1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 850/98
av den 30 mars 1998
för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina
organismer
(EGT L 125, 27.4.1998, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 308/1999 av den 8 februari 1999 L 38 6 12.2.1999
►M2Rådets förordning (EG) nr 1459/1999 av den 24 juni 1999 L 168 1 3.7.1999
►M3Rådets förordning (EG) nr 2723/1999 av den 17 december 1999 L 328 9 22.12.1999
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 850/98
av den 30 mars 1998
för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för
skydd av unga exemplar av marina organismer
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(
1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3),
med beaktande av följande:
1.Förordning (EG) nr 894/97(4) utgör den kodifierade versionen av
förordning (EEG) nr 3094/86 om vissa tekniska åtgärder för
bevarande av fiskeresurserna, som har ändrats ofta och på ett
omfattande sätt.
2.Vid tillämpningen av förordning (EEG) nr 3094/86 har vissabrister uppdagats som leder till problem vid tillämpning ochgenomförande och som bör avhjälpas, särskilt genom att antalet
olika föreskrifter om maskstorlekar minskas, genom att
begreppet skyddade arter tas bort och genom att det antal olikamaskstorlekar som får medföras ombord begränsas. Därför börförordning (EG) nr 894/97 ersättas med en ny text med undantagav artiklarna 11, 18, 19 och 20.
3.Det är nödvändigt att ange vissa principer och förfaranden förinförande av tekniska åtgärder för bevarande på gemenskapsnivå,så att varje medlemsstat kan sköta förvaltningen av fiskena i demarina vatten som lyder under dess jurisdiktion eller suveränitet.
4.En jämvikt måste skapas mellan en anpassning av de tekniskaåtgärderna för bevarande till olika former av fiske och behovetav enhetliga regler som är lätta att tillämpa.
5.I artikel 130r.2 i fördraget fastställs principen om att miljö-
skyddskrav skall integreras i alla gemenskapsåtgärder, särskilt
mot bakgrund av försiktighetsprincipen.
6.Förfarandet att kasta fisk överbord bör begränsas så långt det ärmöjligt.
7.Föreskrifter om skydd för uppväxtområden bör meddelas medbeaktande av de särskilda biologiska förhållandena i de olikaberörda områdena.
8.Rådet meddelade i sitt direktiv 92/43/EEG(5) föreskrifter om
åtgärder för att bevara livsmiljöer samt vilda djur och växter.Förteckningen över marina organismer som omfattas av dennaförordnings räckvidd innehåller namn på arter som skyddasenligt kraven i det direktivet.
9.Europaparlamentet antog den 25 oktober 1996 en resolutionavseende kommissionens meddelande om genomförande avtekniska åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken.
10.I syfte att säkerställa att de marina biologiska resurserna skyddas
och att fiskeresurserna utnyttjas på ett balanserat sätt i både
fiskarnas och konsumenternas intresse, bör beslut fattas omtekniska åtgärder för bevarande, där det bl.a. anges maskstor-1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 2
(1) EGT C 292, 4.10.1996, s. 1, och EGT C 245, 12.8.1997, s. 10.
(2) EGT C 132, 28.4.1997, s. 235.
(3) EGT C 30, 30.1.1997, s. 26.
(4) EGT L 132, 23.5.1997, s. 1.
(5) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet ändrat genom 1994 års anslut-
ningsakt.
▼B
lekar och kombinationer av sådana som lämpar sig för fångst av
vissa arter och andra egenskaper hos fiskeredskap, samt minstastorlekför marina organismer, lik som begränsningar när det
gäller fiske i vissa områden och under vissa tidsperioder samt
med vissa typer av redskap och utrustning.
11.Mot bakgrund av vetenskapliga uttalanden bör föreskriftermeddelas om ökad maskstorlek hos släpredskap vid fiske eftersärskilda arter av marina organismer, och obligatorisk använd-ning av nät med kvadratiska maskor bör föreskrivas, eftersom
detta kan spela en betydelsefull roll när det gäller att minska
fångsterna av unga exemplar av marina organismer.
12.För att undanröja möjligheten att använda allt mindre maskstor-lekar för förankrade redskap, vilket leder till ökad dödlighet förunga exemplar av det berörda fiskets målarter, behöver mask-storlekar för fasta redskap fastställas.
13.Artsammansättningen hos fångsterna och tillhörande fiskeme-toder skiljer sig åt mellan olika geografiska områden. Dessaskillnader motiverar tillämpning av olika föreskrifter inom dessa
områden.
14.Fångst av vissa arter för framställning av fiskmjöl eller fiskolja
får bedrivas med små maskstorlekar, förutsatt att sådanfångstverksamhet inte har en skadlig inverkan på andra arter.
15.Minimistorlekar måste tillämpas när det gäller arter som utgör enhuvudandel av gemenskapsflottornas landade fångster och närdet gäller de arter som överlever att kastas överbord.
16.Den minsta storleken för en art bör överensstämma med selekti-viteten hos den maskstorlek som gäller för denna art.
17.Det bör anges hur storleken på marina organismer skall mätas.
18.För att skydda ungsill bör särskilda bestämmelser antas omfångst och behållande ombord av skarpsill.
19.För att ta hänsyn till traditionella fiskemetoder i vissa områden
bör särskilda bestämmelser antas om fångst och behållande
ombord av ansjovis och tonfisk.
20.För att säkerställa kontroll av fiskeaktiviteterna i vissa områdenför fartyg som uppfyller särskilda villkor skall för tillträde tillsådana områden krävas de särskilda fisketillstånd som avses irådets förordning (EEG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 omallmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd(
1).
21.Användningen av ringnot vid fiske efter stim som påträffas till-
sammans med marina däggdjur kan leda till att sådana däggdjur
fångas och dödas. Vid riktig användning utgör emellertid fiskemed ringnot en effektiv metod för att enbart bedriva fiske efterönskade målarter. Inringning av marina däggdjur med ringnotmåste därför förbjudas.
22.För att inte hindra vetenskaplig forskning, utsättning eller flytt-ning bör denna förordning inte gälla för förfaranden som kan
vara nödvändiga för sådan verksamhet.
23.Vissa föreskrifter som är nödvändiga när det gäller bevarande
återfinns i rådets förordning (EEG) nr 2930/86 av den 22september 1986 om definition av fiskefartygs egenskaper(
2) och
rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 ominförande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripoli-tiken(
3) och behöver därför inte upprepas.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 3
(1) EGT L 171, 6.7.1997, s. 7.
(2) EGT L 274, 25.9.1986, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr
3259/94 (EGT L 339, 29.12.1994, s. 11).
(3) EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 686/97 (EGT L 102, 19.4.1997, s. 1).
▼B
24.Om bevarandet är utsatt för ett allvarligt hot bör kommissionen
och medlemsstaterna bemyndigas att vidta lämpliga tillfälliga
åtgärder.
25.Ytterligare nationella åtgärder av rent lokal karaktär får behållaseller antas, sedan kommissionen granskat dem med avseende påderas förenlighet med gemenskapsrätten och överensstämmelsemed den gemensamma fiskeripolitiken.
26.I de fall då detaljerade föreskrifter om tillämpningen av dennaförordning är nödvändiga bör sådana regler antas i enlighet medförfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3760/92(
1).
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Denna förordning, som innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för
bevarande, skall vara tillämplig på fångst och landning av fiskeresursersom förekommer i marina vatten som lyder under medlemsstaternas
suveränitet eller jurisdiktion och som är belägna i någon av de regioner
som anges i artikel 2, om inte annat följer av artiklarna 26 och 33.
AVDELNING I
DEFINITIONER
Artikel 2
1. I denna förordning skall följande definitioner av marina vatten
gälla:
a)Region 1:
Alla vatten som ligger norr och väster om en linje från en punkt på
latitud 48ºN, longitud 18ºV, därifrån i rakt nordlig riktning tilllatitud 60ºN, därifrån i rakt ostlig riktning till longitud 5ºV, därifråni rakt nordlig riktning till latitud 60º30'N, därifrån i rakt ostlig rikt-
ning till longitud 4ºV, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud
64ºN, och därifrån i rakt ostlig riktning till den norska kusten.
b)Region 2:
Alla vatten som är belägna norr om latitud 48ºN, utom farvatnen i
region 1 och ICES-områdena III b, III c och III d.
c)Region 3:
Alla vatten som motsvaras av ICES delområden VIII och IX.
d)Region 4:
Alla vatten som motsvaras av ICES delområde X.
e)Region 5:
Alla vatten som är belägna i den del av Östra centralatlanten som
omfattar områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.1.3 samt delområde 34.2.0i fiskezon 34 i CECAF-området.
f)Region 6:
Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder
under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 4
(1) EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen ändrad genom 1994 års anslut-
ningsakt.
▼B
g)Region 7:
Alla vatten längs de franska departementen Martiniques och Guade-
loupes kuster som lyder under Frankrikes suveränitet eller
jurisdiktion.
h)Region 8:
Alla vatten längs det franska departementet Réunions kust som
lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.
2. De geografiska områden som i denna förordning betecknas med
förkortningarna ”ICES” och ”CECAF” är de områden som fastlagts av
Internationella havsforskningsrådet respektive Fiskerikommittén föröstra Centralatlanten. De beskrivs, med förbehåll för senare ändringar,i kommissionens meddelanden nr 85/C 335/02(
1) och nr 85/C 347/
05(2).
3. Områdena i punkt 1 kan, särskilt med utgångspunkt i definitio-
nerna i punkt 2, indelas i geografiska områden i enlighet med
förfarandet i artikel 48.
4. Trots vad som sägs i punkt 2 skall följande gälla såvitt avser
denna förordning:
— Kattegatt avgränsas i norr av en rät linje från Skagens fyr till Tist-
larnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenskakusten, och i söder av en linje dragen från Hasenøre Hoved tillGniben Odde, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg
Hoved till Kullen.
— Skagerrak avgränsas i väster av en rät linje från Hanstholms fyr till
Lindesnes fyr, och i söder av en rät linje från Skagens fyr till Tist-larnas fyr, och därifrån till den närmaste punkten på den svenskakusten.
— Nordsjön skall omfatta ICES delområde IV, den angränsande del av
ICES-område II a som är belägen söder om latitud 64ºN, och dendel av ICES-område III a som enligt definitionen i andra streck-
satsen inte tillhör Skagerrak.
Artikel 3
I denna förordning avses meda) marina organismer: all havsfisk, inbegripet anadroma och katad-
roma arter under deras liv i havet, kräftdjur, blötdjur och delardärav,
b) släpredskaps maskstorlek: maskstorleken på lyft eller förlängnings-
stycke, ombord på ett fiskefartyg, som är fastsatta eller lämpade attsätta fast på ett släpredskap. Maskstorleken skall bestämmas enligt
de förfaranden som anges i förordning (EEG) nr 2108/84(
3). Denna
definition av maskstorlek skall inte tillämpas på maskstorleken inät med kvadratiska maskor,
c) flertrådigt garn: nät tillverkat av två eller flera garntrådar, där
trådarna kan skiljas åt mellan knutarna utan att trådstrukturenskadas,
d) nät med kvadratiska maskor: en nätkonstruktion som har monterats
så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpra-derna den ena är parallell med och den andra vinkelrät mot nätetslängdaxel,
e) maskstorleken på ett nätstycke eller fönster med kvadratiska
maskor: den största maskstorlek som är möjligt att fastställa på ettsådant nätstycke eller fönster som är infogat i ett släpredskap.Maskstorleken skall bestämmas enligt de förfaranden som anges iförordning (EEG) nr 2108/84.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 5
(1) EGT C 335, 24.12.1985, s. 2.
(2) EGT C 347, 31.12.1985, s. 14.
(3) EGT L 194, 24.7.1984, s. 22.
▼B
f) knutlösa nät: nät som är sammansatta av maskor med fyra ungefär
lika långa sidor där maskornas hörn bildas genom sammanflätningav trådarna från två angränsande sidor av maskan,
g) bottensatta garn eller insnärjningsredskap: varje förankrat redskap
som består av ett enda nätstycke som på något sätt är fastsatt ellerkan sättas fast i havsbotten,
h) grimgarn: varje förankrat redskap som består av två eller flera
nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina, och
som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten.
AVDELNING II
NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING
KAPITEL I
BESTÄMMELSER FÖR SLÄPREDSKAP
Artikel 4
1. För varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna I-
V, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är målarterna förvarje intervall av maskstorlekar de som anges i den relevanta bilagan.
