1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1749/96
av den 9 september 1996
om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex
gällande initiala åtgärder för implementering
(EGT L 229, 10.9.1996, s. 3)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 1687/98 av den 20 juli 1998 L 214 12 31.7.1998
►M2Rådets förordning (EG) nr 1688/98 av den 20 juli 1998 L 214 23 31.7.1998
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 2
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1749/96
av den 9 september 1996
om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2494/95 om
harmoniserade konsumentprisindex gällande initiala åtgärder för
implementering
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 den 23 oktober
1995 gällande harmoniserade konsumentprisindex(1), särskilt artiklarna
4 och 5.3 i denna, och
med beaktande av följande:Varje medlemsstat anmodas att ta fram ett harmoniserat konsumentpris-
index (HIKP) med ett första index för januari 1997.
I artikel 3 i förordning (EG) nr 2494/95 krävs att HIKP skall basera sig
på de varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstatensterritorium för att direkt tillfredställa konsumenternas behov.
Omfattningen av de befintliga konsumentprisindex som tas fram av
medlemsstaterna eller de rutiner som följs när det gäller införandet avnya varor och tjänster av betydelse eller rutiner för att justera priser medanledning av kvalitetsförändringar i de prissatta artiklarna eller metoderför att sammanställa prisuppgifter till prisindex för elementära aggregateller urvalsmetoder och urvalsrutiner för att få fram prisuppgifter, skiljersig åt i medlemsstaterna i så måtto att de konsumentprisindex som tagitsfram av medlemsstaterna inte uppfyller de jämförbarhetskrav som ärnödvändiga för att ta fram HIKP.
Vanan att använda tidigare prisuppgifter som substitut för priser under
innevarande månad skiljer sig från användningen av prisuppgifter somsamlats in i så måtto att de konsumentprisindex som tas fram avmedlemsstaterna inte uppfyller de jämförbarhetskrav som är nödvändigaför att ta fram HIKP.
Det är nödvändigt att ta med nya varor och tjänster av betydelse i både
de HIKP vilkas vägningstal uppdateras årligen och de HIKP vilkasvägningstal uppdateras mer sällan.
Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att försäkra sig om jämförbar-
heten mellan HIKP i enlighet med artikel 5.3 i förordning (EG) nr2494/95.
I enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 2494/95 anmodas
kommissionen (Eurostat) att inkomma med en rapport till rådet omtillförlitligheten hos HIKP och deras uppfyllelse av kraven på jämför-barhet.
De åtgärder som ges i denna förordning överenstämmer med
Kommittén för det statistiska programmets åsikter som tillsattes tillföljd av rådets beslut 89/382/EEG (
2).
Europeiska monetära institutet har konsulterats i överensstämmelse med
artikel 5.3 i förordning (EG) nr 2494/95 och har avgivit ett positivtutlåtande.
(1) EGT nr L 257, 27.10.1995, s. 1.
(2) EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 3
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
I. ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Mål
Med anledning av att varje medlemsstat skall ta fram ett jämförbart
harmoniserat konsumentprisindex (HIKP) är målet med föreliggandeförordning att fastställa
— den►
M1 ◄omfattningen av varor och tjänster samt
jämförbara rutiner för att uppdatera omfattningen med nya konsum-tionsvaror och tjänster av betydelse,
— minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsutvärdering,— minimistandarder för de prisuppgifter man använder sig av,— en formel för sammanställningen av prisindex för elementära
aggregat.
Målsättningen är att se till att prisurvalet är sådant att HIKP är tillräck-
ligt tillförlitliga för internationella jämförelser och att ta fram informa-tion med vars hjälp man kan etablera minimistandarder för urvalsförfa-randet.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning avses med
▼
M1
a1)omfattningen av HIKP: de varor och tjänster som ingår i hushållens
slutliga monetära konsumtionsutgifter (se artikel 3 a2 nedan); deklassificeras enligt de fyrsiffriga kategorier och undergrupper somanges i bilaga Ia enligt den internationella klassificeringen COICOPoch skall ha namnet COICOP/HIKP ( Classification of individual
consumption by purpose, anpassad till behoven i HIKP).
▼
M2
a2)hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter: den del av de
slutliga konsumtionsutgifterna som uppstår
— för hushåll, oavsett nationalitet eller hemvist,
— vid monetära transaktioner,— på medlemsstatens ekonomiska territorium,— för varor och tjänster som används för att direkt tillfredsställa
individuella behov eller önskningar, och
— under en av eller båda de tidsperioder som jämförs.
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter specificeras i
bilaga 1 b och överensstämmer med definitionerna i det europeiskanationalräkenskapssystemet (ENS) 1995 som återges i rådetsförordning (EG) nr 2223/96 (
1).
▼M1
a3)priser som används i HIKP: de konsumentpriser hushållen betalar
vid köp av enskilda varor och tjänster genom monetära transak-tioner. Om konsumenterna har erhållit varor och tjänster avgiftsfrittoch man därefter tar ut ett faktiskt pris, skall förändringen från ettnollpris till det faktiska priset, och vice-versa, beaktas i HIKP.
a4)vägningstalen i HIKP: hushållens samlade utgifter för alla uppsätt-
ningar varor och tjänster som omfattas av HIKP, uttryckt som enandel av de sammanlagda utgifterna för alla varor och tjänster somomfattas.
