1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 1 mars 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar för motorfordon
(71/127/EEG)
(EGT L 68, 22.3.1971, s. 1)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►A1Anslutningsakten för Danmark, Irland, Förenade konungariket Storbritan-
nien och Nordirland(*)L 73 14 27.3.1972
(anpassad genom rådets beslut av den 1 januari 1973) L 2 1 1.1.1973
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 1 mars 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar
för motorfordon
(71/127/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), och
med beaktande av följande:De tekniskakra v som motorfordon måste uppfyllaenligt na tionell
lagstiftning gäller bl.a. deras backspeglar.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav antingen som
tillägg till eller i stället för nuvarande krav, särskilt så att det förfarande
för EEG-typgodkännande som beskrivs i rådets direktiv av den 6februari 1970(
3) om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om
typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon kantillämpas för alla fordonstyper.
Reglerna om backspeglar skall innefatta inte bara krav på hur speglarna
skall placeras på fordonen utan också krav på speglarnas konstruktion.
Ett harmoniserat förfarande för typgodkännande av backspeglar gör det
möjligt för varje medlemsstat att kontrollera överensstämmelsen medgemensamma konstruktions- och provningskrav och att informeraövriga medlemsstater om sina resultat genom att sända en kopia avtypgodkännandeintyget för varje typ av backspegel. Genom placering
av ett EEG-typgodkännandemärke på alla speglar som tillverkats i
enlighet med den godkända typen undanröjs behovet av tekniskakontroller av dessa speglar i de andra medlemsstaterna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Varje medlemsstat skall godkänna varje typ av backspegel som
uppfyller konstruktions- och provningskraven enligt punkt 2 i bilaga 1.
2. Den medlemsstat som har beviljat typgodkännandet skall, vid
behov i samarbete med de behöriga myndigheterna i de övrigamedlemsstaterna, vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera att serie-
produktionen är i överensstämmelse med den godkändatypen. En
sådan kontroll skall begränsas till stickprover.
Artikel 2
Medlemsstaterna skall, för varje backspegel som godkänns enligt
artikel 1, utfärda ett EEG-typgodkännandemärke enligt punkt 2.6 ibilaga 1 för tillverkaren eller hans representant.
Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att förhindra
användningen av märkning som kan leda till förväxling mellan back-speglar som har typgodkänts enligt artikel 1 och andra speglar.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 2
(1) EGT nr C 160, 18.12.1969, s. 7.
(2) EGT nr C 48, 16.4.1969, s. 16.
(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.
▼B
Artikel 3
1. En medlemsstat får inte förbjuda att backspeglar släpps ut på
marknaden av skäl som hänför sig till deras konstruktion eller funk-
tionssätt, om de är EEG-typgodkännandemärkta.
2. Denna bestämmelse får dock inte hindra en medlemsstat att vidta
sådana åtgärder mot backspeglar med EEG-typgodkännandemärke,vilkagenom sin konstruktion inte överensstämmer med den godkändatypen.
En stat som vidtagit åtgärder skall så snart möjligt upplysa övriga
medlemsstater och kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits ochange skälen för sina beslut. Bestämmelserna i artikel 5 skall också
gälla.
Bristande överensstämmelse med den godkända typen, enligt punkt 1
ovan, skall anses föreligga om kraven enligt punkt 2.1, 2.2 eller 2.4 ibilaga 1 inte uppfylls.
Artikel 4
De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat skall till motsvarande
myndigheter i övriga medlemsstater inom en månad översända kopiorav typgodkännandeintyg för varje typ av backspegel som mangodkänner eller vägrar att godkänna.
Artikel 5
1. Om den medlemsstat som har beviljat EEG-typgodkännandet
finner att ett antal backspeglar med samma typgodkännandemärkning
inte överensstämmer med den godkända typen, skall denna stat vidta
nödvändiga åtgärder för att säkerställa att serietillverkade exemplaröverensstämmer med den godkändatypen. De behörigamyndigheternai denna stat skall upplysa motsvarande myndigheter i de andramedlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits, vilket om så är påkallatkan leda till att EEG-typgodkännandet återkallas. De skall vidta samma
åtgärder om de från de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat
får upplysningar om sådan bristande överensstämmelse.
