1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för
fjäderfäkött
(EGT L 143, 7.6.1991, s. 11)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EEG) nr 2988/91 av den 11 oktober 1991 L 284 26 12.10.1991
►M2Kommissionens förordning (EEG) nr 315/92 av den 10 februari 1992 L 34 23 11.2.1992
►M3Kommissionens förordning (EEG) nr 1980/92 av den 16 juli 1992 L 198 31 17.7.1992
►M4Kommissionens förordning (EEG) nr 2891/93 av den 21 oktober 1993 L 263 12 22.10.1993
►M5Kommissionens förordning (EG) nr 1026/94 av den 2 maj 1994 L 112 32 3.5.1994
►M6Kommissionens förordning (EG) nr 3239/94 av den 21 december 1994 L 338 48 28.12.1994
►M7Kommissionens förordning (EG) nr 2390/95 av den 11 oktober 1995 L 244 60 12.10.1995
►M8Kommissionens förordning (EG) nr 205/96 av den 2 februari 1996 L 27 6 3.2.1996
►M9Kommissionens förordning (EG) nr 1000/96 av den 4 juni 1996 L 134 9 5.6.1996
►M10 ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2067/96 av den 29
oktober 1996L 277 11 30.10.1996
►M11Kommissionens förordning (EG) nr 1072/2000 av den 19 maj 2000 L 119 21 20.5.2000
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 36, 7.2.2001, s. 12 (1538/91)
►C2Rättelse, EGT L 284, 6.11.1996, s. 20 (1000/96)
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och
med den 1 januari 1999 skall båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345, 20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om
vissa handelsnormer för fjäderfäkött
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen,
med beaktande av rådetsförordning (EEG) nr 1906/90 av den 26 juni
1990 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött(1), särskilt artikel 9 i
denna, och
med beaktande av följande:Genom förordning (EEG) nr 1906/90 antogs vissa handelsnormer för
fjäderfä. Tillämpningen av dessa kräver att man fastställer bestämmelserom särskilt förteckningen över de fjäderfäslaktkroppar, delar därav ochslaktbiprodukter för vilka nämnda förordning gäller, klassificering efterkonformation, utseende och vikt, typer av presentationsformer, det namni vilket de aktuella produkterna skall säljas, det valfria användandet av
uppgifter om kylmetoder och produktionssystem, villkoren för lagring
och transport av vissa typer av fjäderfäkött och tillsynen av dessabestämmelser för att säkerställa att de tillämpas enhetligt inom helagemenskapen.
För att göra det möjligt att saluföra fjäderfä i olika klasser beroende på
konformation och utseende, är det nödvändigt att fastställa definitionerav slaktkropparnas arter, ålder och presentationsformer, samt när det
gäller styckningsdelar av fjäderfäkött, den anatomiska konformationen
och innehållet. För den produkt som kallas ”foie gras”, dvs. fet gås- ochanklever, är det med hänsyn till denna produkts höga värde och dendärav följande risken för bedrägligt förfarande, nödvändigt att fastställasärskilt exakta minimihandelsnormer.
Dessa normer behöver inte tillämpas på vissa produkter och presenta-
tionsformer som är av lokal eller på annat sätt begränsad betydelse. Denamn i vilka sådana produkter säljs bör emellertid inte vara av en sådan
art att de väsentligt kan vilseleda konsumenten att förväxla dessa
produkter med produkter som omfattas av dessa bestämmelser.Likaledes bör denna bestämmelse även gälla för ytterligare beskrivandetermer som används för att närmare namnge sådana produkter.
Lagrings- och hanteringstemperaturen är av avgörande betydelse för
upprätthållandet av höga kvalitetsnormer. Följaktligen är det lämpligt attfastställa en minimitemperatur vid vilken frysta produkter av
fjäderfäkött skall förvaras.
Bestämmelserna i denna förordning, särskilt dem om kontroll och
genomförande, skall tillämpas enhetligt inom hela gemenskapen. Även
de tillämpningsföreskrifter som fastställs i dessa syften skall varaenhetliga. Följaktligen är det nödvändigt att besluta om gemensammaåtgärder med hänsyn till provtagningsförfaranden och toleranser.
För att ge konsumenten tillräckliga, otvetydiga och objektiva upplys-
ningar om sådana produkter som bjuds ut till försäljning, samt för attinom hela gemenskapen säkerställa den fria rörligheten för dessa
produkter, är det nödvändigt att så långt som möjligt säkerställa att det i
handelsnormer för fjäderfäkött tas hänsyn till bestämmelserna i rådetsdirektiv nr 76/211/EEG av den 20 januari 1976 om tillnärmningen avmedlemsstaternas lagar om vissa konsumentförpackade produkterssammansättning efter vikt eller volym(
2), ändrat genom direktiv nr 78/
891/EEG(3).1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 2
(1) EGT nr L 173, 6.7.1990, s. 1.
(2) EGT nr L 46, 21.2.1976, s. 1.
(3) EGT nr L 311, 4.11.1978, s. 21.
▼B
Exempel på frivilliga uppgifter som får användas vid märkning är
kylmetoden och särskilda produktionssystem. Med hänsyn till konsu-mentskyddet bör det fastställas att vid märkning med
produktionssystemet skall angivande av vissa uppgifter, såsom ålder
vid slakt eller gödningsperiodens längd och innehållet i vissa fodering-redienser, vara underordnat noggrant definierade kriterier för bådedriftsförhållanden och kvantitetsgränser.
Det är lämpligt att kommissionen ständigt övervakar att särskilt de
eventuella nationella åtgärder som vidtas till följd av dessabestämmelser är förenliga med gemenskapsrätten, inbegripet handels-normerna. Särskilda bestämmelser bör även fastställas för registreringen
och den regelbundna kontrollen av företag som har tillstånd att använda
termer som hänvisar till särskilda produktionssystem. Sådana företagmåste följaktligen vara skyldiga att för detta syfte föra regelbundna ochdetaljerade register.
Med hänsyn till den särskilda arten av dessa kontroller kan de behöriga
myndigheterna i den aktuella medlemsstaten, förutsatt att det finnslämpliga tillsyns- och säkerhetsföreskrifter, delegera ansvaret för dessakontroller till externa organ som har lämpliga kvalifikationer och
vederbörligt tillstånd.
Om aktörerna i tredje land vill använda de valfria uppgifterna om
kylmetoder och produktionssystem bör de ges möjlighet att göra detta,
förutsatt att de beviljas tillstånd av den behöriga myndigheten i det
aktuella tredje landet, vilken myndighet skall finnas uppförd i enförteckning som sammanställts av kommissionen.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet
från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
De produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1906/90
definieraspå följande s ätt:
1.Fjäderfäslaktkroppar
a) TAMHÖNS (Gallus domesticus)
— kycklingar, slaktkycklingar: höns med böjlig bröstbensspets
(inte förbenad),
— tuppar, hönor, gryt- eller kokhöns: höns med stel bröstbens-
spets (förbenad),
— kapuner: tuppar som före könsmognaden kastrerats genom ett
kirurgiskt ingrepp och som slaktas vid en ålder på lägst 140dagar; efter kastreringen bör kapunerna gödas under en period
på minst 77 dagar.
— poussin, coquelet: kyckling med en slaktvikt på högst 650 g
(utan inkråm, huvud och fötter); kycklingar på 650-750 g fårkallas ”poussin” om slaktåldern är högst 28 dagar. Medlems-staterna får tillämpa artikel 11 vid kontroll av denna slaktålder.
b) KALKONER (Meleagris gallopavo dom.)
— (unga) kalkoner: kalkoner med böjlig bröstbensspets (inte
förbenad),
— kalkoner: kalkoner med stel bröstbensspets (förbenad),
c) ANKOR ( Anas platyrhynchos dom., cairina muschata) ,
mulardänder (CmxAp)
— unga ankor eller ankungar, (unga) myskänder, (unga)
mulardänder: änder med böjlig bröstbenspets (inte förbenad),
— ankor, myskänder, mulardänder: änder med stel bröstbenspets
(förbenad).1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 3
▼M9
▼M4
▼B
▼M4
▼B
d) GÄSS (Anser anser dom.)
— (unga) gäss eller gåsungar: gäss med böjlig bröstbensspets
(inte förbenad). Fettlagret över hela slaktkroppen är tunt ellermedeltjockt. Unggåsens fett kan ha en färg som tyder på en
särskild diet,
— gäss: gäss med stel bröstbensspets (förbenad). Över hela
kroppen finnsett medeltjockt till tjockt fettlager,
e) PÄRLHÖNS (Numida meleagris domesticus)
— (unga) pärlhöns: pärlhöns med böjlig bröstbensspets (inte
förbenad),
— pärlhöns: pärlhöns med stel bröstbensspets (förbenad).
Vid tillämpning av denna förordning skall könsrelaterade varianter av
nämnda termer tolkas som synonyma termer.
2.Styckningsdelar av fjäderfäkött
a) Halva: halva kroppen, som delats genom ett längsgående snitt
längsbrös tbenet och ryggbenet.
b) Kvart: lårkvart eller bröstkvart som erhållits genom ett snitt
genom en halva.
c) Bakdelspart: båda lårkvarterna förenade med en del av ryggen,
med eller utan gumpen.
d) Bröst: bröstbenet och revbenen eller en del därav, fördelad på
båda sidor om bröstbenet, med omgivande muskulatur. Bröstet
kan vara helt eller halvt.
e) Klubba: lårbenet, skenbenet och vadbenet med omgivande
muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.
f) Kycklingklubba med en del av ryggen: ryggensvikt övers krider
inte 25 % av hela delen.
g) Överlår: lårbenet med omgivande muskulatur. De två snitten
skall göras vid lederna.
h) Ben: skenbenet och vadbenet med omgivande muskulatur. De två
snitten skall göras vid lederna.
i) Vinge: överarmsbenet, strålbenet och armbågsbenet med omgi-
vande muskulatur. När det gäller kalkonvingar kanöverarmsbenet eller strålbenet/armbågsbenet med omgivandemuskulatur presenteras som separata delar. Spetsen medhandlovsbenen kan vara borttagen men behöver inte vara det.Snitten skall göras vid lederna.
j) Sammanhängande vingar: båda vingarna förenade av med del av
ryggen, varvid ryggdelensvikt inte får övers tiga 45 % av hela
styckningsdelens vikt.
k) Bröstfilé: hela eller halva bröstet utan ben, dvs. utan bröstben och
revben. När det gäller kalkonbröst kan filén bestå av enbart dendjupa bröstmuskeln.
l) Bröstfilé med nyckelben: bröstfilén utan skinn och enbart med
bröstbenets broskartade spets, varvid nyckelbenets och brosketsvikt inte får överstiga 3 % av hela styckningsdelens vikt.
m) magret, maigret: bröstfilé av ankor och gäss som avses i punkt 3
med skinn och underhudsfettet som omger bröstmuskeln, utanden djupa bröstmuskeln.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 4
▼M4
▼B
▼M4
▼B
▼M4
▼M11
n) Urbenat kalkonkött av klubba: urbenat kött från kalkonöverlår
och/eller kalkonben, dvs. utan lårben, skenben och vadben, helt,tärnat eller strimlat.
För de produkter som avses i e, g och h skall orden ”snitten skall
göras vid lederna” innebära att snitten görs innanför de två linjer som
avgränsar lederna enligt illustrationen i bilaga 1 a.