2. a) Det är förbjudet att vid fiskeresa använda en kombination av
släpredskap med mer än ett intervall av maskstorlekar
— i regionerna 1 och 2 i sin helhet utom Skagerrak och Katte-
gatt, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, om
inte maskstorlekarna i sådana använda nät överensstämmermed högst en av de tillåtna kombinationerna av intervall avmaskstorlekar som anges i bilaga VIII
och
— i region 3 utom ICES-område IXa öster om longitud
7º 23′48″V, om inte maskstorlekarna i sådana använda nät
överensstämmer med högst en av de tillåtna kombinationernaav intervall av maskstorlekar som anges i bilaga IX.
b) I alla de regioner eller geografiska områden som anges i bila-
gorna III, IV och V, och i förekommande fall beroende på
tidsperioden, är det tillåtet att vid fiskeresa använda kombina-
tioner av släpredskap med de kombinationer av intervall avmaskstorlekar som finns specificerade i tillämplig bilaga.
c) Befälhavare på fiskefartyg som vid en fiskeresa inte för loggbok i
enlighet med bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr2847/93 får under resan inte använda en kombination av släpred-
skap med mer än ett intervall av maskstorlekar i gemenskapens
fiskevatten. Detta krav skall inte gälla för fiskeresor i gemenska-pens fiskevatten i regionerna 4, 5 och 6.
d) Fartyg får vid fiskeresor ombord medföra en kombination av
släpredskap med intervall av maskstorlekar som inte uppfyller
villkoren i a eller b, förutsatt att alla sådana nät surras och stuvas
i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG)nr 2847/93. Alla släpredskap som inte är surrade och stuvade ienlighet med förutnämnda bestämmelser skall anses vara i bruk.
e) När mer än ett nät samtidigt släpas av ett fiskefartyg eller av mer
än ett fiskefartyg, skall alla nät vara av samma intervall av mask-
storlekar.
f) Det är förbjudet att använda släpredskap med en maskstorlek
— som understiger 16 mm i region 3 utom ICES-område IXa
öster om longitud 7º 23 ′48″V,
— som understiger 40 mm i ICES-område IXa öster om longitud
7º 23′48″V,
— som understiger 20 mm i regionerna 4 och 5,
— som understiger 45 mm i region 6.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 6
▼M2
▼M2
3. Befälhavare på fiskefartyg som inte för loggbok i enlighet med
bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får vid fiske-resa inte fiska i mer än en av de regioner eller geografiska områden
som anges i bilagorna I-V. Detta krav skall inte gälla för fartyg som
vid fiskeresa endast använder släpredskap vilkas maskstorlek är likamed eller större än 100 mm.
4. a) Vid alla fiskeresor där en kombination av släpredskap med mer
än ett intervall av maskstorlekar används, är landning förbjuden
i de fall då
i) fångsterna tas i regionerna 1 eller 2 utom Skagerrak och
Kattegatt och något av de nät som används har en mask-
storleksom är lik a med eller större än 100 mm, om inte denprocentuella sammansättningen av de fångster som behållsombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga X(A), eller
ii) fångsterna tas i Skagerrak och Kattegatt och något av de nät
som används har en maskstorlek som är lika med eller större
än 90 mm, om inte den procentuella sammansättningen av de
fångster som behålls ombord uppfyller de relevanta villkoreni bilaga X(B), eller
iii) fångsterna tas i region 3 utom ICES-område IXa öster om
longitud 7º 23 ′48″V och något av de nät som används har
en maskstorlek som är lika med eller större än 70 mm, om
inte den procentuella sammansättningen av de fångster som
behålls ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilagaXI(A), eller
iv) fångsterna tas i ICES-område IXa öster om longitud
7º 23′48″V och något av de nät som används har en mask-
storleksom är lik a med eller större än 55 mm, om inte den
procentuella sammansättningen av de fångster som behålls
ombord uppfyller de relevanta villkoren i bilaga XI(B).
b) I annat fall skall den procentuella sammansättningen av fångster
som tas med alla använda intervall av maskstorlekar, i allaområden som anges i bilagorna I-V och som behålls omborduppfylla de motsvarande villkoren i tillämplig bilaga.
5. a) Procentsatsen målarter och andra arter skall beräknas genom
sammanläggning av alla de kvantiteter som behålls ombord eller
har lastats om av målarterna och andra arter enligt bilagorna I-V.
b) Närmare bestämmelser skall utarbetas i överensstämmelse med
förfarandet i artikel 48 för beräkningen av procentsatsen målarter
och andra arter som behålls ombord och som tagits med ett näteller med nät som släpats samtidigt av mer än ett fiskefartyg.
6. Medlemsstaterna skall, före den 31 maj 2001, rapportera till
kommissionen om tillämpningen av de villkor som fastställs i denna
artikel, artikel 15 och relevanta bilagor. Kommissionen skall på
grundval av dessa rapporter lägga fram lämpliga förslag. Rådet skallsenast den 31 oktober 2001 på grundval av dessa förslag fatta beslut.
Artikel 5
1. De procentsatser som avses i bilagorna I-V, X och XI skall
beräknas som andelen i hel färskvikt av samtliga marina organismerombord efter sortering eller vid landning.
2. När de procentandelar som avses i punkt 1 skall beräknas för ett
fiskerfartyg från vilket vissa kvantiteter marina organismer har lastatsom, skall dock hänsyn tas till dessa kvantiteter.
3. Befälhavare på fiskefartyg som inte för loggbok i enlighet med
bestämmelserna i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får varken
lasta om marina organismer till något annat fartyg eller ta emot omlast-ningar av marina organismer från något annat fartyg.
4. De procentsatser som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av
ett eller flera representativa prover.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 7
▼B
▼B
5. Trots vad som sägs i punkt 1 får procentsatsen för fångster av
tobisfisk, som behålls ombord och som har fångats med nätredskapsom har en maskstorlek på mindre än 16 millimeter, beräknas före
sortering.
6. Vid tillämpningen av denna artikel skall motsvarande vikt av hela
havskräftor beräknas genom att havskräftstjärtarnas vikt mulitplicerasmed tre.
Artikel 6
1. a) Det är förbjudet att medföra ombord eller använda bottentrålar,
snurrevadar eller liknande släpredskap med fler än 100 maskor i
någon omkrets av det egentliga lyftet, icke inbegripet
sömförstärkningslinor och sömmar. Denna bestämmelse skallgälla för bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskapvilkas maskstorlek ligger mellan 90 och 119 millimeter.
b) Bestämmelserna i första stycket skall inte gälla för bomtrålar.
2. Inom varje enskilt egentligt lyft får antalet maskor runt någon
omkrets i lyftet inte öka från den främre till den bakre delen. Dennabestämmelse skall gälla för alla släpredskap vilkas maskstorlek är likamed eller större än 55 millimeter.
3. Antalet maskor, icke inbegripet dem i sömmarna, vid varje punkt
på någon omkrets av förlägningsstycket får inte vara mindre än detstörsta antalet maskor i omkretsen av främre delen av det egentligalyftet, icke inbegripet maskor i sömmarna. Denna bestämmelse skallgälla för alla släpredskap vilkas maskstorlek är lika med eller störreän 55 millimeter.
Artikel 7
1. a) Nätstycken med kvadratiska maskor med en maskstorlek på
minst 80 millimeter får infogas i alla släpredskap.
b) Alternativt får alla bottentrålar, snurrevadar eller liknande
släpredskap vars maskstorlek är lika med eller större än 100 milli-
meter utrustas med nätstycken som är tillåtna enligt rådets
förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om faststäl-lande av vissa tekniska åtgärder för bevarande avfiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund(
1).
2. Ett nätstycke med kvadratiska maskor
a) skall placeras i den övre hälften eller över delen av ett nät, framför
ett eventuellt förlängningsstycke eller någonstans mellan den främredelen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen avlyftet,
b) får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre
anordningar,
c) skall ha en längd av minst tre meter utom när det är infogat i
redskap som släpas av fartyg med lägre motoreffekt än 112 kW, då
det skall ha en längd av minst två meter,
d) skall vara gjort av knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och
vara infogat på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt
öppna vid fiske,
e) skall vara konstruerat så att antalet maskor i den främre maskraden i
nätstycket är lika med eller större än antalet maskor i den bakremaskraden i nätstycket.
3. I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats i en icke-
konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppna diagonalmaskormellan varje sida av nätstycket och nätets angränsande sömmar.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 8
(1) EGT L 162, 18.6.1986, s. 1. Förordningen senast ändrat genom förordning
(EG) nr 1821/96 (EGT L 241, 21.9.1996, s. 8).
▼B
I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats, helt eller
delvis, i en icke-konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppnadiagonalmaskor mellan den bakre maskraden i nätstycket och nätets
angränsande sömmar.
4. Trots vad som sägs i punkterna 1 a och 2 a, skall alla bottentrålar,
snurrevadar eller liknande släpredskap vars maskstorlek ligger inomintervallet 70-79 millimeter vara försedda med ett nätstycke med kvad-ratiska maskor som är placerat framför lyftet och som har enmaskstorlek på 80 millimeter eller större.
5. Trots vad som sägs i punkt 1 a är det förbjudet att, oavsett kvan-
titet, behålla ombord kräftdjur av släktet Pandalus som fångas medsläpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorleksom ligger inom intervallet 32-54 millimeter, om inte nätet är försettmed ett nätstycke eller fönster med kvadratiska maskor som har enmaskstorlek på minst 70 millimeter.
6. Villkoren i punkterna 4 och 5 skall endast tillämpas inom regio-
nerna 1 och 2.
7. Mätningar av maskstorleken på sådana nätdelar med kvadratiska
maskor som infogas i någon del av ett nät skall inte beaktas när ettsläpredskaps maskstorlek bedöms.
Artikel 8
1. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap
vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial bestående avenkeltrådigt garn med en trådtjocklek på mer än 8 millimeter.
2. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap
vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial bestående av
flertrådigt garn, om inte trådarna har ungefär samma tjocklek och densammanlagda tjockleken av trådarna i någon del av maskan är högst12 millimeter.
3. Punkterna 1 och 2 skall inte gälla för pelagiska trålare.
Artikel 9
1. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpredskap
vars lyft helt eller delvis är konstruerat av nätmaterial som består av
maskor som inte är kvadratiska eller diagonala.
2. Punkt 1 skall inte gälla för släpredskap vars lyft har en mask-
storlekpå 31 millimeter eller mindre.
Artikel 10
Skrapredskap är undantagna från bestämmelserna i artikel 4, förutsatt
att de kvantiteter marina organismer som behålls ombord och fångasmed dessa nät, med undantag av musslor, inte överstiger 5 % av dentotala vikten av de marina organismerna ombord.
KAPITEL II
BESTÄMMELSER FÖR FÖRANKRADE REDSKAP
Artikel 11
1. I varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna VI
och VII och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är detförbjudet att använda eller ombord medföra bottensatta garn,insnärjningsredskap eller grimgarn om inte
a) den fångst som tas med det aktuella nätredskapet och behålls
ombord omfattar en procentsats för målarten på minst 70 %, och
b) — när det gäller bottensatta garn och insnärjningsredskap, mask-
storleken överensstämmer med någon av de kategorier somanges i den relevanta bilagan,1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 9
▼B
— när det gäller grimgarn, maskstorleken i den del av nätet som
har de minsta maskorna överensstämmer med någon av de kate-gorier som anges i den relevanta bilagan.
2. Den längsta procentsatsen för målarterna kan beräknas genom
sammanläggning av kvantiteterna av samtliga fångade målarter.
Artikel 12
1. Den procentsats som avses i artikel 11.1 skall beräknas som
procentandelen av hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord
efter sortering eller vid landning.
2. Den procentsats som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av
ett eller flera representativa prover.
Artikel 13
Artiklarna 11 och 12 skall inte gälla för fångster av laxfiskar, nejonöga
eller pirål.
KAPITEL III
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM NÄTREDSKAP OCH VILLKOR
FÖR DERAS ANVÄNDNING
Artikel 14
Sortering skall ske omedelbart efter det att fångsterna har tagits ut ur
nätredskapet eller nätredskapen.
Artikel 15
1. De mängder av marina organismer som har fångats utöver de
tillåtna procentsatser som anges i bilagorna I-VII, X och XI får intelandas utan skall kastas överbord före varje landning.
2. Under hela fiskeresan skall efter en sortering av fångsten andelen
målarter enligt bilagorna I-VII som behålls ombord vara minst hälftenav den minsta procentuella andelen målarter som avses i de nämndabilagorna.
3. Befälhavare på fiskefartyg som är skyldiga att föra loggbok skall
efter det att de första 24 timmarna av en fiskeresa har förflutit se till attden minsta procentuella andelen målarter enligt bilagorna I-VII, X och
XI skall vara uppfylld vid tiden för varje loggbokföring i enlighet med
villkoren i artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93.
4. Då ett fiskefartyg under en fiskeresa går in i en av de regioner
eller geografiska områden som anges i bilagorna I-V skall den minsta
procentuella andelen målarter i enlighet med bilagorna I-VII, X och XIsom fångas och behålls ombord från den region eller det geografiskaområde där fiske skett tidigare under resan uppnås inom loppet av tvåtimmar.