2. De behörigamyndigheternai medlemsländernaska ll inom en
månad upplysa varandra om varje återkallelse av ett EEG-typgodkän-nande och om skälen till återkallelsen.
3. Om den medlemsstat som beviljat EEG-typgodkännandet
bestrider den påpekade avvikelsen, skall de berörda medlemsstaterna
sträva efter att bilägga tvisten. Kommissionen skall fortlöpande infor-
meras och vid behov hålla överläggningar för att nå enöverenskommelse.
Artikel 6
Varje beslut som fattas enligt föreskrifter meddelade vid tillämpningen
av detta direktiv och som innebär att typgodkännande för en back-spegel vägras eller återkallas eller att användning av en backspegelförbjuds, skall ange i detalj de skäl på vilka beslutet grundas. Den
berörda parten skall underrättas om beslutet och samtidigt upplysas
om vilkamöjligheter till prövning a v beslutet som står till buds inomramen för medlemsstaternas lagstiftning och inom vilken tid prövningskall begäras.
Artikel 7
Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller
nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig tilldess backspeglar om dessa är EEG-typgodkännandemärkta och monte-rade enligt de krav som anges i punkt 3 i bilaga 1.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 3
▼A1
Article 7a
No Member State may refuse or prohibit the sale or registration, entry
into service or use of a vehicle on grounds relating to its rear-view
mirrors if these comply with the requirements laid down in the
Annexes.
Artikel 8
I detta direktiv avses med fordon varje motordrivet fordon som är
avsett att användas på väg, med eller utan karosseri, som har minstfyra hjul och som är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger25 km/tim. Spårbundna fordon samt jordbrukstraktorer och lantbruks-maskiner samt andra motorredskap är undantagna.
Artikel 9
Ändringar som är nödvändiga för att anpassa kraven i bilaga 1, 2 och 3
med hänsyn till den tekniska utvecklingen skall beslutas enligt det
förfarande som anges i artikel 13 i rådets direktiv av den 6 februari1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkän-nande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är
nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagenför anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall se till att texterna till centrala
bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område
som omfattas av detta direktiv överlämnas till kommissionen.
Artikel 11
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 4
▼B
▼B
BILAGA 1
1. DEFINITIONER
1.1. Med backspegel avses en anordning som inom ett i punkt 3.5
nedan geometriskt definierat siktfält ger klar sikt bakåt, och som
inom acceptabla gränser varken skyms av delar av fordonet eller
av personer som befinner sig i fordonet.
1.2. Med inre backspegel avses en anordning enligt definition i punkt
1.1 som är monterad i fordonets passagerarutrymme.
1.3. Med yttre backspegel avses en anordning enligt definition i punkt
1.1 som är monterad på en utvändig del av fordonet.
1.4. Med grupp av backspeglar avses alla backspeglar som har en eller
flera gemensamma egenskaper eller funktioner. Inre backspeglar
tillhör grupp 1, yttre backspeglar tillhör grupp 2 och 3.
1.5. Med fordon i kategori A avses alla fordon med en tekniskt tillåten
totalvikt som överstiger 3,5 metriska ton.
1.6. Med fordon i kategori B avses alla fordon med en tekniskt tillåten
totalvikt som inte överstiger 3,5 metriska ton.
1.7. Med förarens okulärpunkter avses två punkter på ett inbördes
avstånd av 65 mm och på en höjd av 635 mm över förarsätets
H-punkt som definieras i bilaga 3. Den räta linje som förbinder
dessa punkter är vinkelrät mot fordonets vertikala symmetriplan i
längsled. Mittpunkten på linjen mellan de två okulärpunkterna
ligger i det vertikala, längsgående planet genom rattens mittpunkt.
Om detta plan inte går genom förarsätets uppenbara mittpunkt
måste detta plan förskjutas i sidled i motsvarande grad.
1.8. Med Ravses krökningsradiens medelvärde i millimeter mätt från
spegelns mittpunkt.
