1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2320/97
av den 17 november 1997
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn eller
olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumänien ochSlovakiska republiken, om upphävande av förordning (EEG) nr 1189/93 och om avslutande av
förfarandet vad gäller sådan import med ursprung i Republiken Kroatien
(EGT L 322, 25.11.1997, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 190/2000 av den 24 januari 2000 L 23 1 28.1.2000
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2320/97
av den 17 november 1997
ominförandeavslutgiltigaantidumpningstullarpåimportavvissa
sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern,Polen, Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumänien och Slovakiskarepubliken, om upphävande av förordning (EEG) nr 1189/93 ochom avslutande av förfarandet vad gäller sådan import med
ursprung i Republiken Kroatien
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORD-
NING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22
december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska gemenskapen(
1), särskilt artikel 9.4 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd
med den rådgivande kommittén, och
med beaktande av följande:
A.FÖRFARANDE
(1)Genom förordning (EEG) nr 1189/93 (2) införde rådet slutgiltiga
antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn ocheller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen och RepublikenKroatien. Tullsatsen fastställdes till 21,7 % för Ungern, 10,8 %för Polen och 17,4 % för Republiken Kroatien. Dessutom godtogkommissionen åtaganden(
3) av de ungerska, polska och kroatiska
exportörerna.
(2)Den 31 augusti 1996 meddelade kommissionen genom ett tillkän-nagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas
officiella tidning (
4) att det skulle inledas en interimsöversyn av
förordning (EEG) nr 1189/93 vad gäller import av vissa sömlösarör av järn eller olegerat stål med ursprung i Ungern, Polen ochRepubliken Kroatien och påbörjade en undersökning enligtartikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundför-ordningen”).
(3)Denna interimsöversyn inleddes parallellt med en undersökningsom samma dag (
5) inleddes beträffande sådan import med
ursprung i Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumänien och Slova-kiska republiken sedan ett klagomål hade ingetts av DefenceCommittee of the Seamless Steel Tube Industry of the EuropeanUnion.
(4)Genom förordning (EG) nr 981/97 (6) (nedan kallad ”den prelimi-
nära förordningen”) införde kommissionen en preliminär anti-dumpningstull på import till gemenskapen av den ifrågavarandeprodukten med ursprung i Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumä-nien och Slovakiska republiken.
(5)Sedan de preliminära antidumpningsåtgärderna hade införtslämnade vissa berörda parter skriftliga synpunkter.
De parter som begärde det gavs tillfälle att bli hörda av kommis-
sionen.
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen i dess lydelse efter ändringar
genom förordning (EG) nr 2331/96 (EGT L 317, 6.12.1996, s. 1).
(2) EGT L 120, 15.5.1993, s. 34.
(3) EGT L 120, 15.5.1993, s. 42.
(4) EGT C 253, 31.8.1996, s. 25.
(5) EGT C 253, 31.8.1996, s. 26.
(6) EGT L 141, 31.5.1997, s. 36.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 3
▼B
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som
den ansåg vara nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden.
(6)Den 22 maj 1997 underrättades de associeringsråd som inrättatsenligt avtalen mellan Europeiska gemenskaperna och derasmedlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, Rumänienrespektive Slovakiska republiken, å andra sidan, om kommissio-nens avsikt att införa preliminära åtgärder.
De tjeckiska, rumänska och slovakiska myndigheterna hävdade
alla att kommissionen hade handlat i strid med Europaavtalet(särskilt artikel 34.2 i dessa) genom att inte samråda vare siginnan förfarandet inleddes eller omedelbart därefter och inteheller innan de preliminära tullarna infördes.
Man bör hålla i minnet att kommissionen när den tagit emot ett
klagomål måste undersöka de påståenden som görs i klagomålet.Om kommissionen är övertygad om att den klagande har lagtfram tillräckliga bevis för att motivera en undersökning ärkommissionen enligt gällande antidumpningslagstiftning skyldigatt inleda ett förfarande. Vad gäller gemenskapens rättsligaförpliktelser enligt Europaavtalen har dessa enligt kommissionensmening till fullo uppfyllts. Enligt avtalen skall associeringsrådeninformeras om ett antidumpningsärende så snart importlandetsmyndigheter har inlett en undersökning. Denna skyldighet iakt-togs av kommissionen.
Enligt Europaavtalen får den importerande parten vidare vidta
lämpliga åtgärder om en tillfredsställande lösning inte har nåttsinom trettio dagar efter det att ärendet hänsköts till associerings-rådet. Eftersom ingen lösning nåddes inom den fastställda tidenhade kommissionen rätt att vidta lämpliga åtgärder, vilket ocksåskedde den 31 maj 1997. Det faktiska beslutet att införa prelimi-nära tullar fattades inte förrän den 21 maj, kort tid innan denföreskrivna tidsfristen löpte ut. Kommissionen underrättade emel-lertid genast associeringsrådet som också fick tillgång tillfaktaunderlaget för beslutet. Inom några få dagar inleddes ettsamråd, först med ländernas myndigheter, sedan med exportö-rerna/tillverkarna själva, vilket sedan pågick under hela undersök-ningen med sikte på att nå en ömsesidigt godtagbar lösning.Gemenskapen har alltså till fullo uppfyllt kraven i Europaavtalen,särskilt artikel 34.2 och 34. 3 b i dessa.
(7)I samband med interimsöversynen underrättade kommissionen
formellt de ungerska, polska och kroatiska tillverkare/exportöreroch importörer som den visste var berörda, företrädare för export-länderna samt den klagande och gav de berörda parterna tillfälleatt skriftligen lämna synpunkter och att begära att bli hörda. Deberörda parter som begärde det gavs möjlighet att bli hörda avkommissionen. De gav också in skrivelser i vilka de redovisadesina synpunkter på avgörandena.
(8)Kommissionen sände ut frågeformulär till alla parter som denvisste var berörda och fick svar från de klagande gemenskapstill-verkarna, från fem företag i Tjeckiska republiken, sju företag iRumänien, ett företag i Slovakiska republiken och sex företag iRyssland, samt från ett företag i Ungern, sex företag i Polen ochett företag i Republiken Kroatien. Kommissionen fick också svarfrån fyra icke-närstående importörer i gemenskapen, från engemenskapsimportör som är ett tjeckiskt företag närstående samtfrån två importörer som är den slovakiska tillverkaren närstående,varav den ena har sitt säte i gemenskapen, den andra i Schweiz.
Kontrollbesök som avsåg båda undersökningarna genomfördes
hos följande företag:
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 4
▼B
Gemenskapstillverkare
— Voest Alpine, Kindberg, Österrike— Vallourec Industries, Boulogne-Billancourt, Frankrike— Benteler AG, Paderborn, Tyskland— Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Tysk-
land
— Dalmine SpA, Dalmine, Italien— Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanien— Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien— Ovako Steel AB Tube Division, Hofors, Sverige— ESW Röhrenwerke GmbH, Eschweiler, Tyskland— Rohrwerk Neue Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg,
Tyskland
Importörer som inte är exportörer närstående
— Jannone ARM SpA, Neapel, Italien— Geminvest SRL, Limbiate, Italien— Starval, Marly La Ville, Frankrike— Voest Alpine Stahlhandel AG, Linz, Österrike
Exportörerochimportörer/försäljningsbolagsomomfattasav
den nya undersökningen
Importör som är två tjeckiska tillverkare närstående:
— Topham Eisen und Stahlhandelges GmbH, Wien, Österrike
Importörer som är den slovakiska tillverkaren närstående:
— Pipex International AG, Nidau, Schweiz— Pipex Italia SpA, Milano, Italien (dotterbolag till ovanstående
företag)
Exportörer i Tjeckiska republiken
— Vítkovice as och Vítkovice Export as, Ostrava— Nová Hut a.s., Ostrava— Válcovny trub Dioss och Dioss Trading, Chomutov— Ferromet Long Products Ltd., Prag (ett Nová Hut närstående
försäljningsbolag)
— Incos s.r.o., Prag (icke-närstående försäljningsbolag)
Exportörer i Rumänien
— Artrom SA, Slatina— Silcotub SA, Zalau— Petrotub SA, Roman— Republica SA, Bukarest— Intertube Ltd., Bukarest (en SC Republica SA närstående
handlare)
— SC Metalexportimport SA, Bukarest (icke närstående
exportör/handlare)
— Sota Company, Bukarest (icke närstående exportör/handlare)
Exportörer i Slovakiska republiken
— Zeleziarne Podbrezová a.s., Podbrezová
Exportörer som omfattas av översynenExportör i Ungern
— Csepel Tubes Co. Ltd, Budapest
Exportörer i Polen
— Huta Andrzej SA, Zawadzkie— Huta Batory SA, Chorzów— Stalexport SA (närstående handlare), Katowice
Exportör i Kroatien
— Zeljezara Sisak, Sisak Steel Pipe Works, Sisak
Under undersökningens gång informerade den kroatiska expor-
tören kommissionen om att företaget hade ändrat sitt namn tillZeljezara Sisak − Sisak Tubemills Ltd. Kommissionen drog slut-
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 5
▼B
satsen att namnförändringen inte på något sätt påverkade deavgöranden som träffades inom ramen för undersökningen.
(9)Undersökningen av dumpning omfattade i båda fallen periodenfrån och med den 1 september 1995 till och med den 31 augusti1996 (undersökningsperioden). Undersökningen av skada ochprövningen av sannolikheten för att skadan skulle fortsätta elleråterkomma omfattade perioden från och med januari 1992 till ochmed undersökningsperiodens slut.
(10)Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheteroch överväganden som låg till grund för avsikten att rekommen-dera att slutgiltiga åtgärder införs eller att de befintliga slutgiltigaåtgärderna ändras. De gavs också tillfälle att inom viss tid efterutlämnandet av dessa uppgifter lämna synpunkter och/eller attgöra åtaganden.
B.PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
1.Berörd produkt
(11)Den produkt som är föremål för de båda undersökningarna är
a) sömlösa rör av järn eller olegerat stål av sådana slag som
används till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytter-diameter av högst 406,4 mm,
b) sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål,
kalldragna eller kallvalsade, andra än precisionsrör, och
c) övriga rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, andra
än rör avsedda för gängning, med en ytterdiameter av högst406,4 mm,
som för närvarande omfattas av KN-nummer 7304 10 10,
7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 och 7304 39 93.
I linje med rådets ställningstagande i förordning (EEG) nr 1189/
93 och i enlighet med punkt 10 i den preliminära förordningenbetraktas, såväl i den nya undersökningen som i översynen, allasömlösa rör som omfattas av de ovan nämnda KN-numren somen och samma produkt (nedan kallad ”den berörda produkten”).
2.Likadan produkt
(12)Alla sömlösa rör som är föremål för de två undersökningarna
befanns vara likadana med avseende på huvudsakliga fysiska ochtekniska egenskaper och slutliga användningsområden, vare sigde tillverkas i gemenskapen eller i de länder som är föremål förundersökningarna.
Några exportörer hävdade att deras produkter inte borde betraktas
som likadana produkter som de produkter som tillverkas avgemenskapsföretagen eller av andra exporterande tillverkareeftersom det fanns kvalitetsskillnader och tekniska skillnadersamt olikheter i fråga om distributionskanaler, användningsom-råden och marknadens sätt att uppfatta produkten.
Kommissionen konstaterade emellertid att den berörda produkten
distribueras via likartade kanaler. De grundläggande tillämpning-arna och användningsområdena i stort är likartade. Det föreliggeren hög grad av utbytbarhet och följaktligen konkurrens mellanalla de importerade produkter som omfattas av de båda undersök-ningarna och de produkter som tillverkas av gemenskapsföre-tagen. Kommissionen konstaterade också att alla de importeradeprodukterna, trots smärre skillnader, hade samma eller mycketsnarlika grundläggande tekniska och fysiska egenskaper som deprodukter som tillverkades av gemenskapstillverkarna.
