02010R0200 — SV — 10.03.2019 — 002.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 200/2010 av den 10 mars 2010 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 vad gäller ett unionsmål för minskning av prevalensen av salmonellaserotyper i vuxna avelsflockar av Gallus gallus (Text av betydelse för EES) (EGT L 061 11.3.2010, s. 1)

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 200/2010

av den 10 mars 2010

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 vad gäller ett unionsmål för minskning av prevalensen av salmonellaserotyper i vuxna avelsflockar av Gallus gallus

(Text av betydelse för EES)







Artikel 1

Unionsmål

▼M1

1. Från och med den 1 januari 2010 ska det unionsmål som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 2160/2003 för minskning av Salmonella spp. i avelsflockar av Gallus gallus (nedan kallat unionsmålet) vara en minskning till högst 1 % av den högsta procentuella andelen vuxna avelsflockar av Gallus gallus som fortfarande är positiva för Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium, inklusive monofasisk Salmonella Typhimurium med antigenuppsättning ►C1 1,4,[5],12:i:- ◄ , och Salmonella Virchow (nedan kallade de relevanta salmonellaserotyperna).

▼B

För medlemsstater med färre än 100 vuxna avelsflockar av Gallus gallus ska dock unionsmålet från och med den 1 januari 2010 vara att högst en sådan flock per år får vara fortsatt positiv för de relevanta salmonellaserotyperna.

2. Det testprogram som är nödvändigt för att kontrollera framstegen när det gäller att uppnå unionsmålet fastställs i bilagan.

Artikel 2

Översyn av unionsmålet

Kommissionen ska se över unionsmålet med hänsyn till de uppgifter som samlas in genom det testprogram som föreskrivs i artikel 1.2 i den här förordningen och kriterierna i artikel 4.6 c i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 3

Upphävande av förordning (EG) nr 1003/2005

1. Förordning (EG) nr 1003/2005 ska upphöra att gälla.

2. Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 4

Övergångsbestämmelser

Bestämmelserna i bilagan till förordning (EG) nr 1003/2005 ska fortsätta att gälla för de kontrollprogram som godkänts innan den här förordningen träder i kraft.

Artikel 5

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA

Testprogram som är nödvändigt för att kontrollera uppnåendet av unionsmålet för minskning av de relevanta salmonellaserotyperna i vuxna avelsflockar av Gallus gallus

1. URVALSRAM

Urvalsramen för att påvisa förekomsten av Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium och Salmonella Virchow (nedan kallade de relevanta salmonellaserotyperna) ska omfatta alla vuxna avelsflockar av tamhöns (Gallus gallus) bestående av minst 250 fåglar (nedan kallade avelsflockar). Den påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i förordning (EG) nr 2160/2003 och direktiv 2003/99/EG när det gäller övervakningskraven för andra djurpopulationer eller andra serotyper.

2. ÖVERVAKNING AV AVELSFLOCKAR

2.1 Plats för provtagning, provtagningsfrekvens och provtagningsstatus

Provtagningen av avelsflockar ska ske på livsmedelsföretagarens initiativ och som ett led i den officiella kontrollen.

2.1.1 Provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ

Provtagning ska ske varannan vecka på den plats som den behöriga myndigheten valt av följande två möjliga alternativ:

a) Kläckeriet.

b) Anläggningen.

Den behöriga myndigheten kan välja ett av de ovanstående alternativen i a eller b för hela testprogrammet för alla avelsflockar för slaktkycklingar och det andra alternativet för alla avelsflockar för värphöns. Provtagning av avelsflockar som lägger kläckägg avsedda för handel inom unionen måste dock ske på anläggningen.

Det ska införas ett förfarande som säkerställer att analyslaboratoriet utan dröjsmål till den behöriga myndigheten anmäler påvisande av förekomsten av de relevanta salmonellaserotyperna vid provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ. Det förblir livsmedelsföretagarens och analyslaboratoriets ansvar att se till att påvisandet av förekomsten av någon av de relevanta salmonellaserotyperna anmäls i rätt tid.

Om unionsmålet har uppnåtts under minst två på varandra följande kalenderår i hela medlemsstaten, får den behöriga myndigheten genom undantag från första stycket i denna punkt besluta att provtagningen på anläggningen endast behöver ske var tredje vecka. Den behöriga myndigheten får dock besluta att behålla eller återuppta kontrollerna varannan vecka om förekomst av de relevanta salmonellaserotyperna påvisas i en flock på anläggningen och/eller om den anser en sådan åtgärd lämplig i något annat fall.