Artikel 16
Det är förbjudet att använda anordningar som gör att maskorna i någon
del av fisknäten dras samman eller att deras storlek i praktikenminskas.
Denna bestämmelse skall inte utesluta att vissa anordningar får
användas, och över dessa skall det upprättas en förteckning och utar-betas tekniska beskrivningar i enlighet med förfarandet i artikel 49.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 10
▼M2
▼B
▼B
AVDELNING III
MINIMISTORLEK PÅ MARINA ORGANISMER
Artikel 17
Marina organismer är undermåliga om de är mindre än de minimistor-
lekar som i bilaga XII anges för de berörda arterna och det berörda
geografiska området.
Artikel 18
1. Mätningen av storleken på marina organismer skall utföras i
enlighet med bestämmelserna i bilaga XIII.
2. Om flera metoder är tillåtna för att mäta storleken på en marin
organism skall organismen anses vara av minimistorlek om resultatetav användning av någon av dessa metoder utgörs av en storleksom ärlika med eller större än motsvarande minimistorlek.
3. Humrar, languster, musslor och snäckor, som tillhör någon av de
arter för vilka en minsta storlek fastställs i bilaga XII, får endast
bevaras ombord hela och får endast landas hela.
4. a) Krabbtaskor får endast bevaras ombord hela och får endast
landas hela.
b) Högst 5 % av vikten av den totala fångsten av krabbtaskor eller
delar därav som bevaras ombord eller landas får dockbestå av
avskilda klor.
Artikel 19
1. Undermåliga marina organismer får inte behållas ombord eller
lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudastill försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.
2. Punkt 1 skall inte gälla för följande:
a) Sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill upp till 10 % i hel
färskvikt av de totala fångster som behålls ombord av var och en
av dessa arter. Porcentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, tagg-makrill och makrill skall beräknas som procentandelen i helfärskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord eftersortering eller vid landning. Procentsatsen får beräknas på grundvalav ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte
överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning
eller försäljning.
b) Andra marina organismer än de som anges i bilagorna I-V som
målarter för maskstorlekar som är mindre än 16 millimeter eller
mindre än 16-31 millimeter, och som har fångats med släpredskap
vilkas maskstorlek är mindre än 32 millimeter, förutsatt att dessaorganismer inte sorteras och inte säljs, ställs ut eller bjuds ut tillförsäljning för mänsklig konsumtion.
3. Undermålig sardin, ansjovis, taggmakrill eller makrill som har
fångats för att användas som levande agn får emellertid behållas
ombord, förutsatt att de bevaras i levande tillstånd.
AVDELNING IV
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM FISKE EFTER VISSA
MARINA ORGANISMER
Artikel 20
Begränsningar när det gäller sillfiske
1. Det är förbjudet att ombord behålla sill som har fångats inom de
geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.
a) Från och med den 1 januari till och med den 30 april inom det
geografiska område som är beläget nordost om en linje dragenmellan Mull of Kintyre och Corsewall Point.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 11
▼B
b) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det
geografiska område som begränsas av följande koordinater:
— Danmarks västkust vid latitud 55º30 ′N.
— Latitud 55º30 ′N, longitud 7º00 ′Ö.
— Latitud 57º00 ′N, longitud 7º00 ′Ö.
— Danmarks västkust vid latitud 57º00 ′N.
c) Från och med den 15 augusti till och med den 15 september inom
ett område av 6—12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust,uppmätt från baslinjerna, mellan latituderna 55º30 ′N och 55º45 ′N.
d) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september inom
det geografiska område som begränsas av en linje som förbinderföljande punkter:
— Butt of Lewis.
— Cape Wrath.
— Latitud 58º55 ′N, longitud 5º00 ′V.
— Latitud 58º55 ′N, longitud 7º10 ′V.
— Latitud 58º20 ′N, longitud 8º20 ′V.
— Latitud 57º40 ′N, longitud 8º20 ′V.
— Ön North Uists västkust vid latitud 57º40 ′N, därifrån längs öns
nordkust till latitud 57º40 ′36″N, longitud 7º20 ′39″V.
— Latitud 57º50 ′3″N, longitud 7º8 ′6″V.
— Nordost längs ön Lewis västkust fram till utgångspunkten (Butt
of Lewis).
e) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september inom
ett område av 6-12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust,uppmätt från baslinjerna mellan latituderna 54º10 ′N och 54º45 ′N.
f) i) Från och med den 21 september till och med den 15 november
inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av Isle ofMans kust och en linje som dragits mellan följande koordinater:
— Latitud 54º20'00''N, longitud 04º25'05''N och latitud
54º20'00''N, longitud 03º57'02''V.
— Latitud 54º20'00''N, longitud 03º57'02''V och latitud
54º17'05''N, longitud 03º56'08''V.
— Latitud 54º17'05'N, longitud 03º56'08''N och latitud
54º54'06''N, longitud 03º57'05''V.
— Latitud 54º14'06''N, longitud 03º57'05''V och latitud
54º00'00''N, longitud 04º07'05''V.
— Latitud 54º00'00''N, longitud 04º07'05''V och latitud
53º51'05''N, longitud 04º27'08''V.
— Latitud 53º51'05''N, longitud 04º27'08''V och latitud
53º48'05''N, longitud 04º50'00''V.
— Latitud 53º48'05''N, longitud 04º50'00''V och latitud
54º04'00''N, longitud 04º50'00''V.
ii) Från och med den 21 september till och med den 31 december
inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av koordina-
terna:
— Nordirlands ostkust vid latitud 54º15'N,
— latitud 54º15'N, longitud 5º15'V,
— latitud 53º50'N, longitud 5º50'V,
— Irlands ostkust vid latitud 53º50'N.
g) Under hela året inom ICES-område VII a, inom det geografiska
området mellan Skottlands, Englands och Wales västkust och en
linje dragen 12 sjömil från baslinjerna längs dessa kuster, som i
söder begränsas av latitud 53º20 ′N och i nordväst av en linje dragen
mellan Mull of Galloway (Skottland) och Point of Ayre (Isle ofMan).
h) Under hela året i Logan Bay, som utgörs av vattnen öster om en
linje dragen från Mull of Logan, som ligger vid latitud 54º44 ′N1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 12
▼M3
▼B
▼B
och longitud 4º59 ′V, till Laggantalluch Head, som ligger vid latitud
54º41′N och longitud 4º58 ′V.
i) Under 1997 och därefter vart tredje år från andra fredagen i januari
under en period av 16 dager i följd inom det område som begränsasav följande koordinater:
— Irlands sydostkust vid latitud 52º00 ′N.
— Latitud 52º00 ′N, longitud 6º00 ′V.
— Latitud 52º30 ′N, longitud 6º00 ′V.
— Irlands sydostkust vid latitud 52º30 ′N.
j) Under 1997 och därefter vart tredje år från första fredagen i
november under en period av 16 dagar i följd inom de områdensom begränsas av följande koordinater:
— Irlands sydkust vid longitud 9º00 ′V.
— Latitud 51º15 ′N, longitud 9º00 ′V.
— Latitud 51º15 ′N, longitud 11º00 ′V.
— Latitud 52º30 ′N, longitud 11º00 ′V.
— Irlands västkust vid latitud 52º30 ′N.
k) Under 1998 och därefter vart tredje år från första fredagen i
november under en period av 16 dagar i följd inom de områden
som begränsas av följande koordinater:
— Irlands sydkust vid longitud 9º00 ′V.
— Latitud 51º15 ′N, longitud 9º00 ′V.
— Latitud 51º15 ′V, longitud 7º30 ′V.
— Irlands sydkust vid latitud 52º00 ′N.
2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av sill från
något av de angivna områdena, förutsatt att de inte överstiger 5 % avden totala färskvikten av de marina organismer ombord som harfångats inom varje enskilt område under någon av de angivna perio-
derna.
3. Trots vad som sägs i punkterna 1 f ii och 1 h är det tillåtet för
fartyg som har en längd av högst 12,2 m och som är registrerade ihamnar på Irlands och Nordirlands ostkust mellan latituderna 53º00 ′N
och 55º00 ′N att ombord behålla kvantiteter av sill från de områden som
anges i punkterna 1 f ii och 1 h. Den enda tillåtna fiskemetoden är
fiske med drivgarn som har en maskstorlek som är lika med eller större
än 54 millimeter.
Artikel 21
Begränsningar av skarpsillfiske för att skydda sill
1. Det är förbjudet att ombord behålla skarpsill som har fångats
inom de geografiska områden och under de tidsperioder som angesnedan.
a) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och
med den 1 oktober till och med den 31 december inom ICES statis-
tiska rektangel 39 E8. Vid tillämpningen av bestämmelserna i dennaförordning skall denna ICES-rektangel begränsas av en linje somgår rakt österut från Förenade kungarikets ostkust längs latitud55º00′N till en punkt vid longitud 1º00 ′V, därifrån rakt norrut till
en punkt vid latitud 55º30 ′N och därifrån rakt västerut till Förenade
kungarikets kust.
b) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och
med den 1 oktober till och med den 31 december i de inrefarvattnen i Moray Firth väster om longitud 3º30 ′V, och de inre
farvattnen i Firth of Forth väster om longitud 3º00 ′V.
c) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det
geografiska område som begränsas av följande koordinater:
— Danmarks västkust vid latitud 55º30 ′N.
— Latitud 55º30 ′N, longitud 7º00 ′Ö.
— Latitud 57º00 ′N, longitud 7º00 ′Ö.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 13
▼B
— Danmarks västkust vid latitud 57º00 ′N.
2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av skarp-
sill från något av de angivna områdena, förutsatt att de inte överstiger5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord somhar fångats i varje enskilt område under någon av de angivna perio-derna.
Artikel 22
Begränsningar när det gäller makrillfiske
1. Det är förbjudet att ombord behålla makrill som har fångats inom
det geografiska område som begränsas av koordinaterna
— en punkt på Förenade kungarikets sydkust vid longitud 2º00 ′V,
— latitud 49º30 ′N, longitud 2º00 ′V,
— latitud 49º30 ′N, longitud 7º00 ′V.
— latitud 52º00 ′N, longitud 7º00 ′V,
— en punkt på Förenade kungarikets västkust vid latitud 52º00 ′N,
om inte makrillens vikt är högst 15 % hel färskvikt av all makrill och
andra marina organismer ombord som har fångats inom detta område.
2. Punkt 1 skall inte gälla
a) för fartyg som enbart använder nät och/eller handlinor,
b) för fartyg som använder bottentrålar, snurrevadar eller andra
liknande släpredskap, förutsatt att minst 75 % hel färskvikt av
marina organismer ombord består av andra arter än ansjovis, sill,taggmakrill, makrill, pelagisk bläckfisk och sardin, beräknat somen procentsats i hel färskvikt av samtliga marina organismerombord,
c) för fartyg som inte är utrustade för fiske och till vilka makrill har
lastats om.
3. All makrill som finns ombord skall anses ha fångats inom det
område som avses i punkt 1, med undantag för den mängd som harförklarats finnas ombord innan fartyget kom in i detta område, enligtdet förfarande som beskrivs i följande punkter.
Befälhavaren på ett fartyg som avser att inträda i detta område för att
fiska där och som har makrill ombord skall underrätta tillsynsmyndig-heten i den medlemsstat i vars område han avser att bedriva fiske omden beräknade tiden och platsen för ankomsten till detta område.
Underrättelse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan fartyget
kommer in i detta område.
När fartyget kommer in i detta område skall befälhavaren till den
behöriga tillsynsmyndigheten anmäla den mängd makrill som han har
ombord och som införts i loggboken. Befälhavaren skall på anmodan
låta sin loggbok och fångsterna ombord kontrolleras vid en tidpunktoch på en plats som den behöriga tillsynsmyndigheten bestämmer.Tidpunkten får inte vara senare än sex timmar efter det att tillsynsmyn-digheten mottagit anmälan om makrillmängderna ombord, och platsen
skall ligga så nära som möjligt den plats där fartyget kom in i detta
område.
Befälhavaren på ett fiskefartyg som avser att gå in i detta område för
att få makrill omlastad till sitt fartyg skall underrätta tillsynsmyndig-
heten i den medlemsstat inom vars område omlastningen skall ske om
den beräknade tidpunkten och platsen för denna. Underrättelse skall sketidigast 36 och senast 24 timmar innan omlastningen börjar. Befälha-varen skall så snart omlastningen ägt rum underrätta den behörigatillsynsmyndigheten om vilka mängder makrill som lastas om till hansfartyg.