Sammanfattningsvis betraktas de produkter som har sitt ursprung
i de olika länder som omfattas av undersökningen och deprodukter som tillverkas och säljs i gemenskapen som likadanaprodukter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 6
▼B
C.DUMPNING
DUMPNINGSUNDERSÖKNING
1.Tjeckiska republiken
a)Samarbete
(13)Det företag som kommissionen bedömde som icke-samarbetsvil-
ligt gav senare in en skrivelse till kommissionen, i vilken deninvände mot denna behandling och gjorde gällande att bestäm-melserna i artikel 18 i grundförordningen inte var tillämpliga påföretaget. Företaget betonade att dess avsikt inte hade varit attvilseleda och att det hade handlat efter bästa förmåga. Även omförteckningarna över försäljningen på hemmamarknaden och påexport, förteckningarna över kreditnotor och uppgifterna omförsäljningen till olika kunder och om företagets tillverknings-kostnader inte alls var perfekta, betydde detta att kommissionenvar skyldig att beakta dem. Företaget kritiserade också kommis-sionen för att inte ha tagit tillräcklig hänsyn till företagets svårig-heter i samband med privatiseringen och Tjeckiska republikensspeciella problem i samband med övergången till marknadseko-nomi. Eftersom företaget hade bytt ägare i april 1997 (sedantillverkningen upphört månaden före) hävdades slutligen att detskulle vara orättvist att införa sanktioner för den nya ägaren.
Skälen till kommissionens beslut att betrakta ett av de tjeckiska
företagen som icke samarbetsvilligt i undersökningen anges ipunkt 14 i den preliminära förordningen. Man bör komma ihågatt de förteckningar som företaget överlämnade i sitt svar tillkommissionen vid kontroll befanns innehålla flera hundra trans-aktioner på hemmamarknaden och på export som aldrig hade ägtrum. Detta bar inte bara i hög grad vilseledande utan innebarockså att kommissionen inte hade någon möjlighet att med rimligsäkerhet fastställa vare sig ett tillförlitligt normalvärde eller etttillförlitligt exportpris. Vilka företagets skäl härför än var (ochkommissionen vill framhålla att den förklaring som ursprungligengavs var klart otillfredsställande och en helt annan än den somsenare skriftligen överlämnades), kan förfarandet inte sägas varaförenligt med allmänt godtagna bokföringsprinciper. Kommis-sionen hade i det läget inget annat val än att avvisa svaret och atttillämpa artikel 18 i grundförordningen, inte minst därför att varjeannat handlande skulle ha inneburit en diskriminering gentemotandra företag som samarbetade fullt ut i undersökningen.
Ägarbytet inträffade efter undersökningsperiodens slut och är
därför inte en faktor som kan betraktas som relevant för dettaförfarande (jfr. artikel 6.1 i grundförordningen).
b)Normalvärde
(14)En av de tjeckiska tillverkarna ifrågasatte den metod som
kommissionen hade använt för att fastställa normalvärdet för enav produktgrupperna (jfr punkt 16 i den preliminära förord-ningen). Företaget hävdade särskilt att det inte fanns något igrundförordningen som berättigade kommissionen att beräknanormalvärdet på grundval endast av genomsnittlig lönsam försälj-ning i stället för på grundval av genomsnittet av all försäljninginom produktgruppen. Samma tillverkare invände mot attkommissionen när det konstruerade normalvärdet för vissagrupper hade använt sig av en vinstmarginal som uppnåtts vidlönsam inhemsk försäljning på hemmamarknaden inom andraproduktgrupper.
Denna begäran kunde inte godtas eftersom den strider mot både
grundförordningen och gemenskapsinstitutionernas ståendepraxis. Vad gäller den första punkten skall enligt artikel 2.4 tredjestycket i grundförordningen normalvärdet grundas endast på denlönsamma försäljningen om omfattningen av den inhemskaförsäljningen till priser under kostnaden per enhet motsvararminst 20 % av försäljningsvolymen. Vad den andra punkten
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 7
▼B
beträffar följde kommissionen artikel 2.6 i grundförordningen och
tillämpade vinstmarginalen för ”exportörens eller producentens… försäljning av den likadana produkten vid normal handel”.
En tillverkare invände också mot att dess egna försäljnings- och
administrationskostnader och andra allmänna kostnader hadeersatts med det närstående företagets motsvarande kostnader (jfrpunkt 16 i den preliminära förordningen) och motiverade dettamed att sådana kostnader, enligt artikel 2.6 i grundförordningen,skall vara baserade på ”faktiska uppgifter”. Kommissionen ansåginte att de relevanta bokföringshandlingar som tillverkaren hadeöverlämnat i tillräcklig grad stödde de uppgifter som företagetlämnat i sitt svar på frågeformuläret. Sedan företaget underrättatsom kommissionens avsikter översände det ytterligare förklaringaroch tabeller, men eftersom dessa utgjorde tilläggsinformationsom inte kunde kontrolleras kunde uppgifterna inte beaktas.
De två samarbetsvilliga tillverkarna ifrågasatte att kommissionen
hade uteslutit den försäljning som skett dem emellan från förteck-ningen över försäljningstransaktioner och anförde som skäl att deinte var varandra närstående och att, även om så varit fallet,kommissionen inte kunnat visa att priserna påverkades av derasaffärsrelation.
Detta kunde inte godtas. Eftersom de två företagen har en
gemensam aktieägare (jfr punkt 22 i den preliminära förord-ningen och punkt 17 nedan) är de varandra närstående. Vidarefastställs klart och tydligt i artikel 2.1 i grundförordningen att”priser mellan parter som förefaller att vara förbundna medvarandra … får anses utgöra priser vid normal handel … endastom det fastställs att de inte påverkas av förhållandet mellanparterna.” Eftersom det inte fastställdes att så var fallet fördes deifrågasatta transaktionerna inte upp på förteckningen igen.
Några ytterligare synpunkter lämnades inte vad gäller normal-
värdet och rådet bekräftar därför avgörandena enligt den prelimi-nära förordningen.
c)Exportpris
(15)Inga synpunkter lämnades vad gäller fastställandet av export-
priset. Avdraget för vinstmarginal justerades emellertid något förden närstående österrikiska importören (jfr. punkt 18 i den preli-minära förordningen) sedan kommissionen sett över de icke-närs-tående importörernas vinstmarginaler under den tid undersök-ningen pågick.
d)Jämförelse
(16)Under denna rubrik mottogs inga synpunkter och kommissionens
slutsatser bekräftas därför.
e)Dumpningsmarginal
(17)De samarbetsvilliga företagen motsatte sig kommissionens beslut
att fastställa dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelsemellan vägda genomsnittliga normalvärden och individuellaexportpriser (i stället för vägda genomsnittliga exportpriser) ochhävdade att kommissionen inte hade redovisat tillräckliga skäl försitt tillvägagångssätt i punkt 21 i den preliminära förordningen.
Kommissionen anförde i den förordningen att dess tillvägagångs-
sätt motiverades av att det var nödvändigt att till fullo återspegladen dumpning som förekom och av att det fanns ett mönster förexportpriserna som väsentligen skilde sig mellan olika medlems-stater och mellan olika perioder. Kommissionen har sett över sinaberäkningar och kommit fram till att skillnaderna mellan de olikaländernas exportpriser inte uppvisade ett tillräckligt tydligtmönster. Kommissionen står emellertid fast vid sitt konstaterandeatt det fanns ett mönster med varierande exportpriser mellan olikaperioder som (entydigt) ledde till att dumpningen avsevärt ökadeefter det att de kvantitativa begränsningarna upphörde att gälla
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 8
▼B
den 31 december 1995; det tillvägagångssätt som kommissionenvalde att tillämpa i samband med den preliminära förordningenbekräftas därför.
Kommissionens beslut att behandla de båda samarbetsvilliga
företagen som varandra närstående företag och att följaktligenfastställa en enda dumpningsmarginal för dem mötte starkainvändningar med hänvisning till att båda företagen leddesoberoende av varandra och att de hade olika kostnads- och pris-sättningsstrukturer. Vidare hävdades att majoritetsaktieägaren(the National Property Fund) endast uppträdde som styrelsele-damot och inte hade något inflytande över den kommersiellaledningen av företagen.
I en marknadsekonomi är det enligt kommissionens mening
majoritetsaktieägarens sak att besluta om i vilken juridisk formaffärsintressens i exportlandet skall organiseras. Majoritetsaktieä-garens kontroll eller potentiella kontroll över dessa intressen ärnormalt densamma vare sig de utgör en del av en enda juridiskenhet eller är organiserade i olika juridiska enheter. Om detfastställs olika dumpningsmarginaler för företag som är varandranärstående är det i realiteten risk för att exporten kanaliseras viadet företag som har den lägsta dumpningsmarginalen. Av dettaskäl drogs slutsatsen att olika tillverkare i exportlandet ändockmåste behandlas som en enhet i detta förfarande i den mån alladessa företag kontrolleras av en och samma aktieägare.
(18)På grundval av kommissionens preliminära avgöranden enligtpunkterna 14−23 i den preliminära förordningen och med beak-tande av den justering som beskrivs i punkt 15 ovan fastställdesföljande slutgiltiga dumpningsmarginaler för de två samarbetsvil-liga företagen, uttryckta i procent av importvärdet cif fritt gemen-skapens gräns:
— Nová Hut a.s. 5,1 %
— Vítkovice a.s. 5,1 %.
Beräkningen av den resterande dumpningsmarginalen sågs över. I
stället för att utgå från de högsta normalvärden som konstateratsför de två tjeckiska tillverkarna användes vid det slutgiltiga fast-ställandet vägda genomsnittliga normalvärden. Beräknad pådenna grundval är den resterande dumpningsmarginalen, uttryckti procent av det importvärde cif fritt gemenskapens gräns somfastställts för de två samarbetsvilliga företagen, 28,6 %.
2.Rumänien
a)Normalvärde
(19)Ett företag hävdade att de belopp för oförutsedda kostnader som
ingick i företagets försäljnings- och administrationskostnader ochandra allmänna kostnader inte skulle tas med vid beräkningeneftersom oförbrukade belopp återfördes vid årets utgång. Ombeloppen verkligen hade återförs och inte ersatts av andra kost-nader och i den mån det tydligt framgick av uppgifterna i svaretpå frågeformuläret eller de uppgifter som lämnades vid kontroll-besöket på platsen att beloppen inte motsvarande en faktiskkostnad justerades beloppet för försäljnings- och administrations-kostnader och andra allmänna kostnader.
Ett företag begärde att produktionskostnaden skulle justeras med
hänsyn till att företaget inte hade några försäljningskostnader, isynnerhet inte för förpackning, vid försäljning på hemmamark-naden. När det gäller dessa försäljningskostnader, som kommis-sionens hade tagit med vid sin beräkning av normalvärdet,hävdade företaget att det i själva verket hade fått ersättning avsina kunder. Kommissionen godtog detta och beräkningen avproduktionskostnaden för detta företag har därför reviderats pålämpligt sätt.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 9
▼B
Ett företag hävdade att kommissionen borde utgå från all försälj-ning, inbegripet försäljning som inte sker vid normal handel,alltså försäljning med förlust, när den fastställer normalvärdet.Kommissionen ansåg med hänsyn till artikel 2.4 i grundförord-ningen att det vid fastställandet av normalvärdet var nödvändigtatt utesluta försäljning som skett med förlust om omfattningen avdenna försäljning motsvarade mer än 20 % av den totalainhemska försäljningsvolymen. Med hänsyn till bestämmelserna igrundförordningen och institutionernas stående praxis vid fast-ställandet av normalvärdet kunde företagets krav därför integodtas.
Två företag gjorde med hänvisning till artikel 34.2 i Europaav-
talet gällande att kommissionen för att respektera avtalet alltidborde välja den metod som är mest fördelaktig för företagen.Detta argument avvisades på den grunden att artikel 34.2 i avtaletendast hänvisar till valet av åtgärder som skall införas avkommissionen sedan dumpning, skada, orsakssamband ochgemenskapens intresse har fastställts, och inte till de faktiskaberäkningsmetoder som använts vid fastställadet.
Ett företag gjorde först i ett mycket sent skede av förfarandet (vid
utfrågning för att få synpunkter på de preliminära avgörandena)gällande att försäljning från lager inte borde tas med vid beräk-ning av normalvärdet eftersom dessa produkter saknade kvalitets-intyg och därför inte utgjorde en likadan produkt, och att inteheller försäljning för vilken betalning utgått i form av kompensa-tion borde tas med eftersom denna försäljning inte skett vidnormal handel. Dessa krav framställdes inte på lämpligt sätt,eftersom de varken fanns med i svaret på frågeformuläret ellerframfördes vid kontrollbesöket på platsen och inte heller i någotsenare skede av förfarandet när företaget ombads att lämnasynpunkter. Ingenstans i de dokument som företaget överlämnadevar de möjligt för kommissionen att skilja mellan försäljning frånlager och annan försäljning, eller mellan försäljning med respek-tive utan kvalitetsintyg. Under undersökningens gång konstate-rades dessutom att kompensationsaffärer faktiskt förekom vidnormal handel. Följaktligen avvisades bägge kraven.