2. BESTÄMMELSER OM EEG-TYPGODKÄNNANDE AV
BACKSPEGLAR
2.1. Allmänna föreskrifter
2.1.1. Alla backspeglar måste vara inställbara.2.1.2. Speglarnas reflekterande yta skall omges av en infattning med
avrundad kant, vars radie är minst 3,5 mm.
2.1.3. Utvändiga backspeglar får inte ha utskjutande delar med en radie
som understiger 3,5 mm.
2.2. Mått
2.2.1. Inre backspeglar (grupp 1)
Den reflekterande ytans mått skall vara sådana att en rektangel
kan inskrivas, vars ena sida är 4 cm och den andra är
15 cm ×
1
1000
R1+
2.2.2. Yttre backspeglar (grupp 2 och 3)
2.2.2.1. Den reflekterande ytans mått skall vara sådana att följande kan
inskrivas:
— en rektangel med höjden 4 cm och basen a cm,
— ett segment med längden b cm parallellt med rektangelns höjd.
2.2.2.2. Minimivärdena för a och b framgår av följande tabell:1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 5
▼B
Spegel-
gruppFordonskategori för
vilken backspegeln
är avseddab
II A 17
1þ1000
R20
III B 13
1þ1000
R7
2.3. Reflekterande yta och reflektionskoefficient
2.3.1. Den reflekterande ytan skall vara begränsad av en kurva med
enkel konvex form.
2.3.2. Den reflekterande ytan skall under normal användning bibehålla
de egenskaper som anges i punkt 2.3.5 trots svåra väderförhål-
landen.
2.3.3. De reflekterande ytorna skall bildas av plana eller konvexa
speglar. Skillnaden mellan krökningsradierna i huvudplanen får
inte i någon punkt i spegelns centrumdel vara större än 0,25 R.
2.3.4. Medelvärdet R av krökningsradierna som definieras i punkt 1.8
ovan får inte vara mindre än följande värden:
— 1 800 mm för backspeglar i grupp 2,
— 1 200 mm för backspeglar i grupp 1 och 3.
2.3.5. Den normala reflektionskoefficienten för den reflekterande ytan
får inte vara mindre än 35 %. För speglar med två lägen (”dag”
och ”natt”) får normalreflektionskoefficienten i läge ”natt” inte
understiga 4 %. Backspegeln får inte förhindra att skenet på
trafiksignaler uppfattas.
2.4. Provningar
2.4.1. Backspeglarna provas i enlighet med punkterna 2.4.2 och 2.4.3
med avseende på slag mot och böjning av infattningen som sitter
fast i spegelhållaren.
2.4.2. Slagprovning
2.4.2.1. Beskrivning av provningsanordning2.4.2.1.1. Provningsanordningen består av en pendel i form av en svängarm
med påsatt hammarhuvud. För fastspänning av provdetaljen är
pendelramen försedd med ett fast stöd (figur 1).1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 6
▼B
Slagprovanordningens huvudmått
Fig. 1
2.4.2.1.2. Framsidan av den hammare som används för slagproven skall ha
formen av en sfärisk yta med en diameter av 165 mm ± 5 mm.
Den skall vara massiv och ha en 5 mm tjock gummibeläggning
med Shore-hårdhet A 50.
2.4.2.1.3. Pendelns slagcentrum är beläget i den sfäriska ytans mitt på
hammarens framsida. Dess avstånd från pendelns vridningsaxel är
1 m ± 10 mm. Pendelns totala massa omvandlad till slagcentrum
är mo= 6,8 kg ± 50 g (sambandet mellan mooch pendelns totala
massa och avståndet 1 mellan pendelns tyngdpunkt och dess vrid-
ningsaxel ges av följande uttryck:
mo¼m1
a).
2.4.2.2. Beskrivning av provningen
2.4.2.2.1. Backspeglarna spänns fast på stödet så att detta inte utgör något
hinder för spegelns rörliga delar. Spegelns fastsättning på stödet
och armens inställning utförs enligt instruktioner från sökanden.
2.4.2.2.2. Backpeglar med inställbar armlängd ställs in för minsta avstånd
mellan spegel och spegelns monteringsyta.