(1) EGT L 310, 13.11.1996, s. 1.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 4
▼B
b)nya varor och tjänster av betydelse : sådana varor och tjänster där
förändringarna i priset inte uttryckligen finns med i medlemssta-ternas HIKP och på vilka konsumenterna spenderar åtminstone enpromille av de kostnader som täcks in av denna HIKP,
c)kvalitetsförändring : närhelst medlemsstaten anser att en förändring
i specificeringen har lett till en påtaglig nyttoskillnad för konsu-menten mellan en ny variant eller modell av en vara eller tjänst ochen vara eller tjänst som tidigare valts ut för prisgranskning i HIKPoch som blivit ersatt. Det handlar inte om kvalitetsförändring dåman företar en omfattande revision av HIKP-urvalet,
d)kvalitetsjustering : en rutin när man gör ett förbehåll för en kvali-
tetsförändring genom att öka eller minska det aktuella priset ellerreferenspriset med en faktor av eller ett belopp motsvarande värdetpå kvalitetsförändringen,
e)riktat urval : en uppsättning priser på varor och tjänster som
medlemsstaten har för avsikt att samla in för att upprätta sitt HIKPfrån och med januari 1997 eller vid något senare datum för attuppfylla sin egen eller någon europeisk standard för reliabilitet ellerjämförbarhet,
f)observerat pris : det pris som i verkligheten bekräftas av medlems-
staten,
g)beräknat pris : det pris som byts ut mot ett faktiskt pris och som är
baserat på ett lämpligt beräkningsförfarande. Ett observerat pris kaninte anses vara ett beräknat pris annat än om det vederbörligen kanbevisas att det utgör en lämplig beräkning,
h)ersättningspris : ett observerat pris på en vara eller tjänst som
används som en direkt ersättning på en vara eller tjänst vars prisingått i det riktade urvalet,
i)index över elementära aggregat : ett prisindex för ett elementärt
aggregat som bara omfattar prisuppgifter,
j)elementärt aggregat : hänför sig till kostnader eller konsumtion som
ryms inom det finaste skiktet i HIKP där det inte finns tillförlitliginformation om kostnader för viktningsändamål,
k)urval: alla rutiner när det gäller upprättandet av HIKP där en del av
den prispopulation som konsumenterna kommer i kontakt medanvänds för att beräkna prisförändringen inom någon varu- ellertjänstekategori som omfattas av HIKP,
l)reliabilitet : skall bestämmas i enlighet med den ”precision” som
avser skalan av urvalsfel och den ”representativitet” som avseravsaknaden av systematiska avvikelser.
II. ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRSÄKRA SIG OM JÄMFÖRBARHET,
RELIABILITET OCH TILLÄMPLIGHET HOS HIKP
▼M1
Artikel 3
Omfattning
1. HIKP som ställs samman av prisförändringar och vägningstal för
varje kategori av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter ibilaga Ia och som utgör mer än en promille av de sammanlagda utgiftersom omfattas av alla kategorier i punkt 2, skall anses vara jämförbara.
2. Omfattningen av HIKP skall utvidgas, enligt följande:
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 5
▼M1
a) I och med framtagningen av HIKP för januari 1997 skall medlems-
staterna behandla uppgifterna om de kategorier som kallas ”initialtäckning” i bilaga Ia.
b) Vid men inte före framtagningen av HIKP för december 1999 skall
medlemsstaterna behandla de uppgifter som även täcker de katego-rier som kallas ”december 1999” i bilaga Ia.
▼
M2
3. HIKP som ställs samman med hjälp av vägningstal för delindexsom avspeglar de slutliga monetära konsumtionsutgifterna för en under-kategori av hushåll i stället för alla hushåll, skall anses vara jämförbaraom denna skillnad i praktiken utgör mindre än en promille av desammanlagda utgifter som omfattas av HIKP. Varje ändring av devägningstal som krävs för att säkerställa jämförbarhet enligt dennapunkt skall vara genomförd senast i december 1999.
▼
B
Artikel 4
Nya varor och tjänster av betydelse
Medlemsstaterna skall
a) på ett systematiskt sätt försöka identifiera nya varor och tjänster av
betydelse, och
b) kontrollera betydelsen av de varor och tjänster som anmäls som nya
och av betydelse i andra medlemsstater.
HIKP skall ställas samman så att de omfattar prisförändringar på en nya
vara eller tjänst av betydelse i de fall där den varan eller tjänsten haransetts falla under definitionen i artikel 2 b. Detta skall vara genomförtinom tolv månader efter det att den identifierats, antingen genom attjustera vägningstalen av eller inom ifrågavarande kategori i COICOP/HIKP-klassifikationen i ►
M1bilaga Ia ◄till denna förordning eller
genom att särskilt tilldela den nya varan eller tjänsten av betydelse endel av vägningstalet.
Artikel 5
Minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsutvärdering1. De HIKP som har justerats på lämpligt sätt skall anses vara
jämförbara. När det inträffar kvalitetsförändringar skall medlemsstaternasammanställa prisindex genom lämpliga kvalitetsjusteringar baserade påuttryckliga beräkningar av värdet på kvalitetsförändringen. I avsaknadav nationella beräkningar skall medlemsstaterna använda sig av beräk-ningar som grundar sig på information från kommissionen (Eurostat)när sådana är tillgängliga och relevanta.
2. I de fall då inga beräkningar finns tillgängliga skall prisföränd-
ringar beräknas som skillnaden mellan priset på den utvalda ersättnings-varan och den vara som blivit ersatt. Under inga omständigheter får enkvalitetsförändring beräknas som hela prisskillnaden mellan dessa tvåvaror, om detta inte kan motiveras som en lämplig beräkning. I de falldå man måste förlita sig till ersättningar i samband med att varor ochtjänster har bjudits ut till reducerade priser, skall dessa ersättningarväljas ut i enlighet med likheten i nyttan för konsumenten och inte ienlighet med likheten i priset.
Artikel 6
Minimistandarder för priser
1. Medlemsstaterna skall ta fram HIKP och använda de observerade
priserna i det riktade urvalet.
a) I de fall där det riktade urvalet kräver månatliga kontroller men där
man inte lyckas med detta på grund av att en vara eller någontingannat saknas, kan man använda sig av beräknade priser under denförsta eller andra månaden medan ersättningspriser måste användasfrån och med den tredje månaden.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 6
▼B
b) När det riktade urvalet i undantagsfall kräver mer sällan förekom-
mande observationer än månatliga, skall man använda sig av beräk-nade priser för de månader då det inte krävs observerade priser. Mankan också använda sig av beräknade priser första gången en pris-kontroll inte kan genomföras. När man för andra gången i radmisslyckas med en priskontroll, måste man använda sig av ersätt-ningspriser.