Några ytterligare synpunkter lämnades inte. Med beaktande av de
ändringar som redovisas ovan bekräftas avgörandena beträffandenormalvärdet enligt den preliminära förordningen.
b)Exportpris
(20)Inga ändringar gjordes beträffande den metod som använts för att
beräkna exportpriserna. Avgörandena beträffande exportprisernaenligt den preliminära förordningen bekräftas därför.
c)Jämförelse
(21)I samband med de preliminära avgörandena avvisade kommis-
sionen en begäran av två rumänska företag om justering avnormalvärdet för kreditvillkor. De bägge företagen framförde pånytt denna begäran. Det konstaterades emellertid under undersök-ningen att det i det stora flertalet fall i Rumänien inte förekom attkontanta medel faktiskt utväxlades i samband med affärsuppgö-relser. Betalningen verkställdes i själva verket oftast genom”kompensation” i form av antingen byteshandel eller utbyte avhandelsväxlar. Enligt artikel 2.1 0 g i grundförordningen skall en
justering göras för olikheter i kreditkostnader förutsatt att dennafaktor beaktats vid fastställandet av försäljningspriserna. Under-sökningen visade att dessa kostnader inte hade beaktas vid fast-ställandet av försäljningspriserna. När betalningen skedde i formav kompensation utväxlades inga kontanta medel och företagensfinansiella situation påverkades alltså inte. Det framgick vidareav undersökningen att förfallodagarna i regel inte respekteradeoch detta gällde alla slag av betalning. Företagets begäran om enjustering för kreditvillkor avvisades därför på nytt.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 10
▼B
Ett företag gjorde gällande att någon provision inte hade betalats
vid exportförsäljningen till vissa kunder inom gemenskapen ochatt det inte borde göras någon justering av de priser som togs utvid export till dessa kunder. Kommissionen reviderade sinaberäkningar i enlighet härmed.
Ett företag begärde att normalvärdet skulle justeras för skillnader
i handelsled. Eftersom företaget inte hade framfört detta krav inågot skede av undersökningen innan det framförde sinasynpunkter på kommissionens preliminära avgöranden, kundekravet inte betraktas som berättigat. Det underbyggdes inte hellerav bevisning och stod i strid med de uppgifter som företaget haderedovisat i sitt svar på frågeformuläret och framfört vid kontroll-besöket på platsen.
Några ytterligare synpunkter lämnades inte vad gäller jämfö-
relsen. De preliminära avgörandena bekräftas därför.
d)Dumpningsmarginal
(22)Ett företag gjorde gällande att dumpningsmarginalen inte borde
beräknas på grundval av en jämförelse transaktion för transaktionmellan de vägda genomsnittliga normalvärdena och det justeradeexportpriset för varje motsvarande produktgrupp utan i stället pågrundval av en jämförelse mellan vägda genomsnitt.
Detta påstående avvisades sedan kommissionen på nytt övervägt
den metod som använts för samtliga rumänska företag ochföljande konstaterades:
— För ett företag blev det ingen skillnad i dumpningsmarginal
om man använde den ena eller den andra metoden eftersomalla exporttransaktioner skedde till dumpade priser.
— För tre företag konstaterades ett mönster för exportpriserna
som skilde sig avsevärt åt mellan olika bestämmelseorter ellerolika perioder.
Med hänsyn till det ovan anförda och i enlighet med artikel 2.11 i
grundförordningen beslöt kommissionen att vid det slutgiltigafastställandet välja metoden att jämföra det vägda genomsnittliganormalvärdet per period med de justerade enskilda exportpri-serna, transaktion för transaktion.
Samtliga samarbetsvilliga rumänska tillverkare/exportörer
invände mot att kommissionen, på den grunden att företagen hadesamma majoritetsaktieägare, hade infört en enda dumpningsmar-ginal och begärde individuell behandling. Av de skäl som redo-visas i punkt 17 kunde denna begäran inte godtas.
Två företag gjorde gällande att kommissionen borde ha infor-
merat dem om alla aspekter av beräkningen av dumpningen församtliga företag, eftersom dessa hade använts för att fastställaden samlade dumpningsmarginalen. Genom att underlåta att göradetta hade kommissionen kränkt deras rätt att försvara sig.Kommissionen har i enlighet med artikel 20.1 i grundförord-ningen i detalj för vart och ett av företagen redovisat de vikti-gaste omständigheter och överväganden som låg till grund fördess beräkning av företagets individuella dumpningsmarginal ochhar dessutom redogjort för den metod som användes för attfastställa den individuella dumpningsmarginalen. Eftersom allaföretagen har samma majoritetsaktieägare kan de enkelt utbytainformation via denna och till fullo utöva sin rätt att försvara sig.
Inga ytterligare synpunkter gavs in. Avgörandena enligt den
preliminära förordningen bekräftas därför.
(23)De vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna för de fyrasamarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna fastställdes slutgiltigttill följande, uttryckta i procent av importvärdet cif fritt gemen-skapens gräns:
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 11
▼B
— SC Artrom SA: 9,8 %
— SC Petrotub SA: 9,8 %— SC Republica SA Trade Company: 9,8 %— Silcotub SA: 9,8 %.
Den resterande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av
importvärdet cif fritt gemenskapens gräns, är oförändrat 38,2 %.
3.Slovakiska republiken
a)Normalvärde
(24)Den slovakiska tillverkaren ifrågasatte den metod som kommis-
sionen hade använt för att fastställa normalvärdet för två avproduktgrupperna (jfr punkt 31 i den preliminära förordningen).Företaget gjorde särskilt gällande att kommissionen hade handlatfelaktigt när det beräknade normalvärdet på grundval av genom-snittlig lönsam försäljning enbart och att den i stället skulle hautgått från genomsnittet av all försäljning inom produktgrup-perna. Företaget uppgav som skäl härför att produktgrupperna varlönsamma totalt sett och att full kostnadstäckning därföruppnåddes under undersökningsperioden grundat på ett vägtgenomsnitt. Företaget hävdade dessutom med hänvisning tillartikel 34.2 i Europaavtalet att kommissionen borde ha valt atttillämpa den metod som ”minst stör avtalets funktion”.
Båda dessa argument avvisades av de skäl som anges i punkt 19
ovan.
Inga ytterligare synpunkter framfördes vad gäller normalvärdet
och kommissionens avgöranden enligt den preliminära förord-ningen bekräftas därför.
b)Exportpris
(25)Företaget invände mot kommissionens sätt att konstruera export-
priset (se punkt 32 i den preliminära förordningen), särskiltbeslutet att från de priser som togs ut av företagets italienskadotterbolag dra en vinstmarginal på 4 %. Företaget hävdade attdenna marginal var för hög och att kommissionen borde haanvänt det italienska företagets egna siffror. Det gjorde ocksågällande att kommissionen hade feltolkat de siffror för försälj-nings- och administrationskostnader och andra allmänna kost-nader som företaget hade överlämnat vilket hade lett till attföretaget fått ett högre tal för dessa kostnader och högre dump-ningsmarginal. Företaget menade vidare att det skulle ha varitriktigare att konsolidera båda företagens försäljnings- och admi-nistrationskostnader och andra allmänna kostnader och att till-ämpa ett enda tal för dessa kostnader.
Kommissionen fastställde vinstmarginalen på 4 % på grundval av
den genomsnittliga vinstmarginal som uppnåddes av de fyra ickenärstående importörer som anges i punk t6cid e n preliminära
förordningen. Kommissionen har emellertid sett över siffrorna pånytt och då kommit fram till att en justerad vinstmarginal på3,8 % bör tillämpas vid det slutgiltiga fastställandet. Även omden invändningen framfördes att två av de fyra importörerna isjälva verket var gemenskapstillverkare närstående förvissade sigkommissionen om att de vinstmarginaler som konstaterats fördessa företag avspeglade deras vinst på försäljningen tilloberoende kunder i gemenskapen. Vad beträffar satsen förförsäljnings- och administrationskostnader och andra allmännakostnader såg kommissionen över siffrorna på nytt och drog intebara slutsatsen att kostnaderna faktiskt hade överskattats utandessutom att det skulle ha varit riktigare att konsolidera deschweiziska och italienska försäljningsbolagens siffror eftersomde hade en likartad affärsrelation till den slovakiska exportörenoch mestadels utövande sin verksamhet i samma lokaler. Ett
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 12
▼B
samlat tal för försäljnings- och administrationskostnader ochandra allmänna kostnader har därför tillämpats.
c)Jämförelse
(26)Företaget begärde en ”justering för skillnader i distributions-
kanal” vilka kommissionen skulle ha underlåtit att beakta isamband med det preliminära fastställandet. Företaget gjordegällande att en sådan justering var berättigad med hänsyn till attföretaget sålde direkt till återförsäljare på hemmamarknadenmedan försäljningen på gemenskapsmarknaden skedde via närs-tående italienska och schweiziska företag; det anförde vidare attjusteringen var nödvändig för att säkerställa en rättvis jämförelsemed det konstruerade exportpriset.
Denna begäran täcks av den justering för skillnader i rabatter och
kvantiteter som företaget redan beviljats. I artikel 2.10 i grundför-ordningen anförs uttryckligen att ”dubblering skall undvikas vidjusteringen, särskilt avseende rabatter, avdrag, kvantiteter ochhandelsled”. Eftersom normalvärdet redan har justerats nedåt föratt avspegla det faktum att försäljningen inom gemenskapen ihuvudsak avsåg stora kunder är en ytterligare justering inte berät-tigad.
Inga ytterligare synpunkter lämnades och kommissionens avgö-
randen bekräftas därför.
d)Dumpningsmarginal
(27)Företaget invände mot kommissionens beslut att fastställa dump-
ningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan justeradevägda genomsnittliga normalvärden och justerade enskildaexportpriser (i stället för vägda genomsnittliga exportpriser) ochhävdade att kommissionen inte hade redovisat tillräckliga motiv ipunkt 34 i den preliminära förordningen för sitt tillvägagångssätt.
Kommissionen vidhåller sina överväganden i den nämnda
punkten, 34, men de ändringar som den därefter har gjort av desiffror som användes för att beräkna dumpningsmarginalen harmedfört att skillnaden mellan de två metoderna inte längre är såstor att den motiverar det ursprungliga tillvägagångssättet.Kommissionen har därför beslutat att vid det slutgiltiga faststäl-landet återgå till metoden att jämföra det vägda genomsnittliganormalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. Depreliminära avgörandena har ändrats i enlighet härmed.
(28)På grundval av kommissionens tidigare avgöranden enligt punk-terna 31−35 i den preliminära förordningen och med beaktandeav de ändringar som avses ovan fastställdes dumpningsmargi-nalen för den samarbetsvilliga tillverkaren, uttryckt i procent avimportvärdet cif fritt gemenskapens gräns, till följande:
— Zeleziarne Podbrezová a.s.: 7,5 %.
Den resterande dumpningsmarginalen fastställdes till samma
nivå.
4.Ryssland
a)Samarbete
(29)Fem av de sex ryska företagen invände skriftligen mot kommis-
sionens beslut att behandla dem som icke-samarbetsvilligaföretag. Skälen för kommissionens beslut redovisas i punkt 36 iden preliminära förordningen. Företagen hävdade att de, även omderas svar kanske var bristfälliga, själva hade varit villiga attsamarbeta i undersökningen och beredda att lämna den ytterligareinformation som kommissionen eventuellt hade kunnat begära.Några företag begärde individuell behandling eller erbjöd sig att
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 13
▼B
göra ett individuellt åtagande eller yrkade att deras komparativafördelar skulle beaktas.
Kommissionen står emellertid fast vid sin synpunkt att de ryska
företagen genom att inte ha överlämnat korrekt och fullständiginformation på begärt sätt har förverkat sin rätt att betraktas somsamarbetsvilliga parter i undersökningen. Kommissionenbestrider inte att några svar var mera utförliga än andra, men devar alla på en avgörande punkt ofullständiga: genom det sätt påvilket enskilda produkter och transaktioner hade grupperatssamman fanns det ingen möjlighet för kommissionen att korrektfastställa vare sig normalvärdet eller exportpriset. Några företaginlämnade ytterligare uppgifter sedan kommissionen hade infor-merat dem om sitt beslut att tillämpa artikel 18 i grundförord-ningen och en del av dem fortsatte att överlämna nya elleruppfräschade uppgifter till och med efter det att den preliminäraförordningen hade offentliggjorts. Faktum kvarstår emellertid attde uppgifter som kommissionen förfogade över när tidsfristen föratt svara löpte ut för samtliga sex företag bedömdes som otill-räckliga. Det skulle vara att diskriminera andra berörda partersom samarbetade i undersökningen om kommissionen tog hänsyntill uppgifter som inlämnades dagar, veckor och ibland månaderefter det att tidsfristen hade löpt ut.