Till och med den 31 december 1991 får de två snitten göras i
närheten av lederna när det gäller de produkter som anges i e, g och
h.
De produkter som anges i d-k får presenteras med eller utan skinn.
Avsaknaden av skinn hos de produkter som anges i d-j eller
förekomsten av skinn hos de produkter som anges i k, skall anges vidmärkningen i enlighet med artikel 1.3 a i rådetsdirektiv 79/112/EEG(
1).
3)Fet gås- och anklever:
Lever av gäss eller ankor av arterna cairina muschata ellerc.m. x
Anas platyrachos som har götts på ett sådant sätt att de utvecklat
hypertrofi till följd av fettinlagring i levercellerna.
Djur från vilka sådan lever hämtas skall vara fullständigt avblodade
och levern skall ha en enhetlig färg.
Levrarna skall ha följande vikt:
— Anklever skall väga minst 300 g netto.
— Gåslever skall väga minst 400 g netto.
Artikel 1a
I denna förordning användsföljande beteckningar med de betydels er
som här anges:
saluföring: innehav eller skyltning för saluföring, försäljningsanbud,
försäljning, leverans eller varje annan form av saluföring.
parti: fjäderfäkött av samma art och typ, samma klass, samma
produktionsomgång, från samma slakteri eller styckningsanläggning,
belägen på samma plats, som skall kontrolleras. För tillämpningen avartikel 8 och bilaga 5 och 6 avses med ”parti” endast konsument-förpackningar av samma nominella viktkategori.
Artikel 2
1. För saluförande i enlighet med denna förordning skall slaktkroppar
bjudasut till förs äljning i en av följande former:
— Delvisurtagen (”effilé”, ”roped”).
— Med inkråm.
— Utan inkråm. Urtagen.
2. Delvis urtagna slaktkroppar är slaktkroppar från vilka hjärta, lever,
lungor, muskelmage, kräva och njurar inte har avlägsnats.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 5
(1) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.▼M4
▼B
▼M7
▼B
▼M4
▼B
▼M7
▼B
▼M4
3. Beträffande alla presentationsformer av slaktkroppar får luft- och
matstrupe liksom kräva lämnas kvar i kroppen om huvudet inte ärborttaget.
4. Inkråm får endast bestå av följande:
Hjärta, hals, muskelmage och lever samt alla andra delar som anses vara
ätliga på den marknad där produkten är tänkt att slutligen konsumeras.
Levern skall vara utan gallblåsa. Muskelmagen skall vara utanhornlagret och innehållet i muskelmagen skall vara urtaget. Hjärtatkan vara med eller utan hjärtsäcken. Om halsen sitter kvar på kroppenanses den inte utgöra del av inkråmet.
Om ett av dessa fyra organ vanligtvis inte ingår i de slaktkroppar som
bjuds ut till försäljning skall det vid märkningen anges att detta organsaknas.
Artikel 3
1. De namn under vilka produkter som omfattas av denna förordning
säljs, i den bemärkelse som avses i artikel 3.1.1 i direktiv 79/112/EEG,
skall vara de namn som nämns i artikel 1 samt motsvarande termer påövriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 1, åtföljda av följandehänvisning:
— För hela slaktkroppar en hänvisning till en av de presentationsformer
som fastställs i artikel 2.1.
— För styckningsdelar av fjäderfä en hänvisning till respektive arter.
2. De namn som definieras i artikel 1.1 och 1.2 får kompletteras med
andra termer, förutsatt att dessa inte i avsevärd grad vilseleder
konsumenten, särskilt inte på ett sådant sätt att det kan leda till en
förväxling med andra produkter som anges i artikel 1.1 och 1.2 eller medde uppgifter som avses i artikel 10.
Artikel 4
Andra produkter än de som definieras i artikel 1 får endast saluföras
inom gemenskapen under namn som inte i avsevärd grad vilselederkonsumenten genom att ge upphov till förväxling med de produkter som
anges i artikel 1 eller med de uppgifter som avses i artikel 10.
Artikel 5
Följande tilläggsbestämmelser skall gälla för fryst fjäderfäkött enligt
definitionen i artikel 2.6 i förordning (EEG) nr 1906/90:
Fryst fjäderfäkött som berörs av denna förordning skall hålla en stabil
temperatur på högst − 12 ºC på alla ställen i produkten, med eventuella
kortvariga temperaturökningar på högst 3 ºC. Dessa toleranser förproduktens temperatur skall vara tillåtna i enlighet med god förvarings-och distributionspraxis vid lokal distribution och i frysdiskar idetaljhandeln.
Artikel 6
1. Fjäderfäslaktkroppar och styckningsdelar av fjäderfä som omfattas
av denna förordning skall uppfylla följande minimikrav för att
klassificeras i klass A och B:
— Hela, med hänsyn tagen till presentationsformen.
— Rena, fria från synliga synliga föroreningar och blod.— Fria från främmande lukter.
— Fria från synliga blodfläckar, undantaget sådana som är små och icke
iögonenfallande.
— Fria från utskjutande brutna ben.
— Fria från svåra kontusioner.
Färskt fjäderfäkött får inte uppvisa tecken på tidigare frysning.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 6
▼B
▼B
2. För att klassificeras som klass A skall slaktkroppar och styck-
ningsdelar av fjäderfä dessutom uppfylla följande kriterier:
— De skall ha en god konformation. Köttet skall vara fylligt, bröstet väl
utvecklat, brett, långt och köttigt, och låren skall vara köttiga.Kycklingar, unga ankor eller ankungar och kalkoner skall ha ett tunt,jämnt fettlager på bröstet, ryggen och låren. På tuppar, höns, ankoroch unga gäss är det tillåtet med ett tjockare fettlager. Gäss skall haett medeltjockt till tjockt fettlager över hela slaktkroppen.
— Ett fåtal små fjädrar, fjäderspolar (ving- eller stjärtpennslut) och dun
(trådfjädrar) får finnaspå brös t, klubba, gump, fotleder ochvingspetsar. Kokhöns, ankor, kalkoner och gäss får ha ett fåtal
sådana rester även på andra kroppsdelar.
— Viss skada, kontusion och missfärgning är tillåten under förutsätt-
ning att den är liten och icke iögonenfallande och inte förekommer
på bröst eller klubba. Vingspetsen får saknas. En liten rödfärgning av
vingspetsar och fjäderfolliklar är tillåten.
— Frysta eller djupfrysta fjäderfä får inte uppvisa tecken på
frysbränna(
1), undantaget sådan som oväsentlig, liten och icke
iögonenfallande och inte förekommer på bröst eller klubba.
Artikel 7
1. Beslut till följd av artiklarna 1, 2 och 6 inte följts får endast avse
hela det parti som har kontrollerats i enlighet med bestämmelserna idenna artikel.
3. Ett prov bestående av följande antal enskilda produkter enligtartikel 1 skall väljas ut slumpmässigt från varje parti för kontroll islakthus, styckningsanläggningar, grossist- och deltaljhandelslager, eller
vid import från tredje land, vid förtullningen.
Partiets storlek Provets storlekTilltåtet antal defekta enheter
SummaFör artiklarna
1.1 (*), 3.1 och 6.1
1234
100 - 500 30 5 2
501 - 3 200 50 7 3
> 3 200 80 10 4
(*) Toleransinom varje art, inte mellan arter.
4. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass A är hela det tillåtna
antalet defekta enheter som avses i kolumn 3 i tabellen i punkt 3 tillåtet.
Dessa defekta enheter får i fråga om bröstfilé även ha en förekomst av
filéer med högst 2 viktprocent brosk (bröstbenets böjliga spets).
Antalet defekta enheter som inte uppfyller bestämmelserna i artikel 1
nummer 1 och 3 och artikel 6.1 skall dock inte överskrida de tal somangesi kolumn 4 i tabellen i punkt 3.
Vad gäller artikel 1.3 skall inga defekta enheter tillåtas om inte vikten är
minst 240 g i fråga om anklever och minst 385 g i fråga om gåslever.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 7
(1) Frysbränna: (i bemärkelsen kvalitetsförsämring) är en lokal eller fläckvis
irreversibel uttorkning av skinnet och/eller köttet som kan visa sig som
förändringar av
— den ursprungliga färgen (oftast blekare) och/eller
— smaken och lukten (utan smak eller härsken) och/eller
— konsistensen (torr, svampaktig).▼M4
▼B
▼M4
▼M4
5. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass B skall det tillåtna
antalet defekta enheter fördubblas.
6. Om det kontrollerade partiet bedöms vara bristfälligt, skall
kontrollorganet förbjuda att det saluförs eller importeras om det kommerfrån tredje land, såvida inte respektive till dess att bevis föreligger för attåtgärder har vidtagits så att partiet överensstämmer med bestämmelsernai artikel 1 och 6.
Artikel 8
1. Konsumentförpackat fryst eller djupfryst fjäderfäkött får i enlighet
med artikel 3.3 i förordning (EEG) nr 1906/90 klassificeras i
viktkategorier i konsumentförpackningar i den bemärkelse som avses i
artikel 2 i direktiv 76/211/EEG.
Dessa konsumentförpackningar kan bestå av
— konsumentförpackningar som innehåller en fjäderfäslaktkropp eller
— konsumentförpackningar som innehåller en eller flera stycknings-
delar av fjäderfä av samma typ och art, enligt definitionen i artikel 1.
2. I enlighet med punkterna 3 och 4 skall det på alla konsumentför-
packningar finnasen uppgift om produktensvikt, den s å kallade
”nominella vikt” som de skall innehålla.
3. Konsumentförpackningar med fryst eller djupfryst fjäderfäkött får
klassificeras i kategorier av nominella vikter enligt följande:
— Slaktkroppar:
— < 1 100 g: klasser om 50 g (1 050-1 000-950 etc.),
— 1 100 - < 2 400 g: klasser om 100 g (1 100-1 200-1 300 etc.),
—≥2 400 g: klasser om 200 g (2 400-2 600-2 800 etc.).
— Styckningsdelar:
— < 1 100 g: klasser om 50 g (1 050-1 000-950 etc.),
—≥1 100 g: klasser om 100 g (1 100-1 200-1 300 etc.).
4. Sådana konsumentförpackningar som avses i stycke 1 skall vara så
beskaffade att de uppfyller följande krav:
— Det faktiska innehållet skall i genomsnitt inte understiga den
nominella vikten.
— Andelen konsumentförpackningar med en negativ avvikelse som är
större än den tillåtna negativa avvikelse som fastställs i punkt 9 skallför ett parti konsumentförpackningar vara så liten att partietuppfyller de kontrollkrav som anges i punkt 10.
— En konsumentförpackning med en negativ avvikelse som är större än
dubbelt så stor som den i punkt 9 angivna tillåtna avvikelsen får intesaluföras.
De definitioner av nominell vikt, faktiskt innehåll och negativ avvikelse
som fastställs i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG skall gälla för denna
förordning.
5. Beträffande det ansvar som vilar på förpackaren eller importören
av fryst eller djupfryst fjäderfäkött och de kontroller som skall utföras avbehöriga myndigheter, skall punkterna 4-6 i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG gälla i tillämpliga delar.
6. Kontrollen av konsumentförpackningar, som skall utföras genom
att prov väljsut, omfattar två delar:
— En kontroll avseende det faktiska innehållet i varje konsumentför-
packning i provet.
— En kontroll avseende det genomsnittliga faktiska innehållet i
konsumentförpackningarna i provet.