2. När ersättningspriser inte finns tillgängliga under de omständig-
heter som åsyftas i denna artikel, kan man fortsätta att använda sig avberäknade priser, under förutsättning att deras användning begränsas tillen nivå som inte äventyrar jämförbarheten.
Artikel 7
Prisindex för elementära aggregat
Man skall sammanställa HIKP genom att använda en av de två form-
lerna i tredje stycket i bilaga II till denna förordning eller alternativt enjämförbar formel som inte ger upphov till ett index som systematisktavviker från ett index som ställts samman utifrån en av de givnaformlerna med i genomsnitt mer än en tiondels procentenhet under ett årjämfört med året innan.
Artikel 8
Minimistandarder för urval
HIKP som ställts samman från riktade urval som har ett tillräckligt antal
elementära aggregat för att vara representativa för mångfalden av posterinom varje kategori och har tillräckligt med prisuppgifter inom varjeelementärt aggregat för att ta hänsyn till variationen i prisrörelsernainom populationen, skall anses vara tillförlitliga och jämförbara.
Artikel 9
Kvalitetskontroll
Medlemsstaterna skall
a) på begäran förse kommissionen (Eurostat) med information om alla
kostnader i samband med bortfall från omfattningen, uttryckta somen del av de totala utgifter som täcks in av HIKP och tillräckligtutförligt för att möjliggöra en bedömning om man rättat sig efterdenna förordning,
b) anmäla nya varor och tjänster av betydelse till kommissionen
(Eurostat) när sådana har identifierats och vid anmodan orsakerna tillvarför nya varor och tjänster av betydelse inte tagits med, tillräckligtutförligt för att möjliggöra en bedömning om man rättat sig efterdenna förordning,
c) kontrollera uppkomsten av kvalitetsförändringar och gjorda juster-
ingar, tillräckligt utförligt för att möjliggöra en bedömning om manrättat sig efter denna förordning och på begäran förse kommissionen(Eurostat) med sådan information,
d) etablera och hålla aktuell en tydlig översikt av det riktade urvalet
och regelbundet göra kontroller för att visa att man rättat sig efterdenna förordning. Medlemsstaterna skall på begäran förse kommis-sionen (Eurostat) med sådan information för att möjliggöra enbedömning av och försäkra sig om efterlevnaden,
e) när man använder en formel som skiljer sig från den i första stycket i
bilaga II till denna förordning på begäran förse kommissionen(Eurostat) med information om effekterna av att man använder enalternativ formel för utvalda perioder och utvalda elementäraaggregat, tillräckligt utförligt för att möjliggöra en bedömning omman rättat sig efter denna förordning,
f) på begäran förse kommissionen (Eurostat) med uppgifter om riktade
urval, tillräckligt utförligt för att möjliggöra en bedömning om manrättat sig efter denna förordning och med sammanfattande statistikav hur representativa och precisa urvalen är, tillräckligt utförligt föratt kommissionen (Eurostat) skall kunna lägga fram förslag om
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 7
▼B
minimistandarder för urvalsprinciper vilka skall tas med i översynenav HIKP i oktober 1997 i enlighet med artikel 15 i förordning (EG)nr 2494/95.
III. SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 10
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 8
Kod COICOP/HIKP-rubrikInitial täck-
ning
Januari 1997Tillägg
December 1999Uteslutna▼M1
BILAGA Ia
Täckningen för HIKP skall omfatta följande kategorier av COICOP/HIKP:
01. LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA
DRYCKER
01.1 Livsmedel
01.1.1 Bröd och övriga spannmålsprodukter komplett
01.1.2 Kött komplett
01.1.3 Fisk komplett
01.1.4 Mjölk, ost och ägg komplett
01.1.5 Oljor och fetter komplett
01.1.6 Frukt komplett
01.1.7 Grönsaker, inklusive potatis och andrarotfrukter komplett
01.1.8 Socker, sylt, honung, sirap, choklad ochkonfektyr komplett
01.1.9 Livsmedel, ej tidigare nämnda komplett
01.2 Alkoholfria drycker
01.2.1 Kaffe, te och choklad komplett
01.2.2 Mineralvatten, läskedrycker och juice komplett
02. ALKOHOLHALTIGA DRYCKER OCHTOBAK
02.1 Alkoholhaltiga drycker
02.1.1 Spritdrycker komplett
02.1.2 Vin komplett
02.1.3 Öl komplett
02.2 Tobak
02.2.1 Tobak komplett
02.3 Narkotika
02.3.1 Narkotika uteslutna
03. KLÄDER OCH SKODON
03.1 Kläder
03.1.1 Material för klädesplagg komplett
03.1.2 Klädesplagg komplett
03.1.3 Övriga klädesplagg och tillbehör till klädesp-
laggkomplett
03.1.4 Skrädderiarbeten och uthyrning av kläder komplett
03.2 Skodon
03.2.1 Skor och andra skodon komplett
03.2.2 Lagning och uthyrning av skodon komplett
04. BOSTÄDER, VATTEN, ELEKTRICITET,GAS OCH ANDRA BRÄNSLEN
04.1 Faktiskt betalda hyror för bostäder
04.1.1 Faktiskt betalda hyror från hyresgäster delvis (1)komplett (2)
04.1.2 Övriga faktiskt betalda hyror delvis (1)komplett (2)
04.2 Tillräknade hyror för bostäder
04.2.1 Tillräknade hyror från egnahemsägare uteslutna (3)
04.2.2 Övriga tillräknade hyror uteslutna (3)
04.3 Regelbundet underhåll och regelbunden repa-
ration av bostaden
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 9
▼M1
Kod COICOP/HIKP-rubrikInitial täck-
ning
Januari 1997Tillägg
December 1999Uteslutna
04.3.1 Produkter för regelbundet underhåll och
regelbunden reparation av bostadenkomplett (4)
04.3.2 Tjänster för regelbundet underhåll och regel-bunden reparation av bostaden komplett (4)
04.4 Andra tjänster förknippade med bostaden
04.4.1 Sophämtning delvis (5)komplett (6)
04.4.2 Avloppssystem delvis (5)komplett (6)
04.4.3 Vattenförsörjning delvis (5)komplett (6)
04.4.4 Andra tjänster förknippade med bostaden, ejtidigare nämnda komplett
04.5 Elektricitet, gas och andra bränslen
04.5.1 Elektricitet komplett
04.5.2 Gas komplett
04.5.3 Flytande bränslen komplett
04.5.4 Fasta bränslen komplett
04.5.5 Varmvatten, ånga och is komplett
