1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 2406/9
av den 26 november 1996
om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter
(EGT L 334, 23.12.1996, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 323/97 av den 21 februari 1997 L 52 8 22.2.1997
►M2Rådets förordning (EG) nr 2578/2000 av den 17 november 2000 L 298 1 25.11.2000
►M3Kommissionens förordning (EG) nr 2495/2001 av den 19 december 2001 L 337 23 20.12.2001
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 2406/9
av den 26 november 1996
om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring
av vissa fiskeriprodukter
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA
FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17
december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för
fiskeri- och vattenbruksprodukter(1), särskilt artikel 2.3 i denna,
med beaktande av kommissionens förslag, och
med beaktande av följande:Gemensamma marknadsnormer har fastställts dels för vissa fiskarter
genom förordning (EEG) nr 103/76(
2), dels för räkor av släktet Crangon
genom förordning (EEG) nr 104/76(3). För att beakta utvecklingen av
marknaden och förändringar i handelsbruk måste nya omfattande
förändringar göras i dessa förordningar. Följaktligen är det nödvändigt
att göra en total översyn av dessa bestämmelser i en enda ny rättsakt, isyfte att säkerställa att de är tydliga och kan tillämpas på ett korrekt sätt.Förordningarna (EEG) nr 103/76 och (EEG) nr 104/76 bör därförersättas.
Det huvudsakliga målet med de gemensamma marknadsnormerna för
fiskeriprodukter är att förbättra produktkvaliteten och därmed attunderlätta avsättningen, till gagn för både producenter och konsumenter.
Eftersom det handlar om icke beredda produkter som saluförs i färskt
eller fryst tillstånd avgörs kvaliteten i hög grad av färskheten, somfastställs genom organoleptisk undersökning på grundval av objektivakriterier. För att fiskeriproduktpartier skall ha samma färskhetsgradmåste de innehålla produkter av samma art, komma från sammafångstplats och samma fartyg.
Ett begränsat men tillräckligt antal färskhetskategorier bör fastställas på
grundval av en skala som fastställs för varje produktgrupp. Eftersom
kvalitetsprodukter måste stödjas senast från den 1 januari 2000, är det
dock inte lämpligt att tillåta att samtliga färskhetskategorier omfattas avde interventionsmekanismer som införts som en del av systemen inommarknadsorganisationen.
De gemensamma marknadsnormerna syftar också till att fastställa
enhetliga handelsegenskaper för produkterna i fråga för hela gemen-skapsmarknaden för att förhindra snedvridning av konkurrensen ochdessutom att möjliggöra att marknadsorganisationens prissystem tillä-
mpas på samma sätt. I detta syfte bör ett krav vara att fiskeriprodukter
graderas på grundval av storlekskategorier som fastställs i förhållandetill produkternas vikt eller, i vissa särskilda fall, deras storlek.
De gemensamma marknadsnormerna skall tillämpas när alla berörda
produkter som är avsedda som livsmedel, oavsett om de har sitt ursprungi gemenskapen eller kommer från tredje land, säljs för första gångeninom gemenskapens territorium. Dessa normer skall tillämpas utan attdet påverkar antagna hygienföreskrifter eller regler som fastställts inom
ramen för åtgärder för bevarandet av fiskeresurser. Det är särskilt viktigt
att erinra om att de biologiska minimistorlekar som eventuellt är i kraftunder alla omständigheter har företräde i förhållande till de minimis-1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 2
(1) EGT nr L 388, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3318/94 (EGT nr L 350, 31.12.1994, s. 15).
(2) EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 29. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EEG) nr 1935/93. (EGT nr L 176, 20.7.1993, s. 1).
(3) EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EEG) nr 1300/95 (EGT nr L 126, 9.6.1995, s. 3).
▼B
torlekar som fastställs för fiskeriprodukter genom gemensamma
marknadsnormer.