Ett parti konsumentförpackningar skall anses godtagbart om resultaten
av båda kontrollerna uppfyller de kriterier för godkännande som avses ipunkterna 10 och 11.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 8
▼B
▼M3
▼M3
7. Ett parti skall utgöras av alla de konsumentförpackningar med
samma nominella vikt, av samma typ och samma produktionsomgång,förpackade på samma ställe, som skall kontrolleras.
Partiets storlek skall begränsas till det antal som fastställs nedan:
— Om konsumentförpackningarna kontrolleras i slutet av förpacknings-
linjen skall antalet i varje parti motsvara förpackningslinjensmaximala produktion per timme, utan begränsning vad beträffarpartietss torlek.
— I andra fall skall partiets storlek begränsas till 10 000.
8. Ett prov bestående av följande antal konsumentförpackningar skall
slumpmässigt väljas ut från varje parti som skall kontrolleras:
Partiets storlek Provets storlek
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
För partier som består av färre än 100 konsumentförpackningar skall det
icke-förstörande prov som avses i bilaga 2 till direktiv 76/211/EEG, om
den utförs, omfatta hela partiet.
9. För konsumentförpackade enskilda slaktkroppar är följande
negativa avvikelser tillåtna:
Nominell vikt, gTillåten negativ avvikelse, g
Slaktkroppar Styckningsdelar
< färre än 1 000 25 25
1 100 - < 2 400 50/C148/C147/C147/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C147/C147/C150502 400 eller fler 100
10. För kontrollen av det faktiska innehållet i varje konsumentför-
packning i provet skall det minsta godtagbara innehållet beräknas genom
att den tillåtna negativa avvikelsen för det aktuella innehållet subtraherasfrån konsumentförpackningens nominella vikt.
Konsumentförpackningar i provet vars faktiska innehåll understiger det
minsta godtagbara innehållet skall anses defekta.
Det kontrollerade partiet konsumentförpackningar skall anses vara
godkänt eller underkänt om antalet defekta enheter i provet är mindreän eller lika med kriteriet för godkännande eller lika med eller större änkriteriet för icke godkännande enligt nedan:
Antal i provetAntal defekta enheter
Kriterium för godkännandeKriterium för underkän-
nande
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. För kontrollen av det genomsnittliga faktiska innehållet skall ett
parti konsumentförpackningar anses godkänt om det genomsnittligafaktiska innehållet i de konsumentförpackningar som utgör provetöverstiger nedan angivna kriterium för godkännande:1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 9
▼M3
Provetss torlekKriterium för godkännande för genom-
snittligt faktiskt innehåll
30 /C22xx≥Qn− 0,503 s
50 /C22xx≥Qn−0,379 s
80 /C22xx≥Qn−0,295 s
/C22xx = genomsnittligt faktiskt innehåll i konsumentförpackningarna,
Qn = konsumentförpackningens nominella innehåll,s = standardavvikelse i det faktiska innehållet i konsumentför-
packningarna i partiet.
Standardavvikelsen skall beräknas i enlighet med punkt 2.3.2.2 i bilaga
2 till direktiv 76/211/EEG.
12. Så länge kompletterande uppgifter tillåts enligt bestämmelserna i
direktiv 80/181/EEG, får en kompletterande uppgift angestills ammansmed uppgiften om nominell vikt på konsumentförpackningar på vilkadenna artikel är tillämplig.
13. Som alternativ till att tillämpa bestämmelserna i punkterna 2-12,
får aktörerna fram till den 31 december 1994 i Förenade kungariketsaluföra sådana konsumentförpackningar som avses i denna artikel sommärkts i enlighet med den inhemska lagstiftningen med de nominellavikterna uttryckta i brittiska standardenheter.
Beträffande fjäderfäkött som förs in i Förenade kungariket från andra
medlemsstater och som uppfyller bestämmelserna i föregående styckeskall kontroller utföras slumpvis och inte vid gränsen.
Artikel 9
Uppgift om att en av nedan angivna kylmetoder har använtsoch
motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 2 fåranges vid märkning i den bemärkelse som avses i artikel 1.3 a i direktiv79/112/EEG:
— Luftkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar med kall luft.
— Evaporation: Kylning av fjäderfäslaktkroppar med kall luft som
uppblandatsmed vattendimma eller finfördelat
vatten.
— Vattenkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar i tankar med
vatten eller isoch vatten i enlighet med den
motströmsprocess som definieras i rådets direktiv
71/118/EEG(
1), bilaga 1, kapitel 5, punkt 28 a och
b.
Artikel 10
1. Vid uppgift om produktionssystem, får med undantag av organisk
eller ekologisk produktion, inga andra termer än de som anges nedanoch motsvarande termer på de övriga gemenskaps-språken enligt bilaga3, användasi märkningen i enlighet med artikel 1.3 a i direktiv 79/112/
EEG, och de får anges endast om de villkor som anges i bilaga 4
uppfylls.
a) ”Utfodrade med … % …”
b) ”Extensivt uppfödd inomhus”
c) ”Tillgång till utomhusvistelse”
d) ”Fri tillgång till utomhusvistelse”1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 10
(1) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23.▼B
▼M4
▼B
▼B
e) ”Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad”.
Dessa termer får kompletteras med uppgifter som hänvisar till de
särskilda kännetecknen för respektive produktionssystem.
2. Uppgift om slaktålder eller om gödnings-periodens längd skall
tillåtas endast vid användning av en av de termer som avses i punkt 1och för en ålder som lägst motsvarar den som anges i bilaga 4 b, c ellerd. Denna bestämmelse gäller dock inte för djur som omfattas av artikel1.1 a fjärde strecksatsen.
3. Dessa bestämmelser skall gälla utan att påverka tillämpningen av
nationella tekniska bestämmelser som är mer omfattande än deminimikrav som anges i bilaga 4, och som endast gäller för producenteri den berörda medlemsstaten, förutsatt att de nationella bestämmelserna
är förenliga med gemenskapsrätten och de gemensamma handels-
normerna för fjäderfäkött.
4. Kommissionen skall underrättas om de nationella åtgärder som
avses i punkt 3.
5. Närhelst kommissionen så begär skall medlemsstaterna överlämna
alla uppgifter som är nödvändiga för att bedöma om de åtgärder som
avses i denna artikel är förenliga med gemenskapsrätten och degemensamma handelsnormerna för fjäderfäkött.
Artikel 11
1. Slakterier som har tillstånd att använda de termer som anges i
artikel 10 skall vara föremål för särskild registrering. De skall föra ett
separat register per produktionssystem
— över namn och adress på fjäderfäproducenter som skall registreras
efter en kontroll av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, och
— på begäran av denna myndighet, antalet djur som varje producent
håller vid varje produktionsomgång.
2. Nämnda producenter skall därefter kontrolleras regelbundet. De
skall föra aktuella register över antalet fåglar per fjäderfäsystem. Av
dessa register skall även framgå antalet sålda djur och köparnas namn.
3. Regelbundna kontroller som avser iakttagandet av artikel 10 och
11 skall göras på
— jordbruksföretag: minst en gång per produktionsomgång,
— foderfabriker: minst en gång per använd foderblandning, i alla
händelser minst en gång om året,
— slakterier: minst fyra gånger per år,
— kläckerier: minst en gång per år för de produktionssystem som avses
i artikel 10.1 d och e.
4. Varje medlemsstat skall före den 1 juli 1991 till övriga
medlemsstater och kommissionen överlämna en förteckning över de
godkända slakterier som registrerats i enlighet med punkt 1. Av denna
förteckning skall framgå namn och adress och det nummer som tilldelatsvarje slakteri. Övriga medlemsstater och kommissionen skall i början avvarje kvartal av kalenderåret underrättasom eventuella ändringar avdenna förteckning.
Artikel 12
När det gäller kontrollen av angivandet av använt produktionssystem
enligt artikel 5.6, andra stycket i förordning (EEG) nr 1906/90 skall deorgan som medlemsstaterna utsett uppfylla de kriterier som fastställs ieuropeisk standard nr ES/45011 av den 26 juni 1989, och skall somsådana godkännas och kontrolleras av den behöriga myndigheten i denaktuella medlemsstaten.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 11
▼M4
▼B
▼B
Artikel 13
Fjäderfäkött som importeras från tredje land får vara märkt med en eller
flera av de valfria uppgifter som anges i artikel 9 eller 10, om köttetåtföljsav ett intyg s om utfärdatsav den behöriga myndigheten i
ursprungslandet, om att de aktuella produkterna är i överensstämmelse
med tillämpliga bestämmelser i denna förordning.
På begäran av ett tredje land skall kommissionen utarbeta en förteckning
över sådana myndigheter.
Artikel 14
Namn på produkter och andra termer som fastställs i denna förordning
skall anges:
— i fråga om försäljning till slutkonsument, på ett språk som är
lättförståeligt för köparen enligt artikel 14 i rådets direktiv 79/112/EEG i den medlemsstat där försäljningen äger rum; dennabestämmelse skall dock inte förhindra att sådana uppgifter anges
på olika språk,
— i alla andra fall på ett eller flera av gemenskapens språk.
Artikel 14a
1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 och 10 får fryst och
djupfryst kyckling saluföras genom affärsverksamhet eller handel inomgemenskapen endast om vattenhalten inte överskrider de teknisktoundvikliga värden som bestäms genom den analysmetod som beskrivs
i bilaga 5 (avdroppningstest) eller metoden i bilaga 6 (kemiskt test).
2. De behöriga myndigheter som utses av varje medlemsstat skall
säkerställa att slakterierna vidtar alla nödvändiga åtgärder för attuppfylla bestämmelserna i punkt 1 och särskilt se till att
— prov tasför att övervaka vattenupptagningen vid kylning och
vattenhalten i fryst och djupfryst kyckling,
— resultaten av kontrollerna antecknas och sparas i ett år,— varje parti märks på ett sådant sätt att produktionsdagen kan
identifieras; denna märkning av partiet måste anges i produktions-protokollen.
3. I enlighet med bilaga 7 skall regelbundna kontroller genomföras av
det vatten som upptas eller kontroller i enlighet med bilaga 5genomföras i slakterierna minst en gång under varje arbetsperiod om►
M11åtta◄timmar.
Om kontrollerna visar att den vattenmängd som upptas är större än den
totalt tillåtna vattenhalten enligt denna förordning, med beaktande av
vatten som upptas av slaktkropparna vid den del beredningen som inteomfattasav kontroll, och om i något fall den vattenmängd s om upptasärstörre än de nivåer som anges i bilaga 7 punkt 9 eller i bilaga 5 punkt 7,skall nödvändiga tekniska justeringar av produktionen genast göras avslakteriet.
4. I samtliga de fall som avses i punkt 3 andra stycket och i vart fall
åtminstone en gång ►
M8varannan månad ◄skall de kontroller av
vattenhalten som avses i punkt 1 genomföras genom provtagning ienlighet med bilaga 5 eller 6 på frysta och djupfrysta kycklingar från deslakterier som väljs ut av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.Dessa kontroller skall inte utföras på slaktkroppar som är avseddauteslutande för export om detta kan intygas på ett godtagbart sätt för den
behöriga myndigheten.