Kommissionens slutsatser bekräftas därför.
b)Dumpningsmarginal
(30)Kommissionen gjorde en ny beräkning av den ryska dumpnings-
marginalen och använde därvid samma normalvärden som vidrevideringen av den tjeckiska resterande marginalen (se vidarepunkt 18). På denna grundval fastställdes en dumpningsmarginal,uttryckt i procent av importvärdet cif fritt gemenskapens gräns,på 26,8 %.
ÖVERSYN
1.Allmänna anmärkningar
(31)Tillverkarna/exportörerna i Polen och Ungern lämnade inte så
som kommissionen hade begärt några detaljerade uppgifterrörande enskilda produkter i den tabell med produktbeskrivningarsom hade bifogats alla utsända frågeformulär, utan redovisadeuppgifterna fördelade på produktgrupper som omfattade ett antalprodukter grupperade efter vissa bedömningsgrunder, t.ex. vissväggtjocklek. I vissa fall omfattade grupperna därför produktersom klassificeras enligt olika KN-nummer. Av detta skäl ocheftersom det inte gick att få fram några närmare uppgifter vidkontrollbesöket på platsen måste kommissionen grunda sinaberäkningar på produktgrupper i stället för enskilda produkter.
2.Ungern
a)Normalvärde
(32)Den enda ungerska tillverkaren/exportören sålde under undersök-
ningsperioden fyra produktgrupper i Europeiska gemenskapen.Grupperna 1, 2 och 3 omfattades i sin helhet av KN-nummer7304 39 91, medan grupp 4 innefattade en blandning av modellersom omfattades delvis av KN-nummer 7304 39 91, delvis avKN-nummer 7304 39 93. De tekniska upplysningar som överläm-nades och kontrollerades var inte detaljerade nog för att kommis-sionen skulle kunna dela upp grupp 4 på de två KN-numrena.Eftersom Eurostat-statistiken visade betydande importkvantiteterunder KN-nummer 7304 39 93 under undersökningsperioden ochendast en ungersk tillverkare/exportör hade sålt den berördaprodukten till gemenskapen under samma period utgick kommis-sionen vid sina beräkningar från att produktgrup p 4 i sin helhet
omfattades av KN-nummer 7304 39 93.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 14
▼B
Vid kontrollbesöket på platsen konstaterades att de detaljerade
exportsiffror som företaget hade redovisat inte var tillförlitliga,eftersom en av kunderna i gemenskapen som svarade för 7 % avden uppgivna försäljningen till Europeiska gemenskapen av denberörda produkten hade utelämnats, och det visade sig vidare attdatalistan över exporttransaktioner var felaktig också i andraavseenden, något som företaget inte kunde åtgärda. Det gjordessedan en representativitetsundersökning enligt 5 %-regeln i formav en jämförelse av de kvantiteter som sålts på den inhemskamarknaden med uppgifterna om importen från Ungern enligtEurostat, som kommissionen i enlighet med artikel 18.5 i grund-förordningen valde som oberoende informationskälla. På dennagrundval fastställdes att försäljningen på hemmamarknaden, bådetotalt sett och för varje produktgrupp, i överensstämmelse medartikel 2.2 i grundförordningen i samtliga fall kunde betraktassom representativ vid fastställandet av normalvärdet.
För var och en av dessa fyra produktgrupper undersöktes sedan
om försäljningen på hemmamarknaden kunde anses ha skett vidnormal handel. För grupperna 2 och 3 utgjorde den lönsammaförsäljningen mindre än 10 % av den inhemska försäljningeninom dessa grupper. För dessa grupper måste därför normalvärdetkonstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Detgjordes på grundval av tillverkningskostnaden med tillägg av ettbelopp för försäljnings- och administrationskostnader, andraallmänna kostnader samt vinst. Härvid beaktades tillverkarens/exportörens faktiska kostnader för tillverkning och försäljning vidnormal handel. Vad beträffar produktgrupperna 1 och 4 varmellan 10 % och 80 % av hemmamarknadsförsäljningen lönsam.I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen fastställdesnormalvärdena för dessa två grupper därför på grundval av endastden lönsamma försäljningen på hemmamarknaden. Eftersom defyra produktgrupper som företaget hade angett motsvarade KN-numren 7304 39 91 och 7304 39 93 beslöt kommissionen att fast-ställa ett normalvärde per KN-nummer. Då det konstaterades attförteckningen över exporttransaktioner var otillförlitlig och intekunde läggas till grund för en vägning av de första tre produkt-grupperna, var det inte möjligt att fastställa ett vägt genomsnitt avde normalvärden som konstaterats för de tre grupperna. Närnormalvärdet för KN-nummer 7304 39 91 skulle fastställas utgickkommissionen därför från det aritmetiska medelvärdet av denormalvärden som beräknats för de tre produktgrupperna i fråga.Som redovisats ovan fann kommissionen att produktgrupp 4svarade mot KN-nummer 7304 39 93. Normalvärdet för KN-nummer 7304 39 93 var därför lika med det som fastställdes förgrupp 4.
b)Exportpris
(33)Som nämns i föregående punkt visade det sig vid kontrollbesöket
hos den enda ungerska exportören att de uppgifter beträffandeexporten som företaget hade lämnat i sitt svar på frågeformuläretväsentligt skilde sig från företagets interna redovisning.
Efter kontrollbesöket informerades företaget skriftligen om att det
på grund av de betydande avvikelser som konstaterats på platsenoch det faktum att de faktiska exportsiffrorna inte kunde fast-ställas på ett riktigt sätt inte var möjligt att lägga de överlämnadeuppgifterna till grund för fastställandet av exportpriset till gemen-skapen och vidare om att exportpriset, i enlighet med artikel 18 igrundförordningen, måste fastställas på grundval av tillgängligauppgifter. Företaget gavs samtidigt möjlighet att lämnasynpunkter. En helt ny akt överlämnades då och företagethävdade att den var den riktiga versionen av förteckningen överexporttransaktioner. Denna förteckning avvisades av kommis-sionen eftersom de nya uppgifterna inte kunde kontrolleras.
I syfte att fastställa de ungerska exportpriserna valde kommis-
sionen som oberoende informationskälla i enlighet med artikel18.5 i grundförordningen den officiella importstatistik som ges utav Eurostat. Kommissionen beaktade emellertid endast importvo-
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 15
▼B
lymerna för de varor under de två KN-numren som denna tillver-
kare exporterade till Europeiska gemenskapen.
c)Jämförelse
(34)För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset
fritt fabrik skall kunna göras togs hänsyn i form av justeringar tillolikheter som påstods och konstaterades påverka prisjämförbar-heten. Justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundför-ordningen för kostnader för transport, försäkring, hantering ochdärmed sammanhängande kostnader härtill samt kreditkostnader.
Vad gäller kraven på justeringar för
— importavgifter och indirekta skatter— rabatter, avdrag och kvantiteter— handelsled— valutaomräkning
bör följande påpekas:Importavgifter och indirekta skatterFöretaget begärde i enlighet med artikel 2.1 0 b i grundförord-
ningen en justering med 8 % för tilläggstull som betalats förimporterade råvaror. Kommissionen konstaterade emellertid isamband med kontrollbesöket på platsen att det inte hade återbe-talats någon tull för de exporterade varorna. Kravet betraktadesdärför som ogrundat.
Rabatter, avdrag och kvantiteterFöretaget begärde i enlighet med artikel 2.1 0 c i grundförord-
ningen en justering med 4 % för skillnader mellan de kvantitetersom köptes av kunder på hemmamarknaden respektive kunder igemenskapen och hävdade att det betalades lägre priser för störreorder. Eftersom företaget inte lade fram någon bevisning till stödför kravet avvisades det.
HandelsledFöretaget begärde i enlighet med artikel 2.1 0 d i grundförord-
ningen en justering med 12 % för skillnader i distributionskanalermellan gemenskapsmarknaden och hemmamarknaden. Företagetgjorde gällande att alla kunderna i gemenskapen var oberoendehandlare medan 49 % av de inhemska kunderna var slutanvän-dare. Denna siffra, som hade redovisats i tabellen över distribu-tionskanalerna i det avsnitt av frågeformuläret som gälldeinhemsk försäljning, var inte förenlig med uppgifterna i förteck-ningen över inhemska kunder, där alla inhemska kunder togs uppsom ”oberoende handlare”, vilket skulle innebära att sammasituation gällde som på gemenskapsmarknaden. Exportörenhävdade att den bristande överensstämmelsen berodde på ett”språkligt fel”. Huruvida det faktiskt var fråga om ett språkligt feleller inte är ovidkommande eftersom kommissionen, utöverdenna bristande överensstämmelse i företagets svar, ocksåkonstaterade att företaget tillämpade samma prissättningspolitik/prislista på hemmamarknaden, oavsett kundkategori. Kravetkunde därför inte beaktas.
ValutaomräkningVad gäller omräkningen av exportpriserna hävdade exportören att
kommissionen borde ha använt sig av månatliga växelkurser istället för av en växelkurs på årsbasis. Det bör emellertid erinrasom att exportpriset hade fastställts på grundval av Eurostatsuppgifter, eftersom den förteckning över de enskilda transaktio-nerna som exportören hade överlämnat inte kunde användas.Eftersom Eurostats siffror utgår från försäljningsdagen, intedagen för importörens tullklarering, skulle användandet avmånatliga växelkurser inte ha avspeglat försäljningsvillkoren påett mera korrekt sätt. Exportörens begäran kunde därför integodtas.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 16
▼B
d)Dumpningsmarginal
(35)Jämförelsen på grundval av KN-nummer mellan vägda genom-
snittliga normalvärden och vägda genomsnittliga exportpriservisade att dumpning förekom och att dumpningsmarginalenmotsvarade det belopp med vilket normalvärdet överskredexportpriset.
Uttryckt i procent av importvärdet cif fritt gemenskapens gräns
var dumpningsmarginalen för den enda ungerska tillverkaren/exportören följande:
— Csepel Tubes Co. Ltd: 36,5 %.
Eftersom den enda kända tillverkaren svarade för nästan all
ungersk export av produkten till gemenskapen fastställdes denresterande dumpningsmarginalen till samma procentsats.
3.Polen
a)Samarbete
(36)Kommissionen fick svar på sitt frågeformulär från sex företag.
Tre av svaren (som lämnades av två tillverkare/exportörer och ettnärstående försäljningsbolag) bedömdes som otillfredsställande.Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa tre företag inteinom den fastställda tidsfristen hade överlämnat de uppgifter sombedömdes nödvändiga för undersökningen, och underrättade före-tagen om sin avsikt att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningenoch att träffa sina avgöranden på grundval av tillgängligauppgifter.
De tre andra företagen, vars svar bedömdes som tillfredsställande
(två tillverkare/exportörer och ett försäljningsbolag som var entillverkare/exportörer närstående), kontrollerades sedan genombesök på platsen. En av de två tillverkarna/exportörerna vägradeemellertid att ge kommissionens tjänstemän kopior av grundläg-gande dokument, såsom förteckningar över inhemsk försäljning,kunder och priser, originalfakturor för inhemsk försäljning samtden förteckning över exportkunder som motsvarade koderna ideras förteckning över exportförsäljningen. Det framgick ocksåav kontrollen att företaget inte hade uppgett den försäljning tillgemenskapen som hade skett under undersökningsperioden viaett närstående företag. På grund av dessa brister och det faktumatt det inte var möjligt att kontrollera väsentliga delar av deninformation som företaget hade överlämnat kunde kommissioneninte lägga de överlämnade uppgifterna till grund för fastställandetav normalvärdet och exportpriset vid försäljning till gemen-skapen. Företaget underrättades därför om att kommissionen, ienlighet med artikel 18 i grundförordningen, skulle träffa sinaavgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter, eftersom före-taget inte var villigt att samarbeta.
b)Normalvärde
Samarbetsvilliga parter
(37)Som nämndes i punkt 36 kunde endast en polsk tillverkare/
exportör och ett polskt försäljningsbolag betraktas som samar-betsvilliga parter i denna översyn. Eftersom det inte är menings-fullt att göra en individuell dumpningsberäkning för ett försälj-ningsbolag fastställdes ett normalvärde för den enda samarbets-villiga tillverkaren/exportören.