Tillämpningen av gemensamma marknadsnormer på produkter från
tredje land innebär att det krävs kompletterande information påförpackningarna. Denna informationär dock inte nödvändig om det rörsig om produkter som införs i gemenskapen av fartyg som för tredje
lands flagg på samma villkor som för gemenskapsfångster.
Mot bakgrund av rådande praxis i flertalet medlemsstater är det lämpligt
att industrin graderar fiskeriprodukter i färskhets- och storlekskategorier.Särskilt i syfte att bedöma färskheten utifrån organoleptiska kriterier bör
berörda branschorganisationer utnämna experter för detta ändamål.
För att hålla varandra underrättade bör varje medlemsstat förse de andra
medlemsstaterna och kommissionen med en förteckning över berörda
experters och branschorganisationers namn och adresser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
A.Almänna bestämmelser
Artikel 1
1. I denna förordning fastställs i fråga om vissa fiskeriprodukter de
gemensamma marknadsnormer som avses i artikel 2 i förordning (EEG)
nr 3759/92, nedan kallad grundförordningen.
2. I den här förordningen avses med
a)saluföring : det första försäljningsutbudet och/eller den första
försäljningen som livsmedel på gemenskapens territorium,
b)parti: den mängd fiskeriprodukter av samma art som bearbetats på
samma sätt och som eventuellt kommer från samma fångstplats ochsamma fartyg,
c)fångstplats : den inom fiskerinäringen vanliga beteckningen på den
plats där fångsten gjorts,
d)produktform : den form i vilken fisken saluförs, såsom hel, rensad,
utan huvud, etc.,
e)synliga parasiter : en parasit eller grupp av parasiter av en storlek,
färg eller struktur som klart skiljer sig från fiskvävnad och som kan
iakttas utan förstorande optiska hjälpmedel under för det mänskligaögat goda ljusförhållanden.
3. a) Bestämmelserna i den här förordningen i fråga om färskhetska-
tegorier för fiskeriprodukter skall tillämpas utan att det påverkarkraven i rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 omfastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsför-ingen av fiskprodukter(
1).
b) Till dess kommissionen antar ett beslut enligt direktiv 91/493/
EEG anges kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel i
kategorin för fisk som ”inte är tillåten” i bilaga I till den här
förordningen.
Artikel 2
1. De produkter som avses i artikel 3, och som har sitt ursprung i
gemenskapen eller som kommer från tredje land, får endast saluföras omde uppfyller kraven i denna förordning.
2. Bestämmelserna i denna förordning skall dock inte tillämpas på
små produktkvantiteter som av kustfiskaren avsätts direkt till detalj-handlare eller konsumenter.1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 3
(1) EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/
23/EG (EGT nr L 125, 23.5.1996, s. 10).
▼B
3. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall
antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.
Artikel 3
1. Gemensamma marknadsnormer fastställs härigenom för följande
produkter:
a) Saltvattenfiskenligt KN-nummer 0302:
— Rödspätta ( Pleuronectes platessa ).
— Långfenad tonfisk( Thunnus alalunga ).
— Blåfenad tonfisk( Thunnus thynnus ).
— Fiskav släk tet Thunnus ellerParathunnus obesus .
— Sill/strömming av arten Clupea harengus .
— Torskav arten Gadus morhua .
— Sardiner av arten Sardina pilchardus .
— Kolja ( Melanogrammus aeglefinus ).
— Gråsej ( Pollachius virens ).
— Lyrtorsk( Pollachius pollachius ).
— Makrill av arten Scomber scombrus .
— Makrill av arten Scomber japonicus .
— Taggmakrill ( Trachurus spp. ).
— Pigghaj och rödhaj ( Squalus acanthias ochScyliorhinus spp. ).,
— Kungsfisk( Sebastes spp. ).
— Vitling ( Merlangius merlangus ).
— Blåvitling ( Micromesistius poutassou ellerGadus poutassou ).
— Långa ( Molva spp. ).
— Ansjovis ( Engraulis spp. ).
— Kummel av arten Merluccius merluccius .