De behöriga tillsynsmyndigheterna är
— för Frankrike:
Mimer, telex: Paris 25 08 23,
— för Irland:1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 14
▼B
Department of Marine, telex: Dublin 917 98 MRNE,
— för Förenade kungariket:
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 212 74.
Artikel 23
Begränsningar när det gäller ansjovisfiske
1. Det är förbjudet att ombord behålla ansjovis fångad med pela-
giska trålar i ICES-område VIII c eller att bedriva fiske efter ansjovismed pelagiska trålare i detta område.
2. Inom det område som avses i punkt 1 är det förbjudet att samti-
digt medföra pelagiska trålar och ringnot ombord.
Artikel 24
Begränsningar när det gäller tonfiskfiske
1. Det är förbjudet att ombord behålla varje kvantitet av bonit,
Thunnus obesus eller gulfenad tonfisksom har fångats med ringnot ivatten som lyder under Portugals suveränitet eller jurisdiktion i ICES
delområde X norr om 36º30 ′N, eller i CECAF-områdena norr om
31ºN och öster om 17º30 ′V, eller att bedriva fiske efter nämnda arter
i nämnda områden med nämnda redskap.
2. Det är förbjudet att ombord behålla tonfisksom har fångats med
drivgarn i vatten som lyder under Spaniens eller Portugals suveränitet
eller jurisdiktion i ICES delområden VIII, IX eller X eller i CECAF-områdena runt Kanarieöarna och Madeira, eller att bedriva fiske efternämnda arter i nämnda områden med nämnda redskap.
Artikel 25
Begränsningar när det gäller räkfiske för att skydda plattfisk
1. Det är förbjudet att ombord behålla räkor av släktet Crangon och
Aesopräkor som har fångats med släpredskap för fiske efter bottenle-
vande arter vilka redskaps maskstorlek ligger mellan 16 och
31 millimeter om inte fartyget har en fungerande utrustning installeradombord avsedd att efter fångst skilja plattfisk från räkor av släktetCrangon och Aesopräkor.
2. En separationstrål eller ett nät med sorteringsgaller skall användas
vid fångst av räkor av släktet Crangon och Aesopräkor. Detaljeraderegler för tillämpningen av denna punkt skall utformas i enlighet meddet förfarande som avses i artikel 48.
3. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av räkor
av släktet Crangon eller Aesopräkor på fiskefartyg som inte uppfyllerbestämmelserna i punkterna 1 och 2, förutsatt att dessa kvantiteter inteöverstiger 5 % hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord.
Artikel 26
Begränsningar när det gäller lax- och öringsfiske
1. Lax och öring får inte behållas ombord eller lastas om, landas,
transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning,
utan skall omedelbart kastas överbord när den har fångats
— inom vatten utanför en gräns om 6 sjömil uppmätt från medlemssta-
ternas baslinjer i regionerna 1-4,
— med avvikelse från artikel 2.1, utanför de vatten i regionerna 1-4
som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion,utom i de farvatten som lyder under Grönlands och Färöarnas juris-
diktion,
— med något släpredskap.
2. Punkt 1 skall inte gälla för lax och öring som tas upp i Skagerrak
och Kattegatt.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 15
▼B
Artikel 27
Begränsningar när det gäller fiske efter vitlinglyra för att skydda
annan rundfisk
1. Det är förbjudet att ombord behålla vitlinglyra som har fångats
med något släpredskap inom det område som begränsas av en linjesom sammanbinder följande punkter:
— En punkt vid 56ºN på Förenade kungarikets ostkust till 2ºÖ,
— därifrån norrut till 58ºN, västerut till 0 º30 ′V, norrut till 59º15 ′N,
österut till 1ºÖ, norrut till 60 ºN, västerut till longitud 0 º00 ′,
— därifrån norrut till 60 º30 ′N, västerut till Shetlandsöarnas kust,
därefter västerut från 60 ºN på Shetlandsöarnas västra kust till 3ºV,söderut till 58º30 ′N,
— och slutligen västerut till Förenade kungarikets kust.
2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla en kvantitet vitling-
lyra från området som har fångats med de redskap som anges i punkt
1, förutsatt att de inte överstiger 5 % av den totala vikten av de marinaorganismer ombord som har fångats med dessa redskap i det nämndaområdet.
Artikel 28
Begränsningar när det gäller kummelfiske
1. Det är förbjudet att bedriva fiske med trål, snurrevad eller
liknande släpredskap i de geografiska områden och under de tidspe-rioder som anges nedan.
a) Från och med den 1 september till och med den 31 december inom
det geografiska område som begränsas av en linje som förbinderföljande koordinater:
— Den punkt på Spaniens nordkust som benämns Cabo Prior
(latitud 43º34 ′N, longitud 8º19 ′V).
— Latitud 43º50 ′N, longitud 8º19 ′V.
— Latitud 43º25 ′N, longitud 9º12 ′V.
— Den punkt på Spaniens västkust som benämns Cabo Villano
(latitud 43º10 ′N, longitud 9º12 ′V).
b) Från och med den 1 oktober till och med den 31 december inom det
geografiska område som begränsas av en linje som förbinder
följande koordinater:
— Den punkt på Spaniens västkust som benämns Cabo Corrubedo
(latitud 42º35 ′N, longitud 9º05 ′V).
— Latitud 42º35 ′N, longitud 9º25 ′V.
— Latitud 43º00 ′N, longitud 9º30 ′V.
— Den punkt på Spaniens västkust som ligger vid latitud 43º00 ′N.
c) Från och med den 1 december till och med den sista februari
påföljande år inom det geografiska område som begränsas av enlinje som förbinder följande koordinater:
— En punkt på Portugals västkust vid latitud 37º50 ′N.
— Latitud 37º50 ′N, longitud 9º08 ′V.
— Latitud 37º00 ′N, longitud 9º07 ′V.
— En punkt på Portugals västkust vid latitud 37º00 ′N.
2. Inom de områden och under de tidsperioder som anges i punkt 1
är det förbjudet att ombord medföra trål, snurrevad eller liknandesläpredskap, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan ienlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr2847/93.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 16
▼B
Artikel 29
Begränsningar när det gäller rödspättsfiske
1. Fartyg vars längd överallt överstiger 8 meter får inte använda
bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap inom följande geogra-fiska områden:
a) Området innanför 12 sjömil utanför Frankrikes kust, norr om latitud
51º00′N, utanför Belgiens och Nederländernas kust, till latitud
53º00′N, uppmätt från baslinjerna.
b) Det område som begränsas av följande koordinater:
— En punkt på Danmarks västkust vid latitud 57º00 ′N.
— Latitud 57º00 ′N, longitud 7º15 ′Ö.
— Latitud 55º00 ′N, longitud 7º15 ′Ö.
— Latitud 55º00 ′N, longitud 7º00 ′Ö.
— Latitud 54º30 ′N, longitud 7º00 ′Ö.
— Latitud 54º30 ′N, longitud 7º30 ′Ö.
— Latitud 54º00 ′N, longitud 7º30 ′Ö.
— Latitud 54º00 ′N, longitud 6º00 ′Ö.
— Latitud 53º50 ′N, longitud 6º00 ′Ö.
— Latitud 53º50 ′N, longitud 5º00 ′Ö.
— Latitud 53º30 ′N, longitud 5º00 ′Ö.
— Latitud 53º30 ′N, longitud 4º15 ′Ö.
— Latitud 53º00 ′N, longitud 4º15 ′Ö.
— En punkt på Nederländernas kust vid latitud 53º00 ′N.
c) Området innanför 12 sjömil utanför Danmarks väskust från latitud
57º00′N, norrut till Hirtshals fyr, uppmätt från baslinjerna.
2. a) Fartyg för vilka ett särskilt fisketillstånd har utfärdats i enlighet
med artikel 7.3 i förordning (EEG) nr 1627/94 får emellertid
bedriva fiske med bomtrålar i de i punkt I angivna områdena.Det är förbjudet att använda en bomtrål, vars bomlängd, ellerbomtrålar, vilkas totala bomlängd, upprätt som summan avlängden på varje bom, överstiger 9 meter eller som kan förlängas
till mer än 9 meter, om inte de redskap som användas har en
maskstorlek som ligger mellan 16 och 31 millimeter.Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripetalla riggtillbehör.
b) Trots vad som sägs i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1627/94
får särskilda fisketillstånd utfärdas i enlighet med punkt a tillfartyg vars längd överallt överstiger 8 meter.
c) Fartyg för vilka ett sådant särskilt fisketillstånd som avses i
punkterna a och b har utfärdats skall uppfylla följande kriterier:
— De skall vara upptagna i en förteckning som varje medlems-
stat skall lämna till kommissionen, så att den totalamaskineffekten för fartygen i varje förteckning inte överstigerden totala maskineffekt som uppgivits för varje medlemsstatden 1 januari 1998.
— Deras maskineffekt får inte vid något tillfälle överstiga 221
kilowatt (kW), och i de fall de har maskiner med reduceradeffekt får effekten inte ha överstigit 300 kW innan den redu-cerades.
d) Ett enskilt fartyg i förteckningen får bytas ut mot ett eller flera
andra fartyg, förutsatt att
— inget utbyte leder till en ökning av den totala maskineffekt
för varje medlemsstat som anges i punkt c första strecksatsen,
— inget utbytesfartyg har en maskineffekt som vid något tillfälle
överstiger 221 kW,
— inget utbytesfartyg har en maskin med reducerad effekt, och— inget utbytesfartyg har en längd överallt som överstiger
24 meter.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 17
▼B
e) En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen som är upptaget i
en medlemsstats förteckning får bytas ut, förutsatt att
— utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskineffekt
vid något tillfälle överstiger 221 kW,
— ersättningsmaskinen inte har reducerad effekt, och— ersättningsmaskinens effekt inte är sådan att utbytet leder till
en ökning av den totala maskineffekt som avses i punkt bförsta strecksatsen för denna medlemsstat.
f) Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i denna
punkt skall få sina särskilda fisketillstånd återkallade.
3. Trots vas som sägs i punkt 2 a skall fartyg som innehar ett
särskilt fisketillstånd och vilkas främsta verksamhet är fiske efter räka
av släktet Crangon, tillåtas att använda bomtrålar vilkas totala
bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom överstiger9 meter när de använder redskap vilkas maskstorlek är mellan 80 och99 millimeter, förutsatt att ett kompletterande särskilt fisketillstånd harutfärdats för detta ändamål till dessa fartyg. Det särskilda komplette-
rande fisketillståndet skall förnyas årligen.
Ett fartyg för vilket ett sådant kompletterande fisketillstånd har
utfärdats får ersättas av ett annat fartyg, förutsatt att
— ersättningsfartyget inte överstiger 70 BRT och att längden överallt
inte överstiger 20 meter eller
— att ersättningsfartygets maskineffekt inte överstiger 180 kW och att
ersättningsfartygets längd överallt inte överstiger 20 meter.
Fiskefartyg som inte längre uppfyller de kriterier som anges i denna
punkt skall få sitt särskilda fisketillstånd stadigvarande återkallat.
4. a) Trots vad som sägs i punkt 1 skall
— fartyg vars maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221
kW och, i de fall de har maskiner med reducerad effekt,denna inte översteg 300 kW innan den reducerades,►
M3ha rätt att fiska inom de områden som avses i den
punkten med bottentrålar med trålbord eller snurrevad ◄,
— pargående fartyg vars sammanlagda maskineffekt inte vid
något tillfälle överstiger 221 kW och, i de fall de har
maskiner med reducerad effekt, denna inte överstiger 300kW innan den reducerades, ha rätt att fiska inom de angivnaområdena med bottenpartrålar.
b) Fartyg vilkas maskineffekt överstiger 221 kW skall emellertid
tillåtas använda bottentrålar med trålbord eller snurrevad, ochpargående fartyg vilkas sammanlagda maskineffekt överskrider
221 kW skall tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att:
i) — den fångst av tobisfiskar och/eller skarpsill som behålls
ombord och som har fångats i detta område utgör minst90 % av den totala färskvikten av de marina organismerombord som har fångats i de nämnda områdena, och
— de kvantiteter av rödspätta och/eller tunga som behålls
ombord och som har fångats i detta område inteöverstiger 2 % av den totala färskvikten av de marina
organismer ombord som har fångats i den nämnda
områdena,
eller
ii)
— den använda maskstorleken är minst 100 millimeter för
bottentrålar med trålbord och bottenpartrålar, och
— de kvantiteter av rödspätta och/eller tunga som behålls
ombord och som har fångats i de nämnda områdena inteöverstiger 5 % av totalvikten av de marina organismerombord som har fångats i de nämnda områdena.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 18
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
eller
iii) — den använda maskstorleken är minst 80 millimeter, och
— användningen av sådana maskstorlekar begränsas till ett
område inom 12 sjömil från Frankrikes kust norr omlatitud 51º00'N och
—d e►
M1kvantiteter av rödspätta och/eller tunga ◄som
behålls ombord och som har fångats i de nämndaområdena inte överstiger 5 % av den totala färskvikten
av de marina organismer ombord som har fångats i de
nämnda områdena.
eller
iv) den använda maskstorleken är minst 100 millimeter för snur-
revad.