Under undersökningsperioden sålde den enda samarbetsvilliga
tillverkaren/exportören sex produktgrupper både på hemmamark-naden och inom gemenskapen. Det framgick av representativi-tetsundersökningen att den totala mängd av den berördaprodukten som såldes på hemmamarknaden under samma periodvar mer än dubbelt så stor som den som exporterades till gemen-
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 17
▼B
skapen, 5 %-kontrollen genomfördes därefter för varje produkt-grupp och det visade sig att alla sex produktgrupperna såldes itillräckliga kvantiteter på den inhemska marknaden och alltså ienlighet med artikel 2.2 i grundförordningen kunde betraktas somrepresentativa vid fastställandet av normalvärdet.
Undersökningen av lönsamheten visade att de priser som beta-
lades på hemmamarknaden vid normal försäljning, i enlighet medartikel 2.4 i grundförordningen, kunde läggas till grund för fast-ställandet av normalvärdet för fem av de sex produktgrupperna.För den återstående produktgruppen var volymen lönsam försälj-ning otillräcklig och normalvärdet konstruerades därför i enlighetmed artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av tillverknings-kostnaden med tillägg av ett belopp för försäljnings- och admi-nistrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Härvidbeaktades tillverkarens/exportörens faktiska siffror för tillverk-ning och försäljning av den likadana produkten på hemmamark-naden och vid normal handel.
Icke-samarbetsvilliga parterFör de fyra icke-samarbetsvilliga parterna fastställdes i enlighet
med artikel 18.6 i grundförordningen normalvärdet på grundvalav den av den samarbetsvilliga tillverkarens produktgrupper somhade det högsta normalvärdet, eftersom varje annat tillvägagångs-sätt skulle ha inneburit att bristande samarbetsvilja premierades.Detta uppvägdes emellertid i någon mån av att alla produktersom den samarbetsvilliga tillverkaren sålde på hemmamarknadeningår i de produktgrupper med större diameter som omfattas avdenna undersökning och som är förhållandevis billigare än deproduktgrupper med mindre diameter som exporteras endast avde icke-samarbetsvilliga parterna.
c)Exportpris
Samarbetsvilliga parter
(38)Under undersökningsperioden sålde den samarbetsvilliga tillver-
karen den berörda produkten inom gemenskapen både direkt ochvia en närstående polsk mellanhand. Vid fastställandet av export-priset beaktades såväl de direkta transaktionerna som de transak-tioner som verkställts via ett av de försäljningsbolag som varföretaget närstående. För de transaktioner som verkställdes viaförsäljningsbolaget fastställdes exportpriset genom hänvisning tillde priser som faktiskt betalats eller skulle betalas till företaget.Eftersom det närstående försäljningsbolaget fyller en funktionliknande en handlare som arbetar på provisionsbasis beräknadesen uppskattad provision på grundval av försäljningsbolagetspålägg som kontrollerats på platsen. Detta pålägg drogs av frånde priser som det närstående företaget tog ut av oberoendekunder i gemenskapen.
Icke-samarbetsvilliga parterFör de tre icke-samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna valde
kommissionen i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningensom oberoende informationskälla Eurostats importstatistik för deberörda KN-numren. Exportpriset fastställdes på denna grundvalsedan den totala importen först minskats med mängden ochvärdet av de varor som den samarbetsvilliga tillverkaren hade såltinom gemenskapen, både direkt och via det samarbetsvilliga närs-tående försäljningsbolaget.
d)Jämförelse
(39)För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet
och exportpriset fritt fabrik togs hänsyn i form av justeringar förolikheter som påstods och konstaterades påverka prisernasjämförbarhet. Dessa justeringar gjorde i enlighet med artikel 2.10i grundförordningen för fysiska egenskaper, transport, försäkring,
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 18
▼B
hantering och därmed sammanhängande kostnader, provisioner
samt kreditkostnader.
e)Dumpingsmarginal
(40)I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes
dumpningsmarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren perproduktgrupp på grundval av en jämförelse mellan det vägdagenomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittligaexportpriset. Dumpningsmarginalen för den enda samarbetsvilligatillverkaren, uttryckt i procent av det totala importvärdet cif frittgemenskapens gräns, är följande:
— Huta Batory SA: 7,1 %.
För de icke-samarbetsvilliga parterna beräknades en resterande
dumpningsmarginal genom jämförelse av normalvärdet enligtpunkt 37 sista stycket med exportpriset enligt punkt 38 sistastycket. Den resterande dumpningsmarginalen, uttryckt i procentav importvärdet cif gemenskapens gräns, är 33,2 %.
4.Republiken Kroatien
(41)Med hänsyn till slutsatserna om skada vad gäller Republiken
Kroatien (se vidare punkterna 51 och 69) ansåg kommissionendet inte nödvändigt att fullfölja antidumpningsundersökningen.
D.GEMENSKAPSINDUSTRIN
(42)De gemenskapstillverkare som var villiga att samarbeta var
desamma i båda undersökningarna (jfr punkt 8). Dessa företagrepresenterade mer än 90 % av den totala gemenskapsproduk-tionen av den produkt som omfattades av undersökningen ochsvarade därför för en betydande del av den totala produktionen avden berörda produkten i gemenskapen.
(43)Ett antal exportörer gjorde gällande att deras produkter köptesoch importerades av vissa klagande gemenskapstillverkare. Dehävdade att dessa tillverkare i enlighet med artikel 4. 1 a i grund-
förordningen borde uteslutas när det för bedömningen av skadafastställs vad som utgör gemenskapsindustri.
Någon bevisning till stöd för detta påstående lades inte fram. Det
framgick för övrigt av den undersökning som kommissionengjorde att ingen av gemenskapstillverkarna importerade denberörda produkten och att vissa importörer som är dessa gemens-kapstillverkare närstående importerade små mängder av denberörda produkten under undersökningsperioden. De importeradeprodukterna såldes vidare på gemenskapsmarknaden enbart avdessa närstående importörer och kommissionen konstaterade attde uppträdde oberoende av och t.o.m. i konkurrens med försälj-ningsavdelningarna hos de tillverkare som de var närstående. Detframgick i alla händelser vid granskningen av sakförhållandenaatt denna importvolym utgjorde mindre än 3 % av var och en avgemenskapstillverkarnas totala försäljningsvolym av dessaprodukter på gemenskapsmarknaden.
Denna begränsade import bedöms därför inte ha kunnat vålla
gemenskapstillverkarna någon skada och följaktligen saknasgrund för att utesluta dessa tillverkare.
De tillverkare som nämns i punkt 8 kommer således i det
följande att kallas ”gemenskapsindustrin” enligt artikel 4.1 igrundförordningen.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 19
▼B
E.SKADA
1.Inledande anmärkning
(44)Det bör nämnas att de antidumpningsåtgärder som för närvarande
är i kraft vad gäller Ungern, Polen och Republiken Kroatien äråtaganden i form av kvantitativa begränsningar och vissa prisåta-ganden i kombination med restvärdetullar.
Dessutom bör påpekas att all import av sömlösa rör (således
också den berörda produkten) med ursprung i Tjeckien andSlovakien omfattades av en ordning med tullkvoter 1993−1995som innebar att importen var tullfri upp till ett visst tak och attdärefter en tull på 30 % togs ut. Ordningen upphörde att gälla vidutgången av 1995.
(45)Kommissionen vill också erinra om att den här förordningenkombinerar resultatet av två undersökningar, varav den ena harlett till offentliggörandet av en preliminär förordning. Alla avgö-randen beträffande skada, orsakssamband och gemenskapensintresse skall ses mot bakgrund av avgörandena i den preliminäraförordningen.
2.Förbrukning
(46)I punkt 48 i den preliminära förordningen uppgavs att gemen-
skapens förbrukning per månad uppgick till 89 900 ton 1992,69 700 ton 1993, 84 070 ton 1994, 92 730 ton 1995 och 92 130ton under undersökningsperioden. Inga invändningar framfördesmot dessa konstateranden som därför bekräftas.
3.Dumpad import
a)Kumulering
(47)I den preliminära förordningen drog kommissionens slutsatsen att
den dumpade importen från Ryssland, Republiken Tjeckien,Rumänien and Republiken Slovakien borde slås samman vidskadeanalysen eftersom de berörda produkterna importerades ibetydande mängder från vart och ett av exportländerna, hade enbetydande marknadsandel samt konkurrerade med varandra ochmed de produkter som tillverkades av gemenskapsindustrin.
(48)Några exportörer gjorde gällande att verkningarna av dennaexport till gemenskapen borde undersökas individuellt eftersomdet fanns olikheter i fråga om importens volym och tillväxttaktoch även beträffande konkurrensvillkoren.
(49)(49) I detta hänseende erinrar kommissionen om att kraven enligtartikel 3.4 i grundförordningen för kumulering av importen frånalla de fyra berörda länderna konstaterades vara uppfyllda enligtföljande:
— Den dumpningsmarginal som fastställts för vart och ett av
länderna var högre än miniminivån (mellan 5,1 % och38,2 %).
— importvolymen från vart och ett av länderna var inte
försumbar och inget av exportländerna hade en försumbarmarknadsandel, dvs. lägre än 1 %, eftersom deras marknads-andelar uppgick till mellan 3 % och 8,3 %.
— Vad beträffar konkurrensförhållandena, både vad avser
konkurrensen mellan importerade produkter och konkur-rensen mellan importerade produkter och de produkter somsåldes av gemenskapsindustrin, konstaterades att produkternavar utbytbara, följde liknande pristrender, hade liknandedistributionskanaler och omfattades av en liknande lågprispo-litik som ledde till en hög nivå på prisunderskridandet(mellan 17,5 % och 43,2 %) samt att de var samtidigt närva-rande i samma geografiska områden och att de därför konkur-rerade med varandra och med de produkter som tillverkas avgemenskapsindustrin.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 20
▼B
Det förhållandet att import av den berörda produkten med
ursprung i Tjeckiska republiken och Slovakiska republikenomfattades av en ordning med tullkvoter fram till och med den31 december 1995 ändrar inte slutsatsen att denna importmotsvarar kriterierna enligt artikel 3.4 i grundförordningen. Detbör i alla händelser noteras att denna import ökade sin marknads-andel, vad gäller importen från Tjeckiska republiken, från 6,7 %1995 till 9,6 % under de första åtta månader 1996 och, vad gällerimporten från Slovakiska republiken, från 2,3 % till 3,4 % undersamma period.
Av de skäl som redovisas i det föregående dras slutsatsen att
avgörandena enligt punkt 49 i den preliminära förordningen börkvarstå.
(50)Eftersom de två undersökningarna genomfördes samtidigt under-sökte kommissionen om verkningarna av importen från Ungern,Polen och Republiken Kroatien skulle bedömas tillsammans medverkningarna av den import som omfattades av den nya under-sökningen.
(51)Vad beträffar importen från Republiken Kroatien konstateradesatt dess andel av gemenskapsmarknaden minskade från 1,8 %1992 till 0,7 % under undersökningsperioden. Eftersom dennaimport var begränsad och dessutom kraftigt minskande, tvärtemot vad som konstaterades för den övriga importen, ansågs detinte lämpligt att slå samman importen vid analysen. Med hänsyntill att importen från Republiken Kroatien omfattas av antidump-ningsåtgärder dras denna slutsats också med beaktande av slutsat-serna i punkt 70 nedan enligt vilka det inte är sannolikt att skadaskall uppkomma.
(52)Beträffande importen från Ungern och Polen konstaterades,liksom för den import som omfattades av den nya undersök-ningen, att importkvantiteterna och dumpningsmarginalerna varbetydande.
Vad gäller import med ursprung i Ungern har det gjorts gällande
att den är försumbar och därför i enlighet med artikel 3.4 igrundförordningen inte borde tas med vid kumuleringen. Detframgick emellertid inte av undersökningen att denna importverkligen var försumbar.
I båda undersökningarna konstaterades dessutom att konkurrens-
förhållandena, både vad avser konkurrensen mellan importeradeprodukter och konkurrensen mellan importerade produkter ochgemenskapsprodukter, var likartade, särskilt eftersom allaprodukterna betraktades som likadana produkter och således tillpriser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser(med mellan 17 % och 21,3 % för Polen och med 25,4 % förUngern). Det faktum att denna import omfattades av mängdåta-ganden under perioden i fråga påverkar inte slutsatsen attimporten vid bedömningen av skada kan slås samman med annanimport som omfattas av undersökningen. Även om de kvantitetersom fick exporteras till gemenskapen var begränsade och ävenom prisnivån ökade något jämfört med de priser som tillämpadesav exportörerna i de länder som omfattades av den nya undersök-ningen, fortsatte importen med ursprung i Polen och Ungern tilldumpade priser som väsentligt underskred gemenskapstillver-karnas priser.