5. De kontroller som avses i punkt 3 och 4 skall genomföras av eller
under tillsyn av den behöriga myndigheten. Den behöriga myndighetenfår i vissa fall tillämpa bestämmelserna i punkt 3, särskilt punkt 1 och 9 ibilaga 7, samt punkt 4 striktare i fråga om ett givet slakteri där dettavisar sig nödvändigt för att säkerställa att den totalt tillåtna vattenhaltenenligt denna förordning följs.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 12
▼M4
▼M8
De skall vid alla tillfällen, då ett parti frysta eller djupfrysta kycklingar
inte anses vara i överensstämmelse med denna förordning, förståteruppta kontrollen med den lägsta möjliga frekvens som anges i
punkt 4, när tre på varandra följande kontroller enligt bilaga V eller VI,
genomförda på ett urval av tre olika produktionsdagar inom högst fyraveckor, har visat negativt resultat. Kostnaden för dessa kontroller skallbetalasav s lakteriet i fråga.
6. Om resultatet av de kontroller som avses i punkt 4 överskrider de
tillåtna gränsvärdena skall bedömningen göras att det berörda partiet inte
anses uppfylla bestämmelserna i denna förordning. Det berörda
slakteriet får dock begära att en motanalys genomförs med hjälp av enmetod som väljs av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.
7. Om det efter en sådan motanalys bedöms att det berörda partiet
inte uppfyller bestämmelserna i denna förordning skall den behöriga
myndigheten vidta lämpliga åtgärder för att tillåta att ett sådant partisaluförs inom gemenskapen endast på villkor att såväl individuella somgemensamma förpackningar av slaktkropparna i fråga, under tillsyn avden behöriga myndigheten, av slakteriet märks med en banderoll elleretikett som har minst ett av följande angivet med röda versaler:
”Contenido en agua superior al límite CEE”
”Vandindhold overstiger EØF-Normen””Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert”
”Περιεκτικότητα σε νερό ανώτερη του ορίου ΕΟΚ ”
”Water content exceedsEEC limit””Teneur en eau supérieure à la limite CEE””Tenore d'acqua superiore al limite CEE””Watergehalte hoger dan het EEG-maximum”
”Teor de água superior ao limite CEE”
”Vesipitoisuus ylittää ETY-normin”
”Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom EEG”.
Det parti som avses i första stycket skall förbli under den behöriga
myndighetens överinseende till dess att det har behandlats i enlighet med
bestämmelserna i första stycket eller på annat sätt slutbehandlats. Om
det intygas för den behöriga myndigheten att det parti som avses i förstastycket skall exporteras, skall den behöriga myndigheten vidta allanödvändiga åtgärder för att förhindra att det berörda partiet saluförsinom gemen-skapen. De uppgifter som anges i första stycket skall
anbringaspå en väl s ynlig platsoch vara tydliga och outplånliga. De
skall inte döljas, skymmas eller störas av andra texter eller bilder.Bokstäverna skall på individuella förpackningar vara minst 1 cm högaoch på gemensamma förpackningar 2 cm.
8. Om det föreligger allvarliga misstankar om oegentligheter får den
medlemsstat som är bestämmelse-land genomföra stickprovskontrollerav fryst och djupfryst kyckling för att kontrollera att försändelsenuppfyller kraven i denna artikel.
9. De kontroller som avses i punkt 8 skall genomföras på varornas
bestämmelseort eller på en annan lämplig plats, under förutsättning att idet senare fallet platsen inte är belägen vid gränsen och i minsta möjligamån påverkar varornasfärdväg och att varorna kan forts ätta motbestämmelseorten när provtagning har skett. De berörda produkternaskall dock inte säljas till slutkonsument förrän resultatet av kontrollen
finnstillgängligt.
Sådana kontroller skall genomföras snarast möjligt för att inte onödigt
försena produkternas saluförande eller förorsaka förseningar som kanpåverka deraskvalitet.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 13
▼M4
▼M6
▼M4
▼M4
Resultaten av dessa kontroller och eventuellt påföljande beslut och
skälen till dessa skall senast två arbetsdagar efter provtagningenmeddelas till avsändaren och mottagaren eller deras företrädare. Beslut
som fattas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
bestämmelseland och skälen för besluten skall meddelas till denbehöriga myndigheten i den medlemsstat som är avsändarland.
Om avsändaren eller hans företrädare begär det skall dessa beslut och
skälen för dem meddelas till honom skriftligen med uppgifter om rättenatt överklaga enligt gällande lag i den medlemsstat som är bestämmelse-land, förfarandet för överklagande och gällande tidsfrister.
10. Om resultaten av de kontroller som avses i punkt 8 överskrider de
tillåtna gränsvärdena får innehavaren av partiet begära att en motanalysmed hjälp av en metod som han väljer genomförs i ett av de referens-laboratorier som anges i bilaga 8, eller i något annat laboratorium som
godkännsför detta ändamål av den behöriga myndigheten. De utgifter
som uppstår på grund av motanalysen skall bäras av innehavaren avpartiet. Referenslaboratoriernas uppgifter och kompetens anges i bilaga9.
11. Om det efter en kontroll som genomförs i enlighet med punkt 8
och 9 — och efter en begärd motanalys — visar sig att den frysta ellerdjupfrysta kycklingen inte uppfyller kraven i denna artikel, skall denbehöriga myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland
tillämpa förfarandet i punkt 7.
12. I de fall som anges i punkt 10 och 11 skall den behöriga
myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland snarast ta
kontakt med den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
avsändarland. Den senare skall vidta alla nödvändiga åtgärder ochunderrätta den behöriga myndigheten i bestämmelse-landet om vilkentyp av kontroller som genomförts, de beslut som fattats och skälen fördem.
När de kontroller som avses i punkt 8 och 10 visar upprepade avvikelser
eller när sådana kontroller — enligt den medlemsstat som är avsändar-land — genomförsutan tillräcklig anledning s kall de behöriga
myndigheterna i den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen.
Kommissionen får i den utsträckning som är nödvändig för att
säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning eller på begäran
av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelse-
land och med beaktande av arten av oegentligheter vidta någon avföljande åtgärder:
— Sända en grupp experter till den berörda anläggningen och i
samarbete med den behöriga nationella myndigheten genomförakontroller på platsen, eller
— begära att den behöriga myndigheten i den medlemsstat som är
avsändarland gör fler provtagningar i den berörda anläggningen ochom nödvändigt vidtar sanktioner i enlighet med artikel 10 iförordning (EEG) nr 1906/90.
Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om sina rön. Medlems-
stater på vars område en inspektion genomförs skall ge experterna allnödvändig hjälp för utförandet av derasuppdrag.
De medlemsstater som är avsändarland måste på begäran av den
medlemsstat som är bestämmelseland, i avvaktan på kommissionens rön,göra fler kontroller av produkterna från den berörda anläggningen.
När dessa åtgärder vidas för att komma till rätta med upprepade
avvikelser i en anläggning skall kommissionen debitera de utgifter som
uppkommer genom tillämpningen av tredje styckets strecksatser på den
berörda anläggningen.
12a. Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall omedelbart
underrätta respektive nationella referenslaboratorium om resultaten av
den kontroll som genomförs av dem eller under deras övervakning.
De nationella referenslaboratorierna skall vidarebefordra dessa data till
gemenskapens referenslaboratorium var sjätte månad för ytterligare1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 14
▼M8
▼M8
utvärdering och diskussion med nationella referenslaboratorium minst
en gång per år. Rönen skall presenteras för förvaltningskommittén förövervägande i enlighet med artikel 18 i förordning (EEG) nr 2777/75.
13. Medlemsstaterna skall utarbeta praktiska åtgärder för de
kontroller i alla led i saluföringen som föreskrivs i den här artikeln,inbegripet kontroll av import från tredje land i samband medtullklareringen i enlighet med bilagorna 5 och 6. De skall informerade övriga medlemsstaterna och kommissionen om dessa åtgärder före
den 1 september 2000. Alla relevanta ändringar skall genast anmälas till
de övriga medlemsstaterna och kommissionen.
14. Gemenskapen skall bevilja gemenskapens referenslaboratorium
”Het Spelderholt”, Centre for Poultry Research and InformationServices, Beekbergen, Nederländerna, ett finansiellt stöd på högst75 000 ecu för en period på tre år för fullgörandet av de uppgifter som
avses i bilaga 9 punkt 1.
Det finansiella stödet skall betalas till referenslaboratoriet i enlighet med
villkoren i ett kontrakt som sluts mellan kommissionen på uppdrag avEuropeiska gemenskapen och laboratoriet.
Generaldirektören vid generaldirektoratet för jordbruk bemyndigasatt
på kommissionens vägnar underteckna kontraktet.
Artikel 14 b
1. Följande färska, frysta och djupfrysta styckningsdelar av
fjäderfäkött får saluföras inom gemenskapen, genom försäljning till
konsumenten eller genom handel, endast om vattenhalten inte överstigervad som är tekniskt ofrånkomligt enligt den analysmetod som beskrivs ibilaga 6a (kemisk analysmetod):
a) Kycklingbröstfiléer, med eller utan nyckelben, utan skinn.
b) Kycklingbröst, med skinn.
c) Överlår, ben, klubbor, klubbor med en del av ryggen och lårkvarter
av kyckling, med skinn.
d) Kalkonbröstfilé, utan skinn.
e) Kalkonbröst, med skinn.
f) Överlår, ben och klubbor av kalkon, med skinn.
g) Urbenat kalkonkött av klubba, utan skinn.
2. Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall se till att slakterier
och styckningsanläggningar, oavsett om de är kopplade till ett slakteri
eller inte, vidtar alla nödvändiga åtgärder för att följa bestämmelserna ipunkt 1, och i synnerhet
— att regelbundna kontroller av vattenhalten görsi enlighet med artikel
14a.3, även när det gäller slaktkroppar av kalkon och kycklingavsedda för produktion av färska, frysta och djupfrysta stycknings-delar enligt punkt 1. Kontrollerna skall utföras minst en gång per
arbetspass på åtta timmar. De gränsvärden som fastställs i bilaga 7.9
skall även gälla för slaktkroppar av kalkon,
— att resultatet av kontrollerna registreras och sparas under en period
av ett år,
— att varje varuparti är märkt på ett sådant sätt att det är möjligt att
fastställa produktionsdatum. Denna märkning måste framgå av
produktionsregistret.
3. Kontroller av den vattenhalt som avses i punkt 1 skall utföras
åtminstone en gång var tredje månad genom provtagning på frysta och
djupfrysta styckningsdelar av fjäderfäkött från samtliga slakterier och
styckningsanläggningar som producerar sådana styckningsdelar, ienlighet med bilaga 6a. Dessa kontroller skall inte utföras om denbehöriga myndigheten har tillfredsställande belägg för att stycknings-delarna i fråga uteslutande är avsedda för export.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 15
▼M11
▼M5
▼M11
▼M11
Om kontrollresultaten vid en viss anläggning har varit tillfredsställande
under ett år skall kontrollfrekvensen sänkas till en kontroll var sjättemånad. Om det därefter uppdagasatt kriterierna i bilaga 6a inte iakttas
skall kontroller återigen göras var tredje månad under minst 2 år innan
det åter är tillåtet att sänka kontrollfrekvensen.
4. Punkterna 5–13 i artikel 14a skall i tillämpliga delar också gälla de
styckningsdelar av fjäderfäkött som avses i punkt 1.
Artikel 15
Denna förordning träder i kraft den 20 juni 1991.Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1991.Artikel 8 skall tillämpas från och med den 1 mars 1992 för import från
tredje land.