5.►
M3Inom områden där bomtrålar, trålar med trålbord, botten-
partrålar eller snurrevad inte får användas ◄är det förbjudet att
medföra sådana nätredskap ombord, om de inte surras och stuvas undan
i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG)
nr 2847/93.
6. Detaljerade tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utar-
betas i enlighet med förfarandet i artikel 48.
AVDELNING V
BEGRÄNSNINGAR AV VISSA SLAG AV FISKE OCH AKTIVI-
TETER I SAMBAND MED DESSA
Artikel 30
Begränsningar av användningen av släpredskap för fiske efter
bottenlevande arter
1. Det är förbjudet för fartyg att ha ombord eller använda bomtrål
vars bomlängd, eller bomtrålar vilkas totala bomlängd, uppmätt som
summan av längden på varje bom, överstiger 24 meter eller kan
förlängas till mer än 24 meter. Bomlängden skall mätas mellan dessyttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.
2. Inom följande geografiska områden är det förbjudet för fartyg att
använda bomtrålar vilkas maskstorlek ligger mellan 32 och 99 milli-meter:
a) Nordsjön norr om en linje som sammanbindas av följande punkter:
— En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55ºN,
— därifrån österut till latitud 55ºN, longitud 5ºÖ,
— därifrån norrut till latitud 56ºN,
— och slutligen österut till en punkt på Danmarks västkust vid
latitud 56ºN.
b) ICES-område Vb och ICES delområde VI norr om latitud 56ºN.
Inom de områden som anges i a och b är det förbjudet att ombord
medföra bomtrålar med en maskstorlek som ligger mellan 32 och99 millimeter, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan ienlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG)nr 2847/93.
3. Det är förbjudet för fartyg att använda bottentrålar med trålbord,
bottenpartrålar eller snurrevadar med en maskstorlek som ligger mellan
80 och 99 millimeter, inom det geografiska område som anges i punkt
2 a. Inom detta område är det förbjudet att ombord medförabottentrålar med trålbord, bottenpartrålar eller snurrevadar med enmaskstorlek som ligger mellen 80 och 99 millimeter, om inter dessanätredskap stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 19
▼M3
▼B
▼M1
▼B
▼B
Artikel 31
Okonventionella fiskemetoder
1. Det är förbjudet att fånga marina organismer med metoder som
innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämneneller elektrisk ström.
2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda
marina organismer som har fångats med metoder som innefattar
användning av något slag av projektil.
Artikel 32
Begränsningar av användningen av automatisksorteringsutrust-
ning
1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg medföra eller
använda utrustning för automatisksortering efter storlekeller k ön av
sill, makrill och taggmakrill.
2. Det är docktillåtet att medföra och använda sådan utrustning
under förutsättning att
a) fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen
släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 70 millimetereller en eller flera ringnotar eller liknande fiskeredskap,
eller
b) i) hela den fångst som lagligen får behållas ombord förvaras i
fruset tillstånd, den sorterade fisken omedelbart fryses eftersorteringen och ingen sorterad fiskk astas överbord medundantag av vad som krävs enligt artikel 19,
och
ii) utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det
säkerställs att fisken omedelbart fryses och inte kan kasseras.
3. Fartyg med tillstånd att fiska i Östersjön, Bälten eller Öresund får
medföra automatiskk lassificeringsutrustning, i Kattegatt, förutsatt attett särskilt fisketillstånd har utfärdats som medger detta.
Det särskilda fisketillståndet skall ange arter, områden, tidsperioder och
alla andra erforderliga villkor som gäller hur klassificeringsutrustningenskall användas och medföras ombord.
Artikel 33
Begränsningar av användningen av ringnot
1. Det är förbjudet att inringa stim eller grupper av marina däggdjur
med ringnot.
2. Trots vad som sägs i artikel 1 skall punkt 1 gälla i alla vatten för
alla fartyg som för en medlemsstats flagg eller är registrerade i någonmedlemsstat.
3. Punkt 1 skall dock inte gälla för de fartyg som bedriver fiske
enligt de villkor som fastställs i avtalet om det internationella
programmet för bevarande av delfiner (Washington den 15 maj 1998),
vilket undertecknades av gemenskapen den 12 maj 1999. Fartygensnamn och tekniska egenskaper skall upptas i en förteckning somkommissionen skall upprätta i enlighet med förfarandet i artikel 48.
Artikel 34
Begränsningar av fiskeaktiviteter inom ett område av 12 sjömil
kring Förenade kungariket och Irland
1. Det är förbjudet för alla fartyg att använda bomtålar inom ett
område av 12 sjömil utanför Förenade kungarikets och Irlands kuster,uppmätt från de baslinjer från vilka territorialvattnen mäts.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 20
▼M3
▼B
▼B
2. Fartyg som tillhör någon av följande kategorier skall emellertid
ha rätt att bedriva fiske med bromtrålar i det område som avses i punkt1:
a) Fartyg som togs i brukföre den 1 januari 1987, om de har en
maskineffekt som inte överstiger 221 kW eller en reducerad maskin-effekt som före reduktionen inte översteg 300 kW.
b) Fartyg som togs i brukefter den 31 december 1986, vars mask inef-
fekt inte har reducerats och inte överstiger 221 kW och vars störstalängd inte överstiger 24 meter.
c) Fartyg som efter den 31 december 1986 har fått sin maskin utbytt
mot en annan maskin, vars effekt inte har reducerats och inteöverstiger 221 kW.
3. Trots vad som sägs i punkt 2 är det förbjudet att använda en
bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar, vilkas totala bomlängd,
uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 metereller som kan förlängas till mer än 9 meter, utom vid fiske medredskap vars maskstorlek ligger mellan 16 och 31 millimeter.Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet allariggtillbehör.
4. Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna
2 och 3 skall inte tillåtas bedriva de fiskeaktiviteter som avses i dessapunkter.
5. För fartyg som inte får använda bomtrålar är det förbjudet att
medföra sådana nätredskap ombord inom de områden som anges i
denna artikel, om de inte surras och stuvas undan i enlighet med
bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.
6. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall utarbetas i
enlighet med förfarandet i artikel 48.
AVDELNING VI
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SKAGERRAK OCH
KATTEGATT
Artikel 35
Trots vad som sägs i artikel 19.1 får marina organismer som är under-
måliga och som har fångats i Skagerrak eller Kattegatt behållas ombordeller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller
utbjudas till försäljning upp till 10 % av färskvikten av de totala
fångster som behålls ombord.
Artikel 36
Lax och öring får inte behållas ombord eller lastas om, landas, trans-
porteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan
måste omedelbart kastas överbord när de tas upp inom någon del av
Skagerrak eller Kattegatt utanför en gräns på 4 sjömil, uppmätt frånmedlemsstaternas baslinjer.
Artikel 37
1. Från och med den 1 juli till och med den 15 september är det
förbjudet att använda trålar med en maskstorlek som är mindre än
32 millimeter i farvattnen innanför en gräns av 3 sjömil från baslin-
jerna i Skagerrak och Kattegatt.
2. Vid fiske med trål i de farvatten och under den period som avses i
punkt 1 får dock
— nätredskap med en minsta maskstorlek på 30 millimeter användas
vid fiske efter nordhavsräkor (Pandalus borealis) ,
— nätredskap med alla maskstorlekar användas vid fiske efter tånglake
(Zoarces viviparus) , smörbultar (Gobiidae) eller simpa ( Cottusspp.)
som skall användas som agn.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 21
▼B
Artikel 38
Det är förbjudet att ombord behålla varje kvantitet av sill, makrill eller
skarpsill som har fångats med trål eller ringnot i Skagerrak mellanlördag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00 och i Kattegatt mellan fredagkl. 24.00 och söndag kl. 24.00.
Artikel 39
Det är förbjudet att använda bomtrål i Kattegatt.
Artikel 40
Under de perioder och inom de områden som anges i artiklarna 37, 38
och 39 i denna förordning, då trålar eller bomtrålar inte får användas,är det förbjudet att ha sådana nätredskap ombord, om de inte surras ochstuvas i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG)
nr 2847/93.
Artikel 41
Trots vad som sägs i artikel 31 skall det vara tillåtet att använda elekt-
riskström eller harpungevär för att fånga tonfiskoch brugd (Cetorhinusmaximus) i Skagerrak och Kattegatt.
AVDELNING VII
TEKNISKA BESTÄMMELSER
Artikel 42
Beredning
1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av
fysikalisk eller kemisk beredning av fisk för att framställa fiskmjöl,
fiskolja eller liknande produkter, eller att lasta om fångst i sådant syfte.
Detta förbud gäller inte för beredning eller omlastning av fiskavfall.
2. Punkt 1 skall dock inte gälla för framställning av surimi och fisk-
massa ombord på ett fiskefartyg.
Artikel 43
Vetenskaplig forskning
1. Denna förordning skall inte gälla för fiske som uteslutande
bedrivs för vetenskapliga undersökningar, vilka utförs med tillståndfrån och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaternaoch som kommissionen och den eller de medlemsstater inom varsfarvatten forskningen skall bedrivas har underrättats om i förväg.
2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt
1 får säljas, lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att
— de uppfyller de normer som framgår av bilaga XII till denna förord-
ning och de marknadsnormer som antagits i enlighet med artikel 2 i
rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om
den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- ochvattenbruksprodukter(
1), eller
— de säljs direkt för andra ändamål än mänsklig konsumtion.
Artikel 44
Utsättning och flyttning
1. Denna förordning skall inte gälla för fiske vars enda syfte är
utsättning eller flyttning av marina organismer och som bedrivs med
tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlems-staterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs på en annan1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 22
(1) EGT L 388, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 3318/94 (EGT L 350, 31.12.1994, s. 15).
▼B
medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten skall kommissionen
och alla berörda medlemsstater informeras i förväg.
2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt
1 och därefter levande kastas tillbaka i havet får säljas, lagras, ställas uteller utbjudas till försäljning förutsatt att detta sker i överensstämmelsemed de marknadsnormer som har antagits i enlighet med artikel 2 iförordning (EEG) nr 3759/92.
AVDELNING VIII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 45
1. Om det krävs en omedeldbar insats för att bevara vissa bestånd av
marina organismer, får kommissionen komplettera eller avvika frånbestämmelserna i denna förordning och vidta nödvändiga åtgärder ienlighet med det förfarande som avses i artikel 48.
2. Om bevarandet av vissa fiskarter eller fångstplatser allvarligt
hotas, och en fördröjning skulle medföra skador som är svåra att repa-
rera får en medlemsstat vidta lämpliga icke diskriminerande åtgärderför bevarande när det gäller de farvatten som lyder under dess jurisdik-tion.
3. Så snart beslut om sådana åtgärder som avses i punkt 2 har fattats
skall de anmälas till kommissionen och de övriga medlemsstaterna till-
sammans med en förklarande redogörelse.
Inom tio arbetsdagar efter mottagandet av en sådan anmälan skall
kommissionen bekräfta dessa åtgärder eller kräva att de ogiltigförklaraseller ändras. Medlemsstaterna skall omedelbart underrättas om kom-missionens beslut.
Medlemsstaterna får hänskjuta kommissionens beslut till rådet inom tio
arbetsdagar räknat från mottagandet av denna underrättelse.
Rådet får inom en månad med kvalificerad majoritet fatta ett annat
beslut.
Artikel 46
1. Medlemsstaterna får vidta åtgärder för bevarande och förvaltning
av bestånd när det gäller
a) rent lokala bestånd som enbart är av intresse för fiskare i den
berörda medlemsstaten, eller
b) villkor eller särskilda arrangemang för att begränsa fångsterna
genom tekniska åtgärder, som
i) kompletterar dem som fastställs i gemenskapslagstiftningen för
fiske, eller
ii) sträcker sig utöver de minimikrav som fastställs i denna lagstift-
ning,
förutsatt att dessa åtgärder endast är tillämpliga på fiskare i den berörda
medlemsstaten och att de är förenliga med gemenskapsrätten ochöverensstämmer med den gemensamma fiskeripolitiken.
2. Kommissionen skall underrättas i god tid om alla planer på att
införa eller ändra nationella tekniska åtgärder så att den har möjlighet
att yttra sig.
Om kommissionen inom en månad efter en sådan anmälan begär det
skall den berörda medlemsstaten uppskjuta ikraftträdandet av de plane-rade åtgärderna tre månader räknat från anmälningsdagen, så attkommissionen inom denna tid kan avgöra om dessa åtgärder är fören-
liga med bestämmelserna i punkt 1.