— Glasvar ( Lepidorhombus spp. ).
— Havsbraxen ( Brama spp. ).
— Marulk( Lophius spp. ).
— Sandskädda ( Limanda Limanda ).
— Bergtunga ( Microstomus kitt ).
— Skäggtorsk och glyskolja ( Trisopterus luscus ochTrisopterus
minutus).
— Oxögonfisk( Boops boops ),
— Picarel ( Maena smaris ).
— Havsål ( Conger conger ).
— Knotfisk( Trigla spp. )
— Multefisk( Mugil spp. ).
— Rocka ( Raja spp. ).
— Skrubbskädda ( Platichthys flesus ).
— Tunga ( Solea spp. ).
— Strumpebandsfiskoch dolk fisk( Lepidopus caudatus ochApha-
nopus carbo ).
— Mulle ( Mullus barbatus, Mullus surmuletus ).
— Havsruda ( Spondyliosoma cantharus ).
b) Kräftdjur enligt KN-nummer 0306, antingen levande, färska eller
kylda eller ångkokta eller kokta i vatten:
— Hästräka ( Crangon crangon ) och nordhavsräka ( Pandalus
borealis).
— Krabba ( Cancer pagurus ).
— Havskräfta ( Nephrops norvegicus ).
c) — Bläckfisk enligt KN-nummer 0307:
— Tioarmad bläckfisk ( Sepia officinalis ochRossia macrosoma ).1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 4
▼M2
▼B
▼M2
d) Stor kammussla och andra ryggradslösa vattendjur enligt KN-
nummer 0307:
— Stor kammussla ( Pecten maximus ).
— Vanlig valthornssnäcka ( Buccinum undatum ).
2. De marknadsnormer som avses i punkt 1 omfattar följande:
a) Färskhetskategori.
b) Storlekskategori.
B.Färskhetskategorier
Artikel 4
1. Färskhetskategori skall fastställas för varje parti på grundval av
produkternas färskhet och ett antal ytterligare krav.
Färskhetsgrad skall definieras med hänvisning till särskilda värderingar
för olika typer av produkter enligt bilaga I till denna förordning.
2. På grundval av värderingarna som avses i punkt 1 skall de
produkter som avses i artikel 3 klassificeras i parti enligt någon av
följande färskhetskategorier:
a) Extra, Aeller B i fråga om fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta.
b) Extra eller A i fråga om räkor.
Levande havskräfta skall dock klassificeras i en kategori benämnd E.
3. Krabba, stor kammussla och vanlig valthornssnäcka enligt artikel 3
skall inte klassificeras enligt särskilda färskhetsnormer.
Dockfår endast hela k rabbor saluföras, med undantag av romhonor och
krabbor med mjukt skal.
Artikel 5
1. Varje parti måste innehålla produkter av samma färskhetsgrad. Ett
litet parti behöver dock inte ha samma färskhet. Om det inte har det skall
partiet placeras i den lägsta färskhetskategori som är företrädd i det.
2. Färskhetskategori skall tydligt anges med läsliga och outplånliga
bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas påpartierna.
Artikel 6
1. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta enligt artikel 3
placerade som parti i kategori B skall inte vara berättigade, i den måndet gäller partiet, till ekonomisk kompensation som avses i artiklarna 12,12a, 14 och 15 i grundförordningen.
2. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategorin
Extra skall vara fri från tryckmärken, skador, fläckar och missfärg-
ningar.
3. Fisk,broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori A skall
vara fri från fläckar och missfärgningar. En mycket liten andel medlättare tryckmärken och ytliga skador skall tolereras.
4. För fisk, broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori B
skall en liten andel med allvarligare tryckmärken och ytliga skador
tolereras. Fisken skall vara fri från fläckar och missfärgningar.