2.4.2.2.3. Provningen utförs genom att man låter hammaren falla från en
höjd motsvarande en pendelvinkel på 60º från vertikalplanet så
att hammaren träffar spegeln när pendeln befinner sig i vertikalt
läge, och så att hammarens slagpunkt ligger på en horisontell linje
genom pendelns slagcentrum.
2.4.2.2.4. Backspeglarna utsätts för slagprov under följande betingelser:
2.4.2.2.4.1. Inre backspeglar
Provning 1 — Vinkelrätt mot spegelns yta, varvid slagpunkten på
spegeln väljs så att slagriktningen passerar genom spegelinfatt-1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 7
▼B
ningens infästningspunkt på armen. Slaget riktas mot den reflekte-
rande ytan.
Provning 2 — Mot spegelinfattningens kant på så sätt att slaget
bildar en vinkel på 45º med spegelplanet och ligger i ett horison-
tellt plan genom infattningens infästningspunkt på armen. Slaget
riktas mot den reflekterande ytan.
2.4.2.2.4.2. Yttre backspeglar
Provning 1 — Vinkelrätt mot spegelns yta, varvid slagpunkten
väljs så att slagriktningen passerar genom infattningens
infästningspunkt på armen.
Provning 1' — På spegelns baksida, på hållaren eller armen
(avståndet mellan hammaren och fastspänningsplanet är det
samma som i prov 1 och spegeln anbringas vinkelrätt mot banan
för slagcentrum).
Provning 2 — På spegelinfattningens kant på så sätt att slaget
bildar en vinkel på 45º mot spegelplanet och ligger i det horison-
tella planet genom infattningens infästningspunkt på armen. Slaget
riktas mot den reflekterande ytan.
2.4.2.2.4.3. Allmänna iakttagelser
2.4.2.2.4.3.1. Spegelns mittpunkt används som referens när provdetaljen saknar
tydligt markerad infattning eller arm, eller när infästningspunkten
ligger i spegelns ytterkant.
2.4.2.2.4.3.2. Om den i punkt 2.4.2.2 beskrivna provningen inte kan utföras
förskjuts slagpunkten i pendelns symmetriplan på så sätt att
hammarens lägsta punkt befinner sig 40 mm från fastspännings-
planet.
2.4.3. Böjningsprovningen med infattningen fixerad på hållaren
2.4.3.1. Beskrivning av provningen
Spegelinfattningen placeras horisontellt i en anordning på så sätt
att armen eller hållaren kan spännas fast säkert. Den ände av
spegelinfattningen som är närmast spegelhållarens fastsättning
fixeras i förhållande till det största måttet med ett 15 mm fast
anslag som täcker hållarens hela bredd.
I den andra änden placeras ett anslag identiskt med det som
beskrivs ovan på infattningen så att den bestämda provbelast-
ningen kan appliceras (figur 2).1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 8
▼B
Exempel på apparatur för böjprovning av backspegelhållare
Fig. 2
2.4.3.2. Provbelastningen är 25 kg. Denna appliceras under en minut.
2.5. Tolkning av resultat
2.5.1. Vid alla provningar som beskrivs i punkt 2.4.2 skall pendeln efter
stöten fortsättasin rörelse och nå en vinkel a v minst 20º mot
vertikalplanet.
2.5.2. Om backspegelns arm eller infattning bryts av vid de provningar
som beskrivs i punkt 2.4.2 får återstående del inte skjutaut mer än
1 cm från monteringsunderlaget. Om armen eller infattningen
bryts av får de delar som blir kvar inte ha farliga utstående kanter.
2.5.3. Vid de provningar som beskrivs i punkt 2.4.2 och 2.4.3 får
spegeln inte gå sönder. Ett brott i spegeln kan dock accepteras
när ett av följande villkor är uppfyllt:
2.5.3.1. Glasfragmenten sitter fast i spegelinfattningen eller i en yta som är
fast förbunden med infattningen, förutsatt att glaset inte har
lossnat över en större bredd än 5 mm.
2.5.3.2. Spegeln är av säkerhetsglas.
2.6. Typgodkännandemärke
2.6.1. The type approval mark shall be made up of a rectangle, within
which shall be placed the letter ”e” followed by the distinguishing
number or letter of the country which has granted the type
approval (1 for Germany, 2 for France, 3 for Italy, 4 for the
Netherlands, 6 for Belgium, 11 for the United Kingdom, DK for
Denmark, IRL for Ireland, L for Luxembourg ).
