2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE
av den 31 augusti 2000
om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden
(ECB/2000/7)
(►C12000/776/EG ◄)
(EGT L 310, 11.12.2000, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Europeiska centralbankens riktlinje av den 7 mars 2002 (ECB/2002/2) L 185 1 15.7.2002
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 123, 4.5.2001, s. 35 (776/2000)
▼B
EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE
av den 31 augusti 2000
om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden
(ECB/2000/7)
(►C12000/776/EG ◄)
EUROPEISKA CENTRALBANKENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA RIKT-
LINJE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen (nedan kallat fördraget), särskilt artikel 105.2 första strecksatsen i
detta, och med beaktande av artiklarna 12.1 och 14.3 i Stadgan förEuropeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECB)(nedan kallad stadgan) i förening med artikel 3.1 första strecksatsen,artikel 18.2 och artikel 20 första stycket i denna, och
av följande skäl:
(1)För att förverkliga den gemensamma penningpolitiken måste de
instrument som skall användas härför av de nationella central-bankerna i de medlemsstater som infört euron i enlighet medfördraget (nationella centralbankerna respektive deltagande
medlemsstater) och ECB (Eurosystemet) fastställas på ett enhet-
ligt sätt inom samtliga deltagande medlemsstater.
(2)ECB har givits befogenhet att fastställa de riktlinjer som behövsför genomförandet av den gemensamma penningpolitiken och de
nationella centralbankerna är skyldiga att följa dessa riktlinjer.
(3)Enligt artiklarna 12.1 och 14.3 i stadgan utgör ECB:s riktlinjer
en integrerad del av gemenskapsrätten.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Principer, instrument, förfaranden och kriterier för genomförandet
av Eurosystemets gemensamma penningpolitik
Den gemensamma penningpolitiken skall genomföras i enlighet med de
principer, instrument, förfaranden och kriterier som anges i bilagorna I
och II till denna riktlinje. De nationella centralbankerna skall vidta allanödvändiga åtgärder för att genomföra sina penningpolitiska transak-tioner i enlighet med de principer, instrument, förfaranden ochkriterier som anges i bilagorna I och II till denna riktlinje.
Artikel 2
Uppföljning
De nationella centralbankerna skall senast den 15 oktober 2000
närmare informera ECB om de texter och åtgärder varigenom de avser
att följa denna riktlinje.
Artikel 3
Slutbestämmelser
1. Denna riktlinje riktar sigtill de nationella centralbankerna i de
deltagande medlemsstaterna.
2. Denna riktlinje träder i kraft den 1 januari 2001.3. Denna riktlinje skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas
officiella tidning .2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 2
▼M1
BILAGA I
DEN GEMENSAMMA PENNINGPOLITIKEN I EUROOMRÅDET
Allmän dokumentation av Eurosystemets penningpolitiska instrument och
förfaranden
April 20022000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 3
▼M1
INNEHÅLL
InledningKAPITEL 1
Översikt över det penningpolitiska styrsystemet
1.1 Europeiska centralbankssystemet1.2 Eurosystemets mål1.3 Eurosystemets penningpolitiska instrument1.3.1 Öppna marknadsoperationer1.3.2 Stående faciliteter1.3.3 Kassakrav1.4 Motparter1.5 Underliggande värdepapper1.6 Ändringar av styrsystemet
KAPITEL 2Godkända motparter
2.1 Generella urvalskriterier2.2 Urval av motparter för snabba anbud och bilaterala transaktioner2.3 Sanktioner mot motparter som inte fullgör sina skyldigheter2.4 Avstängning eller uteslutning av försiktighetsskäl
KAPITEL 3Öppna marknadsoperationer
3.1 Reverserade transaktioner3.1.1 Allmänt3.1.2 Huvudsakliga refinansieringstransaktioner3.1.3 Långfristiga refinansieringstransaktioner3.1.4 Finjusterande reverserade transaktioner3.1.5 Strukturella reverserade transaktioner3.2 Direkta köp/försäljningar av värdepapper3.3 Emission av ECB:s skuldcertifikat3.4 Valutasvappar3.5 Inlåningmed fast löptid
KAPITEL 4
Stående faciliteter 18
4.1 Utlåningsfacilitet4.2 Inlåningsfacilitet
KAPITEL 5Förfaranden
5.1 Anbudsförfaranden5.1.1 Allmänt5.1.2 Kalender för anbudsförfaranden5.1.3 Annonseringav anbudsvillkoren5.1.4 Motparternas förberedelser och avgivande av anbud2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 4
▼M1
5.1.5 Förfarande vid tilldelningar
5.1.6 Tillkännagivande av tilldelningar5.2 Förfarande vid bilaterala transaktioner
5.3 Avvecklingsförfaranden
5.3.1 Allmänt
5.3.2 Avvecklingav öppna marknadsoperationer
5.3.3 Förfaranden vid dagens slut
KAPITEL 6
Godtagbara värdepapper
6.1 Allmänt
6.2 Värdepapper i grupp ett
6.3 Värdepapper i grupp två
6.4 Åtgärder för riskkontroll
6.4.1 Initial säkerhetsmarginal6.4.2 Åtgärder för riskkontroll av grupp ett-värdepapper
6.4.3 Åtgärder för riskkontroll av grupp två-värdepapper
6.5 Värderingsprinciper för underliggande värdepapper
6.6 Gränsöverskridande användning av godtagbara värdepapper
6.6.1 Korrespondentcentralbanksmodellen6.6.2 Gränsöverskridande förbindelser
KAPITEL 7
Kassakrav
7.1 Allmänt
7.2 Institut som omfattas av kassakravssystemet
7.3 Fastställande av kassakrav
7.4 Uppfyllande av kassakrav7.5 Rapporteringoch kontroll av kassakravsbasen
7.6 Åsidosättande av kassakravet
BILAGOR
1 Exempel på penningpolitiska transaktioner och förfaranden
2 Ordlista
3 Urval av motparter vid valutainterventioner och valutasvappar för penningpo-
litiska ändamål
4 System för inrapporteringav Europeiska centralbankens finansmarknadsstati-
stik
5 Eurosystemets webbplatser
6 Förfaranden och sanktioner som skall tillämpas om en motpart inte fullgör
sina skyldigheter
Förteckning över diagram, tabeller och rutor
Diagram
1 Normal tidsram för operativa stegvid standardiserade anbud
2 Normal tidsram för operativa stegvid snabba anbud
3 Korrespondentcentralbanksmodellen
4 Förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 5
▼M1
Tabeller
1 Eurosystemets penningpolitiska operationer
2 Normala kontraktsdagar för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstran-
saktioner
3 Normala avvecklingsdagar för Eurosystemets öppna marknadsoperationer
4 Värdepapper godtagbara för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner
Rutor
1 Emission av ECB:s skuldcertifikat2 Valutasvappar
3 Operativa stegi anbudsförfaranden
4 Tilldelningar vid anbud till fast ränta5 Tilldelningar vid anbud i euro till rörlig ränta
6 Tilldelningar av anbud på valutasvappar till rörlig kurs
7 Åtgärder för riskkontroll8 Värderingsavdrag på grupp ett-värdepapper
9 Beräkning av initiala säkerhetsmarginaler och värderingsavdrag
10 Värderingsavdrag på grupp två-värdepapper11 Kassakravsbas och kassakravsprocent
12 Beräkningav räntan på kassakravsmedel
Förkortningar
CCBM korrespondentcentralbanksmodell (Correspondent Central
BankingModel)
C.E.T. centraleuropeisk tid
DVP leverans mot betalning(delivery versus payment)ECB Europeiska centralbanken
ECBS Europeiska centralbankssystemet
EEG Europeiska ekonomiska gemenskapenEES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet
EG Europeiska gemenskapen
EMU Ekonomiska och monetära unionenEPM ECB:s betalningsmekanism
EU Europeiska unionen
ISIN internationellt identifikationsnummer för värdepapper (Interna-
tional Securities Identification Number)
KI kreditinstitutMFI monetära finansinstitutMMP penningmarknadspapper
MU monetära unionen
NCB nationell centralbankRTGS bruttoavvecklingssystem i realtid (Real-time gross settlement)
SSS värdepappersavvecklingssystem
TARGET bruttoavvecklingssystem för betalningar i euro (Trans-European
Automated Real-time Gross settlement Express Transfer)
VPC värdepapperscentral2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 6
▼M1
Inledning
I detta dokument beskrivs det operativa styrsystem som Eurosystemet (1) har valt
för den gemensamma penningpolitiken i euroområdet. Dokumentet, som utgör
en del av Eurosystemets rättsliga ram för penningpolitiska instrument och förfa-
randen, är avsett att vara en ”allmän dokumentation” av Eurosystemets
penningpolitiska instrument och förfaranden och syftar framför allt till att ge
motparterna den information de behöver om Eurosystemets penningpolitiska
styrsystem.
Denna ”allmänna dokumentation” medför inte i sig några rättigheter eller skyl-
digheter för motparterna. Rättsförhållandet mellan Eurosystemet och dess
motparter fastställs genom behöriga avtal och föreskrifter.
Dokumentet är indelat i sju kapitel. Kapitel 1 innehåller en översikt över Euro-
systemets penningpolitiska styrsystem. I kapitel 2 specificeras urvalskriterierna
för motparter som deltar i Eurosystemets penningpolitiska operationer. I kapitel
3 beskrivs öppna marknadsoperationer, medan det i kapitel 4 redogörs för de
stående faciliteter som är tillgängliga för motparterna. I kapitel 5 specificeras
de förfaranden som tillämpas vid genomförandet av penningpolitiska opera-
tioner. I kapitel 6 definieras urvalskriterierna för de underliggande värdepapper
som godtas vid penningpolitiska operationer. I kapitel 7 ges en översikt över
Eurosystemets kassakravssystem.
Bilagorna innehåller exempel på penningpolitiska operationer, en ordlista, krite-
rier för urvalet av motparter för Eurosystemets valutainterventioner, en
presentation av systemet för inrapporteringav Europeiska centralbankens finan-
smarknadsstatistik, en förteckningöver Eurosystemets webbplatser och en
beskrivningav de förfaranden och sanktioner som skall tillämpas om motpar-
terna inte fullgör sina skyldigheter.
KAPITEL 1
1.ÖVERSIKT ÖVER DET PENNINGPOLITISKA STYRSYSTEMET
1.1Europeiska centralbankssystemet
Europeiska centralbankssystemet (ECBS) består av Europeiska central-
banken (ECB) och de nationella centralbankerna i Europeiska unionens
(EU) medlemsstater (2). ECBS fullgör sina uppgifter i enlighet med
bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
(fördraget) och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europe-
iska centralbanken (stadgan för ECBS). ECBS styrs av ECB:s beslutande
organ. ECB-rådet utformar penningpolitiken, som verkställs av direkt-
ionen i enlighet med rådets riktlinjer och beslut. I den utsträckning det
anses möjligt och ändamålsenligt, och med ambitionen att säkerställa
effektiva transaktioner, ska ECB anlita de nationella centralbankerna (3)
för att genomföra Eurosystemets penningpolitiska operationer. Eurosys-
temets penningpolitiska operationer skall genomföras på lika villkor i
alla medlemsstater. (4).
1.2Eurosystemets mål
Huvudmålet för Eurosystemet är att upprätthålla prisstabilitet, i enlighet
med artikel 105 i fördraget. Utan att åsidosätta detta mål skall Eurosys-
temet stödja den allmänna ekonomiska politiken inom gemenskapen.
Eurosystemet skall handla i överensstämmelse med principen om en
öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv
resursfördelning.
1.3Eurosystemets penningpolitiska instrument
För att uppnå sina mål har Eurosystemet en uppsättningpenning politiska
instrument till sitt förfogande. Eurosystemet utför öppna marknadsopera-2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 7
(1) ECB-rådet har enats om att använda termen ”Eurosystemet” för den sammansättningav
centralbanker genom vilken Europeiska centralbanksystemet utför sina grundläggande
uppgifter, dvs. de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört den
gemensamma valutan i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-skapen och den europeiska centralbanken.
(
2) Noteras bör att de nationella centralbankerna i de EU-medlemsstater som inte har
antagit den gemensamma valutan i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europe-
iska gemenskapen (fördraget) bibehåller sin penningpolitiska självständighet enligt sina
nationella lagar och därför inte deltar i den gemensamma penningpolitiken.
(3) I detta dokument avses med ”nationella centralbanker” centralbankerna i de medlems-
stater som har antagit den gemensamma valutan i enlighet med fördraget.
(4) I detta dokument avses med ”medlemsstater” de medlemsstater som har antagit den
gemensamma valutan i enlighet med fördraget.
▼M1
tioner, erbjuder stående faciliteter och ålägger kreditinstituten att hålla
kassakravsmedel på konton i Eurosystemet.
1.3.1Öppna marknadsoperationer
Öppna marknadsoperationer spelar en viktigroll i Eurosystemets
penningpolitik. De används för att styra räntor, hantera likviditetsläget
på marknaden och sända signaler om penningpolitikens inriktning. Euro-
systemet förfogar över fem typer av instrument för öppna
marknadsoperationer. Det viktigaste instrumentet är reverserade transak-
tioner(som baserar sigpå repoavtal eller lån mot säkerhet). Eurosystemet
kan också genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper (out-right
transactions), emittera skuldcertifikat, göra valutasvappar samt ta emot
inlåning med fast löptid . ECB tar initiativet till öppna marknadsopera-
tioner, beslutar vilka instrument som skall användas och på vilka villkor
transaktionerna kan verkställas. De kan genomföras antingen genom stan-
dardiserade anbud, snabba anbud eller bilaterala förfaranden (1). Med
hänsyn till syfte, regelbundenhet och förfaranden kan öppna marknads-
operationer indelas i följande fyra kategorier (se även tabell 1):
—De huvudsakliga refinansieringstransaktionerna är regelbundna, likvi-
diserande reverserade transaktioner som läggs ut en gång i veckan och
normalt har två veckors löptid. Dessa transaktioner genomförs av de
nationella centralbankerna genom standardiserade anbud. De huvud-
sakliga refinansieringstransaktionerna spelar en nyckelroll när det
gäller att uppfylla Eurosystemets syfte med öppna marknadsopera-
tioner och de används för att tillgodose merparten av den finansiella
sektorns finansieringsbehov.
—De långfristiga refinansieringstransaktionerna är likvidiserande rever-
serade transaktioner som läggs ut en gång i månaden med tre
månaders löptid. Syftet med dessa transaktioner är att ge motparterna
ytterligare likviditet med längre löptid och de utförs av de nationella
centralbankerna via standardiserade anbudsförfaranden. Vid dessa
transaktioner avser Eurosystemet i regel inte att sända några signaler
till marknaden, utan räntan bestäms av marknadens aktörer.
—Finjusterande transaktioner utförs vid behov i syfte att hantera likvi-
ditetsläget på marknaden och för att styra räntorna, i synnerhet för att
utjämna ränteeffekterna av oväntade likviditetssvängningar på mark-
naden. Finjusterande transaktioner utförs huvudsakligen genom
reverserade transaktioner, men de kan också göras genom direkta
köp/försäljningar av värdepapper, valutasvappar och inlåning med
fast löptid. Valet av instrument och förfaranden för finjustering
anpassas till rådande förhållanden och till de specifika mål som skall
nås med transaktionerna. Finjusterande transaktioner utförs i regel av
de nationella centralbankerna via snabba anbudsförfaranden eller bila-
terala förfaranden. ECB-rådet kommer att besluta om finjusterande
bilaterala transaktioner, i undantagsfall, skall utföras av ECB.
— Eurosystemet kan också genomföra strukturella transaktioner genom
att emittera skuldcertifikat, använda reverserade transaktioner och
genomföra direkta köp/försäljningar av värdepapper. Med dessa trans-
aktioner försöker ECB (regelbundet eller oregelbundet) påverka
Eurosystemets strukturella position gentemot den finansiella sektorn.
De strukturella transaktionerna i form av reverseradetransaktioner
och emissioner av skuldcertifikat utförs av de nationella centralban-
kerna via standardiserade anbud. Strukturella transaktioner i form av
direkta köp/försäljningar av värdepapper utförs i form av bilaterala
förfaranden.
1.3.2Stående faciliteter
Syftet med stående faciliteter är att tillföra respektive dra in likviditet
över natten, sända signaler om den allmänna inriktningen på penningpoli-
tiken och sätta gränser för dagslåneräntans rörelser. Två stående2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 8
(1) Olika förfaranden för att genomföra Eurosystemets öppna marknadsoperationer, dvs.
standardiserade anbudsförfaranden, snabba anbudsförfaranden och bilaterala förfa-randen, beskrivs i kapitel 5. Standardiserade anbudsförfaranden verkställs inom entidsram på högst 24 timmar från det att anbud infordras tills att bekräftelse sker av till-delningen. Alla motparter som uppfyller de generella kriterierna enligt avsnitt 2.1 har
rätt att delta i standardiserade anbudsförfaranden. Snabba anbudsförfaranden verkställs
inom en tidsram på en timme. Eurosystemet kan begränsa deltagandet i snabbaanbudsförfaranden till en mindre krets av motparter. Med ”bilaterala förfaranden” avsesalla förfaranden där Eurosystemet agerar direkt i förhållande till en eller flera motparterutan att använda anbudsförfaranden. Bilaterala förfaranden inkluderar transaktioner som
görs över börser eller genom ombud.
▼M1
faciliteter är tillgängliga för Eurosystemets motparter på deras eget initi-
ativ, förutsatt att de uppfyller vissa villkor (se även tabell 1):
— Med utlåningsfaciliteten kan motparterna erhålla kredit över natten
från de nationella centralbankerna till en förutbestämd ränta mot
godtagbara säkerheter. Under normala omständigheter finns det inga
kreditbegränsningar eller andra restriktioner för motparternas tillträde
till faciliteten utom att de skall förfoga över tillräckligt med säker-
heter. Räntan på utlåningsfaciliteten utgör under normala
omständigheter ett tak för dagslåneräntan.
— Medinlåningsfaciliteten kan motparterna deponera medel över natten
hos de nationella centralbankerna. Normalt finns det inga begräns-
ningar eller andra restriktioner för motparternas tillträde till
faciliteten. Räntan på inlåningsfaciliteten utgör under normala
omständigheter ett golv för dagslåneräntan.
De stående faciliteterna administreras decentraliserat av de nationella
centralbankerna.
1.3.3Kassakrav
Eurosystemets kassakravssystem tillämpas på kreditinstitut inom euro-
området och dess primära syfte är att stabilisera
penningmarknadsräntorna och att skapa (eller förstärka) ett strukturellt
likviditetsunderskott. Hur mycket medel varje institut måste ha inne-
stående bestäms utifrån skuldsidan av institutets balansräkning. För att
bidra till att stabilisera penningmarknadsräntorna är Eurosystemets
kassakravssystem utformat som ett krav på en genomsnittlig behållning
på ett konto i den nationella centralbanken. Uppfyllandet av kassakravet
beräknas på grundval av institutets genomsnittliga dagliga behållning på
kassakravskontot under en månadslångperiod. På institutens innestående
kassakravsmedel betalas samma ränta som gäller för Eurosystemets
huvudsakliga refinansieringstransaktioner.
1.4Motparter
Utformningen Eurosystemets penningpolitiska styrsystem syftar till att
säkerställa att en stor krets av motparter skall kunna delta. Institut som
enligt artikel 19.1 i stadgan för ECBS är skyldiga att uppfylla kassakrav
har rätt att utnyttja de stående faciliteterna och delta i öppna marknads-
operationer på grundval av standardiserade anbud. Eurosystemet kan
begränsa det antal institut som får delta i finjusterande transaktioner. För
direkta köp/försäljningar begränsas kretsen av motparter inte på förhand.
Vid valutasvappar för penningpolitiska ändamål används aktiva aktörer på
valutamarknaden. Motpartskretsen vid dessa transaktioner begränsas till
de institut som har valts ut för Eurosystemets valutainterventioner och
som är etablerade inom euroområdet.
1.5Underliggande värdepapper
Enligt artikel 18.1 i stadgan för ECBS skall alla Eurosystemets kredittran-
saktioner (dvs. likvidiserande transaktioner) baseras på godtagbara
säkerheter. Eurosystemet godkänner ett stort urval av värdepapper som
säkerheter för sina transaktioner. De godtagbara säkerheterna indelas,
främst för interna ändamål i Eurosystemet, i två grupper: grupp ett-värde-
papper och grupp två-värdepapper. Grupp ett-värdepapperen består av
värdepapper som är avsedda för handel och som uppfyller av ECB
fastställda harmoniserade kriterier för hela euroområdet. Grupp två-värde-
papperen består av ytterligare värdepapper, avsedda för handel eller ej,
som de nationella centralbankerna anser vara särskilt viktiga för sina
nationella marknader och banksystem. Urvalskriterierna för värdepap-
peren fastställs av de nationella centralbankerna efter godkännande av
ECB. Ingen skillnad görs mellan de två grupperna av värdepapper i
fråga om kvalitet eller godtagbarhet vid olika slag av Eurosystemets
penningpolitiska operationer (utom att grupp två-värdepapper i regel inte
används av Eurosystemet vid direkta köp/försäljningar av värdepapper).
Godtagbara värdepapper kan användas vid gränsöverskridande transak-
tioner, genom korrespondentcentralbanksmodellen (CCBM) eller genom
godtagbara förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem i EU,
som säkerheter för Eurosystemets olika typer av krediter (1). Alla värde-
papper som godtas för Eurosystemets penningpolitiska operationer kan
också användas som underliggande värdepapper vid intradagskrediter.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 9
(1) Se avsnitten 6.6.1 och 6.6.2.
▼M1
1.6Ändringar av styrsystemet
ECB-rådet har rätt att när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier
och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets
penningpolitiska operationer.
TABELL 1
Eurosystemets penningpolitiska operationer
Penningpoli-
tiska opera-
tionerTyper av transaktioner
Löptid Frekvens FörfarandeTillförsel av
likviditetIndragning av
likviditet
Öppna marknadsoperationer
Huvudsak-
liga refinan-
sieringstran-
saktionerReverserade
transak-
tioner— Två veckor Varje vecka Standardise-
rade anbud
Långfristiga
refinansie-
ringstran-
saktionerReverserade
transak-
tioner— Tre
månaderVarje
månadStandardise-
rade anbud
Finjuste-
rande trans-
aktioner— Rever-
serade
transak-
tioner
— Valutas-
vappar— Valutas-
vappar
— Inlåning
med fast
löptid
— Rever-
serade
transak-
tionerIcke stan-
dardiseratOregel-
bundet— Snabba
anbud
— Bilaterala
förfarande
Direkta köp
av värde-
papperDirekta
försäljning-
ar av värde-
papper— Oregel-
bundetBilaterala
förfaranden
Strukturella
transak-
tionerReverserade
transak-
tionerEmission av
skuldcerti-
fikatStandardi-
serat/icke
standardi-
seratRegel-
bundet/
oregel-
bundetStandardise-
rade anbud
Direkta köp
av värde-
papperDirekta
försäljning-
ar av värde-
papper— Oregel-
bundetBilaterala
förfaranden
Stående faciliteter
Utlåningsfa-
cilitetReverserade
transak-tioner— Över natten Tillträde efter motparternas
begäran
Inlåningsfa-
cilitet— Insättningar Över natten Tillträde efter motparternas
begäran2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 10
▼M1
KAPITEL 2
2.GODKÄNDA MOTPARTER
2.1Generella urvalskriterier
Motparterna vid Eurosystemets penningpolitiska operationer måste
uppfylla vissa urvalskriterier (1). Dessa kriterier har utformats i avsikt att
ge en bred krets av institut tillträde till Eurosystemets penningpolitiska
operationer, stärka likabehandlingen av institut över hela euroområdet
och säkerställa att motparterna uppfyller vissa tillsynskrav och operativa
krav:
— Endast de institut som omfattas av Eurosystemets kassakravssystem
enligt artikel 19.1 i stadgan för ECBS kan godtas som motparter.
Institut som är befriade från skyldigheterna enligt Eurosystemets
kassakravssystem (se avsnitt 7.2) godkänns inte som motparter vid
Eurosystemets stående faciliteter och öppna marknadsoperationer.
— Motparterna måste vara finansiellt solida. De måste stå under EU/
EES-harmoniserad tillsyn av nationella tillsynsmyndigheter (2). Finan-
siellt solida institut som står under en icke-harmoniserad nationell
tillsyn av likvärdigstandard kan emellertid g odkännas som motparter,
t.ex. filialer i euroområdet till institut som har sitt huvudkontor
utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).
— För att Eurosystemets penningpolitiska operationer skall kunna
genomföras på ett effektivt sätt måste motparterna uppfylla de opera-
tiva kriterier som fastställs i respektive nationell centralbanks (eller
ECB:s) avtal och föreskrifter.
Dessa generella urvalskriterier är enhetliga över hela euroområdet. Institut
som uppfyller dessa generella urvalskriterier har rätt att
— använda Eurosystemets stående faciliteter, och
— delta i Eurosystemets öppna marknadsoperationer som baseras på
standardiserade anbud.
Ett institut har endast tillgång till Eurosystemets stående faciliteter och
öppna marknadsoperationer i form av standardiserade anbud via den
nationella centralbanken i den medlemsstat där det är etablerat. Om ett
institut har etablerat sig(huvudkontor eller filialer) i flera medlemsstater
har varje enhet tillgång till dessa transaktioner via den nationella central-
banken i den medlemsstat där enheten är etablerad, men endast en enhet i
varje medlemsstat (antingen huvudkontoret eller en namngiven filial) får
lämna anbud.
2.2Urval av motparter för snabba anbud och bilaterala transaktioner
För direkta köp/försäljningar av värdepapper begränsas kretsen av
motparter inte på förhand.
Vid penningpolitiska valutasvappar måste motparterna kunna utföra stora
valutatransaktioner effektivt under alla marknadsförhållanden. Kretsen av
motparter för valutasvappar motsvarar den krets av motparter etablerade i
euroområdet som Eurosystemet väljer ut för valutainterventioner. Kriteri-
erna och förfarandena vid urvalet av motparter för valutainterventioner
beskrivs i bilaga 3.
Vid andra transaktioner som grundar sig på snabba anbud och bilaterala
förfaranden (finjusterande reverserade transaktioner och inlåningmed fast
löptid) väljer varje nationell centralbank ut ett antal motparter bland de
institut som är etablerade i medlemsstaten och uppfyller de generella
urvalskriterierna för att bli motpart. Aktivitet på penningmarknaden är
det viktigaste urvalskriteriet. Andra kriterier som kan komma att beaktas
är t.ex. effektiviteten vid handlarbordet och potentialen att lämna anbud.
Vid snabba anbud och bilaterala transaktioner använder de nationella
centralbankerna endast de motparter som räknas till kretsen av finjuster-
ingsmotparter. Om en nationell centralbank av operativa skäl inte vid
varje transaktion kan handla med alla dessa finjusteringsmotparter,
kommer urvalet av motparter i denna medlemsstat att basera sigpå ett
rotationsschema som garanterar lika möjligheter att delta.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 11
(1) För direkta köp och försäljningar begränsas kretsen av motparter inte på förhand.
(2) Den harmoniserade tillsynen av kreditinstitut grundas på Europaparlamentets och
Rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verk-
samhet i kreditinstitut (med ändringar).