(53)Övervägandena ovan beträffande kumulering ledde därför tillslutsatsen att det, med undantag av Republiken Kroatien, varberättigat att göra en kumulerad bedömning av verkningarna avdumpad import från de länder som omfattades av de bäggeundersökningarna (nedan kallade ”exportländerna”).
b)Kumulerad volym och marknadsandel för den dumpade
importen
(54)De preliminära konstaterandena enligt vilka importen totalt settminskade från 201 920 ton 1992 till 96 080 ton 1993 för att sedanöka till 195 220 ton 1994, 230 810 ton 1995 och 268 670 ton
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 21
▼B
under undersökningsperioden ifrågasattes inte och bekräftasdärför.
Detsamma gäller de härtill svarande marknadsandelarna, som
uppgick till 18,7 % 1992, 11,5 % 1993, 19,4 % 1994, 20,7 %1995 och 24,3 % under undersökningsperioden.
c)Priser för den dumpade importen
(55)De uppgifter som analyserades vid fastställandet av prisundersk-
ridandet för exportländerna hänförde sig till undersökningspe-rioden. I detta syfte jämfördes de berörda exportländernas vägdagenomsnittliga försäljningspriser med gemenskapstillverkarnasvägda genomsnittliga försäljningspriser för de berörda sömlösarören. Prisjämförelsen gjordes på grundval av försäljningen tillden första oberoende köparen i gemenskapen. För att säkerställajämförbarheten justerades, om det var motiverat, gemenskapstill-verkarnas priser och priserna på de importerade produkterna vadbeträffar transportkostnaden till ledet fritt fabrik eller cif gemen-skapens gräns. Dessutom justerades importpriserna med enmarginal för importören som inbegrep kostnader, grundade påtillgängliga uppgifter, för tullklarering, hantering och provision,finansieringskostnader samt vinst.
Jämförelsen utvisade underskridandemarginaler för alla de
berörda länderna och exportörerna. De vägda genomsnittliga pris-underskridandemarginalerna, uttryckta i procent av gemenskap-stillverkarnas priser, var följande:
— Tjeckiska republiken: 21,2 —43,2 %
— Ungern: 25,7 %— Polen: 17,0 — 21,3 %— Rumänien: 25,8 %— Ryssland: 41,5 %— Slovakiska republiken: 17,5 %.
4.Situationen för gemenskapsindustrin
(56)För att underlätta läsningen återges här de uppgifter om gemens-
kapsindustrins situation som redan redovisats i den preliminäraförordningen. Eftersom uppgifterna inte har ifrågasatts avparterna bekräftas de för det slutgiltiga fastställandet.
a)Kapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande
(57)Mellan år 1992 och undersökningsperioden lades tillverkningen
ned vid elva produktionsanläggningar vilket innebär att gemen-skapens sammanlagda produktionskapacitet för sömlösa rör ibörjan av perioden minskade med omkring en fjärdedel.
Produktionen inom gemenskapsindustrin minskade från
1 136 640 ton år 1992 till 996 036 ton år 1995 och till 938 184ton under undersökningsperioden. I linje med den betydandekapacitetsminskningen motsvarades detta av ett ökat kapacitetsut-nyttjande (en ökning från 63,5 % till 75,9 %), som emellertidsedan minskade igen, till 71,3 % under undersökningsperioden.
b)Försäljningsvolym och marknadsandel
(58)Gemenskapstillverkarnas försäljning minskade från 781 770 ton
år 1992 till 775 721 ton år 1995 och till 722 042 ton underundersökningsperioden.
Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 75,2 % år
1992 till 72,1 % år 1995, och sjönk med ytterligare 4,8 procent-enheter till 67,3 % under undersökningsperioden.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 22
▼B
c)Försäljningspriser
(59)Priserna per enhet, uttryckta i ecu per ton, för den berörda
produkten när den såldes av gemenskapstillverkare på gemens-kapsmarknaden var i genomsnitt 576 ecuår 1992, 578 ecuår1995 och 593 ecu under undersökningsperioden, vilket motsvararen ökning med totalt 3 %.
d)Lönsamhet
(60)Gemenskapsindustrin led ekonomiska förlutser på sin försäljning
av den likadana produkten under den period som undersökningenomfattade. förlusterna uppgick till genomsnittligt 8 % mellan år1992 och år 1994. Avkastningen på försäljningen förbättrades år1995 (−2,1%) och under undersökningsperioden, dock utan attbalans uppnåddes. Lönsamhetsnivån uttryckt i procent varföljande:
1992 1993 1994 1995Undersök-
ningspe-
rioden
−7,0 −12,2 −7,9 −2,2 −0,7
De minskade förlusterna möjliggjordes till stor del av de anti-
dumpningsåtgärder som var i kraft inom sektorn. Utan dessaåtgärder skulle nedgången i förlust ha varit ännu mindre, om allsnågon. Den blygsamma återhämtningen ägde dessutom rumunder en period då betydande omstruktureringsåtgärder vidtogs,som bland annat ledde till den ovan nämnda nedläggningen avanläggningar. Dessa faktorer var emellertid inte tillräckliga för attåstadkomma den inkomstnivå som gemenskapsindustrin skullebehöva för att täcka sina stigande produktionskostnader ochfinansiera de omfattande investeringarna i omstrukturering, nå enskälig vinstnivå, återhämta sig från tidigare års förluster ochgarantera en långsiktig överlevnad.
e)Sysselsättning
(61)Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade kontinuer-
ligt med ca 35 % mellan år 1992 och undersökningsperiodensslut, med en förlust av ca 2 800 arbetstillfällen i absoluta tal.
5.Slutgiltig slutsats beträffande skada
(62)Undersökningen av gemenskapsindustrins ekonomiska resultat
under den period som omfattas av undersökningen visade att detmellan år 1992 och år 1996, trots betydande omstruktureringsåt-gärder i syfte att sänka produktionskostnaderna, skedde ennedgång i produktion, försäljningsvolym och att sysselsättningenminskade.
Tack vare dessa omstruktureringsansträngningar och de anti-
dumpningsåtgärder som hade införts kunde gemenskapsindustrinöka sitt kapacitetsutnyttjande och förbättra sitt ekonomiskaresultat, som emellertid fortsatte att vara negativt, dvs. att liggaunder balanspunkten, under undersökningsperioden (−0,7%), ochinte var tillräckligt för att göra det möjligt för gemenskapsin-dustrin att trygga sin långsiktiga överlevnad.
Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin under den period
som undersökningen omfattade har vållats väsentlig skada enligtartikel 3 i grundförordningen i form av minskad försäljning ochförlust av marknadsandel, minskad sysselsättning och ekono-miska förluster.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 23
▼B
F.ORSAKSSAMBAND
1.Verkningar av den dumpade importen
a)Kumulerad verkan av importen från Tjeckiska republiken,
Ungern, Polen, Rumänien, Ryssland och Slovakiska repu-bliken
(63)Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen förblev relativtstabil ökade importen från Tjeckiska republiken, Ungern, Polen,Rumänien, Ryssland och Slovakiska republiken sin sammanlagdamarknadsandel med omkring 5,6 procentenheter från totalt18,7 % år 1992 till 24,3 % under undersökningsperioden.Gemenskapsindustrin däremot förlorade omkring 7,9 procenten-heter av sin marknadsandel, som minskade från 75,2 % till67,3 % under samma period. Med tanke på att ett betydandeprisunderskridande konstaterades för vart och ett av exportlän-derna och med hänsyn till att ökningen av den berörda dumpadeimportens marknadsandel sammanföll med försämringen avgemenskapsindustrins situation dras slutsatsen att importen frånde berörda sex länderna, sammantaget, negativt påverkadegemenskapsindustrins situation.
b)Verkningar av import med ursprung i Republiken Kroatien
Betraktad separat kan importen med ursprung i Republiken Kroa-
tien, med hänsyn till dess minskande volym och marknadsandel,inte anses ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
2.Verkningar av andra faktorer
a)Annan import
(64)Vissa exportörer gjorde gällande att import från andra länder, till
exempel Argentina, hade skett i sådana mängder och till sådanapriser att gemenskapsindustrin vållades skada. Det framgick avundersökningen att marknadsandelen för import från andra tredjeländer som inte omfattades av de två undersökningarna ökadefrån 4,3 % år 1992 till 6,5 % år 1995 och 7,7 % under undersök-ningsperioden. På grundval av tillgänglig statistik konstateradesatt importen visserligen ökade men att priserna på denna importvar klart högre än priserna på den dumpade importen, och detfanns inget som tydde på att import från tredje länder som inteomfattades av de två undersökningarna dumpades. Därför drasslutsatsen att denna övriga import hade liten, om alls någon,inverkan på gemenskapsindustrins situation.
b)Den allmänna ekonomiska situationen
(65)Som nämns i den preliminära förordningen minskade gemens-
kapsförbrukningen år 1993 till följd av den världsomfattandelågkonjunkturen, som särskilt påverkade de företag som använderden berörda produkten (bilindustrin, byggnadsbranschen m.fl.).Det året var både importen och motsvarande marknadsandel förexportländerna liten, och gemenskapsindustrins resultat vad gällerförsäljning på gemenskapsmarknaden, priser och lönsamhet varsom sämst.
Mot denna bakgrund är det uppenbart att försämringen av mark-
naden under år 1993 inverkade negativt på gemenskapsindustrinssituation.
Bortsett från den exceptionella situation som rådde år 1993 höll
sig förbrukningen i allmänhet på en stabil nivå under de andra årsom undersökningen omfattade (dvs. år 1992 samt från år 1994fram till och med undersökningsperiodens slut). Denna stabilitetgynnade emellertid främst dumpad import från de berördaländerna, vars marknadsandel ökade medan gemenskapsindust-rins marknadsandel fortlöpande minskade. Den allmänna ekono-miska situationen kan därför inte sägas hela tiden ha legat bakomdet bekymmersamma läge som gemenskapsindustrin fortfarandebefann sig i. Med hänsyn till de betydande rationaliserings- och
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 24
▼B
omstruktureringsåtgärder som vidtogs av gemenskapstillverkarna
och de handelspolitiska skyddsåtgärder som var i kraft underdenna period borde gemenskapsindustrins återhämtning ha varitstörre och mer tillfredsställande resultat borde har uppnåtts år1995 och 1996 än vad som faktiskt var fallet.
c)Omstrukturering av gemenskapsindustrin
(66)Några exportörer gjorde gällande att gemenskapsindustrins otill-
fredsställande resultat under undersökningsperioden inte beroddepå verkningarna av dumpad import utan på den omstruktureringsom industrin genomförde vid den aktuella tidpunkten.
Utan tvivel kan en del av nedgången i produktion, försäljning och
sysselsättning förklaras av den omstruktureringsprocess somgemenskapsindustrin hade gått igenom för att komma till rättamed sin överskottskapacitet. Med hänsyn till omfattningen av dendumpade importen från de berörda länderna samt den prisun-derskridandemarginal som konstaterats är det dock uppenbart attden dumpade importen i sig spelade en betydande roll föruppkomsten av den skada som gemenskapsindustrin vållades.
3.Slutsats
(67)Den globala konjunkturnedgången år 1993 och omstruktureringen
av gemenskapsindustrin kan visserligen ha haft en viss negativinverkan på gemenskapsindustrins resultat under undersöknings-perioden, men på grundval av ovanstående överväganden måsteslutsatsen dras att den dumpade importen från Tjeckiska repu-bliken, Ungern, Polen, Rumänien, Ryssland och Slovakiska repu-bliken i sig, genom ett betydande prisunderskridande och omfat-tande importvolymer, sammantaget har haft till effekt att gemens-kapsindustrin vållats väsentlig skada, och att gällande antidump-ningsåtgärder som nuär föremål för översyn inte till fu llo harhaft åsyftad verkan. Importen med ursprung i Republiken Kroa-tien kan, betraktad separat, inte anses ha vållat gemenskapsin-dustrin väsentlig skada.
Det bör noteras att den skada som gemenskapsindustrin vållas på
grund av dumpningen endast skulle förvärras om de åtgärder somnu tillämpas för viss kumulerad import skulle upphävas. Ungernoch Polen förfogar över en betydande kapacitet för export tillgemenskapen eftersom inhemsk förbrukning eller export tilltredje land inte skulle kunna absorbera eventuell ytterligareproduktion. Det bör också observeras att tillverkningskapaciteteni Polen har ökat med omkring 15 % efter undersökningsperioden.