Till och med den ►
M231 mars1992 ◄får aktörerna emellertid
förpacka produkter som omfattas av denna förordning i förpacknings-
material som är försett med de uppgifter som anges igemenskapslagstiftningen eller i den nationella lagstiftning som tillä-mpades före denna förordnings ikraftträdande. Dessa produkter får sedansaluföras till och med den 31 december 1992.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 16
▼M1
▼B
BILAGA 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION AV SLAKTKROPPAR AV FJÄDERFÄ
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Chicken, broiler Poulet (de
chair)Hähnchen,
►M6
Masthuhn ◄Kylling, slagte-
kyllingPollo (de carne) Κοτόπουλο
Πετεινοί και
κότες (κρεα-
τοπαραγωγής)Pollo, ”Broiler” Kuiken, braad-
kuikenFrango ►M6Broile-
ri◄►M6Kyckling,
slaktkyckling
(broiler)◄
2. Cock, hen,
casserole, orboiling fowlCoq, poule (à
bouillir)Suppenhuhn Hane, høne,
suppehøneGallo, gallina Πετεινοί και
κότες (γιαβράσιµο)Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,
soep- ofstoofkipGalo, galinha ►
M6Kukko,
kana◄►M6Tupp,
höna, gryt- ellerkokhöna ◄
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, ►
M6Cha-
pon (syöttö-
kukko)◄►M6Kapun◄
4. Poussin,
CoqueletPoussin,
coqueletStubenküken Poussin,
CoqueletPolluelo Νεοσσός,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos ►M6Kanan-
poika, kukon-
poika◄►M6Poussin,
Coquelet ◄
1. (Young) turkey Dindonneau,
(jeune) dinde(Junge) Pute,
(Junger) Trut-
hahn(Mini) kalkun Pavo (joven) ( Νεαροί)
γάλοι και
γαλοπούλες(Giovane)
tacchino(Jonge) kalkoen Peru ►M6(Nuori)
kalkkuna ◄►M6(Ung)
kalkon◄
2. Turkey Dinde (à
bouillir)Pute, Truthahn Avlskalkun Pavo Γάλοι και
γαλοπούλεςTacchino/a Kalkoen Peru adulto ►M6Kalk-
kuna◄►M6Kalkon◄
1. (Young) duck,
duckling,
(Young)
Muscovy duck
(Young)
Mulard duck(Jeune) canard,
caneton, (jeune)
canard de
barbarie (jeune)
canard mulardFrühmastente,
Jungente,
(Junge) Barba-
rieente (1)
(Junge) Mular-
dente(Ung) and
(Ung) berbe-
rieand
(Ung) mular-
dandPato (joven o
anadino), pato
de Berbería
(joven), Pato
cruzado (joven)(Νεαρές)
πάπιες ή
παπάκια,
(νεαρές)
πάπιες
βαρβαρίας,
(νεαρές)
πάπιες mulard(Giovane)
Anatra
(Giovane)
Anatra muta
(Giovane)
Anatra
”mulard”(Jonge) eend
(Jonge) Barba-
rijse eend
(Jonge)
”Mulard”-eendPato, pato
Barbary, Pato
Mulard►M6(Nuori)
ankka, (Nuori)
myskiankka ◄►M6(Ung)
anka, ankunge,
(ung) mular-
dand (ung)
myskand ◄
2. Duck, Muscovy
duck, Mulard
duckCanard, canard
de Barbarie (à
bouillir), canard
mulard (à
bouillir)Ente, Barba-
rieente (1)
MulardenteAvlsand Berbe-
rieand Mular-
dandPato, pato de
Berbería Pato
cruzadoΠάπιες,
πάπιες
βαρβαρίας
πάπιες mulardAnatra
Anatra muta
Anatra
”mulard”Eend
Barbarijse eend
”Mulard”-eendPato adulto,
pato adulto
Barbary, pato
adultoMulard►M6Ankka,
myskiankka ◄►M6Anka,
mulardand,
myskand ◄▼M41991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 17
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
1. (Young) goose,
gosling(Jeune) oie ou
oisonFrühmastgans,
(Junge) Gans,
►M6Jung-
mastgans ◄(Ung) gåsOca (joven),
ansarón(Νεαρές)
χήνες ή
χηνάκια(Giovane) oca (Jonge) gansGans o ►M6(Nuori)
hanhi◄►M6(Ung) gås,
gåsunge◄
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca GansGans o adulto ►M6Hanhi◄►M6Gås◄
1. (Young) guinea
fowl(Jeune) pintade
Pintadeau(Junges)
Perlhuhn(Ung) perle-
hønePintada (joven) ( Νεαρές)
φραγκόκοτες(Giovane)
faraona(Jonge) parel-
hoenPintada ►M6(Nuori)
helmikana ◄►M6(Ung)
pärlhöna ◄
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsperlehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adulta ►M6Helmi-
kana◄►M6Pärlhö-
na◄
(1) Termen ”Flugente” får användastill och med den 31 december 1995.▼M41991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 18
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION AV STYCKNINGSDELAR
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Half Demi ou moitié Hälfte oder
halbesHalvt Medio Μισά Metà Helft Metade ►M6Puoli-
kas◄►M6Halva◄
b) Quarter Quart (Vorder-,
Hinter-) ViertelKvart Cuarto Τεταρτηµόριο Quarto Kwart Quarto ►M6Neljän-
nes◄►M6Kvart◄
c) Unseparated leg
quartersQuartspos t-
érieursnon
séparésHinterviertel
am StückSammenhæng-
ende lårstykkerCuartostras eros
unidosΑδιαχώριστα
τεταρτηµόρια
ποδιώνCosciotto Niet-gescheiden
achterkwartenQuartosde coxa
não separados►M6Taka-
neljännes ◄►M6Bakdels-
part◄
d) Breast Poitrine, blanc
ou filet sur osBrust, halbe
Brust, halbierte
BrustBryst Pechuga Στήθος Petto con osso Borst Peito ►M6Rinta◄►M6Bröst◄
e) Leg Cuisse Schenkel,
KeuleHelt lår Muslo y
contramusloΠόδι Coscia Hele poot, hele
dijPerna inteira ►M6Koipi-
reisi◄►M6Klubba◄
f) Chicken leg
with a portion
of the backCuisse de
poulet avec une
portion du dosHähnchen-
schenkel mit
Rückenstück,
►M6Hühner-
keule mit
Rückenstück ◄Kyllingelår med
en del af ryggenCuarto trasero
de polloΠόδι από
κοτόπουλο µε
ένα κοµµάτι
της ράχηςCoscetta Poot/dij met
rugdeel (bout)Perna inteira de
frango com
uma porção do
dorso►M6Koipi-
reisi, jossa
selkäosa◄►M6Kyckling-
klubba med del
av ryggben ◄
g) Thigh Haut de cuisse Oberschenkel,
OberkeuleOverlår Contramuslo Μηρός
(µπούτι)Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa ►M6Reisi◄►M6Lår◄
h) Drumstick Pilon Unterschenkel,
UnterkeuleUnderlår Muslo Κνήµη Fuso Onderpoot,
onderdij
(Drumstick)Perna ►M6Koipi◄►M6Ben◄
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa ►M6Siipi◄►M6Vinge◄
j) Unseparated
wingsAilesnon s épa-
réesBeide Flügel,
ungetrenntSammenhæng-
ende vingerAlasunidas Αδιαχώριστες
φτερούγεςAli non sepa-
rateNiet-gescheiden
vleugelsAsas não sepa-
radas►M6Siivet
kiini toisis-
saan◄►M6Samman-
hängande vin-
gar◄▼M41991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 19
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
k) Breast fillet Filet de
poitrine, blanc,
filet, noixBrustfilet, Filet
ausder Brus t,
►M6Filet◄Brystfilet Filete de
pechugaΦιλέτο
στήθουςFiletto, fesa
(tacchino)Borstfilet Carne de peito ►M6Rinta-
file'◄►M6Bröst-
filé◄
l) Breast fillet
with wishboneFilet de poitrine
avec claviculeBrustfilet mit
SchlüsselbeinBrystfilet med
ønskebenFilete de
pechuga con
clavículaΦιλέτο
στήθους µε
κλειδοκόκαλοPetto (con
forcella), fesa
(con forcella)Borstfilet met
vorkbeenCarne de peito
com fúrcula►M6Rintafile'
solisluineen ◄►M6Bröst-
filé med nyck-
elben◄
m) Magret, maigret Magret, maigret Magret,
MaigretMagret, maigret Magret, maigret Maigret, magret Magret, maigret Magret Magret,
maigret►M6Magret,
maigret◄►M6Magret,
maigret◄▼M41991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 20
▼M4
BILAGA 1 A
Snitt som skiljer lår/klubba och rygg
— avgränsning av höftled
Snitt som skiljer lår och ben— avgränsning av knäled
1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 21
BILAGA 2
ARTIKEL 9 — KYLMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT ►M6FIN◄► M6SE◄
1. Air chilling Refroidissement
à l'airLuftkühlung Luftkøling Refrigeración
por aireΨύξη µε αέρα Raffreddamento
ad ariaLuchtkoeling Refrigeração
por ventilação►M6Ilmajääh-
dytys◄►M6Luftkyl-
ning◄
2. Air spray chil-
lingRefroidissement
par aspersion
ventiléeLuft-Sprühküh-
lungLuftspraykøling Refrigeración
por aspersión
ventiladaΨύξη µε
ψεκασµόRaffreddamento
per aspersione e
ventilazioneLucht-sproei-
koelingRefrigeração
por aspersão e
ventilação►M6Ilma-
sprayjääh-
dytys◄►M6Evapo-
rativ kylning ◄
3. Immersion chil-
lingRefroidissement
par immersionGegenstrom-
TauchkühlungNeddypnings-
kølingRefrigeración
por immersiónΨύξη µε
βύθισηRaffreddamento
per immersioneDompelkoeling Refrigeração
por imersão►M6Vesijääh-
dytys◄►M6Vatten-
kylning◄▼B1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 22
BILAGA 3
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P ►M6FIN◄► M6SE◄
a) Fed with … %
of …
Oatsfed goos eAlimenté avec
… % de …
Oie nourrie à
l'avoineMast mit … %
…
HafermastgansFodret med …
%…
Havrefodret gåsAlimentado con
…%
Oca engordada
con avenaΈχει τραφεί
µε…% …
Χήνα που
παχαίνεται µε
βρώµηAlimentato con
il … % di …
Oca ingrassata
con avenaGevoed met …
%…
Met haver
vetgemeste
gansAlimentado
com … % de …
Ganso engor-
dado com aveia►M6Ruokittu
…%…
Kauralla
ruokittu han-
hi◄►M6Utfodrad
med … % …
Havreutfodrad
gås◄
b) Extensive
indoor (barn-
reared)Élevé à l'inté-
rieur: système
extensifExtensive
BodenhaltungExtensivt stal-
dopdræt
(skrabe…)Sistema exten-
sivo en galli-
neroΕκτατικής
εκτροφήςEstensivo al
copertoScharrel …
binnenge-
houdenProdução
extensiva em
interior►M6Laajape-
räinen sisäkas-
vatus◄►M6Extensivt
uppfödd
inomhus ◄
c) Free range Sortant à l'exté-
rieurAuslaufhaltung Fritgående Gallinero con
salida libreΕλεύθερης
βοσκήςAll'aperto Scharrel … met
uitloopProdução em
semiliberdade►M6Ulkoi-
lumahdolli-
suus◄►M6Tillgång
till utomhusvis-
telse◄
d) Traditional free
rangeFermier-élevé
en plein airBäuerliche
AuslaufhaltungFrilands… Granja al aire
libre►C1Πτηνο-
τροφείο παρα-
δοσιακά
ελεύθερης
βοσκής◄Rurale all'a-
pertoBoerenscharrel
… met uitloop
Hoeve … met
uitloopProdução ao ar
livre►M6Ulkoilu-
vapaus◄►M6Traditio-
nell utomhusvis-
telse◄
e) Free-range —
total freedomFermier-élevé
en libertéBäuerliche
FreilandhaltungFrilands…
opdrættet i fuld
frihedGranja de cría
en libertadΠτηνοτροφείο
απεριόριστης
τροφήςRurale in libertà Boerenscharrel
… met vrije
uitloop
Hoeve … met
vrije uitloopProdução em
liberdade►M6Vapaa
kasvatus ◄►M6Uppfödd i
full frihet ◄▼M41991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 23
▼M4
BILAGA 4
a)Fodertyp
Hänvisning till följande foderingredienser får endast göras i följande fall:
— Till spannmål när detta utgör minst 65 viktprocent av den foderblandning
som ges under större delen av gödningsperioden och innehåller högst 15 %
spannmålsbiprodukter; när hänvisning görs till ett särskilt spannmålslag
skall detta utgöra minst 35 % av den foderblandning som ges och
beträffande majsmins t 50 %.