Om kommissionen genom ett beslut som den skall underrätta alla
medlemsstater om finner att en planerad åtgärd inte är förenlig medbestämmelserna i punkt 1 får den berörda medlemsstaten inte sättadenna i kraft utan att ha vidtagit nödvändiga ändringar i denna.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 23
▼B
Om den berörda medlemsstaten har vidtagit nödvändiga ändringar skall
den utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionenom vilka åtgärder som har vidtagits.
3. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse den med
alla upplysningar som behövs för att bedöma om deras nationellatekniska åtgärder är förenliga med bestämmelserna i punkt 1.
4. På kommissionens initiativ, eller på begäran av en medlemsstat,
kan frågan om huruvida en nationell teknisk åtgärd som tillämpas aven medlemsstat är förenlig med punkt 1 avgöras enligt förfarandet i
artikel 48. Om ett sådant beslut fattas skall bestämmelserna i punkt 2
tredje och fjärde styckena tillämpas.
5. Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om åtgärder avse-
ende fiske från land, dock endast i informativt syfte.
Artikel 47
1. Senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall
rådet på förslag av kommissionen besluta om regler för användning avkombinationer av maskstorlekar och dessa regler skall börja tillämpassamtidigt med denna förordning.
Senast tre år efter det att denna förordning börjar tillämpas skall rådet
på förslag från kommissionen besluta om revideringar och ändringar avvillkoren i bilagorna I-XI vilka skall tillämpas inom ett år efter dettabeslut.
2. Under åren 1998, 1999 och 2000 skall medlemsstaterna när de
ansöker om anslag hos kommissionen för finansiering av försöksprojektprioritera sådana projekt som rör nyttan av nätstycken med kvadratiska
maskor eller andra anordningar för att öka släpredskapens selektivitet.
Kommissionen skall vid bedömningen av vilka försöksprojekt somskall finansieras prioritera sådana projekt.
Kommissionen skall på grundval av resultaten från sådana försökspro-
jekt rapportera och samtidigt lägga fram lämpliga förslag för rådetsenast fyra år efter dagen för denna förordnings antagande.
Rådet skall besluta om dessa förslag senast ett år efter den dag då de
lades fram.
Artikel 48
Detaljerade föreskrifter om genomförandet av denna förordning får
antas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr3760/92. Dessa regler kan bland annat omfatta följande:
— Tekniska regler för att bestämma garntjocklek.
— Tekniska regler för att bestämma maskstorlek.— Regler för provtagning.— Förteckningar och tekniska beskrivningar över anordningar som får
fästas vid nät.
— Tekniska regler för mätning av maskineffekt.— Tekniska regler för nät med kvadratiska maskor.— Tekniska regler för nätmaterial.— Ändringar i reglerna för användning av kombinationer av maskstor-
lekar.
Artikel 49
Följande artiklar i och bilagor till förordning (EG) nr 894/97 upphävs
från och med den 1 januari 2000:
— Artiklarna 1-10.
— Artiklarna 12-17.— Bilagorna I-VII.
Hänvisningar till den nämnda förordningen skall tolkas som hänvis-
ningar till den här förordningen och skall läsas enligtjämförelsetabellen i bilaga XV.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 24
▼B
De vetenskapliga namnen på de marina organismer som särskilt anges i
denna förordning återfinns i bilaga XIV.
Artikel 50
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Den skall gälla från och med den 1 januari 2000 med undantag av
artiklarna 32.3 och 47 som skall gälla från och med den tidpunkt då
denna förordning träder i kraft.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 25
BILAGA I
SLÄPREDSKAP: Regionerna 1 och 2 utom Skagerrak och Kattegatt
Maskstorleksintervall, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda maskstorleksintervall
MålarterMaskstorlek (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Minsta procentandel av målarten
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
Tobisfiskar (Ammodytidae) (1)× × × × × × ×
Tobisfiskar (Ammodytidae) (2)× × × × × ×
Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) ×× × × × ×
Nors(Atherina spp. ochOsmerus spp.) ×× × × × ×
Glyskolja (Trisopterus minutus) ×× × × × ×
Silvertorsk (Gadus argenteus) ×× × × × ×
Röd bandfisk (Cepolidae) ×× × × × ×
Skarpsill (Sprattus sprattus) ×× × × × ×
Ål(Anguilla anguilla) ×× × × × ×
Ansjovis (Engraulis encrasicholus) ×× × × × ×
Blåvitling (Micromesistius poutassou) ×× × × × ×
Silverfisk (Argentinidae) ×× × × × ×
Sardin(Sardina pilchardus) ×× × × × ×
Räkor/tångräkor (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon
spp.)××× ××××
Makrill(Scomber spp.) ∅ ××××××
Taggmakrill (Trachurus spp.) ×× × × ×
Sill(Clupea harengus) ×× × × ×
Bläckfisk (Loliginidae, Ommastrephidae) ∅ ×× × × ×▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 26
MålarterMaskstorlek (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Minsta procentandel av målarten
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
Näbbgädda (Belone spp.) ∅ ×× × × ×
Skäggtorsk (Trisopterus luscus) ∅ ×× × × ×
Räkor(Pandalus spp., Parapenaeus longirostris) ∅ ×× × × ×
Havsål(Conger conger) ∅ÿ× × × ×
Fjärsing(Trachinidae) ∅ÿ× × × ×
Knot(Triglidae) ÿ× × × ×
Bläckfisk (Octopus vulgaris) ∅ÿ× × × ×
Trollhummer (Galatheidae) ∅ÿ× × × ×
Hel havskräfta (Nephrops norvegicus) ∅ÿ× × × ×
Äkta tunga (Solea vulgaris) ∅ÿ× ×
Rödspätta (Pleuronectes platessa) ∅ÿ× ×
Kummel (Merluccius merluccius) ∅ÿ× ×
Glasvar(Lepidorhombus spp.) ∅ÿ× ×
Vitling(Merlangius merlangus) ∅ÿ× ×
Slätvar(Scophthalmus rhombus) ∅ÿ× ×
Lyrtorsk (Pollachius pollachius) ∅ÿ× ×
Sandskädda (Limanda limanda) ∅ÿ× ×
Tioarmad (Sepia officinalis) ∅ÿ× ×
Havsaborre (Dicentrarchus labrax) ∅ÿ× ×
Skrubba(Platichtys flesus) ∅ÿ× ×
Bergtunga (Microstomus kitt) ∅ÿ× ×
Rödhaj(Scyliorhinus spp.) ∅ÿ× ×
Rödtunga (Glyptocephalus cynoglossus) ∅ÿ× ×▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 27
MålarterMaskstorlek (mm)
< 16 16-31 32-54 55-69 70-79 80-99 ≥100
Minsta procentandel av målarten
9590/60
(3)(5)60 3090/60
(4)90 35 3070
(6)Ingen
St. Persfisk (Zeus faber) ∅ÿ× ×
Kammussla (Chlamys opercularis) ∅ÿ× ×
Kammussla (Chlamys varia) ∅ÿ× ×
Mullar(Mullidae) ∅ÿ× ×
Multar(Mugilidae) ∅ÿ× ×
Skoläst(Nezumia spp., Trachyrhyncus spp., Malococephalus
spp.)∅ÿ× ×
Hårstjärt (Trichiuridae) ∅ÿ× ×
Marulkar (Laphiidae) ∅ÿ× ×
Rockor(Rajidae) ∅ÿ× ×
Havsruda (Sparidae) ∅ÿ× ×
Piggvar(Psetta maximal) ∅ÿ× ×
Alla andra marina organismer ×
►M1(1) I Nordsjön från och med den 1 mars till och med den 31 oktober, och under hela året i övriga delar av region 1 och 2, utom Skagerrak och Kattegatt. ◄
(2) I Nordsjön från och med den 1 november till och med den sista februari.
(3) Den fångst som behålls ombord måste bestå av
— åtminstone 90 % av alla blandningar av två eller fler målarter eller— åtminstone 60 % av en enda målart och högst 5 % av någon blandning av torsk, kolja och gråsej och högst 15 % av någon blandning av de arter som är markerade
med symbolen ∅.
(
4) Den fångst som behålls ombord måste bestå av
— åtminstone 90 % av alla blandningar av två eller fler målarter eller— åtminstone 60 % av en enda målart och högst 5 % av någon blandning av torsk, kolja och gråsej och högst 15 % av någon blandning av de arter som är markedrade
med symbolen ÿ.
(
5) Bestämmelser om begränsningar för fångst av sill/strömming som får behållas ombord när med en maskstorlek av 16-31 mm finns angivna i gemenskapslag stiftningen om
fastställande, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, av totala tillåtna fångsmängder och av vissa villkor för fångsten.
►M1(6) Under det första året efter det att denna förordning har börjat tillämpas skall den minsta procentuella andelen på 50 % av målarterna bestå när det gäl ler fångster
från region 2 med undantag av Nordsjön, ICES-område Vb och delområde VI norr om latitud 56ºN. ◄▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 28
BILAGA II
SLÄPREDSKAP: Region 3, utom ICES-område IXa öster om longitud 7º23 ′48″V
Maskstorleksintervall, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda maskstorleksintervall
MålarterMaskstorlek (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Minsta procentandel av målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Tobisfiskar (Ammodytidae) ××× × ×
Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) ××× × ×
Skarpsill (Sprattus sprattus) ××× × ×
Ål(Anguilla anguilla) ××× × ×
Ansjovis (engraulis encrasicolus) ××× × ×
Nors(Atherina spp. ochOsmerus spp.) ××× × ×
Glyskolja (Trisopterus minutus) ××× × ×
Silvertorsk (Gadus argenteus) ××× × ×
Röd bandfisk (Cepolidae) ××× × ×
Sardin(Sardina pilchardus) ××× × ×
Krabba(Polybius henslowi) × ××× × ×
Räkor(Pandalus mantagui, Crangon spp., Palaemon spp.) × ××××××
Makrill(Scomber spp.) ×× × ×
Taggmakrill (Trachurus spp.) ×× × ×
Sill(Clupea harengus) ×× × ×
Blåvitling (Micromesistius poutassou) ×× × ×
Silverfisk (Argentinidae) ×× × ×
Bläckfisk (Loliginidae, Ommastrephidae) ×× × ×
Näbbgädda (Belone spp.) ×× × ×▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 29
MålarterMaskstorlek (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Minsta procentandel av målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Skäggtorsk (Trisopterus spp.) ×× × ×
Tunga(Dicologoglossa cuneata) ×× × ×
Räkor(Pandalus spp.) × ××××
Havsbraxen (Bramidae, Berycidae) ×××
Havsål(Conger conger) ×××
Havsruda (Spiridae utomSpondyliosoma cantharus) ×××
Stenfisk(Scorpaenidae) ×××
Tunga(Microchirus azevia, Microchirus variegatus) ×××
Fjällbrosme (Phycis spp.) ×××
Fjärsing(Trachinidae) ×××
Knot(Triglidae) ×××
Picarell(Centracanthidae) ×××
Bläckfisk (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) ×××
Läppfisk (Labridae) ×××
Räkor(Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea,
Parapenaeus longirostris)×× ×
Bläckfisk (Sepia officinalis) ××
Skoläst(Malacocephalus spp., Nezumia spp.,Trachyrhynchus
spp.)××
Rödhaj(Scyliorhinidae) ××
Torsk(Mora moro) ××
Trollhummer (Galatheidae) ××
St. Persfisk (Zeus faber) ××
Mullar(Mullidae) ××▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 30
MålarterMaskstorlek (mm)
16-31 32-54 55-59 60-69 ≥70
Minsta procentandel av målarter
50 % 90 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Ingen
Alla andra marina organismer ×▼B1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 31
▼B
BILAGA III
SLÄPREDSKAP: ICES-område IXa öster om longitud 7º23 ′48″V
Maskstorleksinterval, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda
maskstorleksintervall
MålarterMaskstorlek (mm)
40-54 ≥55
Minsta procentandel av målarten
60 % (1) Ingen
Multar(Mugilidae) ××
Havsruda (Sparidae) ××
Mullar(Mullidae) ××
Knot(Triglidae) ××
Fjärsing(Trachinidae) ××
Läppfisk (Labridae) ××
Fjällbrosme (Phycis spp.) ××
Tunga(Dicologoglossa cuneata) ××
Fläckflundra (Citharus linguatula) ××
Havsål(Conger conger) ××
Bönsyrseräka (Squilla mantis) ××
Räkor(Parapenaeus longirostris, Pandalus spp.) ××
Bläckfiskar (Ommastrephidae, Loliginidae)) ××
Bläckfisk (Octopus vulgaris) ××
Bläckfisk (Sepia spp.) ××
Makrill(Scomber spp.) ××
Taggmakrill (Trachurus spp.) ××
Blåvitling (Micromesistius poutassou) ××
Ål(Anguilla anguilla) ××
Nors(Atherina spp., Osmerus spp.) ××
Näbbgädda (Belone spp.) ××
Alla andra marina organismer ×
(1) Den mängd av alla blandningar av de andra arter enligt bilaga XII som behålls ombord får inte överstiga 10 %
av vikten av den totala fångst som behålls ombord.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 32
▼M1
BILAGA IV
SLÄPREDSKAP: Skagerrak och Kattegatt
Maskstorleksintervall, målarter och procentuell fångst tillämpliga på användning av ett enda
maskstorleksintervall
ArterMaskstorlek (mm)
< 16 16-31 32-69 70-89 ≥90
Minsta procentandel av målarten
50 % 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Ingen
Tobisfiskar (Ammodytidae) (3) ××××××××
Tobisfiskar (Ammodytidae) (4) × ×××××
Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) × × × × × ×
Blåvitling (Micromesistius poutassou) × × × × × ×
Fjärsing (Trachinus draco) (1) × ×××××
Blötdjur (utom Sepia) (1) × ×××××
Näbbgädda (Belone belone) (1) × ×××××
Grå knorrhane (Eutrigla gurnardus)(1) × ×××××
Silverfisk(Argentina spp.) × × × × × ×
Skarpsill (Sprattus sprattus) × × × × × ×
Ål (Anguilla anguilla) × × × × × ×
Räkor (Crangon spp., Palaemon
adspersus)(2)××××××
Makrill (Scomber spp.) × × × ×
Taggmakrill (Trachurus spp.) × × × ×
Sill (Clupea harengus) × × × ×
Nordhavsräkor (Pandalus borealis) × × × ×
Räkor (Crangon spp., Palaemon
adspersus)(1)××××
Vitling (Merlangius merlangus) × ×
Hel havskräfta (Nephrops norvegicus) × ×
Alla andra marina organismer ×
(1) Endast inom 4 sjömil från baslinjerna.