2.1.2 Provtagning som ett led i den officiella kontrollen

Provtagning som ett led i den officiella kontrollen ska bestå av följande:

2.1.2.1 Om provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ äger rum på kläckeriet: a) Rutinprovtagning var sextonde vecka på kläckeriet. b) Rutinprovtagning på anläggningen vid två tillfällen under produktionscykeln: första gången inom fyra veckor efter det att värpperioden börjat eller efter flyttning till äggproduktionsanläggningen och andra gången mot slutet av värpperioden, tidigast åtta veckor före produktionscykelns slut. c) Kontrollprovtagning på anläggningen när förekomst av de relevanta salmonellaserotyperna har påvisats vid provtagning på kläckeriet.

2.1.2.2 Om provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ äger rum på anläggningen ska rutinprovtagning ske vid tre tillfällen under produktionscykeln: a) Inom fyra veckor efter det att värpperioden börjat eller efter flyttning till äggproduktionsanläggningen. b) Mot slutet av värpperioden, tidigast åtta veckor före produktionscykelns slut. c) När som helst under produktionscykeln vid en tidpunkt på tillräckligt avstånd från den provtagning som avses i a och b.

2.1.2.3 Genom undantag från punkterna 2.1.2.1 och 2.1.2.2 och om unionsmålet har uppnåtts under minst två på varandra följande kalenderår i hela medlemsstaten, får den behöriga myndigheten ersätta rutinprovtagningarna med provtagning a) på anläggningen vid ett tillfälle när som helst under produktionscykeln och en gång om året på kläckeriet, eller b) på anläggningen vid två tillfällen när som helst under produktionscykeln vid tidpunkter på tillräckligt avstånd från varandra. Den behöriga myndigheten får dock besluta att behålla eller återuppta den provtagning som fastställs i punkt 2.1.2.1 eller 2.1.2.2 om förekomst av de relevanta salmonellaserotyperna påvisas i en flock på anläggningen och/eller om den anser en sådan åtgärd lämplig i något annat fall. Provtagning som utförs av den behöriga myndigheten får ersätta provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ.

2.2 Provtagningsprotokoll

2.2.1 Provtagning på kläckeriet

Minst ett prov ska tas per avelsflock vid varje provtagningstillfälle.

Provtagningen ska ske på en kläckningsdag då prover från alla avelsflockar finns tillgängliga. Om det inte är möjligt måste man säkerställa att prover tas från varje flock med åtminstone det intervall som fastställs i punkt 2.1.

Allt material från alla äggkläckare som de nykläckta kycklingarna flyttas från på provtagningsdagen ska ingå i proverna i proportionell omfattning.

Om det finns över 50 000 ägg från en avelsflock i äggkläckarna ska ytterligare ett prov tas från den berörda flocken.

Provet ska åtminstone bestå av

a) ett samlingsprov från synligt nedsmutsade äggramar slumpmässigt utvalt från fem olika äggbackar eller ställen i äggkläckaren så att provet omfattar minst 1 m2; om kläckäggen från en avelsflock fyller mer än en äggkläckare ska ett sådant samlingsprov tas från varje äggkläckare, dock högst fem, eller

b) ett prov taget med en eller flera fuktade tygsvabbar från en total ytareal på minst 900 cm2, från hela ytarealen av totalt minst fem äggbacksbottnar omedelbart efter flytten av kycklingarna, eller från dun från fem ställen, även från golvet, i varje äggkläckare, dock högst fem, med kläckta ägg från flocken, samtidigt som det säkerställs att minst ett prov tas per flock som äggen härstammar från, eller

c) 10 g knäckta äggskal som tas från totalt 25 olika äggbackar, dvs. ett ursprungligt prov på 250 g, i upp till fem äggkläckare med kläckta ägg från flocken, och som krossas, blandas och fördelas i delprover på 25 g för undersökning.

Det tillvägagångssätt som anges i a, b och c ska följas både vid provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ och vid provtagning som ett led i den officiella kontrollen. Det ska dock inte vara obligatoriskt att inkludera en äggkläckare med ägg från olika flockar om åtminstone 80 % av äggen är i andra äggkläckare som ingår i provtagningen.