▼M1
ECB-rådet beslutar om ECB i undantagsfall själv skall kunna utföra
finjusterande, bilaterala transaktioner. Om ECB skulle utföra bilaterala
transaktioner, skall ECB i sådana fall välja ut motparterna enligt ett rota-
tionsschema bland de motparter inom euroområdet som uppfyller
urvalskriterierna för snabba anbud och bilaterala transaktioner. Detta för
att säkerställa att alla motparter har samma möjligheter att delta.
2.3Sanktioner mot motparter som inte fullgör sina skyldigheter
I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november
1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner,Europeiska centralbankens förordningav den 23 september 1999 om
Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (ECB/
1999/4), rådets förordning(EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998
om Europeiska centralbankens tillämpningav minimireserver samt Euro-
peiska centralbankens förordning(EG) nr 2818/98 av den 1 december
1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/1998/
15), skall ECB besluta om sanktioner mot institut som inte fullgör sina
skyldigheter enligt ECB:s förordningar och beslut om tillämpning av
kassakraven. Relevanta sanktioner och förfaranderegler rörande deras
tillämpning fastställs i ovannämnda förordningar. Vid allvarliga överträ-
delser av kassakravsbestämmelserna kan Eurosystemet avstänga
motparter från deltagande i öppna marknadsoperationer.
I enlighet med bestämmelser i respektive nationell centralbanks (eller
ECB:s) avtal och föreskrifter skall Eurosystemet utdöma straffavgifter
för motparter eller avstänga dem från deltagande i öppna marknadsopera-
tioner om de inte fullgör sina skyldigheter enligt de avtal och föreskrifter
som tillämpas av de nationella centralbankerna (eller av ECB) på det sätt
som beskrivs nedan.
Detta gäller vid överträdelser av anbudsreglerna (om en motpart inte kan
leverera en tillräcklig mängd underliggande värdepapper för att avveckla
det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserande transaktion,
eller om den inte kan leverera tillräckliga kontanta medel för att avveckla
det belopp som har tilldelats den i en likviditetsindragande transaktion),
och av reglerna rörande bilaterala transaktioner (om en motpart inte kan
leverera en tillräcklig mängd underliggande värdepapper eller inte kan
leverera tillräckliga kontanta medel för att avveckla det belopp som
överenskommits i bilaterala transaktioner).
Detta gäller även om en motpart överträder reglerna rörande använd-
ningen av underliggande värdepapper (om en motpart använder
värdepapper som är, eller har blivit, ej godtagbara eller inte får användas
av motparten, t.ex. på grund av nära förbindelser mellan emittenten/
borgensmannen och motparten eller för att värdepapperen är utgivna/
garanterade av motparten), eller reglerna om förfaranden i slutet av dagen
och villkoren för tillträde till utlåningsfaciliteten (om en motpart som har
ett negativt saldo på avvecklingskontot i slutet av dagen inte uppfyller
villkoren för tillträde till utlåningsfaciliteten).
Ett beslut om avstängning av en motpart som inte fullgör sina skyldig-
heter kan dessutom tillämpas på filialer till samma institut som ligger i
andra medlemsstater. Om en sådan exceptionell åtgärd krävs med hänsyntill överträdelsens allvarliga karaktär, t.ex. dess frekvens eller varaktighet,
kan en motpart avstängas från alla kommande penningpolitiska opera-
tioner under en viss tidsperiod.
Straffavgifter som utdöms av nationella centralbanker vid överträdelser
av reglerna rörande anbud, bilaterala transaktioner, användning av under-
liggande värdepapper, förfaranden vid dagens slut eller villkor för
tillträde till utlåningsfaciliteten skall beräknas enligt en på förhand
angiven straffavgiftsskala (som fastställs i bilaga 6).
2.4Avstängning eller uteslutning av försiktighetsskäl
I enlighet med bestämmelserna i respektive nationell centralbanks (eller
ECB:s) avtal och föreskrifter kan Eurosystemet avstänga eller utesluta
motparter från tillträde till penningpolitiska instrument av försiktig-
hetsskäl.
Dessutom kan avstängning eller uteslutning av motparter vara befogat i
vissa fall som rör en motparts ”försummelse” enligt definitionen i de
nationella centralbankernas avtal och föreskrifter.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 12
▼M1
KAPITEL 3
3.ÖPPNA MARKNADSOPERATIONER
Öppna marknadsoperationer spelar en viktigroll i Eurosystemets
penningpolitik. De används för att styra räntor, hantera likviditetsläget
på marknaden och för att sända signaler om penningpolitikens inriktning.
Beroende på deras syfte, regelbundenhet och förfaranden kan Eurosys-
temets öppna marknadsoperationer indelas i fyra olika kategorier:
huvudsakliga refinansieringstransaktioner, långfristiga refinansieringstran-
saktioner, finjusterande transaktioner och strukturella transaktioner. När
det gäller vilka instrument som används är reverserade transaktioner
Eurosystemets viktigaste instrument för öppna marknadsoperationer och
kan användas vid samtliga fyra kategorier av transaktioner, medan emis-
sion av skuldcertifikat används vid likviditetsdränerande strukturella
transaktioner. Dessutom förfogar Eurosystemet över ytterligare tre instru-
ment för finjusterande transaktioner: direkta köp/försäljningar av
värdepapper, valutasvappar och inlåningmed fast löptid. I följande
avsnitt beskrivs de specifika egenskaperna hos de olika typerna av
öppna marknadsoperationer som Eurosystemet använder.
3.1Reverserade transaktioner
3.1.1Allmänt
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Reverserade transaktioner avser transaktioner i vilka Eurosystemet
köper eller säljer godtagbara värdepapper genom repoavtal eller
lämnar kredit mot godtagbara värdepapper som säkerhet. Reverserade
transaktioner används för de huvudsakliga och långfristiga refinansie-
ringstransaktionerna. Dessutom kan Eurosystemet använda
reverserade transaktioner för strukturella och finjusterande transak-
tioner.
b) Rättsligkaraktär
De nationella centralbankerna kan utföra reverserade transaktioner
antingen i form av repoavtal (dvs. äganderätten till värdepapperet
överförs till långivaren samtidigt som parterna kommer överens om
att låta transaktionen återgå genom att värdepapperet förs tillbaka
till låntagaren vid en framtida tidpunkt) eller som lån mot säkerhet
(dvs. långivaren får en panträtt i värdepapperen, men låntagaren
förblir ägare till dem under antagande om att skulden betalas till-
baka). Ytterligare bestämmelser om reverserade transaktioner på
grundval av repoavtal specificeras i de avtal som tillämpas av respek-
tive nationell centralbank (eller av ECB). Arrangemangen för
reverserade transaktioner som baseras på lån mot säkerhet beaktar
de olika förfaranden och formaliteter som krävs enligt olika nation-
ella rättsordningar för att en giltig panträtt skall uppkomma och för
att en pant senare skall kunna realiseras.
c) Räntevillkor
Skillnaden mellan anskaffningspriset och återköpspriset i ett repo-
avtal motsvarar den upplupna räntan på det belopp som lånats upp
eller lånats ut under transaktionens löptid, dvs. återköpspriset inklu-
derar den ränta som skall betalas. Räntan vid en repotransaktion
som utförs i form av ett lån mot säkerhet bestäms genom användning
av den specificerade räntan på kreditbeloppet under transaktionens
löptid. Räntan på Eurosystemets reverserade trans-aktioner är enkel
ränta enligt ränteberäkningskonventionen ”faktiskt antal dagar/360”.
3.1.2Huvudsakliga refinansieringstransaktioner
De huvudsakliga refinansieringstransaktionerna är Eurosystemets vikti-
gaste öppna marknadsoperationer. De spelar en nyckelroll när det gäller
att styra räntor, hantera likviditetsläget på marknaden och sända signaler
om penningpolitikens inriktning. Med dem tryggas också största delen av
den finansiella sektorns finansieringsbehov. De operativa egenskaperna
hos de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna kan sammanfattas på
följande sätt:
— De är likvidiserande transaktioner.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 13
▼M1
— De genomförs regelbundet varje vecka (1).
— De har i regel en löptid på två veckor (2)(3).
— De utförs decentraliserat av de nationella centralbankerna.— De utförs genom standardiserade anbudsförfaranden (se avsnitt 5.1).
— Alla motparter som uppfyller de generella urvalskriterierna (se avsnitt
2.1) har rätt att lämna bud på huvudsakliga refinansieringstransak-
tioner.
— Både grupp ett-värdepapper och grupp två-värdepapper (se kapitel 6)
godkänns som underliggande värdepapper vid huvudsakliga refinan-
sieringstransaktioner.
3.1.3Långfristiga refinansieringstransaktioner
Eurosystemet genomför dessutom regelbundet refinansieringstransak-
tioner med en löptid på tre månader i syfte att tillfredsställa den
finansiella sektorns finansieringsbehov på längre sikt. Dessa transaktioner
svarar endast för en begränsad del av den totala refinansieringsvolymen.
Vid dessa transaktioner avser Eurosystemet i regel inte att sända några
signaler till marknaden, utan räntan bestäms av marknadens aktörer.
Följaktligen genomförs långfristiga refinansieringstransaktioner i regel i
form av anbud till rörligränta och tidvis meddelar ECB volymen av till-
delningen vid kommande anbudsförfaranden. I undantagsfall kan
Eurosystemet också genomföra långfristiga refinansieringstransaktioner
genom anbud till fast ränta.
De operativa egenskaperna hos de långfristiga refinansieringstransaktio-
nerna kan sammanfattas på följande sätt:
— De är likvidiserande transaktioner.
— De genomförs regelbundet varje månad (
4).
— De har i regel en löptid på tre månader (5).
— De utförs decentraliserat av de nationella centralbankerna.— De utförs genom standardiserade anbudsförfaranden (se avsnitt 5.1).— Alla motparter som uppfyller de generella urvalskriterierna (se avsnitt
2.1) har rätt att lämna bud vid de långfristiga refinansieringstransak-
tionerna.
— Både grupp ett-värdepapper och grupp två-värdepapper (se kapitel 6)
godkänns som underliggande värdepapper vid långfristiga refinansie-
ringstransaktioner.
3.1.4Finjusterande reverserade transaktioner
Eurosystemet kan genomföra finjusterande öppna marknadsoperationer
genom reverserade transaktioner. Finjusterande reverserade transaktioner
används för att hantera likviditetsläget på marknaden och för att styra
räntorna, särskilt för att utjämna ränteeffekterna av oväntade likvidi-
tetssvängningar. Eftersom snabba åtgärder kan komma att behövas på
grund av oväntade förändringar på marknaden är det önskvärt att
bibehålla en högg rad av flexibilitet i valet av förfaranden och operativa
egenskaper vid genomförandet av dessa transaktioner:
— De kan vara likvidiserande eller likviditets-dränerande transaktioner.
— Deras frekvens är oregelbunden.— Deras löptid är inte bestämd på förhand.
— Likvidiserande finjusterande reverserade transaktioner utförs i regel
genom snabba anbudsförfaranden, men kan också utföras genom bila-
terala förfaranden (se kapitel 5).
— Likviditetsdränerande finjusterande reverserade transaktioner
genomförs i regel genom bilaterala förfaranden (se avsnitt 5.2).
— Dessa transaktioner utförs i regel decentraliserat av de nationella cent-
ralbankerna (ECB-rådet kan besluta om att finjusterande transaktioner
i undantagsfall skall kunna utföras av ECB).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 14
(1) De huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktionerna genomförs enligt Euro-
systemets på förhand offentliggjorda anbudskalender (se även avsnitt 5.1.2) som finnspå ECB:s webbplats (www.ecb.int); se också Eurosystemets webbplatser (bilaga 5).
(
2) Löptiden för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner kan variera
tillfälligt, bl.a. på grund av nationella helgdagar i medlemsstaterna.
(3) Eurosystemet kan dessutom ibland genomföra en huvudsaklig refinansieringstransaktion
med en annan löptid (t.ex. en vecka) parallellt med en reguljär huvudsaklig refinansie-ringstransaktion. Detta kan exempelvis göras i syfte att minska skillnaden i volymmellan de två utelöpande huvudsakliga refinansieringstransaktionerna.
(
4) Se fotnot 8 ovan.
(5) Se fotnot 9 ovan.
▼M1
— Eurosystemet kan på basis av kriterierna i avsnitt 2.2 välja ut ett
begränsat antal motparter som får delta i finjusterande reverserade
transaktioner.
— Både grupp ett-värdepapper och grupp två-värdepapper (se kapitel 6)
godkänns som underliggande värdepapper vid finjusterande reverse-
rade transaktioner.
3.1.5Strukturella reverserade transaktioner
Eurosystemet kan genomföra öppna marknadsoperationer genom reverse-
rade transaktioner i syfte att påverka Eurosystemets strukturella position
gentemot den finansiella sektorn. De operativa egenskaperna hos dessa
transaktioner kan sammanfattas på följande sätt:
— De är likvidiserande transaktioner.
— Deras frekvens kan vara regelbunden eller oregelbunden.— Deras löptid är inte bestämd på förhand.— De genomförs genom standardiserade anbudsförfaranden (se avsnitt
5.1).
— De genomförs decentraliserat av de nationella centralbankerna.— Alla motparter som uppfyller de allmänna urvalskriterierna (se avsnitt
2.1) har rätt att lämna bud vid strukturella reverserade transaktioner.
— Både grupp ett- och grupp två-värdepapper godkänns som underlig-
gande värdepapper vid strukturella reverserade transaktioner.
3.2Direkta köp/försäljningar av värdepapper
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Med direkta köp/försäljningar av värdepapper avses transaktioner där
Eurosystemet köper eller säljer godtagbara värdepapper direkt på
marknaden. Denna typ av transaktioner genomförs endast för struktu-
rella och finjusterande ändamål.
b) Rättsligkaraktär
Vid direkta köp/försäljningar av värdepapper övergår äganderätten
fullständigt från säljaren till köparen utan samtidig överenskommelse
om återföring av äganderätten. Direkta köp/försäljningar av värde-
papper genomförs enligt marknadspraxis för det värdepapper som
transaktionen avser.
c) Prisvillkor
Vid beräkningen av priset tillämpar Eurosystemet den marknads-
praxis som är mest utbredd för det värdepapper som används vid
transaktionen.
d) Andra operativa egenskaper
De operativa egenskaperna hos Eurosystemets direkta köp/
försäljningar av värdepapper kan sammanfattas på följande sätt:
— De kan vara likvidiserande (direkta köp) eller likviditetsdräne-
rande (direkta försäljningar).
— Deras frekvens är icke standardiserad.
— De genomförs genom bilaterala förfaranden (se avsnitt 5.2).
— De genomförs i regel decentraliserat av de nationella centralban-
kerna (ECB-rådet kan besluta om att finjusterande direkta köp/
försäljningar av värdepapper i undantagsfall får genomföras av
ECB).
— Den motpartskrets som får delta i direkta köp/försäljningar av
värdepapper är inte begränsad på förhand.
— I regel används endast grupp ett-värdepapper (se avsnitt 6.1) som
underliggande värdepapper vid direkta köp/försäljningar.
3.3Emission av ECB:s skuldcertifikat
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
ECB kan emittera skuldcertifikat i syfte att påverka Eurosystemets
strukturella position gentemot den finansiella sektorn så att ett likvi-
ditetsunderskott skapas (eller förstärks) på marknaden.
b) Rättsligkaraktär
Certifikaten utgör en skuldförbindelse från ECB gentemot inneha-
varen av certifikatet. Certifikaten emitteras och hålls i en2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 15
▼M1
kontobaserad form och förvaras i värdepapperscentraler inom euro-
området. ECB har inte infört några begränsningar för handeln med
certifikaten. Villkoren för ECB:s skuldcertifikat kommer att innehålla
närmare bestämmelser om certifikaten.
c) Räntevillkor
Certifikaten emitteras diskonterade, vilket innebär att emissionspriset
är lägre än det nominella värdet och på förfallodagen löses certifi-
katet in till nominellt värde. Skillnaden mellan emissionspriset och
det nominella värdet är lika med räntan på det emitterade beloppet,
enligt överenskommen räntesats, för certifikatets löptid. Den ränta
som används är en enkel ränta enligt ränteberäkningskonventionen
”faktiskt antal dagar/360”. Beräkningen av emissionspriset beskrivs i
ruta 1.
d) Andra operativa egenskaper
De operativa egenskaperna hos en emission av ECB:s skuldcertifikat
kan sammanfattas på följande sätt:
— Skuldcertifikat emitteras i syfte att dra in likviditet från mark-
naden.
— Skuldcertifikat kan emitteras regelbundet eller oregelbundet.
— Skuldcertifikatens löptid är kortare än tolv månader.
— Skuldcertifikaten emitteras genom standardiserade anbudsförfar-
anden (se avsnitt 5.1).
— Skuldcertifikaten bjuds ut och avvecklas decentraliserat av de
nationella centralbankerna.
— Alla motparter som uppfyller de generella urvalskriterierna (se
avsnitt 2.1) har rätt att lämna bud på köp av ECB:s skuldcerti-
fikat.
3.4Valutasvappar
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Vid penningpolitiska valutasvappar köps (säljs) utländsk valuta mot
euro avista med samtidigförsäljning(köp) på termin. Valutasvappar
används för finjusterande ändamål, i regel för att hantera likviditetenpå marknaden och styra räntorna.
b) Rättsligkaraktär
Penningpolitiska valutasvappar betecknar transaktioner i vilka Euro-
systemet köper (eller säljer) euro avista mot utländsk valuta och
samtidigt säljer (eller köper) den tillbaka i en terminstransaktion på
en fastställd återköpsdag. Närmare bestämmelser om valutasvappar2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 16
▼M1
ingår i de avtal som används av respektive nationell centralbank
(eller av ECB).
c) Villkor för valuta och växelkurs
I regel utför Eurosystemet transaktioner endast i valutor med hög
omsättningoch i överensstämmelse med praxis på marknaden. Vid
varje valutasvapp kommer Eurosystemet och motparterna överens
om transaktionens svappunkter. Svappunkterna utgör skillnaden
mellan terminskursen och avistakursen. Svappunkterna för euron
gentemot den utländska valutan noteras enligt gängse marknads-
praxis. Villkoren för växelkurserna vid valutasvappar anges i ruta 2.
d) Andra operativa egenskaper
De operativa egenskaperna hos valutasvappar kan sammanfattas på
följande sätt:
— De kan vara likvidiserande eller likviditetsdränerande transak-
tioner.
— Deras frekvens är icke standardiserad.— Deras löptid är inte bestämd på förhand.— De genomförs genom snabba anbud eller bilaterala förfaranden
(se kapitel 5).
— De genomförs i regel decentraliserat av de nationella centralban-
kerna (ECB-rådet kan besluta om att bilaterala valutasvappar i
undantagsfall får genomföras av ECB).
— Eurosystemet kan enligt kriterierna i avsnitt 2.2 och bilaga 3 välja
ut ett begränsat antal motparter för valutasvappar.
3.5Inlåning med fast löptid
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Eurosystemet kan erbjuda motparter möjlighet att göra insättningar
med fast löptid och mot en viss ränta hos den nationella central-
banken i den medlemsstat där motparten är etablerad. Inlåningen
skall enligt planerna ske bara för finjusterande ändamål för att dra
in likviditet från marknaden.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 17
▼M1
b) Rättsligkaraktär
Inlåningen från motparterna gäller för en bestämd period och till en
bestämd ränta. De nationella centralbankerna ställer inga säkerheter
för inlåningen.
c) Räntevillkor
Räntan på inlåningen är en enkel ränta enligt ränteberäkningskonven-
tionen ”faktiskt antal dagar/360”. Räntan erläggs när inlåningen
förfaller till betalning.
d) Andra operativa egenskaper
Andra operativa egenskaper hos inlåning med fast löptid kan
sammanfattas på följande sätt:
— Inlåningen syftar till att dra in likviditet.
— Frekvensen för inlåningen är icke standardiserad.
— Frekvensen för inlåningen är icke standardiserad.
— Inlåningen genomförs i regel genom snabba anbud, men också
bilaterala förfaranden är möjliga (se kapitel 5).
— Inlåningen genomförs i regel decentraliserat av de nationella cent-
ralbankerna (ECB-rådet kan besluta om att bilateral inlåningmed
fast löptid i undantagsfall får genomföras av ECB) (1).
— Eurosystemet kan enligt kriterierna i avsnitt 2.2 välja ut ett
begränsat antal motparter för inlåningen.
KAPITEL 4
4.STÅENDE FACILITETER
4.1Utlåningsfacilitet
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Motparter kan använda utlåningsfaciliteten för att erhålla likviditet
över natten från nationella centralbanker till en förutbestämd ränta
mot godtagbara värdepapper (se kapitel 6). Faciliteten syftar till att
tillfredsställa motparternas tillfälliga likviditetsbehov. Under normala
omständigheter sätter räntan på faciliteten ett tak för dagslåneräntan.
Villkoren för faciliteten är lika över hela euroområdet.
b) Rättsligkaraktär
De nationella centralbankerna kan tillföra likviditet via utlåningsfaci-
liteten antingen i form av repoavtal (dvs. äganderätten till
värdepapperet överförs till långivaren samtidigt som parterna
kommer överens om att låta transaktionen återgå genom att värde-
papperet förs tillbaka till låntagaren nästa bankdag) eller som lån
mot säkerhet (dvs. långivaren får en panträtt i värdepapperen, men
låntagaren förblir ägare till dem under antagande om att skulden
betalas tillbaka). Ytterligare bestämmelser om repoavtal ingår i de
avtal som tillämpas av respektive nationell central-bank. Arrange-
mangen för att tillföra likviditet i form av lån mot säkerhet beaktar
de olika förfaranden och formaliteter som krävs enligt olika nation-
ella rättsordningar för att en giltig panträtt skall uppkomma och för
att en pant senare skall kunna realiseras.
c) Tillträdesvillkor
Institut som uppfyller de allmänna urvalskriterierna som specificeras
i avsnitt 2.1 har tillträde till faciliteten. Tillträde till utlåningsfacili-
teten beviljas av den nationella centralbanken i den medlemsstat där
institutet är etablerat. Tillträde till utlåningsfaciliteten beviljas endast
de dagar när respektive nationella system för bruttoavveckling i
realtid (RTGS) och berörda system för avvecklingav värdepapper är
öppna.
Vid dagens slut betraktas motparternas ej avvecklade skuldpositioner,
som avser intradagskrediter, gentemot de nationella centralbankerna
automatiskt som en begäran att få tillträde till utlåningsfaciliteten.
De förfaranden som tillämpas på användningen av utlåningsfacili-
teten vid dagens slut beskrivs i avsnitt 5.3.3.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 18
(1) Inlåningmed fast löptid mottas på konton i de nationella centralbankerna även när ECB
genomför sådana transaktioner centraliserat.
▼M1
En motpart kan också få tillträde till utlåningsfaciliteten genom att
sända in en begäran till den nationella centralbanken i den medlems-
stat där motparten är etablerad. Begäran måste ha inkommit senast 30
minuter efter TARGETS faktiska stängningstid för att den nationella
centralbanken skall hinna behandla den samma dag(1)(2). TARGET-
systemet stänger i regel kl. 18.00 ECB-tid (centraleuropeisk tid).
Tidsfristen för en begäran om tillträde till utlåningsfaciliteten
förlängs med ytterligare 30 minuter på Eurosystemets sista bankdag
i en uppfyllandeperiod för kassakravet. I begäran skall anges kredi-
tens belopp och säkerheterna skall specificeras, om sådana inte
deponerats i förvägtill den nationella centralbanken.
Utöver kravet på tillräckliga godtagbara säkerheter finns ingen övre
gräns på det belopp som kan erhållas från utlåningsfaciliteten.
d) Löptid och räntevillkor
Med den stående faciliteten erhåller motparten en kredit som löper
över natten. Motparter som är direkt knutna till TARGET-systemet
betalar tillbaka krediten nästa dagdå det berörda nationella RTGS-
systemet och det berörda avvecklingssystemet (avvecklingssystemen)
för värdepapper öppnas.
Eurosystemet meddelar räntesatsen i förvägoch den beräknas som
enkel ränta enligt ränteberäkningskonventionen ”faktiskt antal dagar/
360”. ECB kan när som helst ändra räntan, med effekt tidigast fr.o.m.
Eurosystemets närmast påföljande bankdag(3). Räntan på krediten
skall betalas samtidigt som krediten återbetalas.
e) Avstängning från tillträdet till faciliteten
Tillträde till faciliteten beviljas endast i överensstämmelse med
ECB:s mål och penningpolitiska överväganden. ECB kan när som
helst ändra villkoren för tillträde till faciliteten eller avstänga
motparten från tillträdet till den.
4.2Inlåningsfacilitet
a ) T y pa vi n s t r u m e n t
Motparterna kan göra insättningar över natten i nationella central-
banker. På insättningarna betalas en förutbestämd ränta. Under
normala förhållanden utgör räntan på faciliteten ett golv för dags-
låneräntan. Villkoren för faciliteten är lika över hela euroområdet (4).
b) Rättsligkaraktär
På insättningarna betalas en fast ränta. För inlåningen ges ingen
säkerhet till motparterna.
c) Tillträdesvillkor (5)
Institut som uppfyller de allmänna urvalskriterierna som specificeras
i avsnitt 2.1 har tillträde till faciliteten. Tillträde till inlåningsfacili-
teten beviljas av den nationella centralbanken i den medlemsstat där
institutet är etablerat. Tillträde till inlåningsfaciliteten beviljas endast
de dagar när respektive nationellt RTGS-system är öppet.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 19
(1) I vissa medlemsstater håller kanske den nationella centralbanken (eller något av dess
kontor) inte öppet för penningpolitiska operationer på vissa av Eurosystemets bank-dagar på grund av nationella eller regionala helgdagar. Den nationella centralbankenär då skyldigatt underrätta motparterna på förhand om vilka förfaranden som skall
tillämpas för tillträde till utlåningsfaciliteten på en sådan helgdag.
(
2) Dagar då TARGET-systemet är stängt meddelas på ECB:s webbplats (www.ecb.int); se
även Eurosystemets webbplatser (bilaga 5).
(3) Med ”Eurosystemets bankdagar” avses i detta dokument alla dagar då ECB och minst
en nationell centralbank håller öppet för Eurosystemets penningpolitiska operationer.
(4) Det kan förekomma operativa skillnader på grund av skillnader i kontostruktur mellan
de nationella centralbankerna.
(5) På grund av skillnader i kontostruktur mellan de nationella centralbankerna kan ECB
tillåta att de nationella centralbankerna tillämpar tillträdesvillkor som skiljer signåg otfrån dem som avses här. De nationella centralbankerna skall tillhandahålla information
om sådana eventuella avvikelser från de tillträdesvillkor som beskrivs i detta dokument.
▼M1
För att få tillträde till inlåningsfaciliteten skall motparten sända in en
begäran till den nationella centralbanken i den medlemsstat där
motparten är etablerad. Begäran måste ha inkommit senast 30
minuter efter TARGETS faktiska stängningstid, som i regel är kl.
18.00 ECB-tid (centraleuropeisk tid), för att den nationella central-
banken skall hinna behandla den samma dag(1)(2). Tidsfristen för
en begäran om tillträde till inlåningsfaciliteten förlängs med ytterli-
gare 30 minuter på Eurosystemets sista bankdag i en
uppfyllandeperiod för kassakravet. I begäran skall anges det belopp
som motparten önskar deponera.