05. INVENTARIER, HUSHÅLLSUTRUST-NING OCH RUTINUNDERHÅLL AVBOSTADEN
05.1 Möbler, inventarier och inredning, mattor ochandra golvbeläggningar samt reparation
05.1.1 Möbler och inventarier komplett
05.1.2 Mattor och andra golvbeläggningar komplett
05.1.3 Reparation av möbler, inventarier och golv-beläggningar komplett
05.2 Hushållstextilier
05.2.1 Hushållstextilier komplett
05.3 Uppvärmnings- och matlagningsutrustning,kylskåp, tvättmaskiner och liknande störrehushållsutrustning, inklusive montering ochreparation
05.3.1 Större hushållsutrustning, både elektrisk ochövrig komplett
05.3.2 Mindre elektriska hushållsapparater komplett
05.3.3 Reparation av hushållsapparater komplett
05.4 Glas, porslin och bestick samt övrigthusgeråd
05.4.1 Glas, porslin och bestick samt övrigthusgeråd komplett
05.5 Verktyg och redskap för hus och trädgård
05.5.1 Större verktyg och redskap komplett
05.5.2 Små verktyg och diverse tillbehör komplett
05.6 Varor och tjänster för rutinmässigt hushålls-underhåll
05.6.1 Icke-beständiga hushållsvaror komplett
05.6.2 Hushållstjänster och tjänster för skötsel avhemmet komplett
06. HÄLSOVÅRD
06.1 Medicinska produkter, apparatur och utrust-ning
06.1.1 Medicinska produkter, apparatur och utrust-ning delvis (7)komplett (8)
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 10
▼M1
Kod COICOP/HIKP-rubrikInitial täck-
ning
Januari 1997Tillägg
December 1999Uteslutna
06.2 Öppen sjukvård
06.2.1 Läkarvård komplett (8)
06.2.2 Tandvård komplett (8)
06.2.3 Paramedicinsk vård komplett (8)
06.3 Sjukhusvård
06.3.1 Sjukhusvård (9)
07. TRANSPORT
07.1 Inköp av fordon
07.1.1A Nya bilar komplett
07.1.1B Begagnade bilar komplett
07.1.2 Motorcyklar komplett
07.1.3 Cyklar komplett
07.2 Drift av personliga transportmedel
07.2.1 Reservdelar och tillbehör komplett
07.2.2 Bränslen och smörjmedel komplett
07.2.3 Underhåll och reparationer komplett
07.2.4 Andra tjänster förknippade med personliga
transportmedelkomplett (10)
07.3 Transporttjänster
07.3.1 Passagerartransport med järnväg komplett
07.3.2 Passagerartransport på landsväg komplett
07.3.3 Passagerartransport med flyg komplett
07.3.4 Passagerartransport på hav och inre vatten-vägar komplett
07.3.5 Övriga transporttjänster som anlitats motbetalning komplett
07.3.6 Kombinationsbiljetter komplett (11)
08. KOMMUNIKATIONER
08.1 Kommunikationer
08.1.1 Posttjänster komplett
08.1.2 Telefon- och telefaxutrustning komplett
08.1.3 Telefon-, telegraf- och telefaxtjänster komplett
09. REKREATION OCH KULTUR
09.1 Audiovisuell, fotografisk och databehand-lingsutrustning samt tillbehör, inklusive repa-rationer
09.1.1 Utrustning för mottagning, inspelning ochåtergivning av ljud och bild komplett
09.1.2 Fotografisk och filmfotografisk utrustningsamt optisk utrustning komplett
09.1.3 Databehandlingsutrustning komplett
09.1.4 Utrustning för inspelning av bild och ljud komplett
09.1.5 Reparation av audiovisuell, fotografisk ochdatabehandlingsutrustning samt tillbehör komplett
09.2 Övriga större varaktiga konsumtionsvaror förrekreation och kultur
09.2.1 Övriga större varaktiga konsumtionsvaror förrekreation och kultur komplett
09.2.2 Reparation av övriga större varaktigakonsumtionsvaror för rekreation och kultur komplett
09.3 Övriga varor och utrustning för rekreation,blommor, trädgårdar och husdjur
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 11
▼M1
Kod COICOP/HIKP-rubrikInitial täck-
ning
Januari 1997Tillägg
December 1999Uteslutna
09.3.1 Spel, leksaker och hobbyer, utrustning för
idrott, camping och friluftslivkomplett
09.3.2 Trädgårdsskötsel komplett
09.3.3 Husdjur komplett
09.4 Rekreationstjänster och kulturella tjänster
09.4.1 Tjänster för sport och rekreation komplett (12)
09.4.2 Kulturella tjänster komplett (13)
09.4.3 Hasardspel uteslutna
09.5 Tidningar, böcker och skrivmaterial
09.5.1 Böcker delvis (14)komplett (15)
09.5.2 Tidningar och tidskrifter komplett
09.5.3 Diverse trycksaker komplett
09.5.4 Skriv- och ritmaterial delvis (14)komplett (15)
09.6 Paketresor
09.6.1 Paketresor komplett
10. UTBILDNING
10.1 Utbildning
10.1.1 Förskole, låg- och mellanstadieutbildning komplett (15)
10.1.2 Högstadie- och gymnasieutbildning komplett (15)
10.1.3 Eftergymnasial utbildning komplett (15)
10.1.4 Ej nivåanknuten utbildning delvis (16)komplett (15)
11. HOTELL, KAFÉER OCH RESTAU-
RANGER
11.1 Catering
11.1.1 Restauranger och kaféer komplett
11.1.2 Serveringar delvis (14)komplett (15)
11.2 Inkvarteringstjänster
11.2.1 Inkvarteringstjänster delvis (14)komplett (15)
12. DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER
12.1 Personlig vård
12.1.1 Frisersalonger och skönhetssalonger komplett
12.1.2 Redskap, artiklar och produkter för personligvård komplett
12.1.3 Tjänster i samband med personlig vård, ejtidigare nämndauteslutna
12.2 Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda
12.2.1 Smycken och ur komplett
12.2.2 Övriga personliga tillhörigheter komplett
12.3 Social trygghet
12.3.1 Social trygghet delvis (17)
12.4 Försäkringar
12.4.1 Livförsäkringar uteslutna
12.4.2 Försäkringar i samband med bostaden delvis (18)komplett (19)
12.4.3 Försäkringar i samband med hälsovård komplett (20), (21)
12.4.4 Försäkringar i samband med transporter delvis (22)komplett (23), (21)
12.4.5 Övriga försäkringar komplett (24), (21)
12.5 Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda
12.5.1 Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda delvis (25)komplett (26)
12.5.2 FISIM uteslutna
12.6 Övriga tjänster, ej tidigare nämnda
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 12
▼M1
Kod COICOP/HIKP-rubrikInitial täck-
ning
Januari 1997Tillägg
December 1999Uteslutna
12.6.1 Övriga tjänster, ej tidigare nämnda komplett (27)
(1) Avser den praxis som används för nationella KPI.