2.2.2 Provtagning på anläggningen

2.2.2.1 Rutinprovtagning på livsmedelsföretagarens initiativ

Provtagning ska huvudsakligen ske på träckprover och ska syfta till att påvisa en prevalens på 1 % i flocken med ett 95-procentigt konfidensintervall. I detta syfte ska proverna omfatta ett av följande alternativ:

a) Poolad träck som består av separata prover av färsk träck som vart och ett väger minst 1 g och som tagits slumpmässigt från ett antal platser i det fjäderfästall där avelsflocken hålls, eller från varje byggnadskomplex på den anläggning där avelsflocken hålls, om flocken kan röra sig fritt i mer än ett fjäderfästall på en viss anläggning. Träckproverna får poolas till minst två prover.

Det antal platser från vilka separata träckprover ska tas för ett samlingsprov framgår av följande:







Antal fåglar som hålls i avelsflocken Antal träckprover som ska tas i avelsflocken 250–349 200 350–449 220 450–799 250 800–999 260 1 000 eller fler 300

b) Sockprover och/eller dammprover:

De sockprover som används ska ha tillräckligt hög absorptionsförmåga för att kunna suga upp fukt. ”Sockor” av gasväv ska också godtas för det ändamålet.

Ytan på sockorna ska fuktas med lämpligt förtunningsmedel (t.ex. 0,8 % natriumklorid med 0,1 % pepton i sterilt avjoniserat vatten eller endast sterilt vatten, eller något annat förtunningsmedel som godkänts av den behöriga myndigheten).

Proverna ska samlas upp under en runda i stallet där provtagaren följer en väg som ger representativa prover för alla delar av fjäderfästallet eller respektive sektor. Rundan ska omfatta strö- och spaltytor om stavarna är säkra att gå på. Samtliga enskilda utrymmen i ett fjäderfästall ska provtas. Efter avslutad provtagning i en sektor ska sockproverna avlägsnas försiktigt så att inte vidhäftat material lossnar.

Proverna ska bestå av

i) fem par sockprover, som vart och ett motsvarar ca 20 % av fjäderfästallets ytareal; sockproverna får poolas till minst två prov, eller

ii) minst ett par sockprover som motsvarar fjäderfästallets hela ytareal, och ett kompletterande dammprov som samlas upp från flera olika ställen i fjäderfästallet från ytor med synlig dammförekomst. En eller flera fuktade tygsvabbar motsvarande en total ytareal på minst 900 cm2 ska användas för uppsamlingen av dammprovet.

c) För avelsflockar i burhållning får proverna bestå av naturligt blandad träck från gödselmattor, skrapor eller gödselkällare, beroende på typ av stall. Två prover på minst 150 g ska samlas in för individuell testning:

i) Gödselmattor placerade under varje våning av burar som körs regelbundet och töms i en skruv eller ett transportbandsystem.

ii) System där deflektorplåtar under burarna skrapar ned träck i en gödselkällare under stallet.

iii) System i ett fjäderfästall med trappstegsburar där burarna är överhängande och träcken faller direkt ned i en gödselkällare.

Det finns vanligen flera burrader i ett stall. Poolad träck från varje burrad ska ingå i det totala samlingsprovet. Två samlingsprover ska tas från varje avelsflock enligt beskrivningen i tredje till sjätte styckena nedan.

I system med band eller skrapor ska dessa köras på dagen för provtagningen innan provtagningen påbörjas.

I system med deflektorplåtar under burarna och skrapor ska den poolade träck som fastnat på skrapan efter det att skrapan har körts samlas in.

I fjäderfästall med system med trappstegsburar som saknar system med band eller skrapor är det nödvändigt att samla in den poolade träcken från hela gödselkällaren.

System med gödselmattor: poolad träck från bandens ändar där tömningen sker ska samlas in.

▼M2

d) I burstall där det inte samlas tillräckligt med träck på skrapor eller bandrensare vid bandens ändar där tömningen sker, ska minst fyra fuktade tygsvabbar motsvarande minst 900 cm2 per svabb, som fuktats med lämpligt förtunningsmedel (t.ex. 0,8 % natriumklorid med 0,1 % pepton i sterilt avjoniserat vatten eller endast sterilt vatten, eller något annat förtunningsmedel som godkänts av den behöriga myndigheten) användas för att svabba en så stor yta som möjligt vid alla tillgängliga bands ändar där tömningen sker efter det att de har körts, varvid varje svabb ska vara täckt på båda sidorna med träck från band och skrapor eller bandrensare.

e) I flervåningssystem eller stall för frigående höns där största delen av träcket avlägsnas från stallet med gödselmattor ska ett sockprov tas under en runda på ströytor i enlighet med punkt b och minst två fuktade tygsvabbar tas som handhållna svabbar från alla tillgängliga gödselmattor enligt punkt d.