För det belopp som en motpart önskar deponera under faciliteten
finns ingen övre gräns.
d) Löptid och räntevillkor
Insättningarna har en löptid som sträcker sig över natten. Insättningar
från motparter som deltar direkt i TARGET-systemet förfaller till
betalningnästa öppetdagför det nationella RTGS-systemet vid den
tidpunkt då detta system öppnas. Räntan på inlåningen tillkännages i
förvägav Eurosystemet och beräknas som en enkel ränta enlig t ränte-
beräkningskonventionen ”faktiskt antal dagar/360”. ECB kan när som
helst ändra räntan med effekt tidigast på Eurosystemets påföljande
bankdag. Räntan på inlåningen betalas när insättningen förfaller till
återbetalning.
e) Avstängning från tillträdet till faciliteten
Tillträde till faciliteten beviljas endast i överensstämmelse med
ECB:s mål och penningpolitiska överväganden. ECB kan när som
helst ändra villkoren för tillträde till faciliteten eller avstänga
motparten från tillträdet till den.
KAPITEL 5
5.FÖRFARANDEN
5.1Anbudsförfaranden
5.1.1Allmänt
Eurosystemets öppna marknadsoperationer utförs vanligen i form av
anbudsförfaranden. Eurosystemets anbudsförfaranden sker i sex steg
enligt förteckningen i ruta 3.
Eurosystemet kommer att använda två typer av anbudsförfaranden: stan-
dardiserade anbud och snabba anbud. Förfarandena vid standardiserade
anbud och snabba anbud är identiska utom i fråga om tidsramen och
motpartskretsen.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 20
(1) I vissa medlemsstater håller kanske den nationella centralbanken (eller något av dess
kontor) inte öppet för penningpolitiska operationer på vissa av Eurosystemets bank-
dagar på grund av nationella eller regionala helgdagar. Den nationella centralbankenär då skyldigatt underrätta motparterna på förhand om vilka förfaranden som skalltillämpas för tillträde till inlåningsfaciliteten på en sådan helgdag.
(
2) Dagar då TARGET-systemet är stängt meddelas på ECB:s webbplats (www.ecb.int); se
även Eurosystemets webbplatser (bilaga 5).
▼M1
a) Standardiserade anbud
Standardiserade anbud utförs inom en tidsram på högst 24 timmar
räknat från annonseringen av anbudsvillkoren till bekräftelsen av till-
delningar (tiden mellan sista möjligheten att avge anbud och
tillkännagivandet av tilldelningar är ca två timmar). Diagram 1 ger
en översikt över den normala tidsramen för de operativa stegen vid
standardiserade anbud. ECB kan vid behov besluta om justeringav
tidsramen vid enskilda operationer.
De huvudsakliga refinansieringstransaktionerna, de långfristiga refi-
nansieringstransaktionerna och de strukturella transaktionerna
(förutom direkta köp/försäljningar av värdepapper) genomförs alltid
genom standardiserade anbud. Motparter som uppfyller de allmänna
urvalskriterierna enligt avsnitt 2.1 får delta i standardiserade
anbudsförfaranden.
DIAGRAM 1
Normal tidsram för operativa steg vid standardiserade anbud
(ECB-tid [centraleuropeisk tid])
Obs!Sifferhänvisningarna syftar på de operativa stegen i ruta 3.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 21
▼M1
b) Snabba anbud
Snabba anbud genomförs vanligen inom en timme räknat från annon-
seringen av anbudet. Bekräftelsen av enskilda tilldelningar sker
omedelbart efter tillkännagivandet av resultatet. Den normala tids-
ramen för de operativa stegen vid snabba anbud har specificerats i
diagram 2. ECB kan vid behov besluta om justering av tidsramen
vid enskilda transaktioner. Snabba anbud används enbart för genom-
förande av finjusterande transaktioner. Eurosystemet får, enligt de
kriterier och förfaranden som fastställs i avsnitt 2.2, välja ut ett
begränsat antal motparter för deltagande i snabba anbud.
DIAGRAM 2
Normal tidsram för operativa steg vid snabba anbud
Obs!Sifferhänvisningarna syftar på de operativa stegen i ruta 3.
c) Anbud till fast ränta och anbud till rörligränta
Eurosystemet kan välja mellan anbud till fast ränta (volymanbud) och
anbud till rörligränta (ränteanbud). Vid anbud till fast ränta ang er
ECB räntan på förhand och de deltagande motparterna ger anbud på
vilket belopp till den fasta räntan som de är villiga att köpa respek-
tive sälja (1). Vid anbud till rörligränta g er motparterna anbud på
både belopp och räntor till vilka de är villiga att handla med de
nationella centralbankerna (2).
5.1.2Kalender för anbudsförfaranden
a) Huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransak-
tioner
De huvudsakliga och de långfristiga refinansieringstransaktionerna
genomförs enligt en preliminär kalender utgiven av Eurosystemet (3).
Kalendern publiceras minst tre månader före ingången av det år den
gäller. De normala kontraktsdagarna för de huvudsakliga och de
långfristiga refinansieringstransaktionerna framgår av tabell 2.
ECB:s mål är att se till att motparter i samtliga medlemsstater kan
delta i de huvudsakliga och de långfristiga refinansieringstransaktio-
nerna. Vid sammanställningen av kalendern för dessa transaktioner
företar ECB därför nödvändiga justeringar av det normala schemat
för att beakta nationella helgdagar i de enskilda medlemsstaterna.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 22
(1) Vid anbud på valutasvappar till fast kurs fastställer ECB transaktionens svappunkter
och motparterna anger till vilket belopp i den valuta som hålls fast de är villiga att
sälja (och återköpa) eller köpa (och sälja tillbaka) till ifrågavarande kurs.
(2) Vid anbud på valutasvappar till rörligkurs lämnar motparterna anbud på ett belopp i
den valuta som hålls fast och anger till vilken svappunktsnotering de är villiga attgenomföra transaktionen.
(
3) Kalendern för Eurosystemets anbudsförfaranden finns på ECB:s webbplats (www.ec-
b.int); se också Eurosystemets webbplatser (bilaga 5).
▼M1
TABELL 2
Normala kontraktsdagar för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransak-
tioner
Transaktionstyp Normal kontraktsdag(T)
Huvudsakliga refinansieringstransaktioner Varje tisdag
Långfristiga refinansieringstransaktioner Första onsdagen i varje uppfyllandeperiod
för kassakravssystemet (1)
(1) På grund av julhelgen genomförs december månads transaktion en vecka tidigare än normalt, dvs. i
slutet av den uppfyllandeperiod som slutar den 23 december i stället för under början av denpåföljande uppfyllandeperioden.
b) Strukturella transaktioner
Strukturella transaktioner genom standardiserade anbud genomförs
inte enligt en på förhand bestämd kalender. Normalt genomförs och
avvecklas strukturella transaktioner emellertid endast under dagar
som är NCB-bankdagar (1) i alla medlemsstater.
c) Finjusterande transaktioner
Finjusterande transaktioner genomförs inte enligt en på förhand
bestämd kalender. ECB kan besluta att genomföra och avveckla
finjusterande transaktioner på vilken som helst av Eurosystemets
bankdagar. Endast nationella centralbanker i medlemsstater där
kontraktsdagen, avvecklingsdagen och återbetalningsdagen infaller
på NCB-bankdagar deltar i sådana transaktioner.
5.1.3Annonsering av anbudsvillkoren
Eurosystemets standardiserade anbud annonseras via nyhetsbyråer.
Därutöver kan de nationella centralbankerna tillkännage anbudet direkt
till motparter som saknar uppkopplingmot nyhetsbyråer. Det offentlig a
meddelandet om anbudsvillkoren innehåller i regel minst följande infor-
mation:
— Anbudsbegärans referensnummer.
— Datum för anbudsbegäran.— Typ av transaktion (tillförsel eller indragning av likviditet och typ av
penningpolitiskt instrument).
— Transaktionens löptid.
— Typ av förfarande (anbud till fast eller rörligränta).
— Metod vid tilldelningar (”holländsk” eller ”amerikansk” auktion enligt
definitionerna i avsnitt 5.1.5 d).
— Avsedd transaktionsvolym (normalt endast vid långfristiga refinansie-
ringstransaktioner).
— Fast ränta/pris/svappunkt (vid anbud till fast ränta).— Lägsta/högsta accepterade ränta/pris/svappunkt (i förekommande fall).
— Transaktionens startdatum och förfallodag(i förekommande fall) eller
instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av skuld-
certifikat).
— Berörda valutor och den valuta vars belopp hålls fast (vid valutas-
vappar).
— Referensavistakurs för uträkningav anbud (vid valutasvappar).— Högsta anbudsgräns (i förekommande fall).
— Lägsta enskilda tilldelningsbelopp (i förekommande fall).
— Minsta tilldelningskvot (i förekommande fall).
— Tidsschema för inlämnande av anbud.
— Certifikatens nominella belopp (vid emission av skuldcertifikat).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 23
(1) Med NCB-bankdagavses i detta dokument alla dag ar då den nationella centralbanken i
en given medlemsstat håller öppet för Eurosystemets penningpolitiska operationer. Ivissa medlemsstater kan ett eller flera av den nationella centralbankens kontor hållastängt på NCB-bankdagar på grund av lokala eller regionala helgdagar. Den nationellacentralbanken skall då underrätta motparterna i förvägom hur de transaktioner som
gäller de stängda kontoren skall skötas.
▼M1
— ISIN-koden för emissionen (vid emission av skuldcertifikat).
För att öka öppenheten i sina finjusterande operationer lämnar Eurosys-
temet normalt offentliginformation om snabba anbud på förhand. I
undantagsfall kan ECB emellertid besluta att inte offentligt tillkännage
snabba anbud i förväg. Vid annonsering av snabba anbud följs samma
förfarande som vid standardiserade anbud. Vid snabba anbud, oavsett
om de tillkännages offentligt eller inte, kontaktar de nationella central-
bankerna de utvalda motparterna direkt.
5.1.4Motparternas förberedelser och avgivande av anbud
Motparternas anbud måste följa de anvisningar som de nationella central-
bankerna tillhandahåller för den berörda transaktionen. Anbuden skall ges
till den nationella centralbanken i den medlemsstat där institutet är
etablerat (med huvudkontor eller filial). Anbuden från ett institut kan
ges in endast av en enhet (antingen huvudkontoret eller en viss filial) i
varje medlemsstat.
Vid anbud till fast ränta skall motparterna i sina anbud ange till vilket
belopp de vill göra transaktioner med de nationella central-bankerna (1).
Vid anbud till rörligränta får motparterna lämna anbud på upp till tio
olika räntor/priser/svappunkter. I varje anbud skall de ange till vilket
belopp och till vilken ränta de är villiga att göra transaktioner med de
nationella centralbankerna. (2)(3). Ränteanbuden skall uttryckas som
multipler av 0,01 procentenheter. Vid anbud på valutasvappar till rörligkurs noteras svappunkterna enligt normal marknadspraxis och anbuden
måste uttryckas som multipler av 0,01 svappunkter.
För huvudsakliga refinansieringstransaktioner är det lägsta anbudsbe-
loppet1 000000 euro. Anbud som överstiger detta belopp skall uttryckas
som multipler av 100000 euro. Samma lägsta anbudsbelopp och multi-
pelbelopp gäller för finjusterande och strukturella transaktioner. Det
lägsta anbudsbeloppet tillämpas på varje ränta/pris/svappunkt för sig.
För långfristiga refinansieringstransaktioner fastställer varje nationell
centralbank ett lägsta anbudsbelopp på 10000-1000000 euro. Anbud
som överstiger det fastställda lägsta anbudsbeloppet skall uttryckas som
multipler av 10000 euro. Det lägsta anbudsbeloppet tillämpas på varje
räntesats för sig.
ECB har rätt att sätta en högsta anbudsgräns för att undvika oproportio-
nerligt stora anbud. Denna högsta anbudsgräns anges alltid i det
offentliga meddelandet om anbudsvillkoren.
Motparterna förväntas alltid vara i stånd att täcka de belopp som tilldelas
dem med en tillräcklig volym godtagbara underliggande värdepapper (
4).
De avtal eller föreskrifter som tillämpas av ifrågavarande nationella cent-
ralbank medger straffavgifter i händelse av att en motpart inte kan
leverera tillräckligt med underliggande värdepapper eller kontanta medel
för avvecklingav det belopp som den tilldelats i en anbudstransaktion.
Anbud kan återtas ända tills den utsatta tidsfristen har gått ut. Anbud som
lämnas efter den tidsfrist som uppgetts i den offentliga annonseringen
beaktas inte. De nationella centralbankerna avgör om anbuden lämnats
in på utsatt tid. De beaktar inte anbud från en motpart om summan av
anbuden överstiger den högsta anbudsgräns som fastställts av ECB. De
beaktar inte heller anbud som underskrider det lägsta anbudsbeloppet
eller som underskrider eller överskrider eventuella lägsta respektive
högsta accepterade ränta/pris/svappunkt. De nationella centralbankerna
kan också underkänna anbud som är ofullständiga eller som inte följer
den givna modellen. Förkastas ett anbud informerar ifrågavarande nation-
ella centralbank motparten om beslutet innan tilldelningarna utförs.
5.1.5Förfarande vid tilldelningar
a) Anbud till fast ränta
Tilldelningar vid anbud till fast ränta sker så att motparternas anbud
först summeras. Om summan överstiger beloppet på den likviditet
som totalt skall fördelas tillgodoses de ingivna anbuden proportioner-
ligt enligt kvoten mellan beloppet att fördela och anbudens2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 24
(1) Vid anbud på valutasvappar till fast kurs skall motparten ange till vilket belopp den är
beredd att handla med Eurosystemet i den valuta som hålls fast.
(2) Vid emission av sina skuldcertifikat kan ECB bestämma att priset, och inte räntan, skall
noteras i anbuden. Priserna skall då noteras som en procentsats av det nominella värdet.
(3) Vid valutasvappar till rörligkurs skall motparten ang e till vilket belopp den är beredd
att handla med Eurosystemet i den valuta som hålls fast, samt motsvarande svappunkt.
(4) Eller avveckla med kontanter om det gäller en likviditetsdränerande transaktion.
▼M1
totalsumma (se ruta 4). Tilldelningarna avrundas till närmaste euro.
ECB kan också besluta att tilldela varje budgivare ett minimibelopp/
minimikvot vid anbud till fast ränta.
b) Anbud i euro till rörligränta
Vid tilldelningar i samband med likvidiserande anbud i euro till
rörligränta förtecknas anbuden i fallande ordning sföljd utifrån
erbjudna räntesatser. Anbuden med de högsta räntesatserna prioriteras
och anbud med successivt lägre räntesatser accepteras tills den totala
likviditeten fördelats. Skulle anbuden vid den lägsta accepterade
räntenivån (marginalräntan) sammanlagt överstiga det belopp som
återstår att fördela sker fördelningen av detta belopp proportionerligt
mellan dessa anbud enligt kvoten mellan det belopp som återstår att
fördela och det som totalt bjudits till marginalräntan (se ruta 5).
Varje tilldelningavrundas till närmaste euro.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 25
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 26
▼M1
Vid fördelningen i samband med likviditetsdränerande anbud till
rörligränta (som kan användas vid emission av skuldcertifikat och
mottagande av inlåning med fast löptid) förtecknas anbuden i
stigande ordningsföljd utifrån erbjudna räntesatser (eller fallande
ordningsföljd utifrån erbjudna priser). Anbuden med de lägsta
räntorna (högsta priserna) prioriteras och anbud med successivt
högre räntesatser (lägre prisanbud) accepteras tills den totala likvidi-
teten har dragits in. Skulle anbuden vid den högsta accepterade
räntenivån/det lägsta priset (dvs. marginalräntan/marginalpriset)
sammanlagt överstiga det belopp som återstår att fördela sker fördel-
ningen av detta belopp proportionerligt mellan dessa anbud enligt
kvoten mellan det belopp som återstår att fördela och det som totalt
bjudits till marginalräntan/marginalpriset (se ruta 5). För emission av
skuldcertifikat avrundas tilldelningarna till närmaste multipel av
skuldcertifikatens nominella belopp. För likviditetsdränerande trans-
aktioner avrundas tilldelningarna till närmaste euro.
ECB kan besluta att tilldela varje accepterad budgivare ett minimibe-
lopp vid anbud till rörligränta.
c) Anbud på valutasvappar till rörligkurs
Vid tilldelningar i samband med likvidiserande anbud på valutas-
vappar till rörlig kurs förtecknas anbuden i stigande ordningsföljd
utifrån erbjudna svappunktsnoteringar (1). Anbud med de lägsta svap-
punktsnoteringarna prioriteras och successivt högre
svappunktsnoteringar accepteras tills hela det fastställda valutabe-
loppet har fördelats. Skulle vid den högsta accepterade
svappunktsnoteringen (marginalsvappunktsnoteringen) anbuden
sammanlagt överstiga det belopp som återstår att fördela sker fördel-
ningen proportionerligt mellan dessa anbud enligt kvoten mellan det
belopp som återstår att fördela och vad som totalt erbjudits vid
marginalsvappunktsnoteringen (se ruta 6). Tilldelningarna avrundas
till närmaste euro.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 27
(1) Svappunktsnoteringar förtecknas i stigande ordningsföljd med beaktande av noteringens
tecken, vilket beror på vilket tecken räntedifferensen mellan den utländska valutan och
euron har. Skulle räntan på den utländska valutan under svappens löptid överstiga
motsvarande ränta på euron är svappunktsnoteringen positiv (dvs. euron handlas tillöverkurs, vilket innebär att eurons terminskurs är starkare än avistakursen). Skulledäremot räntan på den utländska valutan vara lägre än motsvarande euroränta är svap-punktsnoteringen negativ (dvs. euron handlas till underkurs, vilket innebär att eurons
terminskurs är svagare än avistakursen).
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 28
▼M1
Vid tilldelningar i samband med likviditetsdränerande anbud på
valutasvappar till rörligkurs förtecknas anbuden i fallande
ordningsföljd utifrån erbjudna svappunktsnoteringar. Anbuden med
de högsta svappunktsnoteringarna prioriteras och successivt lägre
svappunktsnoteringar accepteras tills hela det fastställda beloppet har
fördelats. Skulle vid den lägsta accepterade svappunktsnoteringen
(marginalsvappunktsnoteringen) anbuden sammanlagt överstiga det
belopp som återstår att fördela sker fördelningen proportionerligt
mellan dessa anbud enligt kvoten mellan det belopp som återstår att
fördela och det som totalt erbjudits vid marginalsvappunktsnoter-
ingen (se ruta 6). Tilldelningarna avrundas till närmaste euro.
d) Typ av förfarande
Vid anbud till rörligränta kan Eurosystemet tillämpa anbudsförfar-
anden med antingen en enhetlig ränta eller flera räntesatser(multipla räntor). Vid ett anbudsförfarande med en enhetligränta
(holländsk auktion) är tilldelningsräntan/priset/svappunkten på alla
accepterade anbud lika med marginalräntan/priset/svappunkten (dvs.
vid vilken det totala beloppet att fördela uttöms). Vid ett anbudsför-
farande med multipel ränta (amerikansk auktion) är
tilldelningsräntan/priset/svappunkten densamma som den ränta/pris/
svappunkt som erbjudits i de enskilda anbuden.
5.1.6Tillkännagivande av tilldelningar
Resultatet av standardiserade anbud och snabba anbud tillkännages via
nyhetsbyråer. Dessutom kan de nationella centralbankerna tillkännage
resultatet direkt till motparter som saknar uppkopplingmot nyhetsbyråer.
Det offentliga meddelandet om resultatet av anbudstilldelningen
innehåller vanligen följande information:
— Anbudsbegärans referensnummer.
— Datum för anbudsbegäran.— Typ av transaktion.— Transaktionens löptid.— Det totala belopp som Eurosystemets motparter bjudit.— Antal anbudsgivare.
— Berörda valutor (vid valutasvappar).
— Totalt tilldelat belopp.— Tilldelningarnas procentuella andel (vid anbud till fast ränta).— Avistakurs (vid valutasvappar).— Accepterad marginalränta/pris/svappunkt och tilldelningarnas procen-
tuella andel vid marginalräntan/priset/svappunkten (vid anbud till
rörligränta).
— Lägsta erbjudna ränta, högsta erbjudna ränta och vägd medelränta på
accepterade anbud (vid auktioner med flera räntesatser).
— Transaktionens startdatum och förfallodag(när tillämplig t) eller
instrumentets avvecklingsdag och förfallodag (vid emission av skuld-
certifikat).
— Lägsta enskilda tilldelningsbelopp (i förekommande fall).— Lägsta tilldelningskvot (i förekommande fall).— Certifikatens nominella belopp (vid emission av skuldcertifikat).— ISIN-koden för emissionen (vid emission av skuldcertifikat).
De nationella centralbankerna kommer att bekräfta de enskilda tilldel-
ningarna direkt till de motparter som fått tilldelningar.
5.2Förfarande vid bilaterala transaktioner
a) Allmänt
De nationella centralbankerna kan utföra transaktioner enligt bilate-
rala förfaranden (
1). Dessa förfaranden kan användas för
finjusterande öppna marknadsoperationer och strukturella direkta
köp/försäljningar av värdepapper. Bilaterala förfaranden definieras i
vid bemärkelse som förfaranden där Eurosystemet utför en transak-
tion med en eller flera motparter utan något anbudsförfarande. Det
finns två typer av bilaterala förfaranden: transaktioner där motpar-2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 29
(1) ECB kan, efter beslut i ECB-rådet, i undantagsfall själv utföra finjusterande bilaterala
transaktioner.
▼M1
terna kontaktas direkt av Eurosystemet och transaktioner som görs
via börser och ombud.
b) Direkt kontakt med motparter
Vid detta förfarande kontaktar de nationella centralbankerna direkt en
eller flera inhemska motparter, som utvalts enligt kriterierna i avsnitt
2.2. De nationella centralbankerna beslutar på basis av noggranna
anvisningar från ECB om de skall ingå kontrakt med motparterna.
Transaktionerna avvecklas via de nationella centralbankerna.
Om ECB:s råd beslutar att ECB själv (eller en eller flera nationella
centralbanker i egenskap av ECB:s operativa organ), i undantagsfall,
kan utföra bilaterala transaktioner skall förfarandena vid sådana
transaktioner anpassas för detta. ECB (eller den eller de nationella
centralbankerna i egenskap av ECB:s operativa organ) skall då direkt
kontakta en eller flera motparter inom euroområdet, vilka utvalts
enligt kriterierna i avsnitt 2.2. ECB (eller den eller de nationella cent-
ralbankerna i egenskap av ECB:s operativa organ) skall sedan fatta
beslut om kontrakt med motparterna. Transaktionerna skall trots detta
avvecklas decentraliserat via de nationella centralbankerna.
Bilaterala transaktioner genom direkta kontakter med motparter kan
förekomma vid reverserade transaktioner, direkta köp/försäljningar
av värdepapper, valutasvappar och inlåningmed fast löptid.
c) Transaktioner som görs via börser och ombud
De nationella centralbankerna kan utföra direkta köp/försäljningar av
värdepapper via börser och ombud. För dessa transaktioner är kretsen
av motparter inte på förhand begränsad och förfarandena är anpas-
sade till marknadspraxisen för de aktuella skuldförbindelserna.
ECB:s råd kommer att besluta om ECB själv (eller en eller flera
nationella centralbanker i egenskap av ECB:s operativa organ) iundantagsfall kan utföra finjusterande direkta köp/försäljningar via
börser och ombud.
d) Tillkännagivande av bilaterala transaktioner
Bilaterala transaktioner tillkännages i regel inte offentligt i förväg.
ECB kan dessutom besluta att inte alls tillkännage resultaten av bila-
terala transaktioner offentligt.
e) Transaktionsdagar
ECB kan besluta att utföra och avveckla finjusterande bilaterala
transaktioner under Eurosystemets bankdagar. Endast nationella cent-
ralbanker i medlemsstater där kontraktsdagen, avvecklingsdagen och
återbetalningsdagen infaller på NCB-bankdagar deltar i sådana trans-
aktioner.
Bilaterala direkta köp/försäljningar av värdepapper för strukturella
ändamål utförs och avvecklas vanligen endast sådana dagar som är
NCB-bankdagar i samtliga medlemsstater.
5.3Avvecklingsförfaranden
5.3.1Allmänt
Vid användningav Eurosystemets stående faciliteter eller deltag ande i
öppna marknadsoperationer avvecklas penningtransaktionerna via motpar-
ternas konton hos de nationella centralbankerna (eller via deras konton
hos banker som deltar i TARGET-systemet). Penningtransaktionerna
avvecklas först efter (eller samtidigt som) den slutliga överföringen av
de underliggande värdepapperen. Det betyder att de underliggande värde-
papperen antingen måste ha satts in i förväg på ett pantkonto hos de
nationella centralbankerna eller att de avvecklas under dagen enligt prin-
cipen leverans mot betalningi de nationella centralbankerna i fråg a.
Överföringen av värdepapperen sker via motparternas värdepappersav-
vecklingskonton i värdepappersavvecklingssystem som uppfyller ECB:s
minimikrav (
1). Motparter som varken har pantkonto hos en nationell
centralbank eller värdepappersavvecklingskonto i ett värdepappersavveck-
lingssystem som uppfyller ECB:s minimikrav kan överföra de2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 30
(1) En beskrivning av standarderna för användning av godkända värdepappersavvecklings-
system i euroområdet och en uppdaterad förteckningöver g odkända förbindelser mellan
dessa system finns på ECB:s webbplats (www.ecb.int).
▼M1
underliggande värdepapperen över ett korrespondentkreditinstituts värde-
pappersavvecklingskonto eller pantkonto.
Närmare bestämmelser om avvecklings-förfarandena fastställs i de avtal
som tillämpas av de nationella centralbankerna (eller ECB) för de
enskilda penningpolitiska instrumenten. Avvecklingsförfarandena i de
nationella centralbankerna kan i någon mån variera till följd av skillnader
i nationell lagoch operativ praxis.
5.3.2Avveckling av öppna marknadsoperationer
Öppna marknadsoperationer baserade på standardiserade anbud (huvud-
sakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner och strukturella
transaktioner) avvecklas vanligen under den första dagen efter kontrakts-
dagen när alla berörda nationella RTGS- och
värdepappersavvecklingssystem är öppna. Principiellt ämnar Eurosys-
temet avveckla transaktionerna till följd av sina öppna
marknadsoperationer samtidigt i alla medlemsstater med de motparter
som har tillhandahållit tillräckliga säkerheter. På grund av operativa
restriktioner och de tekniska egenskaperna hos värdepappersavvecklings-
systemen kan tidsschemat under dagen för avvecklingen av öppna
marknadsoperationer variera inom euroområdet. Avvecklingstidpunkten
för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner samman-
faller vanligen med tidpunkten för återbetalning av en tidigare
transaktion med motsvarande löptid.
Eurosystemet har för avsikt att avveckla öppna marknadsoperationer
baserade på snabba anbud och bilaterala förfaranden på kontraktsdagen.
Eurosystemet kan emellertid av operativa skäl då och då tillämpa andra
avvecklingsdagar för dessa operationer, särskilt för direkta köp/
försäljningar av värdepapper (för både finjusterande och strukturella
ändamål) och valutasvappar (se tabell 3).