5. När produkterna klassificeras i färskhetskategorier skall, utan att
det påverkar tillämpningen av gällande hygienbestämmelser, ävenförekomsten av synliga parasiter och deras eventuella negativa inverkanpå produktens kvalitet beaktas, dock med hänsyn till typ av produkt ochproduktform.1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 5
▼B
▼M2
▼B
▼B
6. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen till denna artikel skall
vid behov antas i enlighet med förfarandet i artikel 32 i grundförord-ningen.
C.Storlekskategorier
Artikel 7
1. Produkter enligt artikel 3 skall bedömas efter vikt eller antal per
kilo. Hästräkor och krabbor skall dock delas in i storlekskategorier pågrundval av skalets omfång. Stora kammusslor och vanliga valthornss-
näckor skall delas in i storlekskategorier på grundval av snäckans
omfång.
2. De minimistorlekar som fastställs i denna förordning i enlighet
med skalan i bilaga II skall tillämpas utan att det påverkar deminimistorlekar, uttryckta i längd, som krävs enligt följande:
— Rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om
fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresur-
serna i Östersjön, Bälten och Öresund(
1).
— Rådets förordning (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om vissa
tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna(2).
— Rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa
tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet(3).
För de behöriga myndigheternas kontroll skall för de arter som omfattas
av marknadsnormerna de föreskrivna biologiska minimistorlekarna
enligt bilaga II följas.
Artikel 8
1. Partier skall placeras i storlekskategorier enligt den skala som
återges i bilaga II.
2. Varje parti måste innehålla produkter av samma storlek. Ett litet
parti behöver dock inte vara av samma storlek. Om det inte har det skallpartiet placeras i den lägsta kategori som är företrädd i det.
3. Storlekskategori och produktform skall tydligt anges med outplån-
liga bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas påpartierna
Nettovikten i kilo skall klart och tydligt anges på varje parti. I fråga om
partier som säljs i standardförpackningar är denna viktuppgift intenödvändig om den vägning som genomförs före försäljningen visar att
förpackningarnas innehåll väl motsvarar det förmodade innehållet
uttryckt i kilo.
4. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall
antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen, särskilt vadgäller vägningsmetod och bestämning av den högre eller lägre variation inettovikt mot den angivna eller förmodade nettovikten som tillåts i frågaom varje parti.
Artikel 9
Pelagisk fisk får klassificeras i andra färskhets- och storlekskategorier
enligt ett stickprovsförfarande. Detta system skall säkerställa att färskhetoch storlekhos produk terna i partiet är så enhetlig som möjligt.1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 6
(1) EGT nr L 162, 18.6.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 1821/96 (EGT nr L 241, 21.9.1996, s. 8).
(2) EGT nr L 288, 11.10.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3071/95 av den 22.12.1995 (EGT nr L 329, 30.12.1995, s.
14).
(3) EGT nr L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 1075/96 (EGT nr L 142, 15.6.1986, s. 1).▼M2
▼B
▼B
Detaljerade bestämmelser för tillämpning av denna artikel, särskilt vad
gäller bestämning av antalet stickprover som skall tas, vikten ellervolymen på fisken inom varje stickprov samt bedömningsmetoder för
klassificering och kontroll av vikten på saluförda partier, skall antas
enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.
Artikel 10
För att säkerställa lokala eller regionala leveranser av kräftdjur och
krabba i vissa kustområden inom gemenskapen får undantag från de
minimistorlekar som fastställs för dessa produkter i bilaga II antas..
Områdena i fråga skall bestämmas och de motsvarande saluföri-
ngsstorlekarna skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i
grundförordningen.
D.Produkter från tredje land
Artikel 11
1. Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2.1 får produkter
enligt artikel 3 importerade från tredje land endast saluföras om de är
presenterade i förpackningar på vilka följande information klart ochtydligt framgår:
— Ursprungsland tryckt med romerska bokstäver som är minst 20
millimeter höga.
— Vetenskapligt namn på varan och handelsnamn.— Produktform.— Färskhets- och storlekskategori.
— Nettovikt i kilo av produkterna i förpackningen.