At any point in the proximity of this rectangle there shall be
placed a type approval number corresponding to the number of
the approval certificate completed for the prototype.
2.6.2. Typgodkännandemärket (symbol och nummer) placeras på en av
backspegelns huvuddelar på så sätt att det är outplånligt och lätt
synligt när backspegeln har monterats på fordonet.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 9
▼A1
▼B
▼B
Exempel på EEG-typgodkännandemärke (1)
Förklaring
Spegeln med ovanstående EEG-typgodkännandemärke tillhör grupp 1 (inre
backspegel) och har typgodkänts i Tyskland (e 1) under nummer 1471.
3. KRAV FÖR SPEGELNS MONTERING PÅ FORDON
3.1. Allmänt
3.1.1. Backspeglar skall monteras på så sätt att deras inställning
bibehålls under normala körförhållanden.
3.1.2. På fordon av kategori A skall yttre backspeglar i grupp 2
monteras, och på fordon av kategori B yttre backspeglar i grupp 3.
3.2. Nummer
3.2.1. All vehicles shall be equipped with both an interior and an exte-
rior rear-view mirror. The latter shall be fitted to the left side of
the vehicle in the Member States where vehicles are required to
be driven on the right, and to the right side of the vehicle in the
Member States where vehicles are required to be driven on the
left.
3.2.2. In the event of failure to satisfy the specifications of point 3.5
with regard to the field of vision of the interior rear-view mirror,
an additional exterior rear-view mirror shall be mandatory. The
said additional mirror shall be fitted to the right side of the vehicle
in the Member States where vehicles are required to be driven on
the right and to the left side of the vehicle in the Member States
where vehicles are required to be driven on the left.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 10
(1) Talen i figuren har endast valts som exempel.▼A1
▼B
3.3. Placering
3.3.1. Backspeglarna skall placeras så att föraren har klar sikt över
körbanan bakom fordonet i normal körställning.
3.3.2. Exterior rear-view mirrors shall be visible through the portion of
the windscreen that is swept by the windscreen wiper or through
the side windows. In the case of vehicles of the international cate-
gories M 2or M3as defined in the Council Directive on the
approximation of the laws of the Member States relating to the
type approval of motor vehicles and their trailers, the foregoing
provision shall not apply to right-hand rear-view mirrors in the
Member States where vehicles are required to be driven on the
right or to left-hand rear-view mirrors in the Member States where
vehicles are required to be driven on the left.
3.3.3. In the case of left-hand drive vehicles in the Member States where
vehicles are required to be driven on the right and of right-hand
drive vehicles in the Member States where vehicles are required
to be driven on the left, the prescribed exterior rear-view mirror
shall be fitted to the left or right side respectively of the vehicle
in such a way that there is an angle of not more than 55º betweenthe vertical longitudinal median of the vehicle and the vertical
plane which passes through the centre of the rear-view mirror
and through the middle of the segment between the ocular points
of the driver.
3.3.4. Backspegeln får inte sticka ut utanför fordonets utsida väsentligt
mer än som krävs för att få det siktfält som anges i punkt 3.5.
3.3.5. Befinner sig den yttre backspegelns underkant mindre än 2 m över
markplanet när fordonet är lastat får backspegeln inte skjuta ut
mer är 0,20 m utanför fordonets största bredd, mätt utan back-
speglar.
3.3.6. Under de betingelser som anges i punkterna 3.3.4 och 3.3.5 får
backspeglar sticka ut utanför den största tillåtna fordonsbredden.
3.4. Inställning
3.4.1. Den invändiga backspegeln skall kunna ställas in av föraren i
normal körställning.
3.4.2. Den yttre backspegeln på förarens sida skall kunna ställas in från
fordonets insida medan dörren är stängd. Spegeln får dock vara
låsbar i läge från utsidan(
1).
3.4.3. Kraven enligt punkt 3.4.2 gäller inte för yttre backspeglar som,
sedan inställningen rubbats, kan återställas till sitt ursprungliga
läge utan att ställas in på nytt.