TABELL 3
Normala avvecklingsdagar för Eurosystemets öppna marknadsoperationer (1)
Penningpolitiskt instrumentAvvecklingsdag för transaktioner
baserade på standardiserade
anbudAvvecklingsdag för transaktioner
baserade på snabba anbud eller
bilaterala förfaranden
Reverserade transaktioner T+1 (2)T
Direkta köp/försäljningar av
värdepapper— Enligt marknadspraxisen för
de underliggande värdepap-
peren
Emission av skuldcertifikat T+1 —
Valutasvappar — T, T+1 eller T+2
Inlåningmed fast löptid — T
(1) T är kontraktsdagen. Avvecklingsdagen skall vara en av Eurosystemets bankdagar.
(2) Om den normala avvecklingsdagen för huvudsakliga eller långfristiga refinansieringstransaktioner inte är
en bankdag kan ECB besluta om en annan avvecklingsdag, med möjlighet även till avveckling undersamma dag. Avvecklingsdagarna för huvudsakliga och långfristiga refinansieringstransaktioner anges på
förhand i Eurosystemets kalender för anbudsförfaranden (se avsnitt 5.1.2).
5.3.3Förfaranden vid dagens slut
Förfarandena vid dagens slut fastställs i den dokumentation som
behandlar de nationella RTGS-systemen och TARGET-systemet.
Stängningstiden för TARGET-systemet är i regel kl. 18.00 ECB-tid (cent-
raleuropeisk tid). Därefter accepteras inga betalningsuppdrag för
avvecklingvia de nationella RTGS-systemen, dock fortsätter behand-
lingen av betalningsuppdrag som accepterats före stängningstiden.
Motparternas anhållanden om att få utnyttja utlåningsfaciliteten eller
inlåningsfaciliteten måste lämnas in till den berörda nationella central-
banken senast 30 minuter efter TARGET-systemets faktiska
stängningstid (1).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 31
(1) Tidsfristen för en begäran om tillträde till Eurosystemets stående faciliteter förlängs
med ytterligare 30 minuter på Eurosystemets sista bankdag i en uppfyllandeperiod för
kassakravet.
▼M1
Negativa saldon på motparters avvecklingskonton (i de nationella RTGS-
systemen) efter kontrollförfarandena vid dagens slut uppfattas automatiskt
som en anhållan om att få utnyttja utlåningsfaciliteten (se avsnitt 4.1).
KAPITEL 6
6.GODTAGBARA VÄRDEPAPPER
6.1Allmänt
Enligt artikel 18.1 i stadgan för ECBS får ECB och de nationella central-
bankerna handla på finansmarknaden, dvs. köpa och sälja värdepapper
direkt eller genom repoavtal. Alla Eurosystemets krediter skall vara base-
rade på tillfredsställande säkerheter. Följaktligen baseras alla
Eurosystemets likvidiserande transaktioner på värdepapper som motpar-
terna tillhandahåller antingen genom att äganderätten till värdepapperen
överförs (vid direkta köp/försäljningar av värdepapper eller repoavtal)
eller genom att värdepapperen ställs som pant (vid lån mot säkerhet) (1).
För att skydda Eurosystemet mot förluster i de penningpolitiska transak-
tionerna, garantera likabehandling av motparterna och öka den operativa
effektiviteten måste de underliggande värdepapperen uppfylla vissa krite-
rier om de skall vara godtagbara för Eurosystemets penningpolitiska
transaktioner.
En harmoniseringav urvalskriterierna inom hela euroområdet är tänkt att
medverka till att garantera likabehandling och operativ effektivitet.
Samtidigt måste existerande skillnader i fråga om finansiella strukturer i
medlemsstaterna beaktas. Främst av interna skäl inom Eurosystemet har
man därför delat upp de värdepapper som godtas för Eurosystemets
penningpolitiska transaktioner i två kategorier: grupp ett (tier one) och
grupp två (tier two):
— Grupp ett (tier one) består av skuldförbindelser som är avsedda för
handel och som uppfyller ECB:s harmoniserade urvalskriterier för
hela euroområdet.
— Grupp två (tier two) består av ytterligare värdepapper, avsedda för
handel eller ej avsedda för handel, som är särskilt viktiga för nation-
ella finansmarknader och banksystem och för vilka urvalskriterierna
har fastställts av de nationella centralbankerna enligt vissa minimikrav
från ECB. De särskilda urvalskriterier som de nationella centralban-
kerna tillämpar för grupp två skall godkännas av ECB.
Ingen skillnad görs mellan de två grupperna beträffande värdepapperens
kvalitet och deras godtagbarhet för olika typer av Eurosystemets penning-
politiska transaktioner (med undantagav att värdepapperen i g rupp två
normalt inte används av Eurosystemet vid direkta köp/ försäljningar).
Värdepapper som godtas för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner
kan också användas som underliggande värdepapper vid intradags-
kredit (2).
Värdepapperen i grupp ett och två underställs de åtgärder för riskkontroll
som anges i avsnitt 6.4.
Eurosystemets motparter får använda godtagbara värdepapper
gränsöverskridande, dvs. de kan ta upp kredit från centralbanken i den
medlemsstat i vilken de är etablerade mot värdepapper som finns i en
annan medlemsstat (se avsnitt 6.6).
6.2Värdepapper i grupp ett
ECB sammanställer och upprätthåller en förteckningöver värdepapperen
i grupp ett. Förteckningen är offentlig (3).
Skuldcertifikat som har emitterats av ECB upptas i förteckningen över
värdepapper i grupp ett. Även skuldcertifikat emitterade av de nationella2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 32
(1) Likviditetsdränerande öppna marknadsoperationer som är gjorda genom direkta köp/
försäljningar eller genom reverserade transaktioner baseras också på underliggande
värdepapper. För underliggande värdepapper som används vid likviditetsdränerandereverserade transaktioner är godtagbarhetskriterierna desamma som de som tillämpasför underliggande värdepapper vid likvidiserande öppna marknadsoperationer i formav reverserade transaktioner. Varken initiala säkerhetsmarginaler eller värderingsavdrag
tillämpas vid likviditetsdränerande transaktioner.
(
2) ECB kan dessutom tillåta att de nationella centralbankerna godtar som underliggande
värdepapper vid intradagskredit vissa typer av värdepapper som inte är godtagbara vidEurosystemets penningpolitiska transaktioner (se fotnot 49 i detta kapitel).
(
3) Denna förteckning offentliggörs och uppdateras dagligen på ECB:s webbplats
(www.ecb.int).
▼M1
centralbankerna innan euron infördes i deras respektive medlemsstater
inräknas i grupp ett.
Följande urvalskriterier tillämpas på övriga värdepapper i grupp ett (se
även tabell 4):
— De måste vara skuldförbindelser som har a) ett i förvägspecificerat
kapitalbelopp och b) en kupongsom ej kan resultera i ett neg ativt
kassaflöde. Dessutom måste kupongen ha ett av följande karaktäri-
stika: i) en nollkupong; ii) en fast kupong; eller iii) en rörlig kupong
baserad på en räntereferens. Kupongen kan vara baserad på en
förändring i emittentens egen rating. Vidare är inflationsindexerade
värdepapper godtagbara. Dessa karaktäristika måste förbli oförändrade
under skuldförbindelsens hela löptid (1).
— De måste uppfylla höga krav på kreditvärdighet. Vid bedömning om
skuldförbindelserna uppfyller kreditvärdighetskraven beaktar ECB
bl.a. den rating som tillhandahålls av ratinginstitut, garantier (2) som
ställts av finansiellt sunda borgensmän (3) och vissa institutionella
kriterier som skulle garantera innehavarna av värdepapperen ett
särskilt starkt skydd(4).
— De måste vara överförbara i kontobaserad form.
— De måste vara deponerade/registrerade (emitterade) inom EES hos en
centralbank eller en värdepapperscentral som uppfyller de minimikrav
som fastställts av ECB. De måste hållas (avvecklas) inom euro-
området genom ett avvecklingskonto hos Eurosystemet eller i ett
värdepappersavvecklingssystem som uppfyller de minimikrav som
fastställts av ECB (så att fullgörelse och realisering följer lagstift-
ningen i en medlemsstat i euroområdet). Om den värdepapperscentral
där värdepapperet är emitterat inte är identiskt med det värdepappers-
avvecklingssystem där värdepapperet hålls måste de båda systemen
var förbundna genom en av ECB godkänd förbindelse (5).
— De måste vara denominerade i euro (6).
— De måste vara emitterade (alternativt garanterade) av enheter som är
etablerade inom europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) (7).
— De måste vara registrerade eller noterade på en reglerad marknad
enligt definitionen för en sådan marknad i direktivet om investe-
ringstjänster (8) eller registrerade, noterade eller omsatta på vissa icke
reglerade marknader som specificerats av ECB(9). Även marknadslik-
viditeten kan beaktas av ECB när den avgör enskilda
skuldförbindelsers godtagbarhet.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 33
(1) Skuldförbindelser vars kapital och/eller ränta är efterställda andra skuldförbindelser
som emittenten har utgivit (eller, beträffande strukturerade emissioner, är efterställda
andra trancher av samma värdepappersemission) inkluderas ej i grupp ett.
(2) Godtagbara garantier måste vara villkorslösa och omedelbart realiserbara vid första
begäran. De måste vara giltiga i enlighet med den lagstiftning som gäller för garantinoch vara tillämpliga enligt lagstiftningen i en medlemsstat i euroområdet.
(
3) Borgensmän måste vara etablerade inom EES.
(4) Skuldförbindelser som emitterats av kreditinstitut och som inte helt uppfyller kriterierna
enligt artikel 22.4 i direktivet om fondföretag (direktiv 88/220/EEG med ändring avdirektiv 85/611/EEG) godtas i grupp ett endast om varje enskild emission har en rating(av ett ratinginstitut) som motsvarar Eurosystemets krav på hög kreditvärdighet.
Godtagbarheten av värdepapper som emitteras inom ramen för ett emissionsprogram
bedöms utifrån den individuella ratingen för varje enskild utgåva inom programmet.
(
5) En beskrivning av standarderna för användning av godkända värdepappersavvecklings-
system i euroområdet och en uppdaterad förteckningöver g odkända förbindelser mellandessa system finns på ECB:s webbplats (www.ecb.int).
(
6) De måste vara denominerade i euro eller nationella underuppdelningar av euron.
(7) Kravet att den emitterande enheten måste vara etablerad inom EES gäller inte interna-
tionella och överstatliga institut.
(8) Rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepap-
persområdet, EGT L 141, 11.6.1993, s. 27 ff.
(9) Skuldförbindelser som emitterats av kreditinstitut och som inte helt uppfyller kriterierna
enligt artikel 22.4 i direktivet om fondföretag (direktiv 88/220/EEG med ändring avdirektiv 85/611/EEG) godtas i grupp ett endast om de är registrerade eller noterade påen reglerad marknad enligt definitionen för en sådan marknad i direktivet om investe-ringstjänster (direktiv 93/22/EEG) och uppfyller kraven i direktivet om prospekt
(direktiv 89/298/EEG).
▼M1
Motparter skall inte erbjuda som underliggande värdepapper sådana
skuldförbindelser som emitterats eller garanterats av motparten eller
någon annan enhet med vilken motparten har nära förbindelser (1) enligt
definitionen i direktiv 2000/12/EG om rätten att starta och driva verk-
samhet i kreditinstitut, även om värdepapperen ingår i grupp ett (2)(3).
Nationella centralbanker kan besluta att inte godkänna följande värde-
papper trots att de ingår i grupp ett:
— Skuldförbindelser som förfaller till återbetalningföre förfallodag en
för den penningpolitiska transaktion för vilken de används som under-
liggande värdepapper (4).
— Skuldförbindelser med inkomstflöden (t.ex. en räntebetalning) före
förfallodagen för den penningpolitiska transaktion för vilken de
används som underliggande värdepapper.
Alla värdepapper i grupp ett kan användas gränsöverskridande, vilket
betyder att en motpart kan erhålla kredit från den nationella central-
banken i det land där motparten är etablerad mot grupp ett-instrument
som finns i en annan medlemsstat (se avsnitt 6.6).
Värdepapperen i grupp ett är godtagbara för alla penningpolitiska trans-
aktioner som är baserade på underliggande värdepapper, dvs. reverserade
transaktioner och utlåningmot säkerhet och direkta köp/försäljning ar av
värdepapper och utlåningsfaciliteten.
6.3Värdepapper i grupp två (5)
Utöver de skuldförbindelser som uppfyller urvalskriterierna för grupp ett
kan de nationella centralbankerna överväga att som godtagbara uppta
ytterligare värdepapper, grupp två-värdepapper, som är av särskild bety-
delse för deras nationella finansmarknader och banksystem.
Urvalskriterier för värdepapper i grupp två fastställs av de nationella cent-
ralbankerna enligt nedan nämnda minimikriterier. Särskilda nationella
urvalskriterier för värdepapper i grupp två skall godkännas av ECB. De
nationella centralbankerna sammanställer och upprätthåller nationella2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 34
(1) I det fall en motpart använder värdepapper vilka inte (längre) är att betrakta som
godtagbara säkerheter för en utestående kredit till följd av att de är utgivna/garanteradeav motparten eller att en nära förbindelse existerar måste motparten omedelbartmeddela detta förhållande till den berörda nationella centralbanken. Värdepapperenvärderas till noll vid nästa värderingstillfälle och vid behov kommer krav på tillä-
ggssäkerheter att ställas (se bilaga 6).
(
2) Artikel 1.26 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/ EG av den 20 mars
2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, EGT L 126, 26.5.2000,s. 1 ff., har följande lydelse:”Nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer ärförenade genom:
ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av
rösterna eller kapitalet i ett företag, eller kontroll, innebärande förbindelse mellan ettmoderföretagoch ett dotterföretagi alla de fall som omfattas av artikel 1.1 och 1.2 idirektiv 83/349/EEG, eller en likartad förbindelse mellan någon fysisk eller juridiskperson och ett företag. Varje dotterföretag till ett dotterföretag skall också anses som
dotterföretag till moderföretaget vilket står över dessa företag. Som nära förbindelse
skall även anses en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer kontrol-leras genom en varaktig förbindelse till en och samma person.”
(
3) Denna bestämmelse är inte tillämpligpå: i) nära förbindelser mellan motparten och de
offentliga myndigheterna i EES-länderna; ii) handelsväxlar för vilka inte bara
motparten utan också minst en annan enhet svarar (som inte är ett kreditinstitut); iii)
skuldförbindelser som till fullo uppfyller kriterierna i artikel 22.4 i direktivet om fond-företag(direktiv 88/220/EEG om ändringav direktiv 85/611/EEG); eller iv) fall därskuldförbindelser skyddas av särskilda juridiska skyddsmekanismer som är jämförbaramed iii.
(
4) Om de nationella centralbankerna skulle tillåta användandet av instrument med en
kortare löptid än de penningpolitiska transaktioner för vilka instrumenten utgör under-liggande säkerheter är motparterna tvungna att byta ut dessa värdepapper på eller föreförfallodagen.
(
5) Utöver grupp två-värdepapper som är godtagbara för Eurosystemets penningpolitiska
operationer kan ECB ge nationella centralbanker rätt att bevilja intradagskredit mot
skuldförbindelser som godtas av EU-centralbanker utanför euroområdet för dettaändamål och som i) finns i EES-länder utanför euroområdet, ii) är emitterade avenheter som är etablerade i EES-länder utanför euroområdet, iii) är utfärdade i EES-valutor (eller andra valutor med högomsättning ). En auktorisation av detta slag
förutsätter att den operativa effektiviteten bevaras och en behörigkontroll g enomförs
av de särskilda legala riskerna till följd av sådana skuldförbindelser. Inom euroområdetär gränsöverskridande användning av dessa skuldförbindelser inte tillåten (dvs. motpar-terna kan använda skuldförbindelserna endast för finansieringdirekt från den nationellacentralbanken med auktorisation från ECB att bevilja intradagskredit mot sådana värde-
papper).
▼M1
förteckningar över värdepapperen i grupp två. Förteckningarna är offent-
liga (1).
Värdepapperen i grupp två måste uppfylla följande minimiurvalskriterier
(se även tabell 4):
— De kan vara skuldförbindelser (avsedda för handel eller ej avsedda för
handel) som har a) ett i förvägspecificerat kapitalbelopp och b) en
kupongsom ej kan resultera i ett neg ativt kassaflöde. Dessutom
måste kupongen ha ett av följande karaktäristika: i) en nollkupong;
ii) en fast kupong; eller iii) en rörlig kupong baserad på en ränterefe-
rens. Kupongen kan vara baserad på en förändring i emittentens egen
rating. Vidare är inflationsindexerade värdepapper godtagbara. Dessa
karaktäristika måste förbli oförändrade under skuldförbindelsens hela
löptid. De kan även vara aktier (som köps och säljs på en reglerad
marknad enligt definitionen för en sådan marknad i direktivet om
investeringstjänster (2). Aktier som emitterats av kreditinstitut och
skuldförbindelser som getts ut av kreditinstitut som inte helt uppfyller
kriterierna enligt artikel 22.4 i direktivet om fondföretag är i regel
inte godtagbara för grupp två. ECB kan emellertid ge nationella cent-
ralbanker rätt att uppta sådana värdepapper i sina grupp två-
förteckningar med beaktande av vissa villkor och restriktioner.
TABELL 4
Värdepapper godtagbara för Eurosystemets penningpolitiska transaktioner
Kriterier Grupp ett Grupp två
Typ av värdepapper — ECB:s skuldcertifikat
— Andra skuldförbin-
delser avsedda för
handel (1)(2)— Skuldförbindelser
avsedda för handel (1)
— Skuldförbindelser ej
avsedda för handel
— Aktier som tillhandahålls
på en en reglerad
marknad
Avvecklingsförfaranden Värdepapperen måste
deponeras centralt i konto-
baserad form hos nation-
ella centralbankeer eller
ett värdepappersavveck-
lingssystem som uppfyller
EBC:s minimumstandarderVärdepapperen måste vara
lättillgängliga för den
nationella centralbank som
upptagit dem i sin grupp
två-förteckning
Emittent — Centralbanker
— Offentligsektor— Privat sektor (
3)
— Internationella ock
överstatliga institut— Offentligsektor
— Privat sektor (4)
Kreditvärdighet Värdepapperet måste av
ECB bedömas vara av
högkreditkvalitet (vilket
kan innefatta en garanti
av en borgensman i EES
som bedöms vara finansi-
ellt sund av ECB).Tillgången måste bedömas
vara av högkreditkvalitet
av den nationella central-
bank som tagit upp värde-
papperet i sin grupp två-
förteckning(vilket kan inne-
fatta en garanti av en
borgensman i EES som
bedöms vara finansiellt sund
av den nationella central-
bank som tagit upp värde-
papperet i sin grupp två-
förteckning)2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 35
(1) Dessa förteckningar offentliggörs och uppdateras dagligen på ECB:s webbplats
(www.ecb.int). För värdepapper ej avsedda för handel i grupp två och skuldförbindelsermed begränsad likviditet och vissa egenskaper får de nationella centralbankerna besluta
att inte offentliggöra uppgifter om enskilda emissioner, emittenter/gäldenärer eller
borgensmän i sina grupp två-förteckningar som publiceras, men ge annan informationför att säkerställa att motparter i hela euroområdet lätt kan fastställa om ett bestämtvärdepapper är godtagbart.
(
2) Rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepap-
persområdet, EGT L 141, 11.6.1993, s. 27 ff.
▼M1
Kriterier Grupp ett Grupp två
Emittentens (alternativt
borgensmannens) hemvistEES(5) Euroområdet
Område där värdepapperen
finns— Utgivningplats: EES
— Avvecklingsplats:
Euroområdet (6)Euroområdet (6)
Valuta Euro(7) Euro(7)
Närmare information:
Gränsöverskridande
användningJa Ja
(1) De måste både ha a) ett i förvägspecificerat kapitalbelopp och b) en kupongsom ej kan resultera i
ett negativt kassaflöde. Dessutom måste kupongen ha ett av följande karaktäristika: i) en nollkupong;
ii) en fast kupong; eller iii) en rörlig kupong baserad på en räntereferens. Kupongen kan varabaserad på en förändring i emittentens egen rating. Vidare är inflationsindexerade värdepappergodtagbara. Dessa karaktäristika måste förbli oförändrade under skuldförbindelsens hela löptid.
(
2) Skuldförbindelser vars kapital och/eller ränta är efterställda andra skuldförbindelser som emittenten
har utgivit (eller, beträffande strukturerade emissioner, är efterställda andra trancher av samma
värdepappersemission) inkluderas ej i grupp ett.
(3) Skuldförbindelser som emitterats av kreditinstitut och som inte helt uppfyller kriterierna enligt
artikel 22.4 i direktivet om fondföretag(direktiv 88/220/EEG med ändringav direktiv 85/611/EEG)godtas i grupp ett endast på följande tre villkor: 1) Varje emission skall ha en rating (av ett rating-
institut) som motsvarar Eurosystemets kreditvärdighetskrav. Godtagbarheten av värdepapper som
emitteras inom ramen för ett emissionsprogram bedöms utifrån den individuella ratingen för varjeenskild utgåva inom programmet. 2) Skuldförbindelserna skall vara registrerade eller noterade påen reglerad marknad enligt definitionen för en sådan marknad i direktivet om investeringstjänster(direktiv 93/22/EEG). 3) Emission av skuldförbindelser skall ske enligt kraven i direktivet om
prospekt (direktiv 89/298/EEG).
(
4) Aktier som emitterats av kreditinstitut och skuldförbindelser som emitterats av kreditinstitut som inte
helt uppfyller kriterierna enligt artikel 22.4 i direktivet om fondföretag är i regel inte godtagbara förgrupp två. ECB kan emellertid ge nationella centralbanker rätt att uppta sådana värdepapper i sinagrupp två-förteckningar med beaktande av vissa villkor och restriktioner.
(
5) Kravet att den emitterande enheten måste vara etablerad inom EES gäller inte internationella och
överstatliga institut.
(6) Så att genomförande och realisering följer lagstiftningen i en medlemsstat i euroområdet.
(7) Denominerade i euro eller nationella underuppdelningar av euron.
— De måste vara skuldförbindelser eller aktier som emitterats (eller
garanterats) (1)av sådana enheter som av den nationella centralbank
som har upptagit värdepapperen i sin grupp två-förteckning bedömts
vara finansiellt sunda.
— De måste vara lättillgängliga för den nationella centralbank som har
upptagit värdepapperen i sin grupp två-förteckning.
— De måste finnas inom euroområdet (så att genomförande och
realisering följer lagstiftningen i en medlemsstat inom euroområdet).
— De måste vara denominerade i euro (2).
— De måste vara emitterade (alternativt garanterade) av enheter som är
etablerade inom euroområdet.
Motparter skall inte erbjuda som underliggande värdepapper skuldförbin-
delser eller aktier utgivna av motparten eller någon annan enhet med
vilken motparten har nära förbindelser (3) enligt definitionen i artikel2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 36
(1) Godtagbara garantier måste vara villkorslösa och omedelbart realiserbara vid första
begäran. De måste vara giltiga i enlighet med den lagstiftning som gäller för garantinoch vara tillämpliga enligt lagstiftningen i en medlemsstat i euroområdet.
(
2) De måste vara denominerade i euro eller nationella denomineringar av euron.
(3) I det fall en motpart använder värdepapper vilka inte är att betrakta som godtagbara
säkerheter för en utestående kredit till följd av att en nära förbindelse existerar måstemotparten omedelbart meddela detta förhållande till den berörda nationella central-banken. Värdepapperen värderas till noll vid nästa värderingstillfälle och vid behov
kommer krav på tilläggssäkerheter att ställas (se bilaga 6).
▼M1
1.26 i direktiv 2000/12/EG om rätten att starta och driva verksamhet i
kreditinstitut, även om värdepapperen ingår i grupp två (1)(2).
Nationella centralbanker kan besluta att inte godkänna följande värde-
papper trots att de ingår i grupp två:
— Skuldförbindelser som förfaller till återbetalningföre förfallodag en
för de penningpolitiska transaktioner för vilka de används som under-
liggande värdepapper (3),
— Skuldförbindelser med inkomstflöden (t.ex. en räntebetalning) före
förfallodagen för den penningpolitiska transaktion för vilken de
används som underliggande värdepapper.
— Aktier med betalningar i vilken form som helst eller med vidhängande
rättigheter som kan påverka aktiernas godtagbarhet som underlig-
gande värdepapper för perioden fram till förfallodagen för den
penningpolitiska transaktionen i fråga.
Grupp två-värdepapper som är godtagbara för Eurosystemets penningpoli-
tiska transaktioner kan användas gränsöverskridande, vilket betyder att en
motpart kan erhålla medel från den nationella centralbanken i det land där
motparten är etablerad mot värdepapper som finns i en annan medlems-
stat (se avsnitt 6.6).
Grupp två-värdepapper är godtagbara för reverserade öppna marknads-
operationer och för utlåningsfaciliteten. De används emellertid i regel
inte vid Eurosystemets direkta köp/försäljningar av värdepapper.
6.4Åtgärder för riskkontroll
Åtgärder för riskkontroll tillämpas på de underliggande värdepapperen i
Eurosystemets penningpolitiska transaktioner för att skydda Eurosystemet
mot risken för finansiella förluster i händelse av att värdepapperen måste
avyttras till följd av en motparts betalningsförsummelse. De åtgärder för
riskkontroll som står till Eurosystemets förfogande beskrivs i ruta 7.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 37
(1) Artikel 1.26 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/ EG av den 20 mars
2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, EGT L 126, 26.5.2000,s. 1 ff., har följande lydelse:”Nära förbindelser: en situation där två eller flera fysiska eller juridiska personer är
förenade genom:
a) ägarintresse, innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer
av rösterna eller kapitalet i ett företag, eller
b) kontroll, innebärande förbindelse mellan ett moderföretagoch ett dotterföretagi alla
de fall som omfattas av artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller en likartad
förbindelse mellan någon fysisk eller juridisk person och ett företag. Varje dotter-
företagtill ett dotterföretagskall också anses som dotterföretagtill moderföretag etvilket står över dessa företag. Som nära förbindelse skall även anses en situation därtvå eller flera fysiska eller juridiska personer kontrolleras genom en varaktig förbin-delse till en och samma person.”
(
2) Denna bestämmelse är inte tillämpligpå: i) nära förbindelser mellan motparten och de
offentliga myndigheterna i EES-länderna; ii) handelsväxlar för vilka inte baramotparten utan också minst en annan enhet svarar (som inte är ett kreditinstitut); iii)skuldförbindelser som till fullo uppfyller kriterierna i artikel 22.4 i direktivet om fond-företag(direktiv 88/220/EEG om ändringav direktiv 85/611/EEG); eller iv) fall där
skuldförbindelser skyddas av särskilda juridiska skyddsmekanismer som är jämförbara
med iii).
(
3) Om de nationella centralbankerna skulle tillåta användningav instrument med en
kortare löptid än de penningpolitiska transaktioner för vilka instrumenten utgör under-liggande säkerheter är motparterna tvungna att byta ut dessa värdepapper på eller före
förfallodagen.