— Datum för sortering och avsändningsdatum.— Leverantörens namn och adress.
2. Produkter som avses i artikel 3, som landats i en gemenskapshamn
direkt från fångstplatsen av fartyg som för tredje lands flagg, och som är
avsedda att saluföras skall dock omfattas av samma bestämmelser som
dem som är tillämpliga på gemenskapsfångster utan att detta påverkarförordning EEG nr 1093/94(
1).
E.Slutbestämmelser
Artikel 12
1. Fiskeriindustrin skall dela in produkterna i färskhetskategorierna
Extra, A och B och storlekskategorier i samarbete med experter som fördetta syfte utnämnts av berörda branschorganisationer. Medlemsstaternaskall utföra kontroller för att säkerstäila att bestämmelserna i dennaartikel följs.
2. De behöriga nationella myndigheterna får själva åta sig indel-
ningen om denna inte utförs enligt förfarandet i punkt 1.
Artikel 13
Varje medlemsstat skall förse övriga medlemsstater och kommissionen
senast en månad före dagen för denna förordnings ikraftträdande med enförteckning över namn på och adresser till de experter och branschor-ganisationer som avses i artikel 12. De övriga medlemsstaterna ochkommissionen skall informeras om ändringar i denna lista.
Artikel 14
Kommissionen skall före den 31 december 2001 lägga fram en rapport
till rådet om resultatet av tillämpningen av artikel 6.1 i den härförordningen samt, vid behov, lämpliga förslag.1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 7
(1) EGT nr L 121, 12.5.1994, s. 3.
▼B
Artikel 15
Förordningarna (EEG) nr 103/76 och 104/76 skall härmed upphöra att
gälla. Hänvisningar till dessa förordningar skall tolkas som hänvisningar
till denna förordning.
Artikel 16
1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997..2. Utan hinder av vad som sägs i stycke 1 skall bestämmelserna i
artikel 6.1 gälla från och med den 1 januari 2000.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 8
▼B
BILAGA I
FÄRSKHETSVÄRDERINGAR
De värderingar som anges i denna bilaga är tillämpliga på följande produkter eller grupper av
produkter, med beaktande av de bedömningskriterier som är specifika för var och en av dem.
A.Vitfisk
Kolja, torsk, gråsej, lyrtorsk, kungsfisk, vitling, långa, kummel, havsbraxen, marulk, skäggtorsk,
oxögonfisk,picarel, havsål, knotfisk, multefisk, rödspätta, glasvar, tunga, sandskädda, bergtunga,
skrubbskädda, strumpebandsfisk
B.Blåfisk
Långfenad tonfisk, blåfenad tonfisk, bigeye tuna, blåvitling, sill/strömming, sardin, makrill,
taggmakrill, ansjovis
C.Broskfisk
Haj, rocka
D.Bläckfisk
Bläckfisk
E.Kräftdjur
1. Räkar
2. Havskräfta
A. VITFISK
Kriterier
Färskhetskategori
Inte tillåten (1)
Extra A B
Skinn Kraftigt,
glänsande
pigment (med
undantag av
kungsfisk) eller
genomskinligt,
utan missfärg-
ningKraftig men inte
glänsande
pigmenteringPigmentering på
väg att bli miss-
färgad och mattMatt pigmen-
tering (2)
Hudslem Vattnigt;
genomskinligtLätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått, ogenom-
skinligt slem
Ögon Konvexa
(utstående);
svart, klar
pupill; genom-
skinlig horn-
hinnaKonvexa
(utstående) och
lätt insjunkna,
svart matt pupill,
svagt opalise-
rande hornhinnaPlatta; opalise-
rande hornhinna;
ogenomskinlig
pupillKonkava i mitten;
grå pupill,
mjölkaktig horn-
hinna (2)
Gälar Klara färger;
inget slemMindre färgade;
slemmet genom-
skinligtGråbruna på väg
att missfärgas;