3.5. Siktfält
3.5.1. Allmänt
De siktfält som bestäms nedan gäller vid användning av båda
ögonen, varvid observatörens ögon befinner sig vid ”förarens
okulärpunkter” enligt definition i punkt 1.7 ovan. Siktfälten skall
bestämmas när fordonet är tomt frånsett en observatör. Mätningen
skall utföras genom fönster med en ljusgenomsläpplighet som
överstiger 70 %.
3.5.2. Inre backspegel
Siktfältet skall vara sådant att föraren kan se en plan och horison-
tell del av körbanan med minst 20 m bredd och centrerad omkring
fordonets längsgående, vertikala symmetriplan. Det nämnda
området skall sträcka sig från horisonten till 60 m bakom fordonet
(figur 3).1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 11
(1) Det är önskvärt att vid ett senare tillfälle fastslå att yttre backspeglar som saknar
låssystem måste kunna ställas in av föraren i normal körställning från fordonets insidamedan dörren är stängd.Det förfarande som beskrivs i artikel 9 skall användas med sikte på att införa dennaförbättring i direktivet så snart det genom den tekniska utvecklingen finns enkla,
ekonomiskametoder för tillverkning och montering på fordon.▼A1
▼B
▼A1
3.5.3. Left-hand exterior rear-view mirror
(a)Member States where vehicles are required to be driven on
the right:
The field of vision shall be such that the driver can see at
least a 2.50-m-wide plane and horizontal portion of the road,
said portion being bounded on the right by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the leftmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 10 m
behind the ocular points of the driver (Figure 4).
(b)Member States where vehicles are required to be driven on
the left:
The field of vision shall be such that the driver can see at
least a 3.50-m-wide plane and horizontal portion of the road,
said portion being bounded on the right by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the leftmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 30 m
behind the ocular points of the driver.
In addition, the road shall be visible to the driver, over a
width of 0.75 m, from a point 4 m behind the vertical plane
through the ocular points of the driver (Figure 5).
3.5.4. Right-hand exterior rear-view mirror
(a)Member States where vehicles are required to be driven on
the right:
The field of vision shall be such that the driver can see at
least a 3.50-m-wide plane and horizontal portion of the road,
said portion being bounded on the left by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the rightmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 30 m
behind the ocular points of the driver.
In addition, the road shall be visible to the driver, over a
width of 0.75 m, from a point 4 m behind the vertical plane
through the ocular points of the driver (Figure 4).
(b)Member States where vehicles are required to be driven on
the left:
The field of vision shall be such that the driver can see at
least a 2.50-m-wide plane and horizontal portion of the road,
said portion being bounded on the left by the plane which is
parallel to the vertical longitudinal median of the vehicle and
passes through the rightmost point of the overall width of the
vehicle, said portion stretching from the horizon to 10 m
behind the ocular points of the driver (Figure 5).1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 12
▼B
Inre backspegel
Fig. 3
Exterior rear-view mirrors (in the case of vehicles which are required to be driven on the right)
Fig. 4
Exterior rear-view mirrors (in the case of vehicles which are required to be driven on the left)
Fig. 51971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 13
▼A1
▼B
▼A1
▼B
BILAGA 2
TYPGODKÄNNANDEINTYG
1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 14
▼B
BILAGA 3 (1)
METOD FÖR BESTÄMNING AV H-PUNKT
1. Definition
H-punkten, vilken anger en sittande persons läge inne i fordonet, är
skärningspunkten, i ett längsgående, vertikalt plan mellan den teoretiska
axeln mellan ben och överkropp på en docka, som föreställer en
människa, och ett lodrätt, längsgående plan.
2. Bestämning av H-punkter
2.1. H-punkten skall bestämmas för fordonets förarsäte.(2.1.1.)
(2.1.2.)
2.2. Vid varje bestämning av en H-punkt skall sätet befinna sig i av tillver-
karen angiven, normal körställning, medan ryggstödet, om det är
inställningsbart, ställs in i ett läge nära vertikalplanet.