▼M1
6.4.1Initial säkerhetsmarginal
Eurosystemet tillämpar initiala säkerhetsmarginaler som innebär pålägg
av en viss procent på den tillförda likviditeten för att erhålla tillräcklig
mängd säkerheter. Två slags säkerhetsmarginaler finns och de tar hänsyn
till Eurosystemets exponeringstid:
— En marginal på 1 % för kredit under dagen och över natten.
— En marginal på 2 % för kredittransaktioner med längre löptid än en
bankdag.
Initiala säkerhetsmarginaler tillämpas inte på likviditetsdränerande trans-
aktioner.
6.4.2Åtgärder för riskkontroll av grupp ett-värdepapper
Utöver initiala säkerhetsmarginaler för tillförd likviditet tillämpar Euro-
systemet särskilda riskkontrollåtgärder beroende på vilken typ av2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 38
▼M1
värdepapper som motparten ställer som säkerhet. Lämpliga åtgärder för
riskkontroll av grupp ett-värdepapper fastställs av ECB med beaktande
av skillnaderna i fråga om rättssystemen i medlemsstaterna. Åtgärderna
för riskkontroll av grupp ett-värdepapperen är i stort sett harmoniserade
inom euroområdet (1). I riskkontrollen av grupp ett-värdepapper ingår
följande centrala element:
— På enskilda skuldförbindelser tillämpas särskilda värderingsavdrag.
Vid användningav värdering savdragdras en viss procentsats av från
marknadsvärdet på de underliggande värdepapperen. Dessa avdrag
varierar enligt den återstående löptiden och kupongräntan för
skuldförbindelserna som beskrivs i ruta 8.
— Värderingsavdrag tillämpas inte på likviditetsdränerande transak-
tioner.
— Beroende på såväl lagstiftning som nationella operativa system tillåter
de nationella centralbankerna en pool av underliggande värdepapper
och/eller kräver öronmärkningav de värdepapper som använts i varje
enskild transaktion. I ett poolningssystem tillhandahåller motparterna
en pool av värdepapper för att täcka de krediter som erhållits från
centralbanken med avsikten att enskilda värdepapper inte kopplas till2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 39
(1) På grund av olika förfaranden i medlemsstaterna i fråga om motparternas sätt att leve-
rera underliggande värdepapper till de nationella centralbankerna (i form av en pool avsäkerheter som pantsatts hos den nationella centralbanken eller som repoavtal baseradepå enskilda värdepapper som specificeras för varje transaktion) kan vissa skillnaderförekomma beträffande tidpunkten för värderingen och andra operativa åtgärder i
systemet.
▼M1
enskilda kredittransaktioner. Vid öronmärkningär varje kredittransak-
tion däremot kopplad till särskilda identifierbara värdepapper.
— Värdepapperen värderas dagligen. Varje dag beräknar de nationella
centralbankerna värdet på kravet av underliggande värdepapper med
beaktande av ändringar i utestående kreditvolymer, värderingsprinci-
perna i avsnitt 6.5 och nödvändiga initiala säkerhetsmarginaler och
värderingsavdrag.
— Om värdepapperen efter värderingen inte överensstämmer med de
krav som beräknats på värderingsdagen orsakar detta en begäran om
säkerhetsutjämning. För att minska behovet av säkerhetsutjämningar
kan centralbankerna införa tröskelvärden. Tröskelvärdet är då 1 % av
den tillförda likviditeten. Beroende på lagstiftningen kan de nationella
centralbankerna kräva att säkerhetsutjämningarna utförs antingen
genom tillförsel av extra värdepapper eller genom kontantbetalningar.
Faller marknadsvärdet på de underliggande värdepapperen under det
lägre tröskelvärdet, blir motparterna tvungna att tillhandahålla ytterli-gare värdepapper (eller kontanter). Om marknadsvärdet på de
underliggande värdepapperen till följd av omvärdering däremot
överskrider det övre tröskelvärdet lämnar den nationella centralbanken
tillbaka de överskjutande värdepapperen (eller kontanterna) till
motparten (se ruta 9).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 40
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 41
▼M1
— I ett poolningssystem kan motparterna dagligen byta ut underliggande
värdepapper.
— Vid öronmärkning kan byte av underliggande värdepapper medges av
nationella centralbanker.
— ECB kan när som helst bestämma sigför att stryka enskilda skuldför-
bindelser från förteckningen över godtagbara grupp ett-värdepapper (1)
6.4.3Åtgärder för riskkontroll av grupp två-värdepapper
Lämpliga åtgärder för riskkontroll av grupp två-värdepapper föreslås av
den nationella centralbank som har tagit upp värdepapperen i sin grupp
två-förteckning. Tillämpningen av nationella centralbankers åtgärder för
riskkontroll är underställd ECB:s godkännande. Eurosystemets mål är att
garantera likabehandling av grupp två-värdepapper i hela euroområdet
genom införande av lämpliga åtgärder för riskkontroll. De värderingsav-
drag som tillämpas på grupp två-värdepapper i detta system återspeglar
de särskilda risker som är förknippade med värdepapperen och avdragen
är minst lika stringenta som för grupp ett-värdepapper. Grupp två-värde-
papper klassificeras i fyra olika avdragsgrupper, vilka avspeglar deras
olika egenskaper och likviditet (se ruta 10). Riskkontrollåtgärderna
baseras på ränterörligheten, räntenivån, en antagen likvidationstidsplan
och värdepapperets relevanta löptid.
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 42
(1) Om en skuldförbindelse används i en av Eurosystemets kredittransaktioner vid den
tidpunkt då den stryks från förteckningen över grupp ett-värdepapper måste den
avlägsnas inom 20 bankdagar från det att den ströks från förteckningen.
▼M1
Klassificering av grupp två-värdepapper i någon av de följande avdrags-
grupperna föreslås av de nationella centralbankerna och måste godkännas
av ECB:
1. Aktier
2. Skuldinstrument med begränsad likviditet avsedda för handel
Flertalet grupp två-värdepapper faller inom denna kategori. Även om det
kan finnas vissa skillnader när det gäller graden av likviditet är värdepap-
peren i regel likartade på så sätt att de har en liten sekundärmarknad, att
priserna kanske inte noteras dagligen och att normalstora transaktioner
kan ge upphov till priseffekter.
3. Skuldinstrument med begränsad likviditet och särskilda
egenskaper
Värdepapper som, även om de uppvisar vissa aspekter av omsättnings-
barhet, samtidigt kräver extra tid för att likvideras på marknaden. Detta
är fallet med värdepapper som i regel inte är omsättningsbara men som
har särskilda egenskaper som medför viss omsättningsbarhet, bl.a.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 43
▼M1
auktionsförfaranden (om det är nödvändigt att likvidera värdepapperen)
och dagliga prisnoteringar.
4. Skuldinstrument ej avsedda för handel
Dessa instrument är i praktiken ej omsättningsbara och har därför liten
eller ingen likviditet.
För grupp två-värdepapper med inslag av räntejustering varvid justeringen
görs på ett tydligt och klart sätt i enlighet med marknadsnormer och med
ECB:s godkännande är den relevanta löptiden lika med räntejusterings-
löptiden, oavsett vilken likviditetsgrupp den ingår i.
De nationella centralbankerna tillämpar (i förekommande fall) samma
tröskelpunkt för en begäran om tilläggssäkerheter för grupp två-värde-
papper som för grupp ett-värdepapper. De nationella centralbankerna får
dessutom tillämpa begränsningar på sitt godkännande av grupp två-till-
gångar, de kan kräva tilläggsgarantier och får när som helst besluta sig
för att stryka enskilda värdepapper från sina grupp två-förteckningar.
6.5Värderingsprinciper för underliggande värdepapper
Då värdet fastställs på de underliggande värdepapper som används i
reverserade transaktioner tillämpar Eurosystemet följande principer:
— För varje värdepapper som är avsett för handel och som är godtagbart
för grupp ett eller grupp två fastställer Eurosystemet en enda referen-
spriskälla. Det betyder också att för värdepapper som registreras,
noteras eller omsätts på flera än en marknadsplats används endast en
av dessa som priskälla för det berörda värdepapperet.
— För varje referensmarknadsplats definierar Eurosystemet det mest
representativa priset, som används för beräkningav marknadsvärden.
Om flera än ett pris noteras används det lägsta priset (vanligen
köpkursen).
— Värdet på värdepapper avsedda för handel beräknas utifrån det mest
representativa priset under bankdagen före värderingsdagen.
— I avsaknad av ett representativt pris på ett visst värdepapper under
bankdagen före värderingsdagen används det senaste kontraktspriset.
Om inget kontraktspris är känt fastslår den nationella centralbanken
ett pris med beaktande av det senaste identifierade priset på värdepap-
peret på referensmarknadsplatsen.
— Marknadsvärdet på en skuldförbindelse beräknas inklusive upplupen
ränta.
— Beroende på skillnader i nationella rättssystem och operativ praxis
kan hanteringen av inkomstflödena på värdepapper under transaktio-
nens löptid (t.ex. betalningen av kupongränta) variera mellan de
nationella centralbankerna. Överförs betalningen till motparten
försäkrar sigcentralbankerna om att transaktionen till fullo täcks av
tillräckliga underliggande värdepapper innan överföringen sker. De
nationella centralbankerna skall se till att den ekonomiska verkan
blir densamma som om betalningen överfördes på betalningsdagen (1).
— För värdepapper ej avsedda för handel som klassificeras som grupp
två-värdepapper fastställer den nationella centralbank som har tagit
upp värdepapperet särskilda värderingsprinciper.
6.6Gränsöverskridande användning av godtagbara värdepapper
Eurosystemets motparter kan använda godtagbara värdepapper
gränsöverskridande, dvs. de kan få kredit från den nationella central-
banken i den medlemsstat där de är etablerade mot värdepapper som
finns i en annan medlemsstat. Underliggande värdepapper kan användas
gränsöverskridande vid avveckling av alla typer av transaktioner där
Eurosystemet tillhandahåller likviditet mot godtagbara värdepapper. En
mekanism har utvecklats av de nationella centralbankerna (och av ECB)
som skall garantera att alla godtagbara värdepapper kan användas
gränsöverskridande. Denna modell benämns korrespondentcentralbanks-
modellen (CCBM - correspondent central bankingmodel), där de
nationella centralbankerna fungerar som depåhållare (korrespondenter)
för varandra (och för ECB) av värdepapper som accepterats i deras
nationella förvarings- eller avvecklingssystem. Modellen kan användas2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 44
(1) Nationella centralbanker kan besluta att som underliggande värdepapper vid reverserade
transaktioner inte godta skuldförbindelser med inkomstflöden (t.ex. en kupongbetal-ning) eller aktier med betalningar i vilken form som helst (eller med vidhänganderättigheter som kan påverka aktiernas godtagbarhet som underliggande värdepapper)för perioden fram till förfallodagen för den penningpolitiska transaktionen i fråga (se
avsnitt 6.2 och 6.3).
▼M1
för alla godtagbara värdepapper. Särskilda procedurer kan användas för
värdepapper ej avsedda för handel eller grupp två-värdepapper som har
en begränsad likviditet och särskilda egenskaper som inte kan överföras
via ett värdepappersavvecklingssystem (1). CCBM kan användas för att
ställa säkerheter för alla typer av kredittransaktioner som genomförs av
Eurosystemet (2). Vid sidan om CCBM kan godtagbara förbindelser
mellan värdepappersavvecklingssystemen användas för gränsöverskri-
dande överföringav värdepapper (3).
6.6.1Korrespondentcentralbanksmodellen
Korrespondentcentralbanksmodellen illustreras i diagram 3 nedan.
DIAGRAM 3
Korrespondentcentralbanksmodellen
Alla nationella centralbanker upprätthåller värdepapperskonton hos
varandra med tanke på gränsöverskridande användning av godtagbara
värdepapper. Det exakta förfarandet inom CCBM beror på om de godtag-
bara värdepapperen är öronmärkta för varje enskild transaktion eller om
de hålls i en pool av underliggande värdepapper (4).
— I ett system med öronmärkninginstruerar motparten (vid behov via
sin egen depåhållare), så snart som dess begäran om kredit har godta-
gits av den nationella centralbanken i den medlemsstat där motparten
är etablerad, värdepappersavvecklingssystemet i det land där dess
värdepapper förvaras att överföra värdepapperen till centralbanken i
det landet för hemlandets centralbanks räkning. Omedelbart då
hemlandets centralbank har informerats av korrespondentcentral-
banken om att säkerheterna har mottagits överför den medlen till
motparten. Centralbankerna överför inte medlen förrän de är säkra
på att motparternas värdepapper har mottagits av korrespondentcent-
ralbanken. Om det finns behov att uppfylla vissa tidsgränser vid
avvecklingen kan motparten eventuellt deponera värdepapper i
förväghos korrespondentcentralbanken för hemlandets centralbanks
räkningmed hjälp av CCBM-förfaranden.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 45
(1) Närmare information finns i ”CCBM brochure” som är tillgänglig på ECB:s webbplats
(www.ecb.int).
(2) ECB kan ge nationella centralbanker rätt att bevilja kredit över dagen mot vissa typer
av ”utländska” skuldförbindelser (se fotnot 17 i detta kapitel). Inom euroområdet fårsådana skuldförbindelser däremot inte användas gränsöverskridande.
(
3) Godtagbara värdepapper kan användas genom ett centralbankskonto i ett värdepappers-
avvecklingssystem i ett annat land än det där den berörda centralbanken är belägen om
Eurosystemet har godkänt utnyttjandet av ett sådant konto. Fr.o.m. augusti 2000 har
Central Bank of Ireland fått tillstånd att öppna ett sådant konto hos Euroclear. Dettakonto kan utnyttjas för alla godtagbara värdepapper som placerats hos Euroclear, dvs.inbegripet godtagbara värdepapper som överförts till Euroclear via godtagbara förbin-delser.
(
4) Se ”CCBM brochure” för närmare förklaringar.
▼M1
— I ett poolningssystem kan motparten när som helst överföra värde-
papper till korrespondentcentralbanken för hemlandscentralbankens
räkning. Då centralbanken i hemlandet har informerats av korrespon-
dentcentralbanken om att värdepapperen har mottagits registrerar den
värdepapperen på motpartens poolningskonto.
Motparterna har tillträde till CCBM från kl. 9.00 till kl. 16.00 ECB-tid
(centraleuropeisk tid) alla Eurosystemets bankdagar. En motpart som vill
utnyttja CCBM måste anmäla detta till den nationella centralbank från
vilken den önskar ta emot kredit - dvs. hemlandets centralbank - före kl.
16.00 ECB-tid (centraleuropeisk tid). Motparten måste vidare se till att
säkerheter för penningpolitiska operationer överförs till kontot i korre-
spondentcentralbanken senast kl. 16.45 ECB-tid (centraleuropeisk tid).
Uppdrageller överföring ar som inte uppfyller dessa tidsfrister kommer
att behandlas först påföljande bankdag. När motparterna räknar med att
behöva anlita CCBM sent under dagen bör de om möjligt leverera värde-
papperen i förväg (dvs. deponera dem i förväg). I undantagsfall eller för
penningpolitiska syften kan ECB besluta att förlänga öppettiden för
CCBM till TARGETS stängningstid.
6.6.2Gränsöverskridande förbindelser
Vid sidan om CCBM kan godtagbara förbindelser mellan värdepappers-
avvecklingssystemen i EU utnyttjas för gränsöverskridande överföringar
av värdepapper.
DIAGRAM 4
Förbindelser mellan värdepappersavvecklingssystem
En förbindelse mellan två värdepappersavvecklingssystem gör det möjligt
för en deltagare i ett värdepappersavvecklingssystem att inneha värde-
papper som utfärdats i ett annat värdepappersavvecklingssystem, utan att
vara en deltagare i detta andra värdepappersavvecklingssystem. Innan
dessa förbindelser kan användas för att överföra säkerheter för Eurosys-
temets kredittransaktioner måste de utvärderas och godkännas mot
standarderna för användningav värdepappersavveckling ssystem i
EU(1)(2).
Ur Eurosystemets perspektiv fyller CCBM och de gränsöverskridande
förbindelserna mellan värdepappersavvecklingssystemen i EU samma
funktion, nämligen att låta motparter använda säkerheter på ett
gränsöverskridande sätt. Båda gör det alltså möjligt för motparter att
använda säkerheter för att erhålla kredit från centralbanken i hemlandet,
även om denna säkerhet har utfärdats i ett annat lands värdepappersav-
vecklingssystem. CCBM och de gränsöverskridande förbindelserna fyller2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 46
(1) Den uppdaterade förteckningen över godtagbara förbindelser finns på ECB:s webbplats
(www.ecb.int).
(2) Se ”Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit opera-
tions”, januari 1998.
▼M1
denna funktion på olika sätt. I CCBM handlar det om ett gränsöverskri-
dande förhållande mellan de nationella centralbankerna, som fungerar
som depåhållare för varandra. När det gäller förbindelserna handlar det
om ett gränsöverskridande förhållande mellan värdepappersavvecklings-
systemen, som kan öppna omnibuskonton hos varandra. Tillgångar som
placeras deponeras hos en korrespondentcentralbank kan bara användas
för att ställa säkerhet för Eurosystemets kredittransaktioner. Tillgångar
som innehas genom en förbindelse kan användas för Eurosystemets
kredittransaktioner och för varje annat ändamål som väljs av motparten.
När de gränsöverskridande förbindelserna används håller motparterna till-
gångarna på sina egna konton hos värdepappersavvecklingssystemet i sitt
hemland och behöver därför inte någon depåhållare.
KAPITEL 7
7.KASSAKRAV (1)
7.1Allmänt
ECB kräver att kreditinstitut skall hålla kassakravsmedel på konton i
nationella centralbanker inom ramen för Eurosystemets kassakravssystem.
Den rättsliga ramen för detta system är fastställd i artikel 19 i stadgan för
ECBS, rådets förordning(EG) om Europeiska centralbankens tillämpning
av minimireserver och ECB:s kassakravsförordning. ECB:s kassakravsför-
ordningsäker-ställer att villkoren för Eurosystemets kassakravssystem är
enhetliga inom hela euroområdet.
Hur mycket medel varje institut måste ha innestående bestäms utifrån
kassakravsbasen. Eurosystemets kassakravssystem tillåter att motparterna
tillämpar ett utjämningssystem som innebär att det är tillräckligt om
parterna uppfyller kassakravet som genomsnittligt saldo på kassakrav-
skontot vid kalenderdagens slut under den månadslånga
uppfyllandeperioden. På institutens kassakravsmedel betalas ränta enligt
räntesatsen för Eurosystemets huvudsakliga refinansieringstransaktioner.
Eurosystemets kassakravssystem används primärt för att uppnå följande
penningpolitiska syften:
—Stabilisering av penningmarknadsräntorna
Utjämningssystemet i Eurosystemets kassakravssystem skall tjäna till
att stabilisera penningmarknadsräntorna genom att ge instituten ett
incitament att jämna ut effekterna av tillfälliga rörelser i likviditeten
på marknaden.
—Skapande eller förstärkande av ett strukturellt likviditetsunderskott
Eurosystemets kassakravssystem bidrar till att skapa eller förstärka ett
strukturellt likviditetsunderskott. Detta kan hjälpa Eurosystemet att bli
effektivare i sin uppgift att tillföra likviditet på marknaden.
I sin tillämpningav kassakravet skall ECB handla i överensstämmelse
med de mål för Eurosystemet som fastställs i artikel 105.1 i fördraget
och artikel 2 i stadgan för ECBS, vilket bl.a. innefattar principen om att
undvika betydande, icke önskvärda effekter i fråga om undanträngning
eller disintermediering.
7.2Institut som omfattas av kassakravssystemet
Med stöd av artikel 19.1 i stadgan för ECBS kräver ECB att kreditinsti-
tuten i medlemsstaterna håller kassakravsmedel. Detta innebär att filialer
inom euroområdet till institut som har sitt säte utanför euroområdet också
är underkastade Eurosystemets kassakrav. Däremot tillämpas Eurosys-
temets kassakrav inte på filialer utanför euroområdet till kreditinstitut
som är etablerade inom området.
Institut undantas automatiskt från kassakrav från och med starten av den
uppfyllandeperiod inom vilken institutets auktorisation återkallas eller
upphör, eller inom vilken ett beslut fattas av domstol eller annan behörig
myndighet i en medlemsstat att institutet ska försättas i likvidation. Enligt
rådets förordning(EG) om Europeiska centralbankens tillämpningav
minimireserver och ECB:s kassakravsförordningkan ECB dessutom på
ickediskriminerande grunder undanta institut från deras skyldigheter
enligt Eurosystemets kassakravssystem om syftena med systemet inte2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 47
(1) Den relevanta rättsliga ramen för ECB:s tillämpning av kassakrav utgörs av rådets
förordning(EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 och ECB:s förordningav den1 december 1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/1998/15) (med efterföljande ändringar). Innehållet i detta kapitel tas med enbart för
kännedom.
▼M1
uppfylls genom att kassakrav åläggs just dessa institut. Beslutet om
sådana undantagbaseras på någ ot (eller flera) av följande kriterier:
— institutet driver verksamhet för ett speciellt ändamål,
— institutet driver inte aktiv bankrörelse i konkurrens med andra kredi-
tinstitut,
— institutets inlåningär i sin helhet öronmärkt för reg ionalt och/eller
internationellt utvecklingsbistånd.
ECB för en förteckningöver institut som är underkastade Eurosystemets
kassakravssystem. ECB offentliggör också en förteckning över institut
som befriats från sina skyldigheter enligt Eurosystemets kassakravssystem
av andra skäl än att de är föremål för rekonstruktion (1). Motparterna kan
mot förteckningen kontrollera om skulderna avser institut som själva är
kassakravspliktiga. Förteckningar som är tillgängliga för allmänheten på
Eurosystemets sista bankdagvarje kalendermånad kan användas som
underlagför beräkningav kassakravsbasen för påföljande uppfyllandepe-
riod.
7.3Fastställande av kassakrav
a) Kassakravsbas och kassakravsprocent
Kassakravsbasen för ett institut fastställs i förhållande till poster i
institutets balansräkning. Balansräkningsdata inrapporteras till de
nationella centralbankerna inom den allmänna ramen för ECB:s
finansmarknadsstatistik (se avsnitt 7.5) (2). För institut som har full
rapporteringsskyldighet används ställningen vid slutet av en given
kalendermånad som underlagför beräkningav kassakravsbasen för
den uppfyllandeperiod som börjar kalendermånaden därpå.
Systemet för inrapporteringav data för ECB:s finansmarknadsstati-
stik medger att ECB undantar små institut från en del av
rapporteringsskyldigheten. Institut som bestämmelsen tillämpas på
behöver rapportera endast begränsade balansräkningsdata kvartalsvis
(enligt ställningen vid slutet av kvartalet), och rapporteringstiden för
dem är längre än vad som gäller för större institut. För de undantagna
instituten beräknas kassakravsbasen utgående från inrapporterade
balansräkningsdata för ett givet kvartal och fastställs med en månads
eftersläpningför de tre följande månadslång a uppfyllandeperioderna.
Enligt rådets förordning (EG) om Europeiska centralbankens tillämp-
ningav minimireserver har ECB rätt att i kassakravsbasen räkna in
skulder som uppstår till följd av inlåningoch skulder som härrör
från poster utanför balansräkningen. Eurosystemets kassakravssystem
räknas endast skuldkategorierna ”inlåning”, ”emitterade skuldförbin-
delser” och ”penningmarknadsinstrument” in i kassakravsbasen (se
ruta 11)(3).
Skulder till andra institut som omfattas av Eurosystemets kassakravs-
system samt skulder till ECB och nationella centralbanker räknas inte
in i kassakravsbasen. I fråga om skuldkategorierna ”emitterade
skuldförbindelser” och ”penningmarknadsinstrument” måste emit-
tenten kunna bevisa den volym som innehas av andra institut som
också är underkastade Eurosystemets kassakravssystem för att ha
rätt att avräkna sådana skulder från kassakravsbasen. I de fall bevis
inte kan uppvisas har emittenterna möjlighet att göra schablonavdrag
med en fast procentsats (4) från respektive balansposter.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 48
(1) Förteckningarna är tillgängliga för allmänheten på ECB:s webbplats: (www.ecb.int).
(2) Systemet för inrapporteringav ECB:s finansmarknadsstatistik beskrivs i bilag a 4.
(3) Det bör noteras att skuldkategorin ”penningmarknadsinstrument” kommer att slås
samman med skuldkategorin ”emitterade skuldförbindelser” inom den allmänna ramen
för ECB:s finansmarknadsstatistik i enlighet med ECB:s förordning av den 22november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut (ECB/2001/13). Det första rapporteringstillfället i enlighet med den nya förordningen gällerrapporteringen av månadsdata för januari 2003 (se bilaga 4). För detta ändamål skall
de uppgiftslämnande institutionerna dela upp skuldkategorin ”penningmarknadsinstru-
ment” enligt ursprunglig löptid på samma sätt som skuldförbindelser och därefterinräkna den i skuldkategorin ”emitterade skuldförbindelser”. Följaktligen skall hänvis-ningarna i denna publikation till kassakravsbasen såsom bestående av skuldkategorierna”inlåning”, ”emitterade skuldförbindelser” och ”penningmarknadsinstrument” förstås så
att endast de två kvarvarande kategorierna ”inlåning” och ”emitterade skuldförbin-
delser” ingår från och med rapporteringen av månadsdata för januari 2003.
(
4) Se ECB:s förordning av den 1 december 1998 angående tillämpningen av minimire-
server (kassakrav) (ECB/1998/15). Ytterligare information om schablonavdragetsstorlek finns på ECB:s webbplats: (www.ecb.int); se även Eurosystemets webbplatser
(bilaga 5).
▼M1
Kassakravsprocenten fastställs av ECB högst till den maximigräns
som anges i rådets förordning (EG) om Europeiska centralbankens
tillämpningav minimireserver. ECB använder sigav en procentsats
som överstiger noll på merparten av de poster som inräknas i kassak-
ravsbasen. Kassakravsprocenten är fastställd i ECB:s
kassakravsförordning. Procentsatsen noll tillämpas på följande skuld-
kategorier: ”inlåning med överenskommen löptid över 2 år”,
”inlåning med uppsägningstid över 2 år”, ”repor” och ”skuldförbin-
delser med överenskommen löptid över 2 år” (se ruta 11). ECB har
rätt att när som helst ändra procentsatserna. Ändringar i procentsat-
serna aviseras av ECB före den första uppfyllandeperiod som
ändringen gäller.
b) Beräkningav kassakravet
Kassakravet för varje enskilt institut beräknas på summan av de
kassakravsgrundande skulderna enligt de kassakravsprocenter som
gäller för de respektive skuldkategorierna.
Varje institut gör ett enhetligt generellt avdrag från sitt kassakrav i
varje medlemsstat där det är etablerat. Avdragsbeloppet fastställs i
ECB:s kassakravsförordning. De beviljade avdragen påverkar inte derättsliga skyldigheterna för institut som omfattas Eurosystemets
kassakravssystem (
1).
Kassakravet för varje uppfyllandeperiod avrundas till närmaste euro.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 49
(1) Institut som får inrapportera konsoliderade data enligt systemet för inrapportering av
ECB:s finansmarknadsstatistik (se bilaga 4) beviljas endast ett generellt avdrag förgruppen som helhet, såvida de inte lämnar in så detaljerade data om kassakravsbasoch kassakravsmedel att Eurosystemet kan verifiera uppgifterna med avseende på
riktighet och kvalitet och fastställa kassakravet för varje enskilt institut i gruppen.