▼B

2.2.2.2 Provtagning som ett led i den officiella kontrollen

a) Rutinprovtagning ska ske enligt beskrivningen i punkt 2.2.2.1.

b) Kontrollprovtagning ska ske enligt beskrivningen i punkt 2.2.2.1 när de relevanta salmonellaserotyperna har påvisats vid provtagning på kläckeriet.

Kompletterande prover kan samlas in för ett eventuellt test för påvisande av antimikrobiella eller bakterietillväxthämmande ämnen enligt följande: slumpmässigt utvalda fåglar samlas in från varje fjäderfästall på anläggningen, vanligen upp till fem fåglar per stall, såvida inte den behöriga myndigheten anser det nödvändigt att ta prover från ett större antal fåglar.

Om smittkällan inte bekräftas ska ett antimikrobiellt test eller ett nytt bakteriologiskt test göras för förekomsten av de relevanta salmonellaserotyperna hos avelsflockarna eller deras avkomma innan handelsrestriktionerna upphävs.

Om det påvisas antimikrobiella eller bakterietillväxthämmande ämnen ska salmonellainfektionen anses bekräftad.

c) Misstanke om felaktiga resultat

I undantagsfall där den behöriga myndigheten har skäl att ifrågasätta resultatet av testerna (t.ex. falskt positiva eller falskt negativa resultat) får den besluta att upprepa testerna i enlighet med punkt b.

3. UNDERSÖKNING AV PROVERNA

3.1 Transport och beredning av proverna

3.1.1 Transport

Prover ska inom 24 timmar efter det att de samlats in företrädesvis sändas som expressförsändelse eller med kurir till de laboratorier som avses i artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 2160/2003. Om de inte skickas inom 24 timmar måste de förvaras i kylskåp. Transporten kan ske vid omgivningstemperatur, förutsatt att alltför hög värme (mer än 25 °C) och exponering för solljus undviks. På laboratoriet ska proverna hållas kylda fram till undersökningen, som ska påbörjas inom 48 timmar efter mottagandet och inom 96 timmar efter provtagningen.

3.1.2 Äggramar

a) Lägg proverna i 1 liter buffrat peptonvatten som har värmts upp till rumstemperatur och blanda försiktigt.

b) Fortsätt odlingen av provet med den detektionsmetod som beskrivs i punkt 3.2.

3.1.3 Sockprover och dammprover

a) Paren av sockprover och dammproverna (tygsvabb) ska packas upp försiktigt för att undvika att vidhäftad träck eller löst dammaterial lossnar, och därefter läggas i 225 ml buffrat peptonvatten som har värmts upp till rumstemperatur.

b) Sockproverna och tygsvabben ska vara helt täckta av buffrat peptonvatten, så att det finns tillräckligt mycket fri vätska omkring provet för att eventuell salmonella ska kunna migrera bort från provet, och därför får mer buffrat peptonvatten tillföras vid behov.

Sockproverna och tygsvabben ska beredas var för sig.

c) När fem par sockprover poolas i två prov ska varje samlingsprov placeras i 225 ml (eller mer vid behov) buffrat peptonvatten, så att provet är helt täckt och det finns tillräckligt mycket fri vätska omkring provet för att eventuell salmonella ska kunna migrera bort från provet.

d) Rör om så att provet blir helt mättat och fortsätt sedan odlingen enligt den detektionsmetod som beskrivs i punkt 3.2.

3.1.4 Andra träckprover

a) Träckproverna ska poolas och blandas noga, och ett delprov på 25 g tas för odling.

b) Delprovet på 25 g ska läggas i 225 ml buffrat peptonvatten som har värmts upp till rumstemperatur.

c) Odlingen av provet fortsätts enligt den detektionsmetod som beskrivs i punkt 3.2.

Om det fastställs ISO-standarder för beredning av relevanta prover för påvisande av salmonella ska dessa tillämpas och ersätta bestämmelserna i punkterna 3.1.2, 3.1.3 och 3.1.4 om beredning av proverna.