— I fråga om baljväxter och grönsaker när de utgör minst 5 viktprocent av
den foderblandning som ges under större delen av gödningsperioden.
— I fråga om mjölkprodukter när de utgör minst 5 viktprocent av den
foderblandning som ges under större delen av avslutningsperioden.
Termen ”havreutfodrad gås” får dock användas när gässen under avslutnings-
perioden om tre veckor utfodrasmed mins t 500 g havre dagligen.
b)”Extensivt uppfödd inomhus”
Denna term får endast användas i följande fall:— Beläggningstätheten per m
2golvyta inte överskrider
— för kycklingar, 12 djur men högst 25 kg levande vikt,
— för ankor, pärlhöns, kalkoner, 25 kg levande vikt,— för gäss, 15 kg levande vikt.
— Djurenss laktålder är följande:
— Kycklingar: lägst 56 dagar.
— Kalkoner: lägst 70 dagar.— Gäss: lägst 112 dagar.— Pekingankor: lägst 49 dagar.— Myskänder: för honor lägst 70 dagar, för hannar lägst 84 dagar.— Mulardänder, honor: lägst 65 dagar.— Pärlhöns: lägst 82 dagar.
— Unga gäss (gässlingar): lägst 60 dagar.
c)Tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten i fjäderfästallet och slaktåldern överensstämmer med
gränserna enligt b, med undantag av kycklingar, för vilka beläggningstät-
heten får ökastill 13 men högs t 27,5 kg levande vikt per m
2och för
kapuner, för vilka beläggningstätheten skall vara högst 7,5 per m, dock
högst 27,5 kg levande vikt per m2.
— Djuren under minst hälften av sin livstid under dagtid har haft fortlöpande
tillgång till en rastgård utomhus med en till största delen vegetationstäckt
markyta om minst
—1m2per kyckling eller pärlhöns,
►C2—2m2per anka eller kapun ◄
—4m2per kalkon eller gås.
— Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt
golvstall med en golvyta som är minst lika stor som hönshusets och meden höjd på minst 2 m. En sittpinne, minst 10 cm lång, skall finnas per djur
totalt sett (fjäderfästall och golvstall).
— Minst 70 % av den foderblandning som används under gödningsperioden
utgörsav s pannmål.
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål med en sammanlagd längd
motsvarande minst 4 m per 100 m
2golvyta.
d)Fri tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten inomhus per m2inte överskrider följande antal:
— Kycklingar, 12 men högst 25 kg levande vikt; i fråga om flyttbara stall
med högst 150 m2som hålls öppna nattetid får dock beläggningstät-
heten ökastill 20 men högs t 40 kg levande vikt per m2.
— Kapuner, 6,25 (upp till 91 dagarsålder 12) men högs t 35 kg levande
vikt.
— Myskänder och pekingankor, 8 hannar men högst 35 kg levande vikt,
10 honor men högst 25 kg levande vikt.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 24
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
▼M4
— Mulardänder, 8 men högst 35 kg levande vikt.
— Pärlhöns, 13 men högst 23 kg levande vikt.
— Kalkoner, 6,25 (upp till sju veckors ålder 10) men högst 35 kg levande
vikt.
— Gäss, 5 (upp till sex veckors ålder 10), 3 under de tre sista veckorna av
gödning om de hålls instängda, men högst 35 kg levande vikt.
— Fjäderfästallens totala användbara yta vid en och samma anläggning inte
överskrider 1 600 m2.
— Varje fjäderfästall innehåller högst
— 4 800 kycklingar,
— 5 200 pärlhöns,— 4 000 honor av myskand eller pekinganka eller 3 200 hannar av
myskand eller pekinganka eller 3 200 mulardänder,
— 2 500 kapuner, gäss och kalkoner.
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål av en sammanlagd längd
motsvarande minst 4 m per 100 m
2golvyta.
— Djuren har kontinuerlig tillgång till rastgård utomhus från en ålder som är
lägst
— sex veckor för kycklingar och kapuner,
— åtta veckor för ankor, gäss, pärlhöns och kalkoner.
— Rastgårdar utomhus som är till större delen vegetationstäckta och består av
minst
—2m2per kyckling, myskand, pekinganka eller pärlhöns,
—3m2per mulardand,
—4m2per kapun från 92 dagarsålder (2 m2upp till 91 dagarsålder),
—6m2per kalkon,
—1 0m2per gås.
Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt
golvstall med en golvyta som är minst dubbelt så stor som fjäderfästallets
och med en höjd på minst 2 m. En sittpinne, minst 10 cm lång, skall finnas
per djur totalt sett (fjäderfästall och golvstall).
— Djuren som göds tillhör en art som erkänns som långsamt växande.— Foderblandningen som ges under gödningsperioden till minst 70 % utgörs
av spannmål.
— Lägsta slaktålder är
— 81 dagar för kyckling,
— 150 dagar för kapuner,— 49 dagar för pekingankor,— 70 dagar för honor av myskand,— 84 dagar för hannar av myskand,— 92 dagar för mulardänder,— 94 dagar för pärlhöns,
— 140 dagar för kalkoner och stekgäss,
— 95 dagar för gäss avsedda för produktion av gåslever och ”magret”,
— 60 dagar för unga gäss (gässlingar).
— Avslutningsperioden inomhus inte överskrider
— för minst 90 dagar gamla kycklingar, 15 dagar,
►
C2— för kapuner: 4 veckor ◄
— för minst 70 dagar gamla gäss och mulardänder avsedda för produktion
av gåslever och magret, 4 veckor.
e)Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad
Denna term får användas endast vid överensstämmelse med de kriterier som
fastställs i d, förutom att djuren under dagtid skall ha kontinuerlig tillgång till
rastgårdar utomhus av obegränsad storlek.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 25
▼M11
▼M4
▼M9
▼M4
▼M4
BILAGA 5
BESTÄMNING AV VATTENFÖRLUST VID UPPTINING
(Avdroppningstest)
1.Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den vattenmängd som går
förlorad ur fryst och djupfryst kyckling vid upptining. Om denna
upptiningsförlust, uttryckt i procent av slaktkroppens vikt (inklusive
samtliga ätbara slaktbiprodukter i förpackningen) överskrider det
gränsvärde som föreskrivs i punkt 7 skall det bedömas att överskottsvattnet
har tagits upp under slaktprocessen.
Denna metod skall inte användas på fjäderfä som har behandlats med
polyfosfater eller liknande ämnen och vars effekt är att höja förmågan att
binda vatten. Fjäderfä som har behandlats med sådana ämnen skall
genomgå den analysmetod som beskrivs i bilaga 6.
2.Definition
Upptiningsförluster som bestäms genom denna metod skall uttryckas i
procent av den frysta eller djupfrysta slakt-kroppens totala vikt, inbegripet
ätbara slaktbiprodukter.
3.Princip
Den frysta eller djupfrysta slaktkroppen, inklusive befintliga ätbara
slaktbiprodukter, skall tinas under förhållanden som gör det möjligt att
beräkna vikten av vattenförlusten.
4.Apparatur
4.1. Vågar som kan väga upp till 5 kg med en noggrannhet av minst 1 g.4.2. Plastpåsar som är stora nog att rymma slaktkroppen och som har en säker
fästanordning.
4.3. Termostatkontrollerat vattenbad med en utrustning som kan hålla slakt-
kroppen på det sätt som beskrivs i 5.5 och 5.6. Vattenbadet skall innehålla
en vattenvolym som är minst åtta gånger större än volymen av det fjäderfä
som skall kontrolleras och kunna hålla vattnets temperatur på 42 ºC + −
2 ºC.
4.4. Filterpapper eller andra absorberande pappershanddukar.5.Förfarande
5.1. Tjugo slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall
kontrolleras. Till dess de kan testas enligt beskrivningen i 5.2 - 5.11 skall
de förvarasvid en temperatur av högs t − 18 ºC.
5.2. Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan.
Förpackningen och dess innehåll vägs avrundat till närmaste gram; denna
vikt skall vara M
0.
5.3. Slaktkroppen, tillsammans med eventuella ätbara slaktbiprodukter, tas ut ur
förpackningen, som torkas och vägs avrundat till närmaste gram; denna vikt
skall vara M1.
5.4. Vikten av den frysta slaktkroppen med slaktbiprodukter beräknas genom att
M1subtraheras från M0.
5.5. Slaktkroppen, inklusive de ätbara slaktbiprodukterna, placeras i en kraftig,
vattentät plastpåse med buköppningen nedåt mot påsens botten. Påsen skall
vara tillräckligt lång för att kunna fästas säkert i vattenbadet men inte så vid
att slaktkroppen rubbas ur det vertikala läget.
5.6. Den del av påsen som innehåller slaktkroppen och de ätbara biprodukterena
sänks ned helt i vattenbadet och påsen lämnas öppen upptill för att så
mycket luft som möjligt skall försvinna ur den. Påsen skall hållas vertikalt,
om nödvändigt med hjälp av stänger eller med extra vikter i påsen på ett
sådant sätt att vatten från badet inte kan tränga in i påsen. De olika påsarna
skall inte vidröra varandra.
5.7. Påsen lämnas kvar i vattenbadet, som hela tiden hålls vid en temperatur av
42 ºC + − 2 C (SIC! 2 ºC), med påsen eller vattnet i ständig rörelse till dess
kärntemperaturen i slaktkroppen (den djupaste delen av bröstmuskeln
närmast bröstbenet på kycklingar utan inkråm, eller mitten av inkråmet på
kycklingar med inkråm) når minst 4 ºC, mätt på två slumpvis utvalda
slaktkroppar. Slaktkropparna skall inte stanna kvar i vattenbadet längre än
nödvändigt efter att temperaturen 4 ºC har uppnåtts. Den nedsänknings-
period som behövs för slaktkroppar som förvarats vid − 18 ºC är följande:1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 26
▼M4
Viktklass (g)Slaktkroppensvikt ± s laktbi-
produkter (g)Nedsänkningstid i minuter
Kycklingar
utan slaktbi-
produkterKycklingar
med slaktbi-
produkter
< 800 < 825 77 92
850 825— 874 82 97
900 875- 924 85 100
950 925— 974 88 103
1 000 975-1 024 92 107
1 050 1 025-1 074 95 110
1 100 1 050-1 149 98 113
1 200 1 150-1 249 105 120
1 300 1 250-1 349 111 126
1 400 1 350-1 449 118 133
Därefter krävsen ökning på s ju minuter för varje ytterligare 100 g.