G.SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER
ELLER ÅTERKOMMER − KROATIEN
(68)Undersökningen avseende Ungern, Polen och Republiken Kroa-
tien var en interimsöversyn som inleddes parallellt med den nyaantidumpningsundersökningen i syfte att undersöka situationentotalt sett vad gäller all import till gemenskapen av sömlösa rör.Vid bedömningen av den dumpade importens verkningar kumule-rades importen och det konstaterades att skada faktiskt vållades.Det fanns därför inget behov av att ytterligare undersöka huru-vida det är sannolikt att väsentlig skada kommer att bestå elleråterkomma om nuvarande antidumpningsåtgärder beträffandeimport med ursprung i Ungern och Polen upphävs eller ändras.
En sådan undersökning måste emellertid göras vad gäller
importen med kroatiskt ursprung, som inte slogs samman medden övriga import som omfattades av undersökningen.
(69)Efter införandet av antidumpningsåtgärder sjönk importen frånKroatien kraftigt från 19 201 ton 1992 till 8 077 ton under under-sökningsperioden vilket, som nämns i punkt 51, motsvarar enminskning av marknadsandelen från 1,8 % till 0,7 %.
Den kroatiska tillverkarens export till gemenskapen låg under den
period som undersökningen omfattade hela tiden långt undernivån för det mängdåtagande som hade godtagits år 1993. Som
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 25
▼B
en följd av den krigsliknande situation som rått i Kroatien under
de gångna åren hade produktionsanläggningarna för sömlösa rördelvis skadats och arbetsstyrkan väsentligt reducerats. Endast enfjärdedel av den teoretiska produktionskapaciteten, omkring35 000 ton per år, kunde därför utnyttjas. Tillverkningen av denberörda produkten minskade från ca 34 000 ton 1992 till 10 515ton under undersökningsperioden, vilket betydde att kapacitetsut-nyttjandet sjönk från 97 % till 37 %. Försäljningen på hemma-marknaden minskade under samma period från 8 000 ton till2 100 ton, och exporten till länder utanför gemenskapen varförsumbar.
Någon nämnvärd ökning av exporten till gemenskapen förväntas
inte och ett eventuellt prisunderskridande torde endast ibegränsad utsträckning komma att påverka prisnedgången ellerförhindra gemenskapstillverkarna från att höja sina priser. Denökade återbyggnadsverksamheten i före detta Jugoslavien tordeockså komma att ge ökad inhemsk försäljning och innebära attden kroatiska exporten koncentreras till marknaderna i dettaområde.
Om de åtgärder beträffande Kroatien som nuär i kraft sku lle
upphävas verkar det inte föreligga något klart förutsebart hot omökad import från Kroatien. Det är alltså inte sannolikt attväsentlig skada på nytt skulle uppkomma.
Slutsats
(70)Vad gäller Kroatien anses det osannolikt att skada skulle åter-
komma om de befintliga antidumpningsåtgärderna upphävs, ochåtgärderna bedöms med hänsyn till de omständigheter somkonstaterats därför inte längre vara nödvändiga.
H.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inledning
(71)Eftersom både den nya antidumpningsundersökningen och inter-
imsöversynen gällde samma marknad, dvs. gemenskapsmark-naden för sömlösa rör av järn eller olegerat stål, gjordes under-sökningen av gemenskapens intresse gemensamt för de bådaundersökningarna. Syftet med denna analys var att för alla departer som var berörda av de bägge förfarandena fastställa even-tuella verkningar om åtgärder vidtas liksom konsekvenserna omåtgärder inte vidtas.
(72)Det bör här erinras om att punkterna 68 ff. i den preliminäraförordningen innehöll en bedömning av alla de olika intressena,däribland gemenskapsindustrins, importörernas/handlarnas ochanvändarindustriernas intressen. På grundval av de uppgifter somvar tillgängliga vid tidpunkten för den preliminära förordningendrog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingandeskäl till att inte avhjälpa de snedvridande verkningarna av skade-vållande dumpning.
(73)Ingen av de berörda parterna lämnade efter offentliggörandet avden preliminära förordningen några synpunkter på kommissio-nens preliminära slutsatser beträffande gemenskapens intresse.
Fastän ingen av användarindustrierna hade varit samarbetsvillig i
den preliminära undersökningen fortsatte kommissionen sinundersökning för att komplettera analysen av de möjliga verk-ningarna av åtgärderna för dessa industrier. Kommissionen tog idetta syfte kontakt med den klagande, med importörer och meden sammanslutning av olika bearbetningsindustrier som användebland annat den berörda produkten. På grundval av dessa källoridentifierades sjuindu striella användare, och särskilda frågefor-mulär sändes till var och en av dessa. Kommissionen fickmeningsfulla synpunkter och svar från endast fyra användarfö-retag.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 26
▼B
På grundval av de ytterligare uppgifter som erhölls i dessa svar
och med beaktande av att det inte lämnades några synpunkter påavgörandena i den preliminära förordningen kan följande slutsatsdras.
2.Verkningar för gemenskapsindustrin
a)Sannolika verkningar om antidumpningsåtgärder införs
(74)Som en följd av att antidumpningsåtgärder införs kan priset på
den importerade produkten förväntas stiga. Då skulle importenoch utbudet på marknaden minska vilket innebär att gemenskaps-industrin skulle kunna öka sin tillverkning och försäljning.
Gemenskapsindustrins priser skulle sannolikt komma att öka
något men, med tanke på den överkapacitet som nämnts ovan ochmarknadens öppenhet, i alla händelser inte med lika mycket somtullsatsen.
Ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolym skulle leda
till ett ökat kapacitetsutnyttjande och därmed till lägre kostnaderper enhet, vilket skulle resultera i att gemenskapsindustrin kan nåmer tillfredsställande ekonomiska resultat.
b)Sannolika verkningar om åtgärder inte införs
(75)Även om gemenskapsindustrins situation har förbättrats något
under den period som undersökningen omfattar är den fortsattotillfredsställande. Om antidumpningsåtgärder inte införs ellerbibehålls kan det under dessa omständigheter förväntas att situa-tionen på nytt försämras, vilket skulle ta sig uttryck i lågaproduktionsnivåer och lågt kapacitetsutnyttjande, förlust av mark-nadsandelar, ekonomiska förluster och minskad sysselsättning.Detta skulle i sin tur utgöra ett hot mot industrins förmåga atttillverka hela sortimentet till konkurrenskraftiga kostnader.
Som framhålls i punkt 73 i den preliminära förordningen är
denna sektor beroende av ett rimligt högt kapacitetsutnyttjande.Detta kan endast uppnås om företagen kan upprätthålla en till-fredsställande nivå på sin tillverkning av kommersiella stan-dardrör eller standardrör för transport av olja, vilka konkurrerardirekt med de dumpade produkterna. En minskning av tillverk-ningen av dessa standardrör skulle äventyra tillverkningen avproduktkategorierna i det högre kvalitetssortimentet och därföröverlevnadsmöjligheterna för hela sektorn för tillverkning avsömlösa rör.
3.Verkningar av eventuella åtgärder för importörer/hand-
lare
(76)Eftersom det är känt att gemenskapsimportörerna i allmänhetköper och säljer ett mycket stort antal stålprodukter och att desömlösa rör som det är fråga om här endast utgör en liten andelav deras omsättning, drog kommissionen i punkt 74 i den preli-minära förordningen slutsatsen att åtgärderna endast kanförväntas ha en minimal inverkan på deras situation som helhetmed tanke på det breda sortiment av produkter de säljer.
Eftersom det inte lämnades några ytterligare synpunkter i detta
avseende är det rimligt att dra slutsatsen att antidumpningsåtgär-derna endast kommer att ha en minimal, om alls någon, inverkanpå de företag som importerar eller handlar med den berördaprodukten.
4.Verkningaraveventuellaåtgärderföranvändarindustrier
i senare försäljningsled
(77)Som nämns i punkt 71 i den preliminära förordningen finnsåtskilliga industrier i senare led av försäljningskedjan somanvänder den berörda produkten, t.ex. maskinvaruindustrin,företag för transport av vätskor (olja, gas, vatten etc.), den
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 27
▼B
kemiska och petrokemiska industri, kraftverk (även kärnkraft-verk) samt bilindustrin och byggnadsbranschen.
På grundval av analysen av de synpunkter och svar som inläm-
nats enligt ovan (punkt 73) dras slutsatsen att eventuella prisök-ningar till följd av införandet eller bibehållandet av antidump-ningsåtgärder endast i obetydlig grad skulle påverka kostnadernahos användarindustrierna i senare försäljningsled.
Det bör också observeras att minst 85 % av den dumpade
importen från de länder som omfattas av både den nya antidump-ningsundersökningen och interimsöversynen säljs till stora hand-lare som förefaller ha utnyttjat de dumpade priserna till attförbättra sina vinstmarginaler. I den mån handlarna anpassar sinamarginaler för att helt eller delvis ta hänsyn till verkningarna avåtgärderna är det möjligt att åtgärderna inte alls återspeglas ideras försäljningspriser.
Mot bakgrund av det ovan anförda dras slutsatsen att den eventu-
ella effekten på priserna av antidumpningsåtgärder kommer attvara försumbar vad gäller användarindustrierna i senare försälj-ningsled.
5.Slutsats
(78)Med stöd av vad som anförs ovan dras slutsatsen att det inte finns
något tvingande skäl att inte undanröja de snedvridande effektersom den skadevållande dumpningen har på handeln och att detligger i gemenskapens intresse att anta respektive att fortsätta atttillämpa skyddsåtgärder.
I.SLUTGILTIG TULL
1.Länder som omfattas av den nya undersökningen
(79)Som framgår av punkt 78 ff. i den preliminära förordningen
beslöt kommissionen att införa antidumpningsåtgärder i form avpreliminära tullar för att förhindra att ytterligare skada vållasgenom dumpad import.
a)Skademarginaler
(80)För att fastställa den tullsats som skulle vara tillräcklig för att
undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållas genomdumpningen ansågs det motiverat att beräkna en prisnivå pågrundval av gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader medtillägg av en rimlig vinstmarginal. En vinstmarginal på 5 %bedömdes som ett lämpligt minimum med hänsyn till behovet avlångsiktiga investeringar och till den avkastning som gemens-kapsindustrin rimligen kunde förvänta sig om det inte förekomnågon skadevållande dumpning.
Vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada jämfördes
de vägda genomsnittliga importpriserna cif, efter justering förvinstmarginalen hos en oberoende importör, med det icke-skade-vållande priset för gemenskapstillverkarna, fastställt enligt ovan isamma handelsled. Det belopp som på så sätt räknades framuttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet frittgemenskapens gräns. De skademarginaler som beräknades pådenna grundval var följande:
— Tjeckiska republiken: 37,4 %−97,9%
— Rumänien: 48,3 %— Ryssland: 87 %— Slovakiska republiken: 31 %.
Eftersom det inte lämnades några synpunkter i denna fråga
bekräftas den fastställda nivån för undanröjande av skada enligtovan.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 28
▼B
b)Slutgiltig tull
(81)Eftersom de konstaterade marginalerna för undanröjande av
skada enligt ovan är högre än de dumpningsmarginaler som harräknats fram, bör i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningende slutgiltiga antidumpningstullarna fastställas på nivån för desenare. Uttryckta i procent av priserna fritt gemenskapens gränsär dessa tullar följande:
— Tjeckiska republiken:
Vítkovice a.s.: 5,1 %Nová Hut a.s.: 5,1 %Annan import: 28,6 %
— Rumänien:
SC Artrom SA: 9,8 %SC Silcotub SA: 9,8 %SC Petrotub SA: 9,8 %SC Republica SA Trade Company: 9,8 %Annan import: 38,2 %
— Slovakiska republiken:
Železiarne Podbrezová a.s.: 7,5 %Annan import: 7,5 %
— Ryssland:
All import: 26,8 %.
2.Länder som omfattas av översynen
a)Ungern och Polen
(82)Som ett resultat av avgörandena beträffande Ungern och Polen,
som bekräftar att dumpning trots de befintliga åtgärderna harvållat skada, och med hänsyn till att det ligger i gemenskapensintresse att fortsätta att tillämpa antidumpningsåtgärder vad gällerdessa två länder har en reviderad tull fastställts.
De skademarginaler som krävs för att undanröja den skada som
vållas av import av ungerskt och polskt ursprung beräknades pågrundval av samma metod som den som användes för de ländersom omfattas av den nya undersökningen och som redovisas ipunkt 80 ovan. Skademarginalerna är följande:
— För Ungern:
(Csepel Tubes Co. Ltd, enda tillverkaren i
Ungern):45,9 %
— För Polen:
Huta Batory SA: 37,2 %Andra: 30,1 %.