(2) Avser alla hyror som hyresgästerna faktiskt betalar, dvs. de hyror som hyresgästen betalar till hyresvärden
oavsett sociala förmåner som hyresgästen erhåller från offentliga myndigheter (inklusive betalningar som efterhyresgästens medgivande går direkt till hyresvärden). Se även bilaga Ib nr 12b.
(
3) Detta innebär inte någon förutsägelse av täckningen för ägarbebodda bostäder i allmänhet.
(4) Avser utgifter som hyresgäster eller egnahemsägare har för material och tjänster för mindre omfattande underhåll
och reparationer. Efter beslut om behandling av ägarbebodda bostäder, kan dessa kategoriers täckning behövautvidgas till att omfatta utgifter för mer omfattande inredning, underhåll och reparation av bostaden och för sådanutbyggnad och ombyggnad av bostaden som normalt inte betalas av hyresgäster. Se även bilaga Ib nr 4 och nr15.
(
5) Avser utgifter i förhållande till förbrukning.
(6) Avser avgifter som går att särskilja, för särskilda tjänster avseende bostaden oavsett om konsumenterna betalar i
enlighet med hur mycket de konsumerar eller inte, dvs. exklusive betalningar för tjänster som finansieras medallmänna skattemedel. Se även bilaga Ib nr 9 och 29.
(
7) Avser hälsovårdsprodukter utanför socialförsäkringssystemet.
(8) Komplett täckning avser den del av utgifterna för hälsovårdsprodukter och hälsovårdstjänster (andra tjänster än
för patienter som inte är inlagda på sjukhus) som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av denoffentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se bilaga Ib nr 12a och demetodologiska uppgifterna för vad som skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr2494/95.
(
9) De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 14 i rådets
förordning (EG) nr 2494/95.
(10) Omfattar körkort, besiktningar, avgifter till motorförbund, avgifter för broar, tunnlar, färjor och motorvägar,
exklusive ägar- och användarlicenser för fordon. Se även bilaga Ib nr 9, nr 18 och nr 19b.
(11) Avser biljetter som gäller för två eller flera transportsätt och för vilka utgifterna inte kan fördelas mellan dem.
(12) Omfattar avgifter till eller abonnemang hos sportklubbar och styrketräningslokaler. Posten omfattar även betal-
ningar för jakt- och fiskelicenser om regeringen använder licensgivningen för att få till stånd en lämpligreglerande funktion. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 19b.
(
13) Omfattar inträdesavgifter till museer och avgifter till bibliotek samt licensavgifter för och abonnemang på TV och
radio. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 10.
(14) Omfattar läromedel och undervisning, men endast om de betalas fullt ut av konsumenten.
(15) Komplett täckning avser den del av utgifter för läromedel och undervisning som betalas av konsumenten och som
inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Sebilaga Ib nr 12a och de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådetsförordning (EG) nr 2494/95.
(
16) Avser data-, språk- och maskinskrivningskurser samt liknande kurser som betalas fullt ut av konsumenten.
(17) Avser sådana typer av lek- och förskolor som inte utgör en obligatorisk del av utbildningssystemet. Endast de
utgifter täcks som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkrings-systemet eller hushållens ideella organisationer. Se även bilaga Ib nr 12a. Övriga poster under kod 12.3.1 såsompensionärshem, handikappskolor, städhjälp och måltidsplanering är föremål för samma arrangemang som nämns ifotnot nr 18.
(
18) Avser serviceavgifter för försäkring av lösöre.
(19) Avser alla serviceavgifter som betalas av egnahemsägare och hyresgäster för de typer av försäkringar som
hyresgästen normalt tecknar mot brand, stöld, vattenskador m.m. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. Efter ettbeslut om hur ägarbebodda bostäder skall behandlas kan dessa kategoriers täckning behöva utvidgas till attomfatta serviceavgifter som betalas av egnahemsägare för de typer av försäkringar för bostaden som normalttecknas av hyresvärden.
(
20) Avser serviceavgifter för privat sjuk- och olycksfallsförsäkring. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24 samt de
metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå i kategori ””06. Hälsovård”” enligt förfarandet i artikel 14 irådets förordning (EG) nr 2494/95.