▼M1
7.4Uppfyllande av kassakrav
a) Uppfyllandeperiod
Uppfyllandeperioden är en månad, och den börjar den 24 kalender-
dagen i månaden och slutar den 23 kalenderdagen påföljande månad.
b) Kassakravsmedel
Varje institut skall hålla sina kassakravsmedel på ett eller flera
konton hos den nationella centralbanken i den medlemsstat där insti-
tutet är etablerat. För institut med flera etableringar i en medlemsstat
ansvarar huvudkontoret för att det sammanlagda kassakravet för insti-
tutets alla inhemska driftställen uppfylls (1). Institut som har
driftställen i fler än en medlemsstat skall hålla kassakravsmedel i
den nationella centralbanken i varje medlemsstat där det har
driftställen i proportion till sin kassakravsbas i respektive medlems-
stat.
De avvecklingskonton som instituten har i de nationella centralban-
kerna kan användas som kassakravskonton. Kassakravsmedel som
finns på avvecklingskonton får användas för avveckling under dagen.
Som ett instituts dagliga behållning av kassakravsmedel räknas saldot
på institutets kassakravskonto vid dagens slut.
Ett institut kan hos den nationella centralbanken i den medlemsstat
där institutet räknas som inhemskt ansöka om tillstånd att admini-
strera sina kassakravsmedel via ombud. Att anlita ombud är i regel
tillåtet endast för de institut som är organiserade så att en del av
förvaltningen (t.ex. finansförvaltningen) också annars sköts av
ombudet (t.ex. nätverk av sparbanker och kooperativa banker kan
centralisera sina kassakravsmedel). ECB:s kassakravsförordning
innehåller bestämmelser om kassakravsmedel som administreras via
ombud.
c) Förräntningav kassakravsmedel
På innestående kassakravsmedel betalas ränta enligt ECB:s genom-
snittliga räntesats (vägd med antalet kalenderdagar) för de
huvudsakliga refinansieringstransaktionerna under uppfyllandepe-
rioden enligt formeln i ruta 12. Ingen ränta betalas på den del som
överstiger kassakravet. Ränta betalas ut den andra NCB-bankdagen
efter utgången av den uppfyllandeperiod räntan avser.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 50
(1) Institut som inte har huvudkontor i den medlemsstat de är etablerade i skall utse en
större filial som ansvarigför att det sammanlag da kassakravet för institutets alla
etableringar i medlemsstaten i fråga blir uppfyllt.
▼M1
7.5Rapportering och kontroll av kassakravsbasen
De poster som skall ingå i kassakravsbasen beräknas av de kassakravsp-
liktiga instituten själva och rapporteras till de nationella centralbankerna
inom ramen för ECB:s finansmarknadsstatistik (se bilaga 4). I artikel 5 i
ECB:s förordningECB/1998/15 fastställs förfaranden för bekräftelse och
i undantagsfall revidering av kassakravsbasen och institutets kassakrav.
Institut som har rätt att fungera som ombud för andra instituts indirekta
kassakravsmedel omfattas av särskilda rapporteringskrav, som fastställs i
ECB:s kassakravsförordning. Att kassakravsmedel förvaltas via ombud
ändrar inte på statistikrapporteringskyldigheten för de institut som har
sådana indirekta kassakravsmedel.
Inom ramen för rådets förordning(EG) om Europeiska centralbankens
tillämpningav minimireserver har ECB och de nationella centralbankerna
rätt att verifiera insamlade uppgifter med avseende på riktighet och
kvalitet.
7.6Åsidosättande av kassakravet
Kassakravet är inte uppfyllt då ett instituts genomsnittliga saldo på
kassakravskontot/kassakravskontona vid kalenderdagens slut för uppfyl-
landeperioden är lägre än det kassakrav som gäller för perioden i fråga.
När ett institut åsidosätter kassakravet helt eller delvis har ECB med stöd
av rådets förordning(EG) om Europeiska centralbankens tillämpningav
minimireserver rätt att förelägga sanktioner enligt följande:
— en avgift av högst 5 procentenheter över den ränta som gäller för
utlåningsfaciliteten, beräknad på det belopp varmed kassakravet
understigs, eller
— en avgift enligt en procentsats som är högst den dubbla räntan på
utlåningsfaciliteten, beräknad på det belopp varmed kassakravet
understigs, eller
— ett krav att institutet skall göra räntelösa insättningar i ECB eller de
nationella centralbankerna till ett belopp av högst tre gånger det
belopp varmed kassakravet understigs. Löptiden för insättningarna2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 51
▼M1
får inte vara längre än den period under vilken institutet försummat
att uppfylla kassakravet.
Uppfyller ett institut inte sina andra skyldigheter enligt ECB:s förord-
ningar och beslut om Eurosystemets kassakravssystem (t.ex. om data
inte inrapporteras i tid eller om inrapporterade data är ofullständiga) har
ECB rätt att förelägga sanktioner med stöd av rådets förordning (EG) nr
2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befo-
genhet att förelägga sanktioner och ECB:s förordning av den 23
september 1999 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga
sanktioner (ECB/1999/4). ECB:s direktion får ange och offentliggöra de
kriterier enligt vilka den kommer att tillämpa de sanktioner som före-
skrivs i artikel 7.1 i rådets förordning(EG) nr 2531/98 av den 23
november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpningav minimire-
server (1).
Vid åsidosättandet av skyldigheten att hålla kassakravsmedel kan Euro-
systemet dessutom avstänga motparter från deltagande i öppna
marknadsoperationer.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 52
(1) Sådana kriterier offentliggjordes i ett meddelande i Europeiska gemenskapernas offici-
ella tidningden 11 februari 2000: ”Meddelande från Europeiska centralbankenavseende föreläggandet av sanktioner vid åsidosättande av skyldigheten att hålla
kassakravsmedel (minimireserver)”.
▼M1
BILAGOR
BILAGA 1
Exempel på penningpolitiska transaktioner och förfaranden
Lista över exempel
Exempel 1 Likvidiserande reverserad transaktion genom fastränteanbud
Exempel 2 Likvidiserande reverserad transaktion genom anbud till rörlig ränta
Exempel 3 Emission av ECB:s skuldcertifikat genom anbud till rörlig ränta
Exempel 4 Likviditetsdränerande valutasvapp genom anbud till rörlig kursExempel 5 Likvidiserande valutasvapp genom anbud till rörlig kurs
Exempel 6 Riskkontrollåtgärder
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 53
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 54
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 55
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 56
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 57
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 58
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 59
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 60
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 61
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 62
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 63
▼M1
BILAGA 2
Ordlista
Aktiekursrisk ( equity price risk ):risken för att förlust uppstår till följd av
rörelser i aktiekurserna. Eurosystemet kommer att vara exponerad för aktiekurs-
risk i sina penningpolitiska transaktioner om aktier godkänns som underliggande
grupp två-värdepapper .
Amerikansk auktion: seauktion med multipel ränta .
Anbud till rörlig ränta ( variable rate tender ):ettanbudsförfarande varvid
motparterna lämnar bud både på belopp och ränta för den transaktion de önskar
göra med centralbanken.
Anbudsförfarande ( tender procedure ):ett förfarande där centralbanken tillför
eller drar in likviditet från marknaden baserat på konkurrerande anbud från
motparterna . De bästa anbuden tillgodoses i ordningsföljd tills det fastställda
beloppet har tillförts eller dragits in.
Anskaffningsdag ( purchase date ):den dagdå säljaren de facto säljer ett värde-
papper till köparen.
Anskaffningspris ( purchase price ):det pris till vilket ett värdepapper sålts eller
skall säljas till köparen av säljaren.
Auktion med enhetlig ränta - holländsk auktion ( single rate auction - Dutch
auction):en auktion där räntan (eller priset/ svappunkten ) på alla accepterade
bud (tilldelningar) är lika med marginalräntan .
Auktion med multipel ränta - amerikansk auktion ( multiple rate auction -
American auction ):en auktion där räntan (eller priset/ svappunkten ) på tilldelade
poster är lika med räntan som bjudits vid varje enskilt anbud.
Avdrag ( haircut)):sevärderingsavdrag .
Avvecklingsagent ( settlement agent ):en institution som administrerar avveck-
lingsprocessen (dvs. fastställer avvecklingspositioner, övervakar utväxlingen av
betalningar, etc.) för betalningssystem eller andra arrangemang som kräver
avveckling.
Avvecklingsdag ( settlement date ):den dagdå en transaktion avvecklas.
Avvecklingen kan ske antingen på kontraktsdagen (avvecklingsamma dag ) eller
en eller flera dagar efter kontraktsdagen (avvecklingsdagen = kontraktsdagen (T)
+ avvecklingens tidsförskjutning)
Avvecklingskonto ( settlement account ):ett konto i centralbanken som innehas
av en direktdeltagare i det nationella RTGS-systemet för att hantera betalningar
Begäran om tilläggssäkerheter ( margin call ):ett förfarande som hänför sigtill
marginalsäkerheterna och innebär att centralbankerna kan kräva att motparterna
ställer tilläggssäkerheter i form av värdepapper (eller kontanter) om värdet på de
underliggande värdepapperen enligt regelbundna värderingar sjunker under en
viss nivå. På motsvarande sätt skulle centralbanken ge tillbaka överskjutande
säkerheter (eller kontanter) om värdet på de underliggande värdepapperen, till
följd av att deras värde stigit, överstiger beloppet av motparternas skuld plus
marginalsäkerheten.
Bilateralt förfarande ( bilateral procedure ):ett förfarande varigenom central-
banken agerar direkt i förhållande till en eller flera motparter , utan att använda
anbudsförfaranden . Bilaterala förfaranden inkluderar transaktioner som görs
över börser eller genom ombud.
Bruttoavvecklingssystem ( gross settlement system) ):Ett avvecklingssystem i
vilket betalningar avvecklas eller värdepapper överförs allteftersom uppdragen
kommer in.
Bruttoavvecklingssystem i realtid ( real-time gross settlement system, RTGS ):
ett avvecklingssystem där betalningar förmedlas och avvecklas i realtid (konti-
nuerligt) allteftersom uppdragen kommer in (utan nettning). Se även TARGET-
systemet.
Dagens slut ( end-of-day ):den tidpunkt under bankdagen (efter att TARGET-
systemethar stängt) då de betalningar som förmedlats genom TARGET-systemet
har slutförts för dagen.
Dematerialisering ( dematerialisation ):avskaffande av pappersformen på värde-
papper och andra dokument som uttrycker ägande till finansiella tillgångar. De
finansiella tillgångarna existerar därefter endast som kontobaserade i bokför-
ingen.
Depåhållare ( custodian):en enhet som för andras räkningförvaltar och håller
värdepapper och andra finansiella tillgångar i säkert förvar.
Direkt köp/försäljning av värdepapper ( outright transaction ):en transaktion
varvid centralbanken köper eller säljer tillgångar på marknaden (avista eller på
termin).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 64
▼M1
ECB:s betalningsmekanism ( ECB payment mechanism, EPM ):betalningsme-
kanism etablerad inom ECB och kopplad till TARGET för följande ändamål: i)
genomförande av betalningar mellan konton som hålls hos ECB och ii) genom-
förande av betalningar via TARGET mellan konton som hålls hos ECB och de
nationella centralbankerna .
ECB-tid ( ECB time):centraleuropeisk tid.
EES-länder (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) ( EEA [European
Economic Area] countries ):EU:s medlemsstater plus Island, Liechtenstein och
Norge.
Efterhandsfastställd räntekupong ( post-fixed coupon ):ränta på räntejuster-
ingslånsom fastställs utifrån referensindexvärdena vid ett givet datum (givna
datum) under ränteperioden.
Emittent ( issuer):den enhet som har gett ut ett värdepapper eller ett annat
finansiellt instrument.
Euroområdet ( euro area):ett kollektivt begrepp för de EU- medlemsstater som
har antagit euron som sin gemensamma valuta i enlighet med fördraget .
Europeiska centralbankssystemet, ECBS (European System of Central Banks,
ESCB):avser Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralban-
kerna i EU:s medlemsstater . Det bör påpekas att de nationella centralbankerna
i de medlemsstater som inte har antagit den gemensamma valutan i enlighet
medfördraget behåller sina befogenheter på det penningpolitiska området i
enlighet med nationella lagar och alltså inte deltar i Eurosystemets penningpo-
litik.
Eurosystemet ( Eurosystem ):omfattar Europeiska centralbanken (ECB) och de
nationella centralbankerna ieuroområdets medlemsstater. Eurosystemets
beslutsfattande organ är ECB-rådet och ECB:s direktion.
Eurosystemets bankdagart ( Eurosystem business day ):alla dagar då ECB och
åtminstone en nationell centralbank håller öppet för Eurosystemets penningpoli-
tiska transaktioner.
Faktiskt antal dagar/360 ( actual/360 ):ränteberäkningskonvention som
används för att beräkna räntan på en kredit. Räntan beräknas på det faktiska
antal kalenderdagar som krediten löper på, på grundval av ett år på 360 dagar.
Denna ränteberäkningskonvention tillämpas på Eurosystemets penningpolitiska
transaktioner.
Fastränteanbud ( fixed rate tender ):ett anbudsförfarande där räntan anges i
förvägav centralbanken och motparterna lämnar bud på vilket belopp de vill
handla till den fasta räntesatsen.
Finjusterande transaktion ( fine-tuning operation ):enöppen marknadsopera-
tionsom utförs av Eurosystemet huvudsakligen för att hantera oväntade
likviditetsfluktuationer på marknaden.
Förbindelse mellan värdepappersavvecklingssystem ( link between securities
settlement systems ):en förbindelse består av alla förfaranden och arrangemang
mellan två värdepappers-avvecklingssystem för överföringav värdepapper
mellan de två berörda värdepappersavvecklingssystemen via en kontobaserad
process.
Fördraget ( Treaty):Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
(EG-fördraget). Det omfattar det ursprungliga EEG-fördraget (Romfördraget), i
dess ändrade lydelse.
Förfallodag ( maturity date ):den dagdå en penning politisk transaktion löper ut.
Vid ettrepoavtal eller en svapp motsvaras förfallodagen av återköpsdagen .
Förutbestämd räntekupong ( pre-fixed coupon ):ränta på räntejusteringslån
som fastställs utifrån referensindexvärdena vid ett givet datum (givna datum)
innan ränteperiodens början.
Generellt avdrag ( lump-sum allowance ):en fast summa som instituten får
avräkna från kassakravet i Eurosystemets kassakravssystem.
Grupp ett-värdepapper ( tier one asset ):värdepapper avsedda för handel som
uppfyller vissa enhetliga urvalskriterier som gäller hela euroområdet och som
fastställs av ECB.
Grupp två-värdepapper ( tier two asset ):värdepapper avsedda för handel eller
värdepapper ej avsedda för handel för vilka särskilda urvalskriterier fastställs av
denationella centralbankerna efter godkännande av ECB.
Gränsöverskridande avveckling ( cross-border settlement ):avvecklingsom
äger rum i ett annat land än det i vilket en eller båda av parterna i transaktionen
är etablerad(e).
Holländskauk tion ( Dutch auction ):se auktion med enhetligränta.
Huvudsaklig refinansieringstransaktion ( main refinancing operation ):en
öppen marknadsoperation som utförs av Eurosystemet i form av en reverserad2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 65
▼M1
transaktion . Huvudsakliga refinansieringstransaktioner utförs genom veckovisa
standardiserade anbud och har normalt en löptid på två veckor.
Högsta anbudsgräns ( maximum bid limit ):högsta godtagbara bud från en
enskild motpart i en anbudstransaktion. Eurosystemet kan fastställa högsta
anbudsgränser för att undvika oproportionerligt stora bud från enskilda
motparter.
Högsta anbudsränta ( maximum bid rate ):den högsta ränta till vilken
motparter får lämna anbud i samband med anbud till rörlig ränta . Anbud där
räntan ligger över den högsta anbudsränta som tillkännagivits av ECB godkänns
inte.
Initial säkerhetsmarginal ( initial margin ):en riskkontrollåtgärd som tillämpas
vid penningpolitiska reverserade transaktioner . Åtgärden innebär att den
säkerhet som krävs för transaktionen är lika stor som den kredit som beviljas
motparten plus en marginal. Eurosystemet tillämpar marginaler som är differen-
tierade enligt den tid Eurosystemet exponeras i förhållande till motparten för en
given transaktion.
Inlåning med fast löptid ( collection of fixed-term deposits ):ett penningpoli-
tiskt instrument som Eurosystemet kan använda för finjusteringsändamål varvid
Eurosystemet erbjuder ränta på motparters inlåningför bestämda löptider på
konton i nationella centralbanker i syfte att dra in likviditet från marknaden.
Inlåning med uppsägningstid (deposits redeemable at notice): instrumentkate-
gori som består av inlåning för vilken innehavaren är tvungen att iaktta en fast
uppsägningstid före uttag. I vissa fall är det möjligt att ta ut ett visst fast belopp
under en angiven period eller att göra uttag i förväg mot en straffavgift.
Inlåning med överenskommen löptid ( deposits with agreed maturity ):instru-
mentkategori som består huvudsakligen av inlåning med en förutbestämd löptid
som, beroende på nationell praxis, antingen inte kan disponeras före löptidens
utgång eller kan disponeras mot en straffavgift. Denna kategori omfattar även
icke-överlåtbara skuldförbindelser, t.ex. icke-överlåtbara inlåningsbevis.
Inlåningsfacilitet ( deposit facility ):en av Eurosystemets stående faciliteter som
motparter kan använda för insättningöver natten hos en nationell centralbank
till en på förhand bestämd ränta.
Instrument med omvänd rörlig ränta ( inverse floating rate instrument ):en
strukturerad skuldförbindelse där den ränta som betalas till innehavaren varierar
i omvänd proportion mot en bestämd referensräntas rörelser.
Interlinkmekanismen ( interlinking mechanism ):inomTARGET-systemet är
interlinkmekanismen den beteckningsom används för de g emensamma förfa-
randen och den infrastruktur som möjliggör att betalningsorder kan överföras
från ett inhemskt RTGS-system till ett annat.
Intradagskredit ( intraday credit) ):en kredit som lämnas för en kortare tid än
en bankdag. Intradagskredit kan lämnas av centralbanker för att jämna ut likvi-
ditetsbehov som uppstår i samband med betalningsavveckling. Intradagskrediter
kan lämnas i form av i) checkräkningskredit mot säkerhet, eller ii) lån mot pant
eller i form av ett repoavtal .
ISIN-kod ( International Securities Identification Number ):ett internationellt
identifikationsnummer för värdepapper som emitteras på finansmarknaderna.
Kassakrav ( reserve requirement ):kravet på institut att de skall hålla kassak-
ravsmedel i centralbanken. I Eurosystemets kassakravssystem beräknas
kassakravet för ett kreditinstitut genom att kassakravsprocenten för varje post i
kassakravsbasen multipliceras med respektive belopp i institutets balansräkning.
Instituten gör dessutom ett generellt avdrag från sitt kassakrav.
Kassakravsbas ( reserve base ):summan av de kassakravsgrundande posterna i
balansräkningen som utgör basen för beräkning av kassakravet för ettkreditin-
stitut.
Kassakravskonto ( reserve account ):ett konto i den nationella centralbanken
där en motparts kassakravsmedel finns. Motparters avvecklingskonton id e
nationella centralbankerna kan användas som kassakravskonton.
Kassakravsmedel ( reserve holdings ):den behållningpå motparternas kassak-
ravskonton varmed kassakravet uppfylls.
Kassakravsprocent ( reserve ratio ):den procentsats som centralbanken defini-
erar för varje kategori av kassakravsgrundande balansposter som ingår i
kassakravsbasen . Procentsatserna används för att beräkna kassakraven .
Kontobaserat system ( book-entry system ):ett bokföringssystem som gör det
möjligt att överföra värdepapper och andra finansiella tillgångar utan att fysiskt
flytta dokument eller certifikat (t.ex. elektronisk överföringav säkerheter). Se
ocksådematerialisering .
Kontraktsdag ( Trade date [T] ):det datum när överenskommelse om en trans-
aktion (dvs. avtal om en finansiell transaktion mellan två motparter ) ingås.
Kontraktsdatum kan sammanfalla med avvecklingsdagen för transaktionen2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 66
▼M1
(avveckling samma dag) eller föregå avvecklingsdagen med ett angivet antal
bankdagar (avvecklingsdagen uttrycks som T + avvecklingens tidsförskjutning).
Korrespondentbanksverksamhet ( correspondent banking ):arrangemang som
innebär att ett kreditinstitut tillhandahåller betalningstjänster och andra tjänster
för ett annat kreditinstitut. Betalningar genom korrespondentbanker utförs ofta
genom ömsesidiga konton (s.k. nostro och lorokonton) till vilka kreditlimiter
kan knytas. Korrespondentbankstjänster är i huvudsak gränsöverskridande men
används även vid agentförhållanden mellan kreditinstitut inom ett och samma
land. Lorokonto är den term som används av en korrespondent för ett konto
som man håller åt ett utländskt kreditinstitut. Det utländska kreditinstitutet
betecknar i sin tur detta konto som sitt nostrokonto.
Korrespondentcentralbanksmodell ( Correspondent central banking model,
CCBM):en mekanism skapad av Europeiska centralbankssystemet i syfte att
göra det möjligt för motparter att utnyttja underliggande värdepapper mellan
olika länder. I korrespondentcentralbanksmodellen agerar de nationella central-
bankerna somdepåhållare för varandra. Det innebär att varje nationell
centralbank har ett värdepapperskonto för var och en av de övriga nationella
centralbankerna (och ECB).
Kreditinstitut ( credit institution ):avser i detta dokument ett institut enligt defi-
nitionen artikel 1.1 första stycket i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/
12/EG av den 20 mars 2000 (ändrat genom Europaparlamentets och rådets
direktiv 2000/28/EG av den 18 september 2000) om rätten att starta och driva
verksamhet i kreditinstitut. I enlighet härmed är ett kreditinstitut: i) ett företag
vars verksamhet består i att från allmänheten ta emot insättningar eller andra
återbetalbara medel och att bevilja krediter för egen räkning, eller ii) ett företag
eller annan juridisk person som inte är kreditinstitut enligt i) och som ger ut
betalningsmedel i form av elektroniska pengar. ”Elektroniska pengar” är defini-
erat som ett penningvärde i form av en fordran på utgivaren som a) lagras på en
elektronisk produkt, b) givits ut mot erhållande av medel som värdemässigt inte
understiger det penningvärde som givits ut, och c) godkänns som betalnings-medel av andra företagän utg ivaren.
Leverans mot betalning ( delivery versus payment system [DVP], delivery
against payment system ):en mekanism inom avvecklingssystem som
säkerställer att slutgiltig överföring av tillgångar (värdepapper eller andra finan-
siella instrument) sker om, och endast om, slutgiltig överföring av det andra
värdepapperet (eller andra tillgångar) sker.
Lån med fast ränta ( fixed rate instrument ):ett finansiellt instrument med fast
ränta över hela löptiden.
Långfristig refinansieringstransaktion ( longer-term refinancing operation ):
enöppen marknadsoperation somEurosystemet utför i form av en reverserad
transaktion . Långfristiga refinansieringstransaktioner utförs genom månatliga
standardiserade anbud och har en löptid på tre månader.
Lägsta anbudsränta ( minimum bid rate ):den lägsta ränta till vilken motparter
får lämna anbud i samband med anbud till rörlig ränta .
Marginalränta ( marginal interest rate ):den ränta där hela tilldelningsbeloppet
som omfattas av anbud uttömts.
Marginalsvappunktsnotering ( marginal swap point quotation ):den svap-
punktsnoteringvid vilken hela beloppet som omfattas av anbud uttömts.
Marginalsäkerhet ( variation margin) eller marknadsvärdering :Eurosystemet
kräver att en viss marginal upprätthålls över tiden på ett underliggande värde-
papper som används i en likvidiserande reversibel transaktion . Det innebär att
centralbankerna kan kräva att motparterna ställer tilläggssäkerheter i form av
värdepapper (eller kontanter) om värdet på de underliggande värdepapperen
enligt regelbundna värderingar sjunker under en viss nivå. På motsvarande sätt
ger centralbanken tillbaka överskjutande säkerheter (eller kontanter) om värdet
på de underliggande värdepapperen, till följd av att deras värde stigit, överstiger
beloppet av motparternas skuld plus marginalsäkerheten.
Marknadsvärdering ( marking to market ):semarginalsäkerhet .
Medlemsstat ( Member State ):avser i detta dokument en EU-medlemsstat som
har antagit den gemensamma valutan i enlighet med fördraget .
Minsta tilldelningsbelopp ( minimum allotment amount ):det lägsta belopp
som tilldelas enskilda motparter i en anbudstransaktion. Eurosystemet kan
besluta om att tilldela ett minimibelopp till varje motpart i sina anbudstransak-
tioner.
Minsta tilldelningskvot ( minimum allotment ratio ):den lägsta kvoten, uttryckt
i procent, av anbuden till marginalräntan som skall tilldelas i en anbudstransak-
tion. Eurosystemet kan besluta om att tillämpa en minsta tilldelningskvot i sina
anbudstransaktioner.
Monetära finansinstitut ( Monetary Financial Institution, MFI ):de finansiella
institut som tillsammans bildar den penningskapande sektorn i euroområdet.
Häri ingår centralbanker, kreditinstitut enligt gemenskapsrättens definition och2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 67
▼M1
alla andra finansinstitut inom euroområdet vilkas verksamhet består i att ta emot
inlåningoch/eller nära substitut för inlåningfrån andra än monetära finansin-
stitut och att för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) lämna
kredit och/eller placera i värdepapper.
Motpart ( counterparty ):den motsatta sidan i en finansiell transaktion (t.ex. i en
transaktion med centralbanken).
Nationell centralbank( national central bank, NCB ):avser i detta dokument
centralbanken i en EU-medlemsstat som har antagit den gemensamma valutan i
enlighet med fördraget .
NCB-bankdag ( NCB business day ):alla dagar då den nationella centralbanken
i en bestämd medlemsstat håller öppet för Eurosystemets penningpolitiska opera-
tioner. I vissa medlemsstater kan filialer till den nationella centralbanken hålla
stängt på NCB-bankdagar på grund av lokala eller regionala helgdagar. Den
nationella centralbanken skall då underrätta motparterna i förvägom hur de
transaktioner som gäller de stängda kontoren skall skötas.
Nollkupongare ( zero coupon bond ):ett värdepapper med endast en utbetalning
under hela löptiden. I denna dokumentation avses med nollkupongare värde-
papper som emitteras till underkurs och värdepapper som ger en enda
ränteutbetalningnär löptiden g år ut. En stripär en särskild typ av nollku-
pongare.