tjockt och
ogenomskinligt
slemGulaktiga;
mjölkaktigt
slem (2)
Bukhinna (på
urtagen fisk)Glatt; klar; svår
att lossa från
köttetEn aning matt;
kan lossas från
köttetPorös; lossnar
lätt från köttetSitter inte fast på
köttet (2)
Lukt från gälar
och bukhåla —
vitfiskmed
undantag av
rödspättaSom tång Ingen lukt av
tång; neutral
luktFermenterad;
lätt syrligSyrlig (2)1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 9
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Inte tillåten (1)
Extra A B
— Rödspätta Som färskolja;
pepparaktig;
jordluktOljig tång eller
lätt sötSom olja;
fermenterad,
unken något
härskenSyrlig
Kött Fast och elas-
tiskt, jämn
yta (3)Mindre elastiskt Något mjukt
(löst), mindre
elastiskt;
vaxartat
(sammetsmjukt)
och matt ytaMjukt (löst)(2);
fjäll som lossnar
lätt från skinnet;
ytan snarast
skrynklig
Ytterligare kriterier för marulk utan huvud
Blodkärl
(bukmuskler)Skarpa konturer
och klart rödaSkarpa konturer,
mörkare blodDiffusa och
brunaHelt (2) diffusa,
bruna och
gulnande kött
(1) Denna kolumn skall endast tillämpastill desskommissionen antarett beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG som
anger kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel.
(2) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
(3) Innan rigor mortis inträder är inte färsk fisk fast och elastisk men skall ändå höra till kategori Extra.
B. BLÅFISK
Kriterier
Färskhetskategori
Inte tillåten (1)
Extra A B
Skinn (2) Kraftig pigmen-
tering, klara
glänsande
regnbågsskim-
rande färger;
tydlig skillnad
mellan ryggsida
och buksidaMindre lyster;
faddare färger;
mindre skillnad
mellan ryggsida
och buksidaMatt, utan
lyster, fadda
färger; skinnet
skrynklar när
man böjer fiskenMycket matt
pigmentering;
skinnet lossnar
från köttet (3)
Hudslem Vattnigt,
genomskinligtLätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått, ogenom-
skinligt slem (3)
Köttkonsistens (2) Mycket fast,
styvtGanska styvt,
fastNågot mjukt Mjukt (löst)(3)
GällockSilvriga Silvriga, lätt
röd- eller brun-
aktigaBrunaktiga med
tydliga blodsut-
gjutningarGulaktiga (3)
Ögon Konvexa;
utstående;
blåsvart klar
pupill, genom-
skinligt
”ögonlock”Konvexa och
lätt insjunkna;
mörkpupill,
svagt opalise-
rande hornhinnaPlatta, töcknig
pupill; blodsut-
gjutningar runt
ögatKonkava i mitten;
grå pupill,
mjölkaktig horn-
hinna (3)
Gälar (2) Mörkröda till
purpurröda i sin
helhet Inget
slemMindre klar
färg, något
bleknad i
kanterna
Genomskinligt
slem.Tjocknande och
missfärgade;
ogenomskinligt
slemGulaktigt;
mjölkaktigt
slem (3)1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 10
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Inte tillåten (1)
Extra A B
Lukt från gälar Färsk tång;
skarp jodaktigLuktfri eller som
tång Neutral luktFet, något
svavelaktig (4)
lukt, som unket
härsket späck
eller som rutten
fruktRutten, syrlig (3)
(1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut som anger kriterierna för fisk som är
otjänlig som livsmedel enligt direktiv 91/493/EEG.
(2) För sill och makrill som konserveras i kylt havsvatten (antingen kylt av is (CSW) eller fryst på mekaniskt vis
(RSW)) och som svarar mot de krav som anges i direktiv 92/48/EEG (EGT nr L 187, 7.7.1992, s. 41) bilaga II,punkt 8, gäller följande färskhetskategorier:— Kriteriet A gäller kategorierna Extra och A.