(
21) De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 14 i rådets
förordning (EG) nr 2494/95. Genomförandet kan planeras till ett tidigare datum.
(22) Avser serviceavgifter för försäkringar avseende personliga transportmedel.
(23) Avser serviceavgifter för personliga transportmedel, reseförsäkring och försäkring av bagage. Se även bilaga Ib nr
7, nr 8 och nr 24.
(24) Avser serviceavgifter för försäkringar som t.ex. ansvarsförsäkring för skada som åsamkats tredje person eller
dennes egendom och som inte beror på att personliga transportmedel har använts. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 ochnr 24.
(
25) Avser avgifter för banktjänster som inte anges som en del av det överförda värdet.
(26) Avser finansiella tjänster inklusive banktjänster. Utan täckning är serviceavgifter till privata eller offentliga
pensionsfonder, som är en typ av livförsäkring som är begränsad till vissa grupper av personer, samt räntebetal-ningar. Se även bilaga Ib nr 21 och nr 23.
(
27) Omfattar avgifter för utfärdande av pass, födelseattester, vigselbevis eller dödsattester samt avgifter för medlem-
skap i yrkesorganisationer om de kan anses som betalningar för utförda tjänster. Se bilaga Ib nr 9 och nr 19.
1996R1749 —SV—20.08.1998 — 001.001 — 13
▼M1
BILAGA Ib
A. DEFINITION AV HUSHÅLLENS SLUTLIGA MONETÄRA KONSUM-
TIONSUTGIFTER
▼M2
1. Hushållssektorn består av hushåll som omfattar alla individer eller
grupper av individer (enligt definitionen i ENS 2.76.a och 2.76.b),oavsett i vilken typ av område de bor, deras position i inkomstfördel-ningen och deras nationalitet eller hemvist. Hushållssektorn omfattarpersoner som bor på institutioner (enligt definitionen i ENS 2.76b). Denomfattar inte företag.
2. Ekonomiskt territorium överensstämmer med definitionen i ENS 2.05
förutom att extraterritoriella enklaver som är belägna innanför landetsgränser inbegrips och att territoriella enklaver belägna i utlandetundantas.
▼
M1
3. En monetär transaktion är ett ekonomiskt flöde som är ett samspel
mellan institutionella enheter enligt en ömsesidig överenskommelse, därde ingående enheterna gör eller mottar betalningar och ådrar sig skuldereller erhåller tillgångar angivna i valutaenheter. Enligt vedertaget brukskall insamlandet av hushållsavfall betraktas som ett samspel enligt enömsesidig överenskommelse. Transaktioner som inte omfattar utbyte avkontanter, eller tillgångar eller skulder angivna i valutaenheter är icke-monetära transaktioner. Transaktioner inom enheter är normalt icke-monetära transaktioner. Icke-monetära transaktioner som omfattar merän en institutionell enhet kan uppkomma bland produkttransaktioner(byteshandel med varor), omfördelningstransaktioner (ersättning innatura, transfereringar in natura m.m.) och andra transaktioner (bytes-handel med icke-finansiella icke producerade tillgångar).
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter täcker följande
gränsfall:
4. De täcker poster som inte behandlas som insatsförbrukning, såsom mate-
rial till sådana små reparationer och heminredning av bostäder somnormalt utförs av såväl hyresgäster som ägare, och material till repara-tioner och underhåll av varaktiga konsumtionsvaror, inklusive fordon.
5. De täcker poster som inte behandlas som kapitalbildning, särskilt varak-
tiga konsumtionsvaror, som fortsätter att fungera under flera räkenskaps-perioder. Även överlåtelse av äganderätten till en del varaktiga konsum-tionsvaror från ett företag till ett hushåll inkluderas.
6. De täcker sådana finansiella tjänster för vilka avgiften betalas direkt.7. De täcker tjänster som avser skadeförsäkring, dock högst den implicita
serviceavgiften.
8. De täcker alla utgifter som finansieras med skadeförsäkringsfordringar,
inklusive betalningar som försäkringsföretagen gör direkt till verkstäder,sjukhus, läkare m.fl. Detta medför att det sammanlagda pris somhushållen eller försäkringsföretagen betalar till verkstäder, sjukhus,läkare, m.fl. täcks av HIKP.
Skadeförsäkringsfordringar är de belopp som försäkringsföretagen är
skyldiga att betala för skador som åsamkats personer eller varor. Dessautgörs av löpande transfereringar från försäkringsföretagen till de motta-gande hushållen och blir därför en del av hushållens disponibla inkomst.Alla utgifter som är ett resultat av t.ex. betalningar till verkstäder,sjukhus eller läkare, behandlas som om de var hushållens och inteförsäkringsföretagens utgifter. Det är irrelevant om hushållen faktiskthar utgifterna innan fordringarna betalas ut, vilka då förefaller varaåterbetalningar från socialförsäkringssystemet eller om försäkringsföre-tagen betalar verkstäder, sjukhus m.fl. direkt. I det senare falletbehandlas företagen enbart som ombud som agerar på hushållens vägnaroch hushållen behandlas fortfarande som om de hade dessa utgifter.
9. De täcker betalningar från hushåll för licenser, tillstånd m.m. som
betraktas som köp av tjänster. Om den offentliga sektorn använderlicensgivningen för att inrätta en lämplig reglerande funktion, såsomkontroll av personens kompetens eller kvalifikation, skall de betalningarsom görs behandlas som ett köp av tjänster från den offentliga sektornoch priserna ingå i HIKP, men om licenserna beviljas automatiskt vidbetalning av de förfallna beloppen, skall betalningarna behandlas somdirekta skatter och inte priser. Körkort eller flygcertifikat, televisions-
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 14
▼M1
eller radiolicenser, licenser för skjutvapen, inträden till museum och
bibliotek, sophämtningsavgifter m.m. behandlas i de flesta fall som köpav tjänster från den offentliga sektorn, medan licenser för bruk avfordon, båtar eller flygplan i de flesta fall behandlas som skatter.
