yta upp till en
höjd av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel III punkt 16 i
bilaga 1 utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande,
under förutsättning att lokalerna är byggda före den 1 juli 1991.
c) Dörrar i lätt tvättbart, luktfritt material som inte kan ruttna.
Om kött lagras på anläggningen, skall den ha lagerlokaler som uppfyller
föregående krav.
d) Isolering som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och vid behov god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergiv-
ningsförmåga.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt skall de ha tillräckligt många anord-
ningar för att tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg
med varmt vatten. För handtvätt skall dessa anordningar ha rinnande
varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig tempe-
ratur, rengörings- och desinfektionsmedel samt hygieniska anordningar
för att torka händerna.
b) De skall ha anordningar på platsen eller i angränsande lokal för att desin-
fektera verktyg med vatten som är minst 82 ºC.
3. De skall ha lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och
gnagare.
4. a) De skall ha redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med
avtagbara styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korro-
sionsbeständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Trä får inte användas.
b) De skall ha korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som
uppfyller hygienkraven för
— kötthantering,
— förvaring av köttbehållare på sådant sätt att varken köttet eller behål-
larna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) De skall ha särskilda vattentäta korrosionsbeständiga behållare för
förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel försedda med lock
och låsanordningar så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem.
Sådant kött skall avlägsnas eller förstöras efter varje arbetsdag.
5. De skall ha kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer
som krävs i detta direktiv. Denna utrustning skall innefatta ett avlednings-
system för kondensvatten anslutet till avloppsledningar och som inte medför
någon riskför förorening av k ött.
6. De skall ha tillgång till vatten under tryck endast av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG. Annat vatten får dock tillåtas i undantagsfall för
framställning av ånga, brandbekämpning och kylning av kylutrustning under
förutsättning att vattnet i de ledningar som installerats för detta ändamål inte
kan användas till annat och inte utgör någon risk för att det färska köttet
förorenas. Ledningar för sådant vatten skall tydligt skilja sig från de som
används för vatten av dricksvattenkvalitet.
7. De skall ha tillfredsställande tillgång till varmt vatten av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG.
8. De skall ha hygieniskt avloppssystem för avloppsvatten.
9. De skall ha minst ett tvättställ och vattentoaletter. De senare får inte ha
dörrar som öppnas direkt ut mot produktionslokalerna. Tvättstället skall ha
rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 33
▼M18
temperatur, rengörings- och desinfektionsmedel för händer och hygieniska
anordningar för att torka av händerna. Tvättställ skall finnas intill toaletterna.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
10. Utöver de allmänna kraven skall slakterier som bedriver småskalig verk-
samhet uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stort slaktdjursstall för djur som övernattar inom slakte-
riområdet.
b) En slaktlokal och andra lokaler som är så stora att de arbetsmoment som
utförs vid slakten kan utföras på ett tillfredsställande sätt ur hygienisk
synpunkt.
c) En klart avskild plats i slaktlokalen för bedövning och avblodning.
d) I slaktlokalen tvättbara väggar upp till en höjd på minst tre meter eller
upp till taket. Under slakt skall ångan ledas ut på ett tillfredsställande
sätt.
e) Sådan utrustning att man efter bedövning kan slakta upp djuret hängande
så långt som möjligt. Det upphängda djuret får under inga omständig-
heter komma i kontakt med golvet under slakten.
f) Ett kylrum med tillräcklig kapacitet i förhållande till djurslag och storlek
på slaktade djur, alltid med en särskild låsbar del av en viss minsta
storlek som är reserverad för observation av de slaktkroppar som man
utför analyser på.
Undantag från detta krav får medges av den behöriga myndigheten från
fall till fall, när kött levereras omedelbart från sådana slakterier till
styckningsanläggningar eller slakteributiker i slakteriets omedelbara
närhet, förutsatt att transporten tar högst en timme.
11. I slaktlokalen är det förbjudet att tömma eller rengöra magar och tarmar
eller att förvara hudar, horn, klövar, hovar och svinborst.
12. Om dynga inte kan föras bort från slakteriområdet varje dag, skall den
förvaras på en klart avskild plats.
13. Djur som förs in i slaktlokalerna skall omedelbart bedövas och slaktas.14. Sjuka djur eller djur som misstänks vara sjuka får inte slaktas på den
berörda anläggningen, såvida inte den behöriga myndigheten gett tillstånd
till det.
Om tillstånd beviljas, skall slakten utföras under kontroll av den behöriga
myndigheten. Åtgärder skall vidtas för att undvika förorening. Lokalerna
skall rengöras och desinfekteras särskilt noga under offentlig kontroll innan
de används igen.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 34
▼M18
BILAGA 3
ASSISTENTERNAS YRKESKVALIFIKATIONER
1. Endast sökande som kan visa att de genomgått en teoretisk kurs, inklusive
laboratorieövningar, som är godkänd av de behöriga myndigheterna i
medlemsstaterna i de ämnen som avses i punkt 3 a i denna bilaga under
minst 400 timmar och som har haft praktiska övningar under ledning av en
officiell veterinär under minst 200 timmar, kvalificerar för det prov som
avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv. De praktiska övningarna skalläga rum på slakterier, styckningsanläggningar, kyl- och fryslager och inspek-
tionsplatser där färskt kött inspekteras.
2. Assistenter som uppfyller kraven i bilaga 2 i direktiv 71/118/EEG får dock
gå en praktisk kurs där den teoretiska delen är reducerad till 200 timmar.
3. Det prov som avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv skall bestå av en
teoretisk och en praktisk del och skall omfatta följande ämnen:
a) Den teoretiska delen omfattar
— grundläggande kunskaper i anatomi och fysiologi hos slaktade djur,
— grundläggande kunskaper i patologi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i patologisk anatomi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i hygien, framför allt i industri-, slakt-,
stycknings- och lagringshygien samt arbetshygien,
— kunskaper om metoder för och förfarande vid slakt, besiktning, bered-
ning, inslagning, emballering och transport av färskt kött,
— kunskaper om lagar och andra författningar om hur arbetet skall
utföras,
— provtagningsrutiner.
b) Den praktiska delen omfattar
— kontroll och bedömning av slaktade djur,
— fastställande av djurslag genom undersökning av typiska delar av djur,— undersökning av ett antal delar av slaktade djur med förändringar och
kommentarer till detta,
— besiktning efter slakt på slakteri,— hygienkontroll,— provtagning.1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 35
▼M18
BILAGA 4
1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 36
▼M18
►(1)A31964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 37
▼M18
BILAGA 5
1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 38
▼M18
1964L0433 — SV — 01.01.1995 — 002.001 — 39