3. Beskrivning av dockan
3.1. En tredimensionell docka, vars vikt och form motsvarar en vuxen man
av medelstorlek, skall användas. En sådan docka visas i figur 1 och 2.
3.2. Dockan består av:3.2.1. två delar, föreställande rygg respektive sätesdel, vridbara runt en axel
som motsvarar axeln mellan överkropp och lår. Det ställe där denna
axel skär dockans ena sida betecknas som dess H-punkt,
3.2.2. två delar, föreställande benen, och som är vridbara i förhållande till
sätesdelen,
3.2.3. två delar, föreställande fötterna, och som är förbundna med benen vid
leder som motsvarar fotlederna,
3.2.4. vidare skall den del som föreställer sätesdelen vara försedd med ett
vattenpass, varmed inställningen i tvärled kan kontrolleras.
3.3. På dockans enskilda delar anbringas vikter som representerar delarnas
vikt i tillhörande tyngdpunkter så att dockans totala vikt uppgår till
75,8 kg (74,4 daN). De enskilda vikterna framgår av tabellen i figur 2.
4. Dockans inställning
Den tredimensionella dockan placeras på följande sätt:
4.1. Fordonet ställs upp på ett vågrätt underlag och sätet ställs in enligt
punkt 2.2.
4.2. Sätet som skall provas täcks med ett tygstycke som förenklar rätt
inställning av dockan.
4.3. Dockan placeras på sätet.
4.4. Dockans fötter ställs in enligt följande:
4.4.1. Höger fot placeras på gaspedalen i viloställning, medan vänster fot
ställs in så att vattenpasset på dockans sätesdel visar vågrätt inställning.
(4.4.2.)
(4.4.3.)
4.5. Vikterna placeras på låren, sidovattenpasset på dockans sätesdel ställs in
i vågrätt läge och sätesvikternaläggs på pla ts.
4.6. Dockan dras fri från ryggstödet med hjälp av knäledsaxeln och dockans
rygg lutas framåt. Därefter förs dockan åter på plats i sätet genom att
sätesdelen skjuts så långt tillbaka att det märks ett motstånd. Därefter
fälls dockans rygg tillbaka mot ryggstödet.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 15
(1) Texten i bilaga 3 liknar den i reglemente nr 14, från Förenta nationernas ekonomiska
kommission för Europa; speciellt indelningen i punkter är densamma. När en punkt ireglemente nr 14 saknar motsvarighet i detta direktiv, markeras detta i bilagan genom
att punktens nummer återges inom parentes.
▼B
4.7. Dockan utsätts två gånger med en vågrätt kraft på 10,2 kp (10 daN).
Kraftens riktning och angreppspunkt framgår av den svarta pilen i figur
2.
4.8. Vikternapå höger och vänster sidaoch därefter vikternapå överkroppen
anbringas. Härvid skall sidovattenpasset på dockans sätesdel fortfarande
visavågrätt inställning.
4.9. Medan sidovattenpasset bibehålls i vågrätt läge lutas dockans rygg
framåt tills överkroppens vikter befinner sig över H-punkten. På så sätt
undviks friktion med ryggstödet.
4.10. Dockans rygg fälls åter försiktigt bakåt för att avsluta dockans inställ-
ning. Sidovattenpasset skall visa vågrät inställning. Om så inte är fallet
upprepas dockans inställning som beskrivs ovan.
5. Resultat
5.1. När dockan har ställts in som beskrivs i punkt 4 är sätets H-punkt iden-
tisk med dockans H-punkt.
5.2. H-punktens kartesiska koordinater skall mätas med en noggrannhet
inom 1 mm. Det samma gäller karakteristiska och väldefinierade
punkter i passagerarutrymmet. Dessa punkters projektion på ett verti-
kalt, längsgående plan överförs till en ritning.1971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 16
▼B
Den tredimensionella dockans delar
Fig. 11971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 17
▼B
Dockans mått och vikter
Fig. 2
Dockans vikter kg
Dockans rygg och sätesdelar 16,6
Vikter på överkropp 31,2
Vikter på sätesdel 7,8
Vikter på lår 6,8
Vikter på ben 13,2
Totalt 75,61971L0127 — SV — 01.01.1973 — 001.001 — 18