10. De täcker inköp av produkter till priser som ur ekonomiskt hänseende är
obetydliga, t.ex. inträdesavgifter till ett museum.
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter omfattar inte
följande gränsfall:
11. De täcker inte inkomst in natura eftersom det inte är en monetär transak-
tion (även om den enligt ENS 3.76.b ingår i de slutliga konsumtionsut-gifterna).
12. a) De täcker inte sociala transfereringar in natura som hushållen mottar,
inklusive de delar av utgifterna som initialt görs av hushållen och förvilka de följaktligen får ersättning från socialförsäkringssystemet,offentliga organ eller hushållens ideella organisationer, t.ex. förutgifter för läkarvård eller utbildning. När ett hushåll köper en varaeller tjänst, för vilken det helt eller delvis får ersättning, behandlashushållet enbart som ett ombud för ett socialförsäkringssystem, ettoffentligt organ eller hushållens ideella organisationer. De beloppsom återbetalas till hushållen behandlas som sociala transfereringarin natura från socialförsäkringssystemet, offentliga organ ellerhushållens ideella organisationer. Dessa bokförs inte som transferer-ingar av kontanta medel till hushållen och ingår inte i hushållensdisponibla inkomst. Denna bokföring ger samma resultat som när ettsocialförsäkringssystem köper varor och tjänster från producenter påmarknaden och sedan säljer dem vidare till hushållen till lägre icke-marknadsmässiga priser. Detta innebär att priset som används i HIKPär det belopp som hushållet betalar minus återbetalningen.
b) Alla andra rabatter från offentliga myndigheter, särskilt bostads-
bidrag till hyresgäster i syfte att minska deras hyra (inklusive betal-ningar som efter hyresgästens medgivande går direkt till hyres-värden), anses vara sociala förmåner i form av kontanta medel ochingår därför i hushållens disponibla inkomst. Detta innebär att helapriset för varan eller tjänsten före rabatten täcks av HIKP.
13. De täcker inte tjänster som avser ägarbebodda bostäder, eftersom dessa
inte är monetära transaktioner (även om de enligt ENS 3.76.a ingår i deslutliga konsumtionsutgifterna).
14. De täcker inte förvärv av bostäder och poster som behandlas som
förvärv av icke producerade tillgångar, särskilt förvärv av mark.
15. De täcker inte heller utgifter som en egnahemsägare har för inredning,
underhåll och reparation av en bostad om dessa inte normalt utförs avhyresgäster.
16. De täcker inte utgifter för värdesaker.17. De täcker inte hushållens utgifter om dessa äger enkla bolag när utgif-
terna uppstår av affärsskäl.
18. De täcker inte löpande skatter på inkomst och förmögenhet, som alla är
obligatoriska, icke återgäldade betalningar, kontant eller in natura, sommed regelbundna intervall tas ut av den offentliga sektorn och utlandetpå institutionella enheters inkomst och förmögenhet samt några perio-diskt återkommande skatter som fastställs varken på grundval avinkomst eller förmögenhet. Övriga löpande skatter omfattar alla debetalningar som hushållen gör för licenser och som kan betraktas somskatter, som t.ex. licenser för att äga eller använda fordon, båtar, flyg-plan m.m.
19. a) De täcker inte medlemsavgifter, bidrag och avgifter som hushållen
betalar till hushållens ideella organisationer, såsom fackföreningar,yrkessammanslutningar, konsumentorganisationer, kyrkor ochklubbar för umgänge, kultur, rekreation och sport.
b) Om en klubb eller annan sammanslutning kan anses vara en produ-
cent på marknaden som säljer sina tjänster till ett pris som i ekono-miskt hänseende är av betydelse, vilket normalt är fallet även omorganisationens rättsliga status kan vara icke-vinstdrivande, ansesdock de medlemsavgifter, bidrag och avgifter som hushållen betalarvara betalningar för utförda tjänster — inte transfereringar — ochtäcks sålunda av HIKP.
20. De täcker inte frivilliga transfereringar i kontanta medel eller in natura
från hushållen till välgörenhets- och hjälporganisationer.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 15
▼M1
21. De täcker inte utbetalningar av kapitalinkomster, inklusive ränta. Kapi-
talinkomst är den inkomst som en ägare till en finansiell tillgång eller enmateriell icke producerad tillgång erhåller, som ersättning för att hantillhandahåller medel till eller ställer den materiella icke produceradetillgången till förfogande för en annan institutionell enhet. Enligt vill-koren för det finansiella instrument som de kommit överens om, ärräntan det belopp som gäldenären är skyldig att betala fordringsägarenunder en given tid utan att det utestående kapitalbeloppet minskas.
22. De täcker inte obligatoriska eller frivilliga sociala avgifter, som arbetsgi-
vares faktiska sociala avgifter till socialförsäkringssystem, försäkringsfö-retag eller såväl självständiga som icke självständiga pensionsfondersom administrerar socialförsäkringssystem för att säkerställa socialaförmåner för sina arbetstagare, eller sociala avgifter som arbetstagarebetalar till socialförsäkringssystem samt till privata fonderade och ickefonderade system.
23. De täcker inte tjänster avseende livförsäkring och pensionsfonder (även
om sådana tjänster, enligt ENS 3.76.f och 3.76.g, ingår i de slutligakonsumtionsutgifterna genom den implicita serviceavgiften).
24. De täcker inte skadeförsäkringspremier, netto, som är premier som
betalas för försäkringar som tecknats av institutionella enheter. Försäk-ringar som individuella hushåll tecknat, är försäkringar som dessatecknat på eget initiativ och för egen fördel, oberoende av arbetsgivareoch den offentliga sektorn och utanför alla socialförsäkringssystem.Skadeförsäkringspremier, netto, består av både de faktiska premier sombetalas av försäkringstagarna för att få försäkringsskydd under räken-skapsperioden (intjänade premier) och de premietillskott som betalas avkapitalinkomster, som tillskrivs försäkringstagarna, efter avdrag förförsäkringsbolagens serviceavgifter för försäkringarna. (Märk att dennaserviceavgift täcks av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter).Skadeförsäkringspremier, netto, är de belopp som utnyttjas för att geskydd vid olika händelser eller olyckor som medför skada på varor,egendom eller personer, av naturbetingade eller mänskliga orsaker —brand, översvämning, kollision, förlisning, stöld, våld, olycka, sjukdomm.m. — eller vid ekonomiska förluster av orsaker som sjukdom, arbets-löshet, olycka m.m.