Nära förbindelser ( close links ):I artikel 1.26 i Europaparlamentets och rådets
direktiv 2000/12/EG av den 20 mars 2000 om rätten att starta och driva verk-
samhet i kreditinstitut fastställs följande: ”nära förbindelser: en situation där
två eller flera fysiska eller juridiska personer är förenade genom a) ägarintresse,
innebärande ett innehav, direkt eller genom kontroll av 20 % eller mer av
rösterna eller kapitalet i ett företag, eller b) kontroll, innebärande förbindelsemellan ett moderföretagoch ett dotterföretagi alla de fall som omfattas av
artikel 1.1 och 1.2 i direktiv 83/349/EEG, eller en likartad förbindelse mellan
någon fysisk eller juridisk person och ett företag. Varje dotterföretag till ett
dotterföretagskall också anses som dotterföretagtill moderföretag et vilket står
över dessa företag. Som nära förbindelse skall även anses en situation där två
eller flera fysiska eller juridiska personer kontrolleras genom en varaktig förbin-
delse till en och samma person.”
Pantkonto ( safe custody account ):ett värdepapperskonto som förvaltas av cent-
ralbanken där kreditinstitut kan placera värdepapper som kan användas som
säkerheter vid centralbankstransaktioner.
Poolningssystem för säkerheter ( collateral pooling system ):ett centralbanks-
system för förvaltningav säkerheter, i vilket motparterna öppnar ett konto för
att deponera finansiella tillgångar att använda som säkerhet för sina transak-
tioner med centralbanken. I motsats till öronmärkningssystemet är de
underliggande värdepapperen i ett poolningssystem inte öronmärkta för varje
enskild transaktion.
Registerhållare ( depository ):ett institut vars främsta roll är att föra register
över värdepapper, antingen i pappersform eller elektroniskt, och att föra register
över ägarna till värdepapperen.
Repa (repo operation ):en likvidiserande reverserad transaktion som grundar
sigpå ett repoavtal .
Repoavtal ( repurchase agreement ):eller återköpsavtal: ett återköpsavtal vari-
genom en tillgång säljs och säljaren samtidigt får rätt och skyldighet att
återköpa den till ett närmare angivet pris vid en framtida tidpunkt eller efter
begäran. Ett sådant avtal liknar upplåning mot säkerhet, med skillnaden att
säljaren inte längre är ägare till värdepapperen. Eurosystemet använder repoavtal
med fast löptid i sina reverserade transaktioner .
Reverserad transaktion ( reverse transaction ):en transaktion varvid en natio-
nell centralbank köper eller säljer tillgångar enligt ett repoavtal eller lånar ut
medel mot säkerheter.
Ränteberäkningskonvention ( day-count convention ):en konvention som
bestämmer det antal dagar som används som grund vid beräkningen av kreditens
ränta.Eurosystemet tillämpar faktiskt antal dagar/360 vid sina penningpolitiska
transaktioner.
Räntejusteringslån ( floating rate instrument ):ett finansiellt instrument med
periodisk räntebindning enligt ett referensindex som speglar förändringarna i
korta eller medelfristiga marknadsräntor. Räntan är antingen fastställd på
förhandeller fastställs i efterhand .
Schablonavdrag ( standardised deduction ):en fast procentuell andel av det
utestående beloppet av skuldförbindelser med en avtalad löptid på upp till två
år och penningmarknadspapper som kan dras av från kassakravet avemittenter
som inte kan styrka att ett sådant utestående belopp innehas av andra institut
som omfattas av Eurosystemets , ECB:s eller en nationell centralbanks kassak-
ravssystem.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 68
▼M1
Slutgiltig överföring ( final transfer ):en oåterkalleligoch ovillkorligöverföring
som fullgör skyldigheten att överföra.
Snabbt anbud ( quick tender ):ettanbudsförfarande somEurosystemet använder
vidfinjusterande transaktioner när det är angeläget att få en snabb effekt på
likviditetsläget på marknaden. Snabba anbud verkställs inom en timme och kan
begränsas till en mindre krets av motparter .
Solvensrisk( solvency risk ):risken för förlust på grund av att den som emitterat
ett värdepapper går i konkurs eller att motparten blir insolvent.
Standardiserade anbud ( standard tender ):ettanbudsförfarande somEurosys-
temetanvänder i sina regelbundna öppna marknadsoperationer . Standardiserade
anbud genomförs inom en tidrymd av 24 timmar. Alla motparter som uppfyller
de allmänna urvalskriterierna har rätt att delta i standardiserade anbud.
Startdatum ( start date):den dagdå första ledet i en penning politisk transaktion
avvecklas. Startdatum motsvarar anskaffningsdagen för transaktioner som
grundar sig på repoavtal ochvalutasvappar .
Strip (separate trading of interest and principal ):separat handel i kupong- och
mantelbevis, se nollkupongare .
Strukturell transaktion ( structural operation ):enöppen marknadsoperation
somEurosystemet utför huvudsakligen för att korrigera banksystemets struktu-
rella likviditetsposition gentemot Eurosystemet.
Stående facilitet ( standing facility ):en centralbanksfacilitet som motparter kan
använda på eget initiativ. Eurosystemet erbjuder två stående faciliteter över
natten,utlånings- ochinlåningsfaciliteten .
Svappunkt ( swap point ):skillnaden mellan avistakursen och terminskursen i en
valutasvap .
TARGET (Trans European Automated Realtime Gross settlement Express
Transfer system): bruttoavvecklingssystemet i realtid för betalningar i euro.
TARGET är ett decentraliserat system som består av 15 nationella system för
bruttoavveckling i realtid (RTGS), ECB:s betalningsmekanism ochinterlinkme-
kanismen .
Tröskelpunkt ( trigger point ):den på förhand specificerade nivå på värdet av
tillförd likviditet som utlöser begäran om tilläggssäkerheter (margin call).
Uppfyllandeperiod ( maintenance period ):den period som uppfyllandet av
kassakravet beräknas på. Uppfyllandeperioden för Eurosystemets kassakrav är
en månad med början den 24:e kalenderdagen i varje månad och slut den 23:e
kalenderdagen i påföljande månad.
Utjämningssystem ( averaging provision ):ett system som tillåter motparter att
uppfylla sina kassakrav på basis av sina genomsnittliga kassakravsmedel över
uppfyllandeperioden . Utjämningssystemet bidrar till att stabilisera penningmark-
nadsräntorna genom att ge instituten ett incitament att utjämna effekterna av
tillfälliga fluktuationer i likviditeten. Eurosystemets kassakravssystem tillåter
utjämning.
Utlåningsfacilitet ( marginal lending facility ):Eurosystemets stående facilitet
sommotparter kan använda för att få krediter över natten från en nationell cent-
ralbanktill en förutbestämd ränta.
Valutasvap ( foreign exchange swap ):samtidiga avista köp/försäljning och
terminsköp/försäljningav en valuta mot en annan. Eurosystemet utför penning-
politiska transaktioner i form av valutasvappar varvid de nationella
centralbankerna (eller ECB) köper (eller säljer) euro avista mot en utländsk
valuta och samtidigt säljer (eller köper) den tillbaka genom en terminsaffär.
Volymanbud ( volume tender ):sefastränteanbud .
Värdepappersavvecklingssystem ( securities settlement system, SSS ):ett
system som möjliggör förvar och överföring av värdepapper eller andra finan-
siella tillgångar oavsett om betalning erhållits (free of payment, FOP) eller
enligt principen leverans mot betalning (delivery versus payment, DVP).
Värdepapperscentral, VPC ( central securities depository, CSD ):en organisa-
tion som håller och administrerar värdepapper eller andra finansiella tillgångar,
håller konton för värdepappersutgivning samt möjliggör genomförande av konto-
baserade värdepapperstransaktioner. Tillgångarna kan existera antingen i fysisk
form (men i förvar hos centralen) eller i dematerialiserad form (dvs. de existerar
bara som elektroniska registreringar).
Värderingsavdrag ( valuation haircut ):en riskkontrollåtgärd som tillämpas på
underliggande värdepapper som används i reversibla transaktioner . Värderings-
avdrag innebär att centralbanken värderar de underliggande värdepapperen till
marknadsvärde minus en viss procent (avdrag/haircut). Eurosystemet tillämpar
värderingsavdrag som avspeglar vissa drag hos tillgångarna i fråga, exempelvis
återstående löptid.
Värderingsdag ( valuation date ):den dag då de underliggande värdepapperen
för en kreditoperation värderas.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 69
▼M1
Återköpsdag ( repurchase date ):den dagdå köparen är skyldigatt sälja tillbaka
värdepapperet till säljaren i samband med en transaktion enligt ett repoavtal .
Återköpspris ( repurchase price ):det pris till vilket köparen är skyldigatt sälja
tillbaka värdepapper till säljaren i samband med en transaktion enligt ett repo-
avtal. Återköpspriset är lika med summan av anskaffningspriset och den
prisdifferens som svarar mot räntan på den likviditet som tillförts under transak-
tionens löptid.
Öppen marknadsoperation ( open market operation ):en transaktion som utförs
på finansmarknaderna på initiativ av centralbanken. Beroende på deras syfte,
regelbundenhet och förfaranden kan Eurosystemets öppna marknadsoperationer
indelas i fyra olika kategorier: huvudsakliga refinansieringstransaktioner,
långfristiga refinansieringstransaktioner, finjusterande transaktioner ochstruk-
turella transaktioner . När det gäller vilka instrument som används är
reverserade transaktioner Eurosystemets viktigaste instrument för öppna mark-
nadsoperationer och kan användas vid samtliga fyra kategorier av transaktioner.
Emission av skuldcertifikat och direkta köp/försäljningar av värdepapper kan
användas för strukturella transaktioner . För finjusterande transaktioner kan
direktaköp/försäljningar av värdepapper ,valutasvappar ochinlåning med fast
löptidanvändas.
Öronmärkningssystem ( earmarking system ):ett system för förvaltningav
säkerheter i centralbankerna för tillförsel av likviditet mot värdepapper som är
öronmärkta för varje enskild transaktion.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 70
▼M1
BILAGA 3
Urval av motparter vid valutainterventioner och valutasvappar för
penningpolitiska ändamål
Urvalet av motparter vid valutainterventioner och valutasvappar för penningpo-
litiska ändamål följer en enhetligansats oberoende av vilket org anisatoriskt
arrangemang som väljs för Eurosystemets externa transaktioner. Urvalspolicyn
innebär inte att man avlägsnar sig påtagligt från nuvarande marknadspraxis,
eftersom den utgår från harmoniseringen av de nationella centralbankernas aktu-ella ”bästa praxis”. Urvalet av motparter vid Eurosystemets valutainterventioner
grundas huvudsakligen på två uppsättningar kriterier.
Den första uppsättningen kriterier grundar sig på försiktighetsprincipen. Ett
första försiktighetskriterium är kreditvärdighet. För att bedöma denna används
en kombination av olika metoder (t.ex. ratingav kreditvärdering sföretagoch
intern analys av kvoten eget kapital och andra nyckeltal). Ett andra kriterium
är att Eurosystemet kräver att alla dess potentiella motparter vid valutainterven-
tioner är föremål för tillsyn av ett erkänt tillsynsorgan. Ett tredje kriterium anger
att samtliga motparter i Eurosystemets valutainterventioner måste leva upp till
höga etiska krav och ha ett gott anseende.
Så snart minimikravet på försiktighet uppfyllts tillämpas den andra uppsätt-
ningen kriterier, som grundar sig på effektivitetshänsyn. Ett första
effektivitetskriterium är relaterat till ett konkurrensmässigt prissättningsbeteende
och motpartens förmåga att hantera stora volymer, också under turbulenta mark-
nadsförhållanden. Övriga effektivitetskriterier är bl.a. kvaliteten på den
information som motparterna lämnar och hur heltäckande den informationen är.
Kretsen av potentiella valutamotparter är tillräckligt stor och varierande för att
garantera att interventioner kan genomföras med nödvändig flexibilitet. Den
möjliggör för Eurosystemet att välja mellan olika kanaler vid interventioner.
För att kunna intervenera effektivt på olika platser och i olika tidszoner kan
Eurosystemet använda motparter i varje internationellt finansiellt centrum. I
praktiken återfinns emellertid en påtaglig del av motparterna inom euroområdet.
Kretsen av motparter för valutasvappar för penningpolitiska ändamål motsvarar
den krets av motparter etablerade i euroområdet som Eurosystemet väljer ut för
valuta-interventioner.
De nationella centralbankerna kan tillämpa limitbaserade system för kontroll av
sin kreditexponeringemot enskilda motparter vid valutasvappar som g enomförs
i penningpolitiskt syfte.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 71
▼M1
BILAGA 4
System för inrapportering av Europeiska centralbankens finansmarknads-
statistik(1)
1.Inledning
I rådets förordning(EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europe-
iska centralbankens insamlingav statistiska uppg ifter fastställs kretsen av
uppgiftsskyldiga fysiska och juridiska personer (den s.k. referenspopulationen
av uppgiftslämnare), sekretessföreskrifter samt lämpliga bestämmelser om
genomförande och påföljder i enlighet med artikel 5.4 i stadgan för Europe-
iska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECBS:s stadga). I
förordningen ges ECB vidare rätt att utöva sina föreskrivande befogenheter
för att:
— fastställa den faktiska rapporterande populationen,
— fastställa de krav på inrapportering av statistik som ECB skall ålägga den
faktiska rapporterande populationen i deltagande medlemsstater, och
— ange på vilka villkor ECB och de nationella centralbankerna får utöva sin
rätt att verifiera eller inhämta statistiska uppgifter.
2.Allmänt
Syftet med Europeiska centralbankens förordning(EG) nr 2819/98 av den 1
december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för sektorn för
monetära finansinstitut (ECB/ 1998/16) är att göra det möjligt för ECB och,
i enlighet med artikel 5.2 i stadgan, de nationella centralbankerna - som så
långt som möjligt skall utföra detta arbete - att samla in det statistiska
underlagsom behövs för att fullg öra Europeiska centralbankssystemets
(ECBS) uppgifter, inte minst uppgiften att utforma och genomföra gemenska-
pens monetära politik i enlighet med artikel 105.2 första strecksatsen i
Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (fördraget). De statis-
tiska uppgifter som samlas in i enlighet med ECB:s förordning nr ECB/1998/
16 används för att upprätta den konsoliderade balansräkningen för sektorn av
monetära finansinstitut (MFI), vars främsta syfte är att ge ECB en övergri-
pande statistisk bild av den monetära utvecklingen i fråga om aggregerade
finansiella tillgångar och skulder för de monetära finansinstituten i de delta-
gande medlemsstaterna, vilka betraktas som ett enda ekonomiskt territorium.
Det bör noteras att denna förordningersattes i januari 2002 av Europeiska
centralbankens förordning(EG) nr 2423/2001 av den 22 november 2002 om
konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut (ECB/2001/13).
Europeiska centralbankens förordningECB/1998/16 g äller dock fortfarande
för de data som rapporteras under 2002. Rapporteringen i enlighet med den
nya förordningen börjar med rapporteringen av månadsdata för januari 2003
(kvartalsdata för mars 2003). Hänvisningar till den upphävda förordningen
som görs i denna publikation skall därför förstås att gälla den nya förord-
ningen. Förändringarna till följd av den nya förordningen påverkar endast
uppställningen men inte sammansättningen av kassakravsbasen. Förändring-
arna förklaras nedan.
ECB:s krav på inrapporteringav statistik när det g äller den konsoliderade
balansräkningen för MFI-sektorn baseras på tre huvudprinciper.
ECB behöver för det första jämförbar, tillförlitligoch aktuell statistik som
samlas in under jämförbara förhållanden inom hela euroområdet. Även om
uppgifterna i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i stadgan samlas in på ett
decentraliserat sätt av de nationella centralbankerna, och i nödvändig
utsträckningtillsammans med annan statistik som krävs på g emenskapsnivå
eller nationell nivå, behövs det en tillräckligg rad av harmoniseringoch efter-
levnad av minimikrav på rapporteringför att säkerställa ett tillförlitlig t
statistiskt underlag för fastställandet och genomförandet av den gemensamma
penningpolitiken.
För det andra måste de rapporteringsskyldigheter som fastställs i ECB:s
förordningnr ECB/1998/16 följa principerna om öppenhet och rättssäkerhet.
Anledningen är att förordning nr ECB/1998/16 är till alla delar bindande och2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 72
(1) Innehållet i denna bilaga tillhandahålls enbart för kännedom. De relevanta rättsakterna
när det gäller inrapportering av finansmarknadsstatistik är rådets förordning (EG) nr
2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamlingav statis-
tiska uppgifter och Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2819/98 den 1december 1998 om en konsoliderad balansräkningför sektorn för monetära finansin-stitut (ECB/1998/16) (ersatt av Europeiska centralbankens förordning(EG) nr 2423/2001 den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansin-
stitut (ECB/2001/13)).
▼M1
direkt tillämplig inom hela euroområdet. Genom förordningen åläggs fysiska
och juridiska personer direkta skyldigheter och ECB kan förelägga sanktioner
om dess rapporteringskrav inte uppfylls (se artikel 7 i rådets förordning (EG)
nr 2533/ 98). Rapporteringsskyldigheterna är därför klart definierade och
eventuella beslut som fattas av ECB när det gäller verifikation och inhämt-
ningav statistik kommer att följa identifierbara principer.
För det tredje måste ECB så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan
(se artikel 3 a i rådets förordning(EG) nr 2533/98). Det statistiska underlag
som de nationella centralbankerna samlar in med stöd av förordningnr ECB/
1998/16 används där för också för att beräkna kassakravsbasen enligt Euro-
peiska centralbankens förordning(EG) nr 2818 av den 1 december 1998
angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/1998/15).
I artiklarna i ECB:s förordningnr ECB/1998/16 fastställs den faktiska
rapporterande populationen, dess rapporteringsskyldigheter och de principer
enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna normalt utövar sin
behörighet att verifiera eller inhämta statistik bara i allmänna ordalag.
Närmare information om den statistik som skall inrapporteras för att uppfylla
ECB:s rapporteringskrav och de miniminormer som skall iakttas finns i bila-
gorna I-IV till ECB:s förordning nr ECB/1998/16.
3.Faktisk rapporterande population; lista över MFI för statistiska ändamål
MFI omfattar inhemska kreditinstitut enligt gemenskapsrättens definition och
alla andra inhemska finansinstitut, vars verksamhet består i att de mottarinlåningoch/eller nära substitut för inlåningfrån andra enheter än MFI och
i att de för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) lämnar kredit
och/eller placerar i värdepapper. ECB skall upprätta och underhålla en lista
över institut som motsvarar denna definition enligt de klassificeringsprinciper
som anges i bilaga I till ECB:s förordning nr ECB/1998/16. Det är ECB:s
direktion som har behörighet att upprätta och underhålla denna lista över
MFI för statistiska ändamål. Euroområdets inhemska MFI utgör den faktiska
rapporterande populationen.
Nationella centralbanker får bevilja små monetära finansinstitut undantag
från rapporteringsskyldigheten om de monetära finansinstitut som bidrar till
den månatliga konsoliderade balansräkningen står för minst 95 % av den
sammanlagda MFI-balansräkningen i varje deltagande medlemsstat. Dessa
undantag ger de nationella centralbankerna möjlighet att tillämpa den metod
som kallas ”cuttingoff the tail”.
4.Skyldigheter i fråga om statistikrapportering
För att upprätta den konsoliderade balansräkningen måste den faktiska
rapporterande populationen inkomma med statistiska uppgifter om sin
balansräkning varje månad. Ytterligare uppgifter skall lämnas in varje
kvartal. De statistiska uppgifter som skall inrapporteras beskrivs närmare i
bilaga I till ECB:s förordning nr ECB/1998/16.
De relevanta statistiska uppgifterna samlas in av de nationella centralban-
kerna, som måste fastställa vilka rapporteringsförfaranden som skall följas.
ECB:s förordning nr ECB/1998/16 utgör inte något hinder för att de nation-
ella centralbankerna låter insamlingen från den faktiska rapporterande
populationen av de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s
statistikkrav utgöra en del av en mer omfattande datainsamling som de
nationella centralbankerna för andra statistiska syften har upprättat inom sitt
eget ansvarsområde i enlighet med gemenskapsrätten, nationell lag eller
vedertagen praxis. Detta får emellertid inte hindra att de statistikkraven i
ECB:s förordningnr ECB/1998/16 uppfylls. I enskilda fall kan ECB låta
sina krav uppfyllas medelst statistiska uppgifter som samlats in för sådana
andra ändamål.
Följden av att en nationell centralbank beviljar ett undantagenlig t ovan är att
de berörda små monetära finansinstituten åläggs de minskade rapporterings-
skyldigheter (bl.a. endast kvartalsvis rapportering) som är obligatoriska i
samband med kassakraven och anges i bilaga II till ECB:s förordning nr
ECB/1998/16. Kraven för små monetära finansinstitut som inte är kreditin-
stitut fastställs i bilaga III. Monetära finansinstitut som har beviljats
undantag kan emellertid välja att fullgöra de fullständiga rapporteringsskyl-
digheterna.
5.Användning av statistiska uppgifter inom ramen för ECB:s förordning om
kassakrav
För att så långt som möjligt begränsa rapporteringsbördan och undvika
dubbel insamlingav statistik kommer de statistiska uppg ifter som inrappor-
teras av monetära finansinstitut inom ramen för ECB:s förordningnr ECB/2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 73
▼M1
1998/16 även att användas för att beräkna kassakravsbasen inom ramen för
ECB:s förordningnr ECB/1998/15.
För statistiska ändamål måste uppgiftslämnarna i själva verket inrapportera
uppgifter till sina respektive nationella centralbanker i enlighet med tabell 1
nedan, som ingår i bilaga I till ECB:s förordning nr ECB/1998/16. I tabell 1
använder de uppgiftslämnande instituten de rutor som har markerats med ”*”
för att beräkna sin kassakravsbas (se ruta 11 i kapitel 7 i denna publikation).
För att göra en korrekt beräkning av den kassakravsbas på vilken en positiv
kassakravsprocent skall tillämpas krävs en detaljerad uppdelningpå inlåning
med en överenskommen löptid på över två år, inlåningmed en
uppsägningstid på över två år och kreditinstituts skulder avseende repoavtal
mot ”MFI” (”inhemska motparter” och ”motparter i andra EMU-länder”),
”kassakravspliktiga KI samt ECB och NCB:er”, ”staten” och motparter i
övriga utlandet.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 74
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 75
▼M1
2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 76
▼M1
Dessutom kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav - beroende på de
nationella systemen för insamlingav statistiska uppg ifter och förutsatt att de
definitioner och klassifikationsprinciper för MFI-balansräkningen som anges i
ECB:s förordningnr ECB/1998/16 följs helt och fullt - alternativt välja att
lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med
undantag av uppgifter om omsättningsbara instrument, i enlighet med
tabellen på sidan 90, förutsatt att inga poster i fetstil påverkas.
Det bör noteras att från och med rapporteringen i enlighet med den
ovannämnda nya förordningen av månadsdata för januari 2003 kommer
skuldkategorin ”penningmarknadsinstrument” att slås samman med skuldka-
tegorin ”emitterade skuldförbindelser” inom den allmänna ramen för ECB:s
finansmarknadsstatistik. Detta innebär att, med början från rapporteringen av
månadsdata per den 31 januari 2003 (kvartalsdata per den 31 mars 2003)
skall de uppgiftslämnande institutionerna dela upp denna skuldkategori enligt
ursprunglig löptid på samma sätt som skuldförbindelser och därefter inräkna
den i skuldkategorin ”emitterade skuldförbindelser”.
Bilaga II till ECB:s förordning nr ECB/1998/16 innehåller särskilda
bestämmelser, övergångsbestämmelser och bestämmelser rörande fusione-
rande kreditinstitut i fråga om tillämpningen av kassakravssystemet.
I bilaga II till ECB:s förordning nr ECB/1998/16 ingår ett rapporterings-
schema för små ”tail”-klassificerade kreditinstitut. ”Tail”-klassificerade
kreditinstitut skall som ett minimikrav rapportera de kvartalsdata som behövs
för att i enlighet med tabell 1a beräkna kassakravsbasen. Dessa institut skall
säkerställa att rapporteringen i enlighet med tabell 1a överensstämmer helt
med de definitioner och klassificeringar som används i tabell 1. Kassakravs-
basen för tre (enmånaders) uppfyllandeperioder för de ”tail”-klassificerade
instituten beräknas på de kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av
kvartalet som samlas in av de nationella centralbankerna med en rapporter-
ingsfrist på 28 arbetsdagar från utgången av det kvartal som statistiken avser.
I bilagan ingår också bestämmelser om rapportering på konsoliderad basis.
Efter tillstånd från Europeiska centralbanken (ECB) får kassakravspliktiga
kreditinstitut tillämpa konsoliderad statistikrapporteringför en g rupp av
kassakravspliktiga kreditinstitut inom samma nationella territorium, förutsatt
att alla de berörda instituten har avstått från möjligheten att avräkna ett gene-
rellt avdrag från sitt kassakrav. Avdragsmöjligheten kvarstår dock för
gruppen som helhet. Alla sådana institut uppräknas var för sig i ECB:s lista
över monetära finansinstitut (MFI).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 77
▼M1
Bilagan innehåller även bestämmelser som skall tillämpas på fusionerande
kreditinstitut. I denna bilaga har termerna ”fusion”, ”fusionerande institut”
och ”förvärvande institut” den betydelse som anges i ECB:s förordning nr
ECB/1998/15. För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft
skall kassakraven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i
enlighet med artikel 13 i ECB:s förordning nr ECB/1998/15. För de följande
uppfyllandeperioderna skall kassakravet för det förvärvande institutet i
tillämpliga fall beräknas på grundval av en kassakravsbas och av statistiska
uppgifter som lämnats i enlighet med särskilda regler (se tabellen i tillägget
till bilaga II till ECB:s förordning nr ECB/1998/16). I annat fall skall de
vanliga reglerna för rapportering av statistiska uppgifter och beräkning av
kassakravsbasen i artikel 3 i ECB:s förordningnr ECB/1998/15 g älla. Den
berörda nationella centralbanken får vidare ge det förvärvande institutet
tillstånd att uppfylla sin skyldighet att lämna statistiska uppgifter genom ett
tillfälligt förfarande. Detta undantag från normala rapporteringsförfaranden
måste begränsas till att gälla kortast möjliga tid och får inte överskrida sex
månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta undantagpåverkar
inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla sina rapporteringsskyl-
digheter enligt ECB:s förordning nr ECB/1998/16 och, i förekommande fall,
dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens rapporteringsskyldig-heter. Det förvärvande institutet är skyldigt att när avsikten att fusionera har
blivit offentligoch i g od tid innan fusionen träder i kraft informera den rele-
vanta nationella centralbanken om vilka förfaranden som det har för avsikt
att tillämpa för att fullgöra sina skyldigheter att rapportera statistik i samband
med fastställandet av kassakraven.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 78
▼M1
6.Verifikation och inhämtning av statistik
I normala fall utövar ECB och de nationella centralbankerna sin rätt att
kontrollera och samla in statistiska uppgifter när miniminormerna för
överföring, riktighet, begrepps mässig överensstämmelse och revidering inte
uppfylls. Miniminormerna anges i bilaga IV till ECB:s förordning nr ECB/
1998/16.
7.Icke deltagande medlemsstater
Eftersom en förordningutfärdad med stöd av artikel 34.1 i stadg an inte
medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater med undantag
(artikel 43.1 i stadgan) eller för Danmark (punkt 2 i protokollet om vissa
bestämmelser angående Danmark) och inte är tillämplig på Storbritannien
(punkt 8 i protokollet om vissa bestämmelser angående Förenade Konung-
ariket Storbritannien och Nordirland) är ECB:s förordningnr ECB/1998/16
endast tillämpligi de deltag ande medlemsstaterna.