Om den föreslagna nedsänkningsperioden går utan att + 4 ºC uppnås i de
två slaktkroppar som kontrolleras, skall upptiningen fortsätta tills
kärntemperaturen + 4 ºC uppås.
5.8. Påsen och dess innehåll tas upp ur vattenbadet och man sticker hål i påsens
botten för att allt vatten som uppkommit vid upptiningen skall rinna ut.
Påsen och dess innehåll tillåts att rinna av under en timme vid en
rumstemperatur mellan + 18 ºC och + 25 ºC.
5.9. Den upptinade slaktkroppen tas ut ur påsen och den mindre förpackningen
med eventuella ätbara slaktbiprodukter tas ut ur buköppningen. Slakt-
kroppen torkas på insidan och utsidan med filterpapper eller
pappershandduk. Man sticker hål i förpackningen med slaktbiprodukter
och när vattnet runnit ut skall även den förpackningen och de upptinade
slaktbiprodukterna torkas så noga som möjligt.
5.10. Den totala vikten av den upptinade slaktkroppen, de ätbara slaktbi-
produkterna och förpackningen, avrundad till närmaste gram, uttrycks som
M2.
5.11. Vikten av förpackningen med de ätbara slaktbiprodukterna, avrundad till
närmaste gram, uttrycks som M3.
6.Beräkning av resultatet
Den mängd vatten som går förlorad vid upptining, uttryckt som en
procentandel av vikten av den frysta eller djupfrysta slaktkroppen
(inklusive ätbara slaktbiprodukter), fås genom:
M0/C0M1/C0M2
M0/C0M1/C0M3/C2100
7.Utvärdering av resultatet
Om den genomsnittliga vattenförlusten vid upptiningen av de 20
slaktkropparna i testet överskrider de procenttal som anges nedan skall
det anses att den vattenmängd som tagits upp under processen överskrider
gränsvärdet.
Procenttalen är följande:
— Vid luftkylning: 1,5 %,
— vid evaporativ kylning: 3,3 %,— Vid vattenkylning: 5;1 %.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 27
▼M4
BILAGA 6
BESTÄMNING AV DEN TOTALA VATTENHALTEN I KYCKLINGAR
(Kemiskt test)
1.Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den totala vattenhalten i fryst
och djupfryst kyckling. Denna metod inbegriper bestämning av innehållet av
vatten och protein genom provtagning från den homogeniserade slakt-
kroppen av fjäderfä. Den totala vattenhalt som bestäms skall jämföras med
det gränsvärde som uttrycks genom den formel som anges i punkt 6.4, för att
bestämma huruvida vatten har tagits upp under processen. Om undersökaren
misstänker närvaro av något ämne som kan störa bestämningen skall han
eller hon vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder.
2.Definitioner
Slaktkropp: slaktkropp med ben, brosk och eventuella inälvor.
Ätbara organ: lever, hjärta, muskelmage och hals.
3.Princip
Vatten- respektive proteininnehåll skall bestämmas i enlighet med erkända
ISO-metoder (International Organization for Standardization) eller andra
metoder eller analyser som godkänts av rådet.
Den högsta tillåtna totala vattenhalten i slaktkroppen beräknas med
utgångspunkt i slaktkroppens proteininnehåll som kan sättas i relation till
halten av fysiologiskt vatten.
4.Apparatur och reagenser
4.1. Vågar, med en noggrannhet på minst ± 1 g, för att väga slaktkropp och
förpackning.
4.2. Köttyxa eller såg för att stycka slaktkroppen i delar som är lagom stora för
köttkvarnen.
4.3. Kraftig köttkvarn och mixer som kan homogenisera hela stycken av fryst
eller djupfryst fjäderfä.
Anm.: Ingen speciell köttkvarn rekommenderas. Den bör dock vara
tillräckligt stark för att kunna blanda djupfryst kött och ben till en
homogen blandning som motsvarar den som fås med en kvarn som
har en skiva med hål på 4 mm.
4.4. Apparatur enligt ISO 1442 för att bestämma vattenhalten.
4.5. Apparatur enligt ISO 937 för att bestämma proteininnehållet.
5.Förfarande
5.1. Sju slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall
kontrolleras och hålls frysta till dess analysen enligt 5.2 - 5.6 påbörjas.
Analysen kan utföras antingen av var och en av de sju slaktkropparna eller
av en blandning av prover från de sju slaktkropparna.
5.2. Förbehandlingen skall påbörjas inom en timme efter det att slaktkropparna
har tagitsut ur frys en.
5.3. a) Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan.
Varje slaktkropp vägs och tas ut ur eventuellt emballage. Sedan
slaktkroppen styckats skall eventuellt förpackningsmaterial runt de ätbara
organen avlägsnas och is som sitter kvar på slaktkroppen skall
bestämmas, avrundat till närmaste gram, till värdet P1, efter avdrag för
vikten av eventuellt emballage.
b) Vid analys av samlingsprov skall den sammanlagda vikten av de sju
slaktkropparna, förberedda enligt 5.3 a, bestämmas till värdet ”P7”.
5.4. a) Hela slaktkroppen, vars vikt är P1, hackasi en köttkvarn enligt 4.3 (och
även i en mixer, om behövligt) för att ge ett homogent material från
vilket ett prov kan tas som är representativt för varje slaktkropp.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov skall alla sju slaktkropparna, vars
sammanlagda vikt är P7, hackasi en köttkvarn enligt 4.3 (och även i en
mixer, om behövligt) för att ge ett homogent material från vilket två prov
kan tas som är representativa för alla sju slaktkropparna. De två proven
analyseras enligt beskrivningen i 5.5 och 5.6.
5.5. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att
bestämma vattenhalten i enlighet med ISO 1442 för att få vattenhalten ”a
%”.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 28
▼M4
5.6. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att
bestämma kvävehalten i enligt med ISO 937. Denna kvävehalt omräknas till
råproteinhalten ”b %” genom att multiplicerasmed koefficienten 6,25.
6.Beräkning av resultatet
6.1. a) Vikten av varje kroppsvatteninnehåll (W) uttrycksgenom aP1/100 och
vikten av proteinet (RP) genom bP1/100, båda i gram.
Summan av vikten av vattnet (W7) och vikten av proteinet (RP7) i de sju
slaktkroppar som analyseras skall bestämmas.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov bestäms den genomsnittliga vatten-
respektive proteinhalten i de två proven och uttrycks som a % respektive
b% .
Vikten av vattnet (W7) i de sju slaktkropparna uttrycks genom aP7/100
och vikten av proteinet (RP7) genom bP7/100, båda i gram.
6.2. Den genomsnittliga vikten av vattnet (WA) och proteinet (RPA) beräknas
genom att W7respektive RP7dividerasmed s ju.
6.3. Den teoretiska fysiologiska vattenhalt i gram som bestäms genom denna
metod beräknasmed följande formel:
— kycklingar: 3,53 x RPA+ 23.
6.4. a) Luftkylning
Vid antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 2 %(1) skall den högsta tillåtna gränsen för
den totala vattenhalten (WG) i gram som bestäms med denna metod
uttryckasgenom följande formel (inkl. konfidens intervall):
— kycklingar WG= 3,65 x RPA+ 42.
b) Evaporativ kylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 4,5 % (2) (SIC! (1)) skall den högsta tillåtna
gränsen för den totala vattenhalten (WG) i gram som bestäms med denna
metod uttryckasgenom följande formel (inkl. konfidens intervall):
— kycklingar: WG= 3,79 x RPA+ 42.
c) Vattenkylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen
under processen uppgår till 7 % skall den högsta tillåtna gränsen för den
totala vattenhalten (WG) i gram som bestäms med denna metod uttryckas
genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
— kycklingar: WG= 3,93 x RPA+ 42.
6.5. Om den genomsnittliga vattenhalten (WA) i de sju slaktkropparna, beräknad
enligt 6.2, inte överskrider det värde som anges i 6.4 (WG) skall den kvantitet
fjäderfä som omfattas av kontrollen anses uppfylla kraven.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 29
(1) Beräknad i förhållande till slaktkroppens vikt exklusive upptaget vatten.
▼M11
BILAGA 6 a
BESTÄMNING AV DEN TOTALA VATTENHALTEN I STYCKNINGS-
DELAR AV FJÄDERFÄKÖTT
(Kemiskanalysmetod)
1.Syfte och omfattning
Metoden skall användas för att bestämma den totala vattenhalten i vissa
styckningsdelar av fjäderfäkött. Den omfattar bestämning av vatten- och
proteinhalten i homogeniserade prover från styckningsdelar av fjäderfäkött.
Den totala vattenhalten enligt bestämningen skall jämföras med det gränsvärde
som kan beräknas med hjälp av formeln i punkt 6.4, för att fastställa om mer
vatten än vad som är tillåtet har tagits upp under bearbetningen. Om man vid
analysen har anledning att tro att provet innehåller något ämne som kan
påverka analysresultatet, ansvarar den som utför analysen för att lämpliga
åtgärder vidtas.
2.Definitioner och förfaranden för provtagning
Definitionerna i artikel 1.2 skall tillämpas på de styckningsdelar av
fjäderfäkött som avses i artikel 14b. Proverna skall omfatta åtminstone
följande:
Kycklingbröst, kycklingbröstfilé: hälften av (det urbenade) bröstet.
Kalkonbröst, kalkonbröstfilé och urbenat kött av klubba: portioner på cirka
100 g.
Övriga styckningsdelar: se definitioner i artikel 1.2.
När det gäller frysta eller djupfrysta bulkprodukter (där styckningsdelarna inte
är individuellt förpackade) får de större förpackningar från vilka proverna skall
tas förvaras vid en temperatur på 0 ºC tills att enskilda styckningsdelar kan tas
loss.
3.Princip
Vatten- och proteinhalten bestäms i enlighet med vedertagna ISO-metoder
eller andra metoder/analysförfaranden som godkänts av rådet.
Högsta tillåtna totala vattenhalt i styckningsdelarna av fjäderfäkött beräknas
utifrån styckningsdelarnas proteinhalt, vilken skall stå i relation till den
fysiologiska vattenhalten.
4.Apparatur och reagens
4.1 Vågar med en större noggrannhet än ± 1 g, för vägning av styckningsdelar
och förpackningsmaterial.
4.2 Köttyxa eller såg för att bearbeta styckningsdelarna så att de blir lagom
stora för köttkvarnen.
4.3 Kraftig köttkvarn och mixer som klarar av att homogenisera stycknings-
delar av fjäderfäkött.
Anmärkning: Ingen speciell typ av köttkvarn får rekommenderas. Den
måste bara vara tillräckligt kraftfull för att kunna sönder-
dela fryst eller djupfryst kött och ben till en homogen
blandning som motsvarar vad man får med en kvarn vars
skiva är försedd med hål på 4 mm.