25. De täcker inte löpande transfereringar mellan hushåll, som består av alla
löpande transfereringar som görs eller mottas i kontanta medel eller innatura, av inhemska hushåll till, eller från, andra inhemska ellerutländska hushåll.
26. De täcker inte böter och straff. Dessa påförs institutionella enheter av
domstolar eller domstolsliknande organ och behandlas som obligatoriskalöpande transfereringar. Inte heller täcks böter och straff som påförs avskattemyndigheter för undanhållande eller sen inbetalning av skatt ochsom normalt inte kan särskiljas från själva skatterna.
27. De täcker inte lotterier och spel, inte heller betalning av serviceavgiften
till den enhet som organiserar lotteriet eller spelet, inte heller denåterstående löpande transfereringen som utbetalas till vinnarna (även omserviceavgiften, enligt ENS 4.135, ingår i de slutliga konsumtionsutgif-terna).
B. DEFINITION AV PRIS
28. Vid inköpstillfället är konsumentpriset det pris som köparen faktiskt
betalar för produkterna, inklusive skatter minus bidrag för produkterna,efter avdrag för rabatter, vid köp av stora partier eller vid lågsäsong, pånormalt pris eller avgift, exklusive ränta eller serviceavgifter som till-kommer i samband med krediter, exklusive eventuella extra avgifter pågrund av oförmåga att betala inom den tid som angavs då inköpengjordes.
29. Varor och tjänster för individuell konsumtion (individuella varor och
tjänster) förvärvas av ett hushåll och används för att tillgodose de behovoch önskemål som medlemmarna i hushållet har. Individuella varor ochtjänster har följande egenskaper:
a) Det måste vara möjligt att konstatera och registrera att ett indivi-
duellt hushåll eller en medlem av detta köper varan eller tjänsten ochäven tidpunkten för inköpet.
b) Hushållet skall ha samtyckt till att varan eller tjänsten tillhandahålls
och vidta alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta, t.ex.genom att besöka en skola eller klinik.
c) Varan eller tjänsten skall vara av sådan art att om ett hushåll eller en
person, eller möjligen en liten begränsad grupp av personer, köperden, så utesluter detta att andra hushåll eller personer kan köpa den.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 16
▼M1
Samtliga hushållens slutliga konsumtionsutgifter är individuella. Enligt
vedertaget bruk behandlas alla varor och tjänster som hushållens ideellaorganisationer tillhandahåller som individuella.
Enligt vedertaget bruk skall samtliga av den offentliga sektorns slutliga
konsumtionsutgifter för utbildning, hälsovård, social trygghet ochvälfärd, sport och rekreation samt kultur behandlas som utgifter förindividuella konsumtionstjänster med undantag av utgifter för allmänadministration, reglering, forskning m.m. Dessutom skall även utgifterför tillhandahållande av bostäder, bortforsling av hushållsavfall ochskötseln av transportsystemet behandlas som individuella. De kollektivakonsumtionsutgifterna utgörs av återstoden av den offentliga sektornsslutliga konsumtionsutgifter. De avser särskilt administration ochreglering av samhället, medborgarnas trygghet och försvarsmakten,upprätthållande av lag och ordning, lagstiftning och reglering, bevarandeav folkhälsan, skydd av miljön, forskning och utveckling samt utveck-ling av infrastruktur och ekonomisk utveckling.
1996R1749 — SV — 20.08.1998 — 001.001 — 17
▼B
BILAGA II
Formel som skall användas vid sammanställning av elementära aggregat
1. När man sammanställer prisindex för elementära aggregat skall man antingen använda förhållandet
mellan de aritmetiska genomsnittspriserna1
nΣpt
1
nΣpbeller förhållandet mellan de geometriska
genomsnittspriserna[Πpt]1/n
[Πpb]1/ndär ptär det nuvarande priset, pbär referenspriset och n antalet
sådana prisuppgifter i det elementära aggregatet. En alternativ formel kan användas under förutsätt-
ning att den uppfyller jämförbarhetskriteriet i artikel 7.
2. Det aritmetiska medelvärdet av prisjämförelsetal1
nΣPt
Pbbör normalt inte användas, eftersom
det i många fall inte kan uppfylla jämförbarhetskriteriet. Det får användas i undantagsfall där man
kan visa att det uppfyller kriteriet.
3. Prisindexet för ett elementärt aggregat kan man beräkna som ett kedjeindex genom att använda en
av de två ovanstående formler som är att föredra. Man kan exempelvis använda förhållandet mellande aritmetiska medelvärdena:
I
tb=Σi/SS11sbPi1
Σi/SS11sbPib·Σi/SS11slPi2
Σi/SS11slPil…Σi/SS11st—lPi1
Σi/SS11st—lPit—l,
där Pit står för den i:te prisnoteringen för ett givet elementärt aggregat under perioden t och ststår
för det prisurval som gjorts för det elementära aggregatet under period t. Detta urval kan i praktikenuppdateras månatligen eller över längre perioder, vilket är mer vanligt när man inte kan få tag iprisuppgifter. Om det mellan basperiod b och period t inte sker någon komplettering över huvud
taget blir I
tbΣi/SS11sbPit
Σi/SS11sbPibdet enkla förhållandet mellan de aritmetiska medelvärdena (eller med
likartat resultat som med den geometriska formeln ovan). Det aritmetiska medelvärdet av prisjämfö-
relsetal får inte användas i de fall då kedjeindexering förekommer oftare än en gång per år.