(2) Utanför 4 sjömil från baslinjerna.
(3) Från och med den 1 mars till och med den 31 oktober i Skagerrak och från och med den 1 mars till och med
den 31 juli i Kattegatt.
(4) I Skagerrak, från och med den 1 november till och med den sista dagen i februari. I Kattegat från och med den 1
augusti till och med den sista dagen i februari.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 33
▼B
BILAGA V
SLÄPREDSKAP: Regionerna 4, 5 och 6
A.Regionerna 4 och 5
ArterMaskstorlek (mm)
20-39 40-64 ≥65
Minsta procentandel av målarter
50 % 80 % Ingen
Oxögonfisk (Boops boops) ***
Sardine(Sardina pilchardus) ***
Makrill(Scomber spp.) **
Taggmakrill (Trachurus spp.) **
Alla andra marina organismer *
B.Region 6
ArterMaskstorlek (mm)
45-50 ≥100
Minsta procentandel av målarter
30 % Ingen
Räkor(Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis,
Xiphopenaeus kroyeri)**
Alla andra marina organismer *1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 34
▼M3
BILAGA VI
FASTA REDSKAP: Regionerna 1 och 2
Maska
Arter10-30
mm50-70
mm90-99
mm100-119
mm120-219
mm≥220mm
Sardin(Sardina pilchardus) ** ***
Ål(Anguilla anguilla) ******
Skarpsill (Sprattus sprattus) ******
Taggmakrill (Trachurus spp.) *****
Sill(Clupea harengus) *****
Makrill(Scomber spp.) *****
Mullar(Mullidae) *****
Horngädda (Belone spp.) *****
Havsabborre (Dicentrarchus
labrax)****
Multar(Mugilidae) ****
Småfläckig rödhaj (Scyliorhinus
canicula)****
Sandskädda (Limanda limanda) ***
Kolja(Meglanogrammus
aeglefinus)***
Vitling(Merlangius merlangus) (2)* * *
Skrubbskädda (Platichthys flesus) ***
Tunga(Solea vulgaris) ***
Rödspätta (Pleuronectes platessa) ***
Bläckfisk (Sepia officinalis) ***
Torsk(Gadus morhua) **
Lyrtorsk (Pollachius
pollachius) (3)**
Långa(Molva molva) **
Gråsej(Pollachius virens) **
Kummel (Merluccius
merluccius) (3)**
Pigghaj(Squalus acanthias) **
Storfläckig rödhaj (Scyliorhinus
stellaris)**
Glasvar(Lepidorhombus spp.) **
Stenbit(Cyclopterus lumpus) **
Alla andra marina organismer * (1)
(1) Fångster av marulk (Lophius spp.) , som tagits i ICES-områdena VI och VII och behålls ombord i en kvantitet
som överstiger 30 % av den totala fångsten från dessa områden, måste tas med en minsta maskstorlek på250 mm.
(
2) I ICES-områdena VIIe och VIId är minsta maskstorlek 90 mm med verkan från den 31 december 1999.
(3) I ICES-områdena VIIe och VIId är minsta maskstorlek 110 mm med verkan från den 31 december 1999.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 35
▼B
BILAGA VII
FÖRANKRADE REDSKAP: Region 3
Maska
Arter<4 0m m40-
49 mm50-
59 mm60-
79 mm80-
99 mm≥100mm
Sardin(Sardina pilchardus) ××××××
Räkor(Palaemon spp.) ××××××
Läppfisk (Coris julis) ××××××
Oxögonfisk (Boops boops) ××××××
Räkor(Penaeus spp.) ×××××
Bönsyrseräka (Squilla mantis) ×××××
Mullar(Mullidae) ×××××
Tunga(Dicologoglossa cuneata) ×××××
Läppfisk (Labridae) ×××××
Taggmakrill (Trachurus spp.) ××××
Makrill(Scomber spp.) ××××
Skäggtorsk (Trisopterus luscus) ××××
Bläckfisk (Sepia officinalis) ××××
Knot(Triglidae) ××××
Havsruda (Sparidae) ×××
Stenfisk(Scorpaenidae) ×××
Tunga(Microchirus acevia) ×××
Kortfenad bläckfisk
(Ommatostrephidae)×××
Havsål(Conger conger) ×××
Fjällbrosme (Phycis spp.) ×××
Slätvar(Scophtalmus rhombus) ×××
Fjäring(Trachinidae) ×××
Picarell(Centracanthidae) ×××
Havsabborre (Dicentrarchus
labrax)××
Vitling(Merlangius merlangus) ××
Piggvar(Psetta maxima) ××
Lyrtorsk (Pollachius pollachius) ××
Flundror (Pleuronectidae) ××
Tunga(Solea vulgaris) (1)×
Kummel (Merluccius
merluccius) (1)×
Alla andra marina organismer (2)×
(1) I ICES-områdena VIII c och IX är den minsta maskstorleken 60 mm. Med verkan från den 31 december 1999 är
den minsta maskstoleken emellertid 80-99 mm.
(2) Fångster av marulk (Lophius spp.)som behälls ombord i en kvantitet soim överstiger 30 % av den totala
fångsten ombord skall tas med en minsta maskstorlek på 220 mm.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 36
▼B
BILAGA VIII
Tillåtna kombinationer av maskstorleksintervall i regionerna 1 och 2 utom
Skagerrak och Kattegatt
Millimeter
< 16 + 16-31
16-31 + 32-54
16-31 + 70-79
16-31 + 80-99
16-31 + ≥100
32-54 + 70-79
32-54 + 80-99
32-54 + ≥100
70-79 + 80-99
70-79 + ≥100
80-99 + ≥1001998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 37
▼B
BILAGA IX
Tillåtna kombinationer av maskstorleksintervall i region 3, utom ICES-
område IXa öster om longitud 7º23 ′48″V
Millimeter
16-31 + 32-54
16-31 + ≥70
32-54 + ≥70
55-59 + ≥70
60-69 + ≥701998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 38
▼M1
▼M2
BILAGA X
A. VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV KOMBINATIONER AV MASK-
STORLEKAR I REGIONERNA 1 OCH 2 UTOM SKAGERRAK OCH
KATTEGATT
1.Maskstorlekskombination: 16-31 mm +> = 100 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 50 % bestå av
en blandning av räkor ( Pandalus montagui ,Crangon spp. och Palaemon
spp.).
2.Maskstorlekskombination: 32-54 mm +> = 100 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 20 % bestå av
en blandning av räkor ( Crangon spp.,Pandalus spp.,Palaemon spp.,
Parapenaeus longirostris ),
eller
den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 50 % bestå av
en blandning av sådana marina organismer som anges i bilaga I som
målarter för maskstorlekar mellan 32 och 54 mm, med undantag för en
blandning av räkor ( Crangon spp.,Pandalus spp.,Palaemon spp.,Para-
penaeus longirostris ) och till högst 15 % av en blandning av de arter som
i bilaga I markerats med symbolen ”y”.
3.Maskstorlekskombination: 70-79 mm +> = 100 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 10 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga I anges som målarter
för maskstorlekar mellan 70 och 79 mm.
4.Maskstorlekskombination: 80-99 mm +> = 100 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 50 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga I anges som målarter
för maskstorlekar mellan 80 och 99 mm.
B. VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV VISSA KOMBINATIONER AV
MASKSTORLEKAR I SKAGERRAK OCH KATTEGATT
Maskstorlekskombination:+<= 89 mm +> = 90 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 10 % bestå av en
blandning av sådana marina organismer som anges i bilaga IV som målarter
för maskstorlekar mellan 70 och 89 mm.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 39
▼M2
BILAGA XI
A. VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV VISSA KOMBINATIONER AV
MASKSTORLEKAR I REGION 3, UTOM ICES-OMRÅDE IXa ÖSTER
OM LONGITUD 7º 23 ′48″V
1.Maskstorlekskombination: 16-31 mm +> = 70 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 40 % bestå av
en blandning av räkor ( Pandalus montagui ,Crangon spp. och Palaemon
spp.) och krabba,
ellerden fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 70 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga II anges som målarter
för maskstorlekar mellan 16 och 31 mm, utom räkor ( Pandalus montagui ,
Crangon spp. och Palaemon spp.) och krabba.
2.Maskstorlekskombination: 32-54 mm +> = 70 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 70 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga II anges som målarter
för maskstorlekar mellan 32 och 54 mm, utom räkor ( Pandalus spp.,
Crangon spp. och Palaemon spp.).
3.Maskstorlekskombination: 55-59 mm +> = 70 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 20 % bestå av
en blandning av räkor ( Pandalus spp.,Crangon spp.,Palaemon spp.,
Aristeus antennatus ,Aristaeomorpha foliacea ,Parapenaeus longirostris ),
eller
den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 60 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga II anges som målarter
för maskstorlekar mellan 55 och 59 mm, utom räkor ( Pandalus spp.,
Crangon spp.,Palaemon spp.,Aristeus antennatus ,Aristaeomorpha
foliacea,Parapenaeus longirostris ).
4.Maskstorlekskombination: 60-69 mm +> = 70 mm
Den fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 60 % bestå av
en blandning av de marina organismer som i bilaga II anges som målarter
för maskstorlekar mellan 60 och 69 mm.
B. VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV VISSA KOMBINATIONER AV
MASKSTORLEKAR I ICES-OMRÅDE IXa ÖSTER OM LONGITUD
7º 23′48″V
Maskstorlekskombination: 40-54 mm +> = 55 mmDen fångst som behålls ombord eller landas skall till minst 50 % bestå av en
blandning av de marina organismer som i bilaga III anges som målarter för
maskstorlekar ellan 40 och 54 mm.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 40
▼B
BILAGA XII
MINSTA STORLEKAR
ArterMinsta storlek
Regionerna 1 till 5
utom Skagerrak/
KattegattSkagerrak/Kattegat
Torsk(Gadus morhua) 35 cm 30 cm
Kolja(Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm
Gråsej(Pollachius virens) 35 cm 30 cm
Lyrtorsk (Pollachius pollachius) 30 cm —
Kummel (Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm
Glasvar(Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm
Tunga(Solea spp.) 24 cm 24 cm
Rödspätta (Pleuronectes platessa) 22 cm 27 cm
Vitling(Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm
Långa(Molva molva) 63 cm —
Blå långa (Molva dipterygia) 70 cm —
Havsabborre (Dicentrarchus labrax) 36 cm —
Hel havskräfta (Nephrops norvegicus) (1)
Havskräftstjärtar130 (40) mm (1)
►M1Makrill (Scomber spp .)◄ 20 cm (2)
Sill(Clupea harengus) 20 cm 18 cm
►M1Taggmakrill ( Trachurus spp .)◄ 15 cm 15 cm
Sardin(Sardina pilchardus) 11 cm —
Hummer (Homarus gammarus) 85 mm (3) 220 (78) mm (1)
Spindelkrabba (Maia squinado) 120 mm —
Kammussla (Chlamys spp.) 40 mm —
Räffelsnäcka (Ruditapes decussatus) 40 mm —
Snäcka(Venerupis pullastra) 40 mm —
Mussla(Ruditapes philippinarum) 40 mm —
Mussla(Venus verrucosa) 40 mm —
Mussla(Callista chione) 5c m
Knivmussla (Ensis spp., Pharus legumen) 10 cm
Mussla(Spisula solidissima) 25 mm
Mussla(Donax spp.) 25 mm
Valthornssnäcka (Buccinum undatum) 45 mm —1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 41
▼B
ArterMinsta storlek
Regionerna 1 till 5
utom Skagerrak/
KattegattSkagerrak/Kattegat
Bläckfisk (Octopus vulgaris) 750 g
Svärdfisk (Xiphias gladius) (4) 25 kg eller 125 cm
(underkäke)
Tonfisk(Thunnus thynnus) (5) 6,4 kg
Langust(Palinurus spp.) 110 mm
Arter Minsta storlek, region 1—5, utom Skagerrak/Kattegat
Hel havskräfta (Nephrops norvegicus) Hela området utom region 3 och ICES VIa, VIIa:
total längd 85 mm, ryggsköldslängd 25 mm
ICES VIa, VIIa, region 3: total längd 70 mm,
ryggsköldslängd 20 mm
Havskräftsjärtar Hela området utom region 3 och ICES VIa, VIIa:
46 mm
ICES VIa, VIIa, region 3: 37 mm
►M1Makrill (Scomber spp .)◄ Hela området utom Nordsjön: 20 cm
Nordsjön: 30 cm
Ansjovis (Engraulis encrasicolus) Hela området utom ICES IXa öster om longitud
7º23′48″V: 12 cm
ICES IXa öster 7º23 ′48″V: 10 cm
Krabbtaska (Cancer pagarus) Regionerna 1 och 2 norr om 56ºN: 140 mm
Region 2 söder om 56ºN utom ICES-områdena
VII d, e, f och ICES-områdena IV b, c: 130 mm
ICES områdena IV b, c söder om 56ºN: 115 mm
ICES-områdena VII d, e, f: 140 mm
Region 3: 130 mm
Kammussla (Pecten maximus) Hela området, utom ICES VIIa norr om 52º30 ′N,
VIId: 100 mm
ICES VIIa norr om 52º30 ′N VIId: 110 mm
(1) Total längd (ryggsköldens längd).
(2) 30 cm endast i forderfiske.
(3) Med verkan från den 1 januari 2002 skall en ryggsköldslängd av 87 mm gälla.
(4) Det är förbjudet att landa mer än 15 %, i antal, av svärdfiskunder 25 k g eller 125 cm.
(5) Det är förbjudet att landa mer än 15 %, i antal, av tonsfiskunder 6,4 k g eller 70 cm. Det är dessutom förbjudet
att landa enstaka tonfisk som väger mindre än 1,8 kg.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 42
▼B
BILAGA XIII
MÄTNING AV STORLEKEN PÅ EN MARIN ORGANISM
1. Storleken på en fisk skall mätas från nosspetsen till stjärtfenans yttersta spets
på det sätt som visas i figur 1.
2. Storleken på en havskräfta skall mätas på det sätt som visas i figur 2:
— som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhå-
lornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden, och/eller
— som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den
mellersta stjärtfenan, utom hårkanten, och/eller
— när det gäller avskilda havskräftsjärtar, från framkanten av den första
stjärtleden till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.
Stjärten skall mätas när den ligger plant utan att sträckas och på rygg-
sidan.
3. Storleken på en hummer eller en langust från region 1—5 med undantag av
Skagerrak/Kattegat skall mätas på det sätt som visas i figur 3 som
ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas
bakkant till den bakre kanten av ryggskölden.
4. Storleken på en hummer från Skagerrak eller Kattegat skall mätas på det sätt
som visas i figur 3:
— som ryggsköldslängden mätt parallelt med mittlinjen från en av ögonhå-
lornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden, och/eller
— som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den
mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.
5. a) Storleken på en spindelkrabba skall mätas på det sätt som visas i figur
4A, som ryggsköldslängden mätt längs med mittlinjen från kanten av
ryggskölden mellan pannhornen till den bakre kanten av ryggskölden.
b) Storleken på en krabbtaska skall mätas på det sätt som visas i figur 4B,
som ryggsköldens största bredd mätt vinkelrätt mot ryggsköldens mittlinje
framifrån och bakåt.
6. Storleken på musslor skall mätas på det sätt som visas i figur 5, tvärs över
skalets längsta del.
7. Storleken på en valthornssnäcka skall mätas på det sätt som visas i figur 6
som skalets längd.1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 43
▼M1
▼B
▼B
Figur 1
1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 44
▼B
Figur 2
(a) Ryggsköldslängd
(b) Total längd
Figur 3
(a) Ryggsköldslängd
(b) Total längd1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 45
▼M1
Figur 4A
Figur 4b
1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 46
▼B
▼B
Figur 5
Figur 6
1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 47
▼B
BILAGA XIV
SVENSKA OCH LATINSKA NAMN
Svenskt namn Latinskt namn
Ansjovis Engraulis encrasicolus
Bergtunga Microstomus kitt
Blålånga Molva dipterygia
Blåvitling Micromesistius poutassou
Bläckfisk Octopus vulgaris, Eledone cirrosa
Bläckfisk Sepia officinalis, Sepia spp.
Bläckfiskar Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp.
Braxenfiskar Bramidae, Berycidae
Bönsyrseräka Squilla mantis
Fjällbrosme Phycis spp.
Fjärsing Trachinidae
Flundrefiskar Pleuronectidae
Fläckflundra Citharus linguatula
Glasvar Lepidorhombus spp.
Glyskolja Trisopterus minutus
Gråsej Pollachius virens
Havsaborre Dicentrarchus labrax
Havskräfta Nephrops norvegicus
Havsrudor Sparidae
Havsål Conger conger
Havsöring Salmo trutta
Hummer Homarus gammarus
Hårstjärtar Trichiuridae
Jätteräka Aristaeomorpha foliacea
Kammussla Chlamys varia
Kammussla Chlamys opercularis
Kammussla Pecten maximus
Knivmussla Ensis spp., Pharus legumen
Knorrhane Eutrigla gurnardus
Knotfiskar Triglidae
Kolja Melanogrammus aeglefinus
Krabbtaska Cancer pagurus
Kummel Merluccius merluccius
Languster Palinurus spp.
Lax Salmo salar
Laxfiskar Salmonidae
Lyrtorsk Pollacvhius pollachius
Långa Molva molva
Läppfisk Coris juris
Läppfiskar Labridae
Makrill Scomber spp., Scomber scombrus
Marulkar Lophiidae
Mullar Mullidae
Multar Mugilidae
Mussla Donax spp.
Mussla Mercenaria mercenaria
Mussla Ruditapes decussatus
Mussla Ruditapes philipinarum
Mussla Spisula solidissima
Mussla Venus verrucosa
Musslor Bivalvia
Nejonögon Petromyzonidae
Nordhavsräka Pandalus borealis
Nors Atherina spp., Osmerus spp.
Näbbgädda Belone spp. <
Oxögonfisk Boops boops
Picarell Centracanthidae
Pigghaj Squalus acanthias spp.
Piggvar Psetta maxima
Pirålar Myxinidae1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 48
▼B
Svenskt namn Latinskt namn
Rockor Rajidae
Räka Aristeus antennatus
Räka Crangon spp.
Räka Palaemon spp.
Räka Pandalus montagui
Räka Pandalus spp.
Räka Parapenaeus longirostris
Räka Penaeus spp.
Räkor Palaemon adspersus
Röd bandfisk Cepolidae
Rödhaj Scyliorhinidae
Rödspätta Pleuronectes platessa
Rödtunga Glyptocephalus cynoglossus
Sandskädda Limanda limanda
Sardin Sardina pilchardus
Sill Clupea harengus
Silverfiskar Argentinidae
Silvertorsk Gadus argenteus
Simkrabba Polybius henslowi
Skarpsill Sprattus sprattus
Skoläst Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp.
Skrubba Platichthys flesus
Skäggtorsk Trisopterus luscus
Slätvar Scophthalmus rhombus
Snäcka Venerupis pullastra
Snäckor Gastropoda
Spindelkrabba Maja squinado
Stenbit Cyclopterus lumpus
Stenfisk Scorpaenidae
St. Persfisk Zeus faber
Svärdfisk Xiphias gladius
Taggmakrill Trachurus spp.
Tobisfiskar Ammodytidae
Tonfisk Katsuwonus pelamis
Tonfisk Thunnus albacares
Tonfisk Thunnus obesus
Tonfisk Thunnus thynnus
Tonfiskar Auxis spp., Euthynnus spp., Katsuwonus spp., Thunnus
spp.
Torsk Gadus morhua
Torsk Mora moro
Trollhummer Galatheidae
Tunga Dicologoglossa cuneata
Tunga Microchirus ocellatus
Tunga Microrius variegatus
Tunga Solea solea/vulgaris
Valthornssnäcka Buccinum undatum
Vitling Merlangius merlangus
Vitlinglyra Trisopterus esmarkii
Ål Anguilla anguilla1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 49
▼B
BILAGE XV
JÄMFÖRELSETABELL
Förordning (EG) nr 894/97 Denna förordning
Artikel 1 Artiklarna 1 och 2
Artikel 2.1 Artikel 4
Artikel 2.2 Artikel 10Artikel 2.3 Artikel 5Artikel 2.4 Artiklarna 14 och 15
Artikel 2.5 —
Artikel 2.6 första stycket Artiklarna 5.1 och 12.1Artikel 2.6 andra stycket Artikel 5.6Artikel 2.7 —
Artikel 2.8 —
Artikel 2.9 första stycket Artikel 6Artikel 2.9 andra stycket Artikel 7Artikel 2.9 tredje stycket Artikel 3
Artikel 2.10 första stycket, a, b och c Artikel 11.1
Artikel 2.10 första stycket d Artikel 3.g och 3.hArtikel 2.10 första stycket e Artikel 13Artikel 2.10 andra stycket Artikel 48
Artikel 3 Artikel 48Artikel 4 Artikel 16Artikel 5.1 Artiklarna 17 och 18.2
Artikel 5.2 Bilaga XIIIArtikel 5.3 första stycket Artikel 19.1
Artikel 5.3 andra stycket a Artikel 19.2b
Artikel 5.3 andra stycket b första och andra Artikel 19.2aArtikel 5.3 andra stycket b första och andra
strecksatsenArtikel 35
Artikel 5.3 andra stycket c Artikel 19.3
Artikel 5.3 tredje stycket Artikel 19.2a, tredje meningenArtikel 5.4 Artikel 18.3 och 18.4
Artikel 5.5 —
Artikel 6.1 Artikel 26
Artikel 6.2 Artikel 36
Artikel 7 Artikel 20
Artikel 8.1 —
Artikel 8.2 Artikel 21
Artikel 9 Artikel 22Artikel 10.1 —
Artikel 10.2.a Artikel 30.1
Artikel 10.2 b) Artikel 39Artikel 10.3 Artikel 29Artikel 10.4 Artikel 34.1, 34.2 och 34.31998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 50
▼B
Förordning (EG) nr 894/97 Denna förordning
Artikel 10.5 Artikel 34.4
Artikel 10.6 Artikel 29. 6 och 34.5
Artikel 10.7 —
Artikel 10.8 —
Artikel 10.9 Artikel 37
Artikel 10.10 Artikel 23
Artikel 10.11 Artikel 28.2, artikel 29.5, artikel 30.2 andra
stycket, artikel 30.3, artikel 34.5 och artikel 40
Artikel 10.12 första stycket Artikel 31
Artikel 10.12 andra stycket Artikel 41
Artikel 10.13 —
Artikel 10.14 Artikel 30.1 sista meningen
Artikel 10.15 Artikel 28.1
Artikel 10.16 Artikel 32
Artikel 10.17 Artikel 33
Artikel 10.18 Artikel 38
Artikel 10.19 Artikel 24.1
Artikel 11 —Artikel 12 Artikel 24.2Artikel 13 Artikel 42Artikel 14 Artikel 43
Artikel 15 Artikel 44
Artikel 16 Artikel 45Artikel 17 Artikel 46Artikel 18 Artikel 48
Artikel 19 Artikel 49
Artikel 20 Artikel 50Bilaga I Bilagorna I, II, III, IV och VBilaga II Bilaga XII
Bilaga III Bilaga XII
Bilaga IV Bilaga XIIIBilaga V Bilaga VIBilaga VI Bilaga VII
Bilaga VII Bilaga XV1998R0850 — SV — 01.01.2000 — 001.001 — 51