▼M2

3.1.5

Vid insamling av tygsvabbar enligt punkt 2.2.2.1 d eller ett sockprov och två fuktade tygsvabbar enligt 2.2.2.1 e ska pooling ske enligt punkt 3.1.3 b.

▼B

3.2 Detektionsmetod

▼M2

Påvisandet av Salmonella spp. ska utföras enligt EN ISO 6579-1.

▼B

Vad gäller de sockprover, dammprover och övriga träckprover som avses i punkt 3.1 får den inkuberade anrikningsbuljongen med buffrat peptonvatten poolas för framtida odling. Inkubera i så fall båda proverna i buffrat peptonvatten enligt punkt 3.1.3. Ta 1 ml inkuberad buljong från varje prov och blanda noga. Ta sedan 0,1 ml av blandningen och inokulera MSRV-plattorna (modified semi-solid Rappaport-Vassiliadis medium).

Proverna i buffrat peptonvatten får inte skakas, snurras eller på något annat vis röras om efter inkubationen, då detta utlöser partiklar med inhiberande effekt och minskar efterföljande isolering i MSRV.

3.3 Serotypning

Minst ett isolat från varje positivt prov ska typas enligt Kauffmann–White-schemat.

▼M2

3.4 Alternativa metoder

Alternativa metoder får användas i stället för de metoder för påvisande och serotypning som fastställts i punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 i denna bilaga om de validerats enligt EN ISO 16140-2 (för alternativa metoder för påvisande).

▼B

3.5 Lagring av stammar

Det ska säkerställas att minst en isolerad stam av de relevanta salmonellaserotyperna från provtagning som ett led i den officiella kontrollen per stall och per år lagras för eventuell framtida fagtypning eller resistensbestämning, enligt de metoder som normalt används för insamling av stammar och som ska garantera att stammarna förblir intakta i minst två år. Om den behöriga myndigheten beslutar det ska även isolat från livsmedelsföretagarnas provtagning lagras för dessa ändamål.

4. RESULTAT OCH RAPPORTERING

En avelsflock ska anses positiv för kontrollen av om unionsmålet har uppnåtts

— om förekomsten av de relevanta salmonellaserotyperna (bortsett från vaccinstammar) påvisats i ett eller flera prover som tagits i flocken, även om de relevanta salmonellaserotyperna endast påvisats i dammprovet, eller

— om kontrollprovtagningen som ett led i den officiella kontrollen i enlighet med punkt 2.2.2.2 b inte bekräftar påvisandet av de relevanta salmonellaserotyperna, men antimikrobiella eller bakterietillväxthämmande ämnen påvisats i flocken.

Denna bestämmelse ska inte gälla för de undantagsfall som avses i punkt 2.2.2.2 c där det ursprungliga positiva resultatet för salmonella vid provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ inte bekräftats vid provtagning som ett led i den officiella kontrollen.

En positiv avelsflock ska enbart räknas en gång, oavsett hur ofta de relevanta salmonellaserotyperna påvisats i den aktuella flocken under produktionsperioden eller om provtagningen gjordes på livsmedelsföretagarens initiativ eller av den behöriga myndigheten. Om provtagningen under produktionsperioden sträcker sig över två kalenderår ska dock resultatet från varje år rapporteras separat.

Rapporteringen ska omfatta följande:

a) En närmare beskrivning av val av metod för provtagning och typ av prover som tagits.

b) Det totala antalet vuxna avelsflockar bestående av minst 250 fåglar som testats minst en gång under rapporteringsåret.

c) Resultatet av testningen, bl.a.

i) det totala antalet avelsflockar positiva för någon typ av salmonella i medlemsstaten,

ii) antalet avelsflockar positiva för minst en av de relevanta salmonellaserotyperna,

iii) antalet positiva avelsflockar för varje salmonellaserotyp eller för ospecificerad salmonella (ej typbara eller ej serotypade isolat).

d) Det antal fall där det ursprungliga positiva salmonellaprovet vid provtagning på livsmedelsföretagarens initiativ inte bekräftats vid provtagning som ett led i den officiella kontrollen.

e) Förklaringar till resultaten, särskilt när det gäller undantagsfall.

Resultaten och all annan relevant information ska tas med i den rapportering av trender och källor som föreskrivs i artikel 9.1 i direktiv 2003/99/EG.