I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen skall tullsatserna
grundas på den lägsta av endera den fastställda marginalen förundanröjande av skada eller den fastställda dumpningsmargi-nalen. Eftersom dumpningsmarginalerna för den polska tillver-karen Huta Batory och den enda ungerska tillverkaren är lägre änden konstaterade skademarginalen skall tullen grundas på dennalägre nivå. För de andra polska tillverkarna begränsas tullen tillden fastställda skademarginalen.
(83)På denna grundval bör nuvarande antidumpningstullar, som är10,8 % för Polen och 21,7 % för Ungern, ersättas av följandetullar:
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 29
▼B
— Ungern:
Csepel Tubes Co. Ltd. 36,5 %Övriga 36,5 %
— Polen:
Huta Batory SA 7,1 %Övriga 30,1 %
b)Republiken Kroatien
(84)På grundval av slutsatserna i punkt 51 och med beaktande av att
det inte föreligger något klart förutsebart hot om ökad import frånRepubliken Kroatien (jfr punkt 69) samt att det under dessaomständigheter inte föreligger något hot om att skada skall åter-komma har ingen slutgiltig tull fastställts för Republiken Kroa-tien.
J.SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
(85)Slutsatserna ovan beträffande dumpning, skada, orsakssamband
och gemenskapens intresse påkallar slutgiltiga åtgärder, såväl vadgäller de länder som ingår i den nya undersökningen som bekräf-tande de länder som omfattas av översynen, med undantag avKroatien, för vilket antidumpningsförfarandet bör avslutas.Åtgärderna bör ta formen av värdetullar till satser som fastställtsindividuellt för de samarbetsvilliga företagen. För de icke-samar-betsvilliga företagen däremot bör resttullar gälla.
(86)Vad gäller Ungern, Polen, Tjeckiska republiken, Rumänien ochSlovakiska republiken har det emellertid, med hänsyn till attdessa länder inom ramen för tidigare antidumpningsförfarandenbeträffande denna produkt varit föremål för antingen kvantitativabegränsningar eller tullkvoter, bedömts lämpligt att godta prisåta-ganden som gjorts intill en viss mängd per företag. Skadan skallmed andra ord undanröjas på två sätt, dels genom ett prisåtagandeför en högsta årlig tullfri volym, dels genom en värdetull förkvantiteter därutöver.
För att säkerställa att den importmängd som undantas från värde-
tullen inte är större än den mängd som åtagandet gäller bör somförutsättning för undantaget gälla att ett giltigt tillverkningscerti-fikat, i vilket tillverkaren, den berörda produkten och de uppgiftersom anges i bilagan tydligt identifieras, uppvisas för medlemssta-ternas tullförvaltning. I tveksamma fall bör kommissionen fast-ställa om certifikatet är giltigt och vid behov vidta åtgärder.
(87)Vad gäller Ryssland har kommissionen undersökt ett erbjudandeom ett gemensamt åtagande av tre av de sex företag som gav sigtill känna under undersökningen och övervägt möjligheten att låtadessa ryska tillverkare få förmånen av ett åtagande liknande detsom godtagits beträffande tillverkarna i de associerade länderna.Detta erbjudande kunde emellertid inte godtas eftersom det inteinnefattade de garantier från de ryska myndigheterna sida som ärnödvändiga för att en tillfredsställande övervakning skall blimöjlig, särskilt vad gäller tröskeln för tullfri export. Under dessaomständigheter bör en värdetull införas på den slutgiltigt fast-ställda nivån.
Rådet noterar emellertid att åtgärderna beträffande Ryssland
skulle kunna ändras om och när en sådan förändring i omständig-heterna förelåg så att villkoren för att godta ett erbjudande äruppfyllda.
K.UTTAG AV PRELIMINÄR TULL AVSEENDE DE LÄNDER
SOM OMFATTAS AV DEN NYA UNDERSÖKNINGEN
(88)Med hänsyn till omständigheterna i den nu aktuella undersök-
ningen, dvs. den ändrade formen och karaktären på de slutgiltigaåtgärderna jämfört med de preliminära värdetullar som infördespå import från Tjeckiska republiken, Rumänien och Slovakiska
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 30
▼B
Land Tillverkare Tullsats (%)Tarictil-
läggs-
nummerrepubliken, och med tanke på befintliga åtaganden vad gäller
import från Ungern, Polen och Kroatien, är det enligt rådetsmening inte lämpligt att ta ut de preliminära tullarna. Rådet hardärför i enlighet med artikel 10.2 i grundförordningen beslutat attde belopp för vilka säkerhet ställts genom den preliminära tullsom enligt kommissionen förordning (EG) nr 981/97 införs påimport av den berörda produkten med ursprung i Ryssland,Tjeckien, Rumänien och Slovakien skall frisläppas.
L.SLUTBESTÄMMELSE
(89)Kommissionen samrådde med rådgivande kommittén i frågan om
dessa åtaganden kunde godtas, och eftersom vissa invändningaranfördes förelade kommissionen rådet en rapport om resultatet avsamrådet. Eftersom rådet inte fattade något beslut om att motsättasig godtagandet av åtagandena, godtogs dessa i enlighet medartikel 8.5 i grundförordningen genom kommissionens beslut 97/790/EG (
1),
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Slutgiltiga antidumpningstullar skall införas på import av följande
produkter med ursprung i Ungern, Polen, Ryssland, Tjeckiska repu-bliken, Rumänien och Slovakiska republiken:
a) Sömlösa rör av järn eller olegerat stål av sådana slag som används
till olje- eller gasledningar (pipelines), med en ytterdiameter av högst406,4 mm (som för närvarande omfattas av KN-nummer 7304 10 10och 7304 10 30).
b) Sömlösa rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, kalldragna
eller kallvalsade, andra än precisionsrör (som för närvarandeomfattas av KN-nummer 7304 31 99).
c) Övriga rör med runt tvärsnitt, av järn eller olegerat stål, andra än rör
avsedda för gängning, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm(som för närvarande omfattas av KN-nummer 7304 39 91 och7304 39 93).
2. Följande slutgiltiga tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt
gemenskapen gräns före tull:
Ungern Csepel Tubes Co. Ltd.
(i likvidation)36,5 % 8717
Övriga 36,5 % 8900
Polen Huta Batory SA 7,1 % 8476
Huta Andrzej SA 30,1 % 8719
Huta Czestochowa 30,1 % 8482
Huta Jednosc SA 30,1 % 8493
Övriga 30,1 % 8900
▼M1
Ryssland Taganrog MetallurgicalWorks 26,8 % A039
Pervouralsky Novotrubny 26,8 % A040
Chelyabinsk Tube-RollingPlant 26,8 % A041
(1) Se sida 63 i denna tidning.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 31
▼M1
Land Tillverkare Tullsats (%)Tarictil-
läggs-
nummer
Land TillverkareTarictil-
läggs-
nummerÖvriga 26,8 % A999
▼B
Tjeckiska repu-bliken Vítkovice a.s. 5,1 % 8058
Nová Hut a.s. 5,1 % 8463
Válcovny trub Chomutova.s 28,6 % 8464
Övriga 28,6 % 8900
Rumänien Artrom SA 9,8 % 8059
Silcotub SA 9,8 % 8467
Petrotub SA 9,8 % 8468
Republica SA 9,8 % 8469
Övriga 38,2 % 8900
Slovakiskarepubliken Železiarne Podbrezováa.s. 7,5 % 8060
Övriga 7,5 % 8900
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tull till-
lämpas.
Artikel 2
1. Importen skall vara befriad från de antidumpningstullar som införs
genom artikel 1.1 förutsatt att produkterna har tillverkats och sålts påexport till gemenskapen av något av de företag som anges i punkt 4,vilka har gjort åtaganden som godtagits av gemenskapen, och förutsattatt villkoren enligt punkterna 2, 3 och 4 är uppfyllda.
2. När deklarationen för övergång till fri omsättning uppvisas skall
som förutsättning för tullbefrielse gälla att ett giltigt tillverkningsintyg,som utfärdats av ett av de företag som anges i punkt 4, uppvisas ioriginal för det behöriga tullkontoret i medlemsstaten. Tillverkningsin-tyget skall överensstämma med de krav för dessa intyg som fastställts idet av kommissionen godtagna åtagandet och som i sina huvuddragåterges i bilagan till denna förordning.
3. Det tillverkningsintyg som avses i punkt 2 måste uppvisas inom
tre månader efter utfärdandet. De kvantiteter som passerar medlemssta-ternas tullkontor för import till gemenskapen utan antidumpningstullskall inte överstiga de kvantiteter som anges på intyget. Om de påintyget angivna kvantiteterna överskrids skall den överskjutandemängden omfattas av tullen och deklareras under det relevanta Taric-tilläggsnumret i artikel 1.2.
4. Import som åtföljs av ett tillverkningsintyg skall deklareras under
följande Taric-tilläggsnummer:
Ungern Csepel Tubes Co. Ltd.
(i likvidation)8521
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 32
▼B
Land TillverkareTarictil-
läggs-
nummer
Polen Huta Batory SA 8517
Huta Andrzej SA 8518
Huta Czestochowa 8519
Huta Jednosc SA 8520
Tjeckiska repu-
blikenVálcovny trub Chomutov a.s. 8507
Rumänien Artrom SA 8508
Silcotub SA 8509
Petrotub SA 8514
Republica SA 8515
Slovakiskarepubliken Železiarne Podbrezová a.s. 8516
▼M1
Ryssland Taganrog Metallurgical Works A042
Pervouralsky Novotrubny A043
Chelyabinsk Tube-Rolling Plant A044▼B
Artikel 3
I medlemsstaternas rapporter till kommissionen enligt artikel 14.6 i
förordning (EG) nr 384/96 skall för varje övergång till fri omsättninganges det år och den månad då importen ägt rum, KN-nummer, Taric-nummer och Taric-tilläggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvan-titet, värde, antidumpningstull, namnet på den importerande medlems-staten och, i tillämpliga fall, tillverkningsintygets löpnummer.
Artikel 4
Förordning (EEG) nr 1189/93 upphävs härmed.
Artikel 5
Antidumpningsförfarandet mot import av den berörda produkten med
ursprung i Kroatien avslutas härmed.
Artikel 6
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidump-
ningstullar enligt förordning (EG) nr 981/97 på import av den berördaprodukten med ursprung i Ryssland, Tjeckiska republiken, Rumänienoch Slovakiska republiken skall frisläppas.
Artikel 7
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentlig-
gjorts iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.
1997R2320 — SV — 29.01.2000 — 001.001 — 33
▼B
BILAGA
Tillverkningsintyget: huvudsakligt innehåll(1)omnämnt i artikel 2.2
a) Intygets nummer.
b) Märkning som utvisar om intyget är i original.
c) Datum då intyget upphör att gälla.
d) Följande text:
”Tillverkningsintyg utfärdat av <företagets namn >i enlighet med artikel
2.2 i rådets förordning (EG) nr 2320/97 för export till Europeiska gemen-skapen inom ramen för Taric-tilläggsnummer … av vissa sömlösa rör.”
e) Företagets namn och fullständiga adress samt eventuellt identitetsnummer,
t.ex. nationellt registeringsnummer för aktiebolag.
f) Namn och fullständig adress på företagets kund i gemenskapen som impor-
terar varorna eller namn och fullständig adress på den icke-närstående hand-lare utanför gemenskapen som exporterar varorna.
g) Numret på den företagsfaktura som tillverkningsintyget hänför sig till.h) Exakt beskrivning av varorna, inbegripet
— en beskrivning av produkten som är tillräcklig för att identifiera
produkten och som skall vara identisk med produktbeskrivningen påfakturan,
— KN-nummer,— kvantitet (i metriska ton).
i) Namnet på den tjänsteman i företaget som ansvarar för utfärdandet av intyget
samt följande undertecknade förklaring:
”Undertecknad intygar härmed att försäljningen på export till Europeiska
gemenskapen av de varor som omfattas av detta intyg sker inom räckviddenför och enligt villkoren i det åtagande som gjorts av <företagets namn >
samt inom ramen för den mängd som får importeras till gemenskapen utanantidumpningstull och som anges i det åtagande som godtagits av kommis-sionen genom beslut 97/790/EG. Jag intygar att uppgifterna i detta intyg ärfullständiga och riktiga.”
j) Utrymme som kan användas av gemenskapens behöriga myndigheter.
(1) Enligt det av kommissionens godtagna åtagandet kommer varje fält på intyget att
återges på fyra språk: språket i det land där tillverkaren hör hemma, engelska, franskaoch tyska.