Artikel 5 i stadgan rörande ECB:s och de nationella centralbankernas
behörighet på statistikområdet och rådets förordning (EG) nr 2533/98 är
emellertid tillämpliga i alla medlemsstater. Tillsammans med artikel 10 (f.d.
artikel 5) i fördraget innebär detta också en skyldighet för de icke deltagande
medlemsstaterna att på nationell nivå utforma och genomföra alla åtgärder
som de anser nödvändiga för att statistiska uppgifter skall kunna samlas in i
enlighet med ECB:s krav på statistikrapportering och för att förberedelser i
god tid skall kunna göras på statistikområdet så att de kan bli deltagande
medlemsstater. Denna skyldighet anges uttryckligen i artikel 4 och i det sjut-
tonde skälet i rådets förordning(EG) nr 2533/98. För tydlig hetens skull
erinras om denna skyldighet i de inledande skälen i ECB:s förordning nr
ECB/1998/16.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 79
▼M1
BILAGA 5
Eurosystemets webbplatser
Centralbank Webbplats
Europeiska centralbanken www.ecb.int
Nationale Bank van België/Banque Nationale de
Belgiquewww.nbb.be eller www.bnb.be
Deutsche Bundesbank www.bundesbank.de
Bank of Greece www.bankofgreece.gr
Banco de España www.bde.es
Banque de France www.banque-france.fr
Central Bank of Ireland www.centralbank.ie
Banca d'Italia www.bancaditalia.it
Banque centrale du Luxembourgwww.bcl.lu
De Nederlandsche Bank www.dnb.nl
Oesterreichische Nationalbank www.oenb.at
Banco de Portugal www.bportugal.ptFinlands Bank www.bof.fi2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 80
▼M1
BILAGA 6
Förfaranden och sanktioner som skall tillämpas om en motpart inte fullgör
sina skyldigheter
1.Straffavgifter
Om en motpart bryter mot reglerna rörande anbud (1), bilaterala transak-
tioner (2), användningen av underliggande värdepapper (3), eller mot
förfarandena vid dagens slut och villkoren för tillträde till utlåningsfacili-
teten (4) skall Eurosystemet utdöma straffavgifter enligt följande:
i) Vid överträdelser av reglerna rörande anbud, bilaterala transaktioner och
användning av underliggande värdepapper skall, för den första och den
andra överträdelsen som inträffar under en tolvmånadersperiod, en straff-
avgift utdömas för varje överträdelse. De tillämpliga straffavgifterna skall
beräknas till utlåningsräntan plus 2,5 procentenheter.
— Vid överträdelser av reglerna rörande anbud och bilaterala transak-
tioner skall straffavgifterna beräknas på grundval av den säkerhet
eller det kontanta belopp som motparten inte har kunnat avveckla,
multiplicerat med koefficienten 7/360.
— Vid överträdelser av reglerna rörande användningen av underliggande
värdepapper skall straffavgifterna beräknas på grundval av de icke
godtagbara värdepapper (eller de värdepapper som motparten inte får
använda), vilka motparten antingen 1) har levererat till en nationell
centralbank eller till ECB eller 2) inte dragit tillbaka inom 20 arbets-
dagar räknat från den händelse varigenom värdepapperen blev icke
godtagbara eller inte längre får användas av motparten och multipli-
cerat med koefficienten 1/360.
ii) Den första gången reglerna avseende förfaranden vid dagens slut eller till-
träde till utlåningsfaciliteten överträds skall den straffavgift som kan
utdömas beräknas till 5 procentenheter. Vid upprepade överträdelser skall
räntan på straffavgifterna höjas med ytterligare 2,5 procentenheter varje
gång som detta inträffar under en tolvmånadersperiod, beräknat på
grundval av det berörda beloppet i samband med den obehöriga använd-
ningen av utlåningsfaciliteten (5).
2.Andra påföljder än straffavgifter
Eurosystemet skall avstänga en motpart för överträdelser av reglerna rörande
anbud och bilaterala transaktioner eller reglerna rörande underliggande
värdepapper enligt följande:
a) Avstängning efter överträdelser av reglerna rörande anbud och
bilaterala transaktioner
Om en tredje överträdelse av samma slaginträffar under en tolvmånaderspe-
riod skall Eurosystemet, förutom att utdöma en straffavgift som beräknas i
enlighet med avsnitt 1, under en bestämd period avstänga motparten från
senare marknadsoperation(er) av samma slag som genomförs enligt samma
förfarande. Avstängning skall tillämpas enligt följande skala:
i) Om de icke levererade säkerheterna eller kontanterna när den tredje
överträdelsen äger rum utgör högst 40 % av de totala säkerheter eller
kontanter som skulle ha levererats skall avstängningen gälla i en månad.
ii) Om de icke levererade säkerheterna eller kontanterna när den tredje
överträdelsen äger rum utgör mellan 40 % och 80 % av de totala säker-
heter eller kontanter som skulle ha levererats skall avstängningen gälla i
två månader.
iii) Om de icke levererade säkerheterna eller kontanterna när den tredje
överträdelsen äger rum utgör mellan 80 % och 100 % av de totala säker-2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 81
(1) Detta gäller om en motpart inte kan leverera en tillräcklig mängd underliggande värde-
papper för att avveckla det likviditetsbelopp som har tilldelats den i en likvidiserandetransaktion eller om den inte kan leverera tillräckliga kontanta medel för att avveckla
det belopp som har tilldelats den i en likviditetsdränerande transaktion.
(
2) Detta gäller om en motpart inte kan leverera en tillräcklig mängd godtagbara underlig-
gande värdepapper eller inte kan leverera tillräckliga kontanta medel för att avveckladet belopp om överenskommits i bilaterala transaktioner.
(
3) Detta gäller om en motpart använder värdepapper som är, eller har blivit, ej godtagbara
(eller som motparten inte får använda) som säkerhet för ett utestående lån.
(4) Detta gäller om en motpart har negativt saldo på avvecklingskontot vid slutet av dagen
och inte uppfyller villkoren för tillträde till utlåningsfaciliteten.
(5) Straffavgifter vid överträdelser av reglerna rörande användning av värdepapper som
bara anses vara godtagbara för intradagskrediter förutses bara i den rättsliga ramen för
TARGET-systemet. Sådana överträdelser omfattas inte av denna riktlinje.
▼M1
heter eller kontanter som skulle ha levererats skall avstängningen gälla i
tre månader.
Dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder skall, utan att detta påverkar
tillämpningen av c) nedan, även tillämpas vid varje därpå följande överträ-
delse under varje tolvmånadersperiod.
b) Avstängning efter överträdelser av reglerna rörande underlig-
gande värdepapper
Om en tredje överträdelse inträffar inom en tolvmånadersperiod skall Euro-
systemet, förutom att utdöma en straffavgift som beräknas i enlighet med
avsnitt 1 ovan, avstänga motparten från den därpå följande öppna marknads-
operationen.
Dessa straffavgifter och avstängningsåtgärder skall utan att detta påverkar
tillämpningen av c) nedan även tillämpas vid varje därpå följande överträ-
delse under varje tolvmånadersperiod.
c) Avstängning i exceptionella fall från tillträde till alla
kommande penningpolitiska transaktioner under en bestämd
period
I exceptionella fall, när detta är nödvändigt med hänsyn till överträdelsens
allvarliga karaktär och särskilt det berörda beloppet samt överträdelsens frek-
vens och varaktighet, kan man förutom att utdöma en straffavgift som
beräknas i enlighet med avsnitt 1 ovan, även överväga att avstänga motparten
från tillträde till alla kommande penningpolitiska transaktioner under en
tremånadersperiod.
d) Institut som är belägna i andra medlemsstater
Eurosystemet får vidare besluta huruvida den avstängningsåtgärd som skall
vidtas gentemot den överträdande motparten också skall omfatta institutets
filialer i andra medlemsstater.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 82
▼B
BILAGA II
KOMPLETTERANDE MINSTA GEMENSAMMA GRUNDELEMENT
I.Kompletterande minsta gemensamma grundelement för alla arrange-
mang avseende penningpolitiska transaktioner
1. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall säkerställa att bankernas standardvillkor är tillämpliga på penning-
politiska transaktioner.
2. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall säkerställa att de nationella centralbankerna kan verkställa
ändringar avseende det penningpolitiska regelverket utan opåkallat
dröjsmål. Det skall finnas regler om att motparterna skall underrättas
om sådana ändringar med exakt uppgift om när ändringarna träder i
kraft.
3. I de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall föreskrivas att alla betalningar med anknytning till penningpoli-
tiska transaktioner skall ske i euro (med undantagav betalning ar i
utländsk valuta enligt valutasvappavtal).
4. Om det för en effektiv avvecklings- och avslutningsnettning är
nödvändigt att låta samtliga transaktioner under ett avtal utgöra ett
enda avtalsarrangemang och/eller att låta avtalet vara ett ramavtal, skall
regler med den innebörden ingå.
5. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall säkerställa att förhållandet mellan de nationella centralbankerna
och motparterna omfattas av lämpliga och klara regler om använd-
ningen av formulär (inbegripet bekräftelse av transaktionsvillkor),
datamedium, kommunikationsvägar och närmare villkor för kommuni-
kation.
6. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall ange vad som kan utgöra grund för avslut i förtid (events of
default).Sådana grunder skall inte väsentligen avvika från vad som
anges i det följande:
a) En behörigdomstol eller annan myndig het beslutar att inleda ett
konkursförfarande beträffande motparten, att utse en konkursförval-
tare eller motsvarande eller att inleda något annat liknande
förfarande.
b) En behörigdomstol eller annan myndig het beslutar att med avse-
ende på motparten verkställa en rekonstruktionsåtgärd eller annat
liknande förfarande i syfte att skydda eller återställa motpartens fi-
nansiella situation och därigenom undvika beslut enligt punkt a
ovan.
c) Motparten förklarar sig skriftligen vara oförmögen att betala alla
eller någon del av sina skulder, eller att fullgöra sina skyldigheter
avseende penningpolitiska transaktioner, eller ingår en ackordsöve-
renskommelse med sina fordringsägare, eller om motparten är, eller
bedöms vara, på obestånd eller oförmögen att betala sina skulder.
d) Förberedande åtgärder vidtas för ett beslut enligt punkt a eller b
ovan.
e) En utfästelse eller annan förklaringsom motparten före avtalets
ingående har gjort, eller som denne enligt tillämplig lag anses ha
gjort, visar sig vara felaktig eller osann.
f) Suspenderingeller återkallelse sker av motpartens tillstånd att
bedriva verksamhet enligt de föreskrifter varigenom den berörda
euromedlemsstaten har genomfört antingen direktiv 2000/12/EG
om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (i dess
ändrade lydelse) eller direktiv 93/22/EEG om investeringstjänster
inom värdepappersområdet (i dess ändrade lydelse).
g) Motparten suspenderas eller utesluts från medlemskap i betalnings-
system eller betalningsarrangemang varigenom betalningar
avseende penningpolitiska transaktioner görs eller (utom vad gäller
valutasvapptransaktioner) suspenderas eller utesluts från medlem-
skap i system för avvecklingav värdepapperstransaktioner som
används för avvecklingav Eurosystemets penning politiska transak-
tioner.
h) Sådana åtgärder vidtas med avseende på motparten som avses i
artikel 22 i direktiv 2000/12/EG om rätten att starta och driva verk-
samhet i kreditinstitut (i dess ändrade lydelse).2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 83
▼B
i) Motparten underlåter att i samband med en reverserad transaktion
följa reglerna om åtgärder för riskkontroll.
j) Motparten underlåter i samband med repotransaktioner att betala
anskaffningspriset eller återköpspriset eller underlåter att leverera
anskaffade eller återköpta värdepapper, alternativt underlåter (i
samband med lån mot säkerhet) att leverera värdepapper eller
återbetala kredit på dagsom utsatts för leverans eller betalning .
k) Motparten underlåter att (i samband med valutasvapptransaktioner
och inlåningmed fast löptid) betala belopp i euro eller underlåter
att (i samband med valutasvapptransaktioner) betala belopp i
utländsk valuta på dagsom utsatts för betalning .
l) Grund för avslut i förtid uppkommer med avseende på motparten
(under omständigheter som inte väsentligen skiljer sig från de fall
som definieras i denna punkt 6) enligt ett avtal vars syfte är förvalt-
ningav en Eurosystemsmedlems valutareserver eller eg na medel.
m) Motparten underlåter att lämna relevant information, vilket får
allvarliga konsekvenser för den berörda nationella centralbanken.
n) Motparten underlåter att fullgöra andra skyldigheter enligt arrange-
mangavseende reverserade transaktioner eller
valutasvapptransaktioner och underlåter - där åtgärd är möjlig - att
åtgärda sin underlåtenhet inom viss tid efter det att den berördanationella centralbanken har krävt detta: senast inom 30 dagar för
transaktioner mot säkerhet och senast inom 10 dagar för valutas-
vapptransaktioner.
o) Grund för avslut i förtid uppkommer med avseende på motparten
enligt ett avtal som ingåtts för genomförande av penningpolitiska
transaktioner med någon annan medlem i Eurosystemet, och den
berörda medlemmen i Eurosystemet har utövat sin rätt att på grund
härav avveckla transaktioner som omfattas av avtalet.
I fall enligt punkt a) skall avslut följa automatiskt; i fall enligt punk-
terna b och c kan det följa automatiskt i vissa fall; i fall enligt
punkterna d - o följer inte avslut automatiskt utan måste vara diskre-
tionärt (dvs. motparten skall först ha delgivits meddelande om
uppsägning). I ett sådant meddelande kan motparten ges högst tre
öppethållandedagar att avhjälpa situationen i fråga. För de diskretionära
fallen skall reglerna ge klart besked om verkan av ett sådant medde-
lande.
7. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall säkerställa att den berörda nationella centralbanken har rätt att
vidta följande åtgärder om grund för avslut i förtid uppkommer: suspen-
deringav motpartens tillträde till transaktioner på öppna marknaden,
upphörande av alla löpande avtal och transaktioner eller krav på förtida
betalningav fordring ar som inte har förfallit eller är villkorade.
Därutöver kan den nationella centralbanken ha rätt att vidta följande
åtgärder: kvittning av fordringar på motparten mot dennes inlåning till
den nationella centralbanken, suspendering av fullgörandet av skyldig-
heter gentemot motparten tills denne har betalat sin skuld, yrkande om
dröjsmålsränta eller skadestånd för skada till följd av brister hos
motparten. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna
tillämpar skall dessutom säkerställa att den berörda nationella central-
banken har laglig rätt att, om det föreligger omständigheter som kan
leda till avslut i förtid, utan opåkallat dröjsmål realisera alla värde-
papper som ställts som säkerhet på ett sådant sätt att den nationella
centralbanken kan göra sig betald ur säkerheten för beviljad kredit om
motparten inte skyndsamt avvecklar sin negativa skuldposition.
8. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall säkerställa att de nationella centralbankerna kan från motparterna
erhålla all information som är relevant för Eurosystemets penningpoli-
tiska transaktioner.
9. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om att alla uppsägningar och andra meddelanden
skall vara skriftliga eller i elektronisk form. I de avtal och föreskrifter
som de nationella centralbankerna tillämpar skall vidare tydligt anges
på vilket sätt uppsägningar och andra meddelanden skall ske och när
de börjar gälla. Tiden innan de börjar gälla får inte vara så lång att
den ekonomiska verkan av arrangemangen som helhet påverkas. I
synnerhet skall bekräftelser lämnas och kontrolleras skyndsamt.
10. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om att motparten inte utan den berörda nationella
centralbankens skriftliga förhandsmedgivande får överlåta, inteckna
eller på annat sätt förfoga över sina rättigheter och skyldigheter.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 84
▼B
11. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om att endast den berörda nationella central-
banken och den angivna motparten har de rättigheter och skyldigheter
som följer av en viss transaktion (men förbehåll skall göras dels för de
förbindelser mellan nationella centralbanker (och/eller ECB) som härrör
från gränsöverskridande användning av godtagbara värdepapper, dels -
där så är nödvändigt - för transaktioner som genomförs med motparter
som ingår i ett nätverk).
12. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om att tillämplig lag för dessa avtal eller författ-
ningsenliga arrangemang och för alla transaktioner härunder skall (utom
när gränsöverskridande användning av godtagbara värdepapper medför
krav på annat) vara lagen i den medlemsstat där den nationella central-
banken är belägen och att rätt forum för lösning av tvister skall vara de
offentliga domstolarna i den medlemsstaten, dock utan att detta inverkar
på behörigheten för Europeiska gemenskapernas domstol.
13. Varje inlåningsarrangemang skall innehålla en uppgift om att betal-
ningen (både in- och utbetalning) vid inlåning med fast löptid skall
ske på de dagar som anges i ECB:s tillkännagivande av inlåningstran-
saktionen.
II.Kompletterande minsta gemensamma grundelement för reverserade
transaktioner
Gemensamma element för alla reverserade transaktioner
14. Dagen för en transaktions andra led skall fastställas när transaktionen
ingås.
15. I de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall öppethållandedag i samband med skyldigheten att göra en betal-
ningdefinieras som varje dagnär alla relevanta delar av Targ et håller
öppet och kan verkställa betalningen i fråga, medan öppethållandedag i
samband med skyldigheten att leverera värdepapper skall definieras
som varje dagnär de avveckling ssystem för värdepapperstransaktioner
genom vilka leveransen skall göras håller öppet på den plats där leve-
ransen av de berörda värdepapperen skall ske.
16. I reglerna om omräkning av belopp från annan valuta till euro skall
anges att växelkursen skall vara ECB:s dagliga referensväxelkurs för
euron eller, om den kursen inte är tillgänglig, den avistaväxelkurs som
ECB anger på öppethållandedagen före den dag då omräkning skall ske
för den nationella centralbankens försäljningav euro mot dess köp av
den andra valutan.
Element som avser endast repotransaktioner
17. Försäljning av godtagbara värdepapper skall ske mot kontanta medel i
euro, samtidigt som en överenskommelse ingås om att likvärdiga värde-
papper vid en angiven tidpunkt skall säljas tillbaka mot kontanta medel
i euro.
18. När det gäller skyldigheten att sälja tillbaka likvärdiga värdepapper
skall likvärdighet definieras som att värdepapperen skall ha samma
emittent, ingå i samma emission (oavsett emissionsdag), vara av samma
typ och ha samma nominella värde, belopp och benämningsom de
värdepapper med vilka jämförelse görs. Om de värdepapper med vilka
jämförelse görs har konverterats, redenominerats eller om en köpoption
har ställts ut, måste definitionen ändras enligt följande. Vid konver-
teringavses med likvärdig a värdepapper de värdepapper till vilka de
ursprungliga värdepapperen har konverterats. I det fall en köpoption
har ställts ut avses värdepapper som motsvarar de inlösta värdepap-
peren, förutsatt att säljaren har betalat köparen ett belopp som är lika
med värdet av köpoptionen. Vid redenomineringavses värdepapper
likvärdiga med de värdepapper till vilka de ursprungliga värdepapperen
har redenominerats jämte, vid behov, ett belopp som motsvarar skill-
naden mellan värdepapperens värde före och efter redenomineringen.
19. De omständigheter som ger de nationella centralbankerna rätt att
avsluta och avveckla alla utelöpande transaktioner skall inte i väsentlig
grad skilja sig från vad som anges i punkt 6.
20. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om nettning avsedda att åstadkomma ekonomiska
effekter motsvarande dem som anges nedan.
a) Om det föreligger grund för avslut i förtid skall återköpsdagen för
varje transaktion anses infalla omedelbart och eventuella värde-
papper som ställts som marginalsäkerhet skall, med förbehåll för2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 85
▼B
vad som sägs nedan, omedelbart levereras (varvid parternas fullgö-
rande av sina respektive skyldigheter i fråga om leverans av
värdepapper och betalningav återköpspriset för återköpta värde-
papper skall ske enbart i överensstämmelse med punkt b nedan),
eller också skall repotransaktionen avslutas.
b) i) Avvecklingsvärdet av de återköpta värdepapperen och av eventu-
ella värdepapper vilka ställts som marginalsäkerhet och skall
överföras samt det återköpspris som vardera parten skall betala
skall vid avslut i förtid fastställas för alla transaktioner av den
berörda nationella centralbanken per återköpsdagen.
ii) På grundval av de därvid fastställda beloppen skall den nationella
centralbanken (per återköpsdagen) beräkna vardera partens skuld.
Dessa båda skuldbelopp skall kvittas mot varandra, och parten
med den minsta fordran skall betala mellanskillnaden till den
andra parten nästa dagdå alla relevanta delar av Targ et är
öppna så att en betalningkan g öras. Vid denna beräkningskall
eventuella beloppsom inte är uttryckta i euro på den berörda
dagen räknas om till euro med tillämpning av den växelkurs
som beräknas enligt punkt 16.
c) Med avvecklingsvärde (default market value) avses:
i) Marknadsvärdet av värdepapperet vid den tidpunkt då värdering
görs i anledning av ett avslut i förtid, beräknat på grundval av
den mest representativa kursen på den öppethållandedagsom
föregår värderingsdagen.
ii) Om det inte finns någon representativ kurs för ett visst värde-
papper på den öppethållandedag som föregår värderingsdagen,
skall den senaste kurs till vilken handel har skett tillämpas. Om
ingen sådan kurs finns att tillgå skall den nationella central-
banken fastställa en kurs med hänsyn tagen till den senast
bestämda kursen för värdepapperet på referensmarknaden.
iii) Om det är fråga om ett värdepapper för vilket ingen marknads-
kurs finns, skall någon annan skälig värderingsmetod användas.
iv) Om den nationella centralbanken har sålt värdepapperet eller
likvärdiga värdepapper till marknadskursen före den tidpunkt
då värderingg örs i anledningav avslut i förtid, skall mark-
nadsvärdet vara nettobehållningen av denna försäljning efter
avdrag för alla skäliga kostnader, avgifter och omkostnader
med anknytningtill försäljning en, varvid den nationella central-
banken gör beräkningen och fastställer beloppen.
21. Om de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna
tillämpar innehåller en regel om substitution av ställd säkerhet, skall
även säkerställas att nödvändiga regler om åtgärder för riskkontroll
efterlevs.
22. Om de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna
tillämpar innehåller en regel om att betalning (eller återlämnande) av
marginalsäkerheter skall ske kontant, skall det finnas en regel som
innebär att eventuella ytterligare skyldigheter att återlämna (eller ställa)
marginalsäkerhet först skall fullgöras med användning av kontanter upp
till samma belopp (jämte eventuell ränta).
Element som avser endast arrangemang för lån mot säkerhet
23. De värdepapper som tillhandahålls inom ramen för ett arrangemang för
lån mot säkerhet (t.ex. panter) måste vara lagligen realiserbara och det
får inte finnas anspråk på dem med bättre rätt. Det får inte vara möjligt
för tredje part (inbegripet konkursförvaltare vid obestånd) att ingripa
och med framgång göra anspråk på de värdepapper som ställts som
säkerhet (med undantag för rättshandlingar till skada för borgenärerna
[fraud]) eller på någon rättighet som hör samman med dessa värde-
papper.
24. Nationella centralbanker skall ha laglig möjlighet att realisera det
ekonomiska värdet av värdepapper som ställts som säkerhet inom
ramen för en likviditetsskapande transaktion enligt på förhand angivna
villkor som inte väsentligen avviker från dem som anges i punkt 6. I
dessa villkor skall även anges under vilka förhållanden den nationella
centralbanken kan behandla motparten som om denne brustit i fullgö-
randet av ett repoarrangemang.
25. Arrangemang för lån mot säkerhet skall medge att transaktioner som
ingås över dagen kan göras om till transaktioner över natten.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 86
▼B
III.Ytterligare minsta gemensamma grundelement för valutasvapptransak-
tioner
26. Varje transaktion utgörs av samtidigt köp och försäljning avista och på
termin av euro mot en utländsk valuta.
27. De avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall innehålla regler om när och hur betalningsöverföringar skall ske.
Dagen för köpet/försäljningen på termin skall bestämmas när transak-
tionen ingås.
28. I de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall begreppen utländsk valuta, avistakurs, terminskurs, överföringsdag
och återöverföringsdag definieras i överensstämmelse med vad som
sägs i det följande.
a)utländsk valuta : varje annan enligt lag giltig valuta än euro.
b)avistakurs : den kurs (beräknad enligt punkt 16) som för en viss
transaktion används för att räkna om beloppet i euro till det belopp
i den berörda utländska valutan som den ena parten är skyldigatt på
överföringsdagen överföra till den andra parten mot betalning av
beloppet i euro; avistakursen skall anges i bekräftelsen.
c)terminskurs : den kurs (beräknad enligt punkt 16) som används för
att räkna om beloppet i euro till det belopp i den utländska valutan
som den ena parten är skyldig att på återöverföringsdagen överföra
till den andra parten mot betalningav beloppet i euro; terminskursen
skall anges i bekräftelsen och definieras i de avtal och föreskrifter
som den nationella centralbanken tillämpar.
d)belopp för återöverföring i utländsk valuta : det belopp i utländsk
valuta som behövs för att köpa beloppet i euro per återöverförings-
dagen.
e)överföringsdag : den dag(och eventuellt den tidpunkt under den
dagen) då den ena partens överföring till den andra parten av
beloppet i euro skall bli gällande; för undvikande av tvivel skall
detta vara den dag(och eventuellt den tidpunkt under den dag en)
då överföringen av beloppet i euro enligt parternas överenskom-
melse skall avvecklas.
f)återöverföringsdag : den dag(och eventuellt den tidpunkt under den
dagen) då den ena parten skall återöverföra beloppet i euro till den
andra parten.
29. I de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall finnas regler om att vissa omständigheter (jämför punkt 30)
medför att alla utelöpande transaktioner avvecklas, och det skall finnas
regler om hur sådan avveckling (inbegripet avslutningsnettning) skall
ske.
30. De omständigheter som ger de nationella centralbankerna rätt att i förtid
avsluta och avveckla alla löpande transaktioner skall inte i väsentlig
grad skilja sig från vad som anges i punkt 6.
31. I de avtal och föreskrifter som de nationella centralbankerna tillämpar
skall finnas regler om nettning avsedda att åstadkomma ekonomiska
effekter motsvarande dem som beskrivs nedan.
a) Om grund för avslut i förtid uppkommit skall varje transaktion anses
ha avslutats, och återanskaffningsvärdet av beloppet i euro och
beloppet för återöverföringi utländsk valuta skall fastställas av den
nationella centralbanken på grundval av principen att dessa återans-
kaffningsvärden skall vara de belopp som behövs för att den
nationella centralbanken skall få behålla den ekonomiska motsvarig-
heten till de betalningar som annars skulle ha krävts.
b) På grundval av de belopp som har fastställts på detta sätt skall den
nationella centralbanken göra en beräkning (per återöverförings-
dagen) av vad vardera parten är skyldig den andra. Parternas
fordringar på varandra skall vid behov räknas om till euro enligt
punkt 16 och därefter kvittas mot varandra, varvid parten med den
minsta fordran skall betala mellanskillnaden till den andra parten
nästa dagdå alla relevanta delar av Targ et är öppna så att en sådan
betalningkan g öras.2000X0776 — SV — 07.07.2002 — 001.001 — 87