4.4 Apparatur enligt ISO 1442 för bestämning av vattenhalten.
4.5 Apparatur enligt ISO 937 för bestämning av proteinhalten.
5.Utförande
5.1 Fem slumpvis valda styckningsdelar tas från det parti som skall
kontrolleras. Alla styckningsdelar förvaras i kyl- eller frysskåp, beroende
på omständigheterna, fram till dess att analysen enligt punkterna 5.2–5.6
påbörjas.
Prover från frysta eller djupfrysta bulkvaror av det slag som avses i punkt
2 får förvaras vid en temperatur på 0 ºC fram till dess att analysen
påbörjas.
Analysen kan göras antingen på var och en av de fem styckningsdelarna
eller på ett generalprov av dem.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 30
▼M11
5.2 Beredningen påbörjas inom en timme från det att styckningsdelarna tagits
ut ur kyl- eller frysskåpet.
5.3 a) Avlägsna utvändig is och utvändigt vatten med en trasa. Varje
styckningsdel vägs, och eventuellt förpackningsmaterial avlägsnas från
styckningsdelarna. Efter det att styckningsdelarna skurits upp i mindre
bitar bestäms fjäderfäköttets vikt med en noggrannhet av 1 gram efter
avdrag för vikten av eventuellt avlägsnat förpackningsmaterial. Den
erhållna vikten betecknas”P1”.
b) Om man använder sig av ett generalprov bestäms den sammanlagda
vikten av de fem styckningsdelar som beretts i enlighet med 5.3 a. Den
erhållna vikten betecknas”P5”.
5.4 a) Hela styckningsdelen med vikten P1finfördelasi en köttkvarn på det
sätt som anges i 4.3 (om så är nödvändigt används även en mixer) så
att en homogen massa erhålls från vilken ett prov kan tas som är
representativt för hela styckningsdelen.
b) Om man använder sig av ett generalprov finfördelas de fem
styckningsdelar vars sammanlagda vikt är P5i en köttkvarn på det
sätt som anges i 4.3 (om så är nödvändigt används även en mixer), så
att en homogen massa erhålls från vilken två prover kan tas som är
representativa för de fem styckningsdelarna.
De två proverna analyseras enligt 5.5 och 5.6.
5.5 Ett prov tasfrån det homogenis erade materialet och användsomedelbart
för att bestämma vattenhalten i procent i enlighet med ISO 1442.
5.6 Ytterligare ett prov tasfrån det homogenis erade materialet och används
omedelbart för att bestämma kvävehalten i enlighet med ISO 937. Värdet
på kvävehalten omvandlastill råproteinhalten b (i procent) genom att
multiplicerasmed 6,25.
6.Beräkning av resultat
6.1 a) Vattnets vikt (W) i varje styckningsdel anges som aP1/100, och
proteinetsvikt (RP) s om bP1/100. Båda värdena uttrycksi gram.
Summan av vattnetsvikt (W5) och proteinetsvikt (RP5) i de fem
styckningsdelarna bestäms.
b) Om man använder sig av ett generalprov bestäms genomsnittshalten av
vatten och protein i de två prover som analyseras. Dessa halter anges i
procent och betecknas”a” res pektive ”b”. Vattnetsvikt (W5) i de fem
styckningsdelarna anges som aP5/100, och proteinetsvikt (RP5)so m
bP5/100. Båda värdena uttrycksi gram.
6.2 Genomsnittsvikten för vatten (WA) och protein (RPA) bestäms genom att
W5respektive RP5dividerasmed 5.
6.3 Den genomsnittliga fysiologiska W/RP-kvoten enligt denna metod blir då
— kycklingbröstfilé: 3,19 ± 0,12,
— kycklingklubbor och lårkvarter: 3,78 ± 0,19,— kalkonbröstfilé: 3,05 ± 0,15,— kalkonklubbor: 3,58 ± 0,15,— urbenat kalkonkött av klubba: 3,65 ± 0,17.
6.4 Om man antar att den lägsta tekniskt oundvikliga vattenhalt som
absorberats under bearbetningen motsvarar 2 %, 4 % och 6 %(
1) beroende
på produkttyp och kylningsmetod blir det högsta tillåtna värdet på W/RP
enligt denna metod följande:
LuftkylningEvaporativ
kylningVattenkylning
Kycklingbröstfilé, utan skinn 3,40 3,40 3,40
Kycklingbröst, med skinn 3,40 3,50 3,60
Överlår, ben, klubbor, klubbor med en del av
ryggen och lårkvarter av kyckling, med skinn4,05 4,15 4,301991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 31
(1) Baserat på själva styckningsdelen, dvs. utan att något vatten absorberats utifrån. För
filéer (utan skinn) och urbenat kalkonkött av klubba är procentsatsen 2 % för var och en
av kylningsmetoderna.
▼M11
LuftkylningEvaporativ
kylningVattenkylning
Kalkonbröstfilé, utan skinn 3,40 3,40 3,40
Kalkonbröst, med skinn 3,40 3,50 3,60
Överlår, ben och klubbor av kalkon, med
skinn3,80 3,90 4,05
Urbenat kalkonkött av klubba, utan skinn 3,95 3,95 3,95
Om den genomsnittliga kvoten WA/RPAfrån de fem styckningsdelarna,
beräknad utifrån de värden som erhålls i punkt 6.2, inte överstiger den
kvot som anges i punkt 6.4, skall de styckningsdelar som är föremål för
kontrollen anses uppfylla gällande krav.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 32
▼M4
BILAGA 7
Kontroll av vattenupptagningen på produktionsanläggningen
1. Minst en gång per arbetsperiod om åtta timmar väljs 25 slaktkroppar
slumpvis ut från bandet genast efter urtagningen och avlägsnandet av alla
slaktbiprodukter och fett och före första därpå följande spolning.
2. Ta om behövligt bort halsen och lämna kvar halsskinnet på kroppen.
3. Märk varje slaktkropp. Väg varje slaktkropp och anteckna vikten, avrundad
till närmaste gram.
4. Häng tillbaka de slaktkroppar som skall testas på bandet så att de genomgår
den normala behandlingen med spolning, avkylning, avrinning osv.
5. I slutet av avrinningsbandet tas de märkta slaktkropparna ner utan att få rinna
av längre än vad som är normalt för resten av partiet.
6. Provet utgörs av de första 20 märkta slaktkroppar som tas ner. De vägs på
nytt. Deras vikt bestäms, avrundad till närmaste gram, och ställs mot den vikt
som noterades vid den första vägningen. Om färre än 20 märkta slaktkroppar
återfinns skall provet annulleras.
7. Ta bort märkningen från slaktkropparna, som därefter får genomgå den
normala förpackningsbehandlingen.
8. Bestäm procenttalet för vattenupptagningen genom att subtrahera slaktkrop-
parnas sammanlagda vikt före spolning från vikten efter spolning, nedkylning
och avrinning, genom att dividera skillnaden med den ursprungliga viktenoch multiplicera med 100.
8a. I stället för manuell vägning enligt punkt 1–8 får automatisk vägning
användasför bes tämningen av den procentuella vattenupptagningen på
grundval av samma antal slaktkroppar och enligt samma principer, förutsatt
att den behöriga myndigheten i förväg har godkänt att det automatiska
vägningssystemet används för ändamålet.
9. Resultatet skall inte överskrida följande procenttal av slaktkropparnas
ursprungliga vikt eller något annat tal som anger den högsta tillåtna
vattenhalt som får absorberas:
— luftkylning: 0 %
— evaporativ kylning: 2 %
— vattenkylning: 4,5 %1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 33
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M4
BILAGA 8
FÖRTECKNING ÖVER REFERENSLABORATORIER
Gemenskapens referenslaboratorier:
ID/Lelystad
Postbus 65Edelhertweg 158200 AB LelystadNederländerna
Nationella referenslaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep ”Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”Universiteit GentSalisburylaan 133B-9820 Merelbeke
Danmark
VeterinærdirektoratetsLaboratorium
Howitzvej 13DK-2000 Frederiksberg
TysklandBundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Chemie und PhysikEC-Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
Grekland
Ministry of Agriculture
Veterinary Laboratory of Patra15, Notara StreetGR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)
Ctra de Majadahonda a Pozuelo Km 2E-28220 Madrid
Frankrike
Unité ”hygiène et qualité desproduitsavicoles ” Laboratoire central de recherches
avicoleset porcines
Centre National d'étudesvétérinaireset alimentairesBeaucemaine - B. P. 53F-22400 Ploufragan
IrlandDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and ForestryModel Farm RoadCork
Italien
Ispettorato Centrale Repressione Frodi
Via Jacopo Cavedone n. 29I-41100 Modena
Luxemburg
Laboratoire National de Santé
42, rue du LaboratoireL-1911 Luxemburg1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 34
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
▼M4
▼M11
Nederländerna
ID/Lelystad
Postbus 65
Edelhertweg 15
8200 AB Lelystad
Österrike
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Spargelfeldstr. 191
A-1220 Wien
Portugal
I. Q. A. Instituto de Qualidade Alimentar
Av. Conde Valbona, 98
P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos
(EELA)
Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:Statens livsmedelsverk
Box 622
S-751 26 Uppsala
Förenade Kungariket
CSL Food Science Laboratory
Sand Hutton
York
Y04 1LZ.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 35
▼M4
▼M6
▼M11
▼M4
BILAGA 9
Befogenheter och uppgifter för gemenskapens referenslaboratorium
1. Gemenskapens referenslaboratorium som anges i bilaga 8 ansvarar för
följande uppgifter:
— Att lämna information om analysmetoder och jämförande tester i fråga om
vattenhalten i fjäderfä till de nationella referenslaboratorierna.
— Att samordna de nationella referenslaboratoriernas tillämpning av de
metoder som avses i första strecksatsen, särskilt genom att utarbetajämförande tester.
— Att samordna utvecklingen av nya analysmetoder och att informera de
nationella referenslaboratorierna om framsteg på området.
— Att lämna vetenskapligt och tekniskt bistånd till kommissionen, i synnerhet
i fall då tvist om analysresultat uppstår mellan medlemsstater.
2. Gemenskapens referenslaboratorium skall uppfylla följande krav för verk-
samheten:
— Att personalen är kvalificerad och har tillräcklig kännedom om de tekniker
som tillämpas vid analys av vattenhalt.
— Att den utrustning och de ämnen som krävs för att genomföra de uppgifter
som föreskrivs i punkt 1 finns tillgängliga.
— Att verksamheten administreras på lämpligt sätt.— Att personalen inte röjer konfidentiella uppgifter rörande olika ämnen,
resultat och rapporter.
— Att internationellt erkända principer för god laboratoriesed följs.
De nationella referenslaboratoriernas uppgifter
De nationella referenslaboratorier som anges i bilaga 8 ansvarar för följande
uppgifter:
— Att samordna verksamheten vid de nationella laboratorier som ansvarar för
analysav vattenhalten i fjäderfä.
— Att bistå den behöriga myndigheten i medlemsstaten för att organisera ett
system för övervakning av vattenhalten i fjäderfä.
— Att anordna jämförande tester mellan de olika nationella laboratorier som
anges i första strecksatsen.
— Att se till att den information som lämnas av gemenskapens referenslabo-
ratorium vidarebefordrastill den behöriga myndigheten i den berörda
medlemsstaten och till de nationella referenslaboratorier som avses i första
strecksatsen.
— Att samarbeta med gemenskapens referenslaboratorium.1991R1538 — SV — 01.09.2000 — 003.001 — 36