(
3) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
(4) Isad fisk luktar härsket innan den luktar unket, CSW/RSW-fisk luktar unket innan den luktar härsket.
C. BROSKFISKAR
Kriterier
Färskhetskategori
Inte tillåten (1)
Extra A B
Ögon Konvexa,
mycket klart
lysande och
regnbågsskim-
rande; små
pupillerKonvexa och
lätt insjunkna;
har förlorat
lyster och
regnbågs-
skimmer; ovala
pupillerPlatta, matta Konkav, gulak-
tiga (2)
HelhetsintryckRigor mortis
eller partiell
rigor mortis; en
aning klart slem
på skinnetStadiet rigor
mortis passerat;
inget slem på
skinnet, särskilt
inte i munhålan
och gälöppning-
arnaNågot slem i
munhålan och
gälöppningarna;
käken svagt till-
plattadMycket slem i
munnen och på
gälöppningarna (2)
Lukt Tånglukt Luktfri eller lätt
unken lukt men
inte av ammo-
niakLätt lukt av
ammoniak;
syrligKraftig ammo-
niaklukt (3)
Särskilda eller ytterligare kriterier för rocka
Extra A B Inte tillåten (1)
Skinn Kraftig,
regnbågsskim-
rande och
glänsande
pigmentering,
vattnigt slemKraftig pigmen-
tering, vattnigt
slemPigmentering på
väg att bli miss-
färgad och matt;
ogenomskinligt
slemMissfärgning,
skrynklat skinn,
tjockt slem
Köttkonsistens Fast och elas-
tisktFast Mjukt Löst
Utseende Kanten på
fenorna genom-
skinlig och
bågformigStyva fenor Lös Hängande1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 11
▼B
Extra A B Inte tillåten (1)
BukVit och
glänsande med
en ljuslila kant
runt fenornaVit och
glänsande med
röda fläckar runt
fenornaVitt och matt,
med talrika röda
eller gula fläckarGult till grönaktigt
bukskinn, röda
fläckar på själva
köttet
(1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut som anger kriterierna för fisk som är
otjänlig som livsmedel enligt rådets direktiv 91/493/EEG.
(2) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
D. BLÄCKFISK
Kriterier
Färskhetskategorie
Extra A B
Skinn Kraftig pigmentering;
skinnet sitter fast vid
köttetMatt pigmentering;
skinnet sitter fast vid
köttetMissfärgat; lossnar
ganska lätt från köttet
Kött Mycket fast; pärle-
movittFast; kritvitt Något mjukt, vitrosa
eller lätt gulnat
Armar Lossnar inte utan
kraftLossnar inte utan
kraftLossnar lättare
Lukt Frisk; tång Luktfri eller svag lukt Bläcklukt
E. KRÄFTDJUR
1)Hästräkor
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A
Lägsta krav på egenskaper — Skalyta; fuktig och
glänsande
— Vid omflyttning skall
räkorna falla separat
— Kött utan främmande lukt
— Fria från sand, slem och
andra främmande ämnenSamma som för kategorin Extra
Utseende:
1) Hästräka med skal — Hästräka klar rödrosa färg
med små vita fläckar; skalets
ryggsida till större delen ljus— Färgen går från blekt rödrosa
till blåaktigt röd med vita
fläckar; skalets ryggsida bör
vara ljus med dragning åt grått
2) Nordhavsräka — Enhetlig rosa färg — Rosa färg som kan börja
mörkna på huvudet
Köttets tillstånd vid och efter
urtagning ur skalet— Lossnar lätt med nästan
inga förluster av kött
— Fast, inte segt— Lossnar mindre lätt med
smärre förluster av kött
— Mindre fast, lätt segt
Lossnade räkdelar Få lossnade räkdelar är tillåtet En mindre antal lossnade
räkdelar är tillåtet
Lukt Färsk tång, svagt söt lukt Syrlig, ingen lukt av tång1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 12
▼B
2.Havskräfta
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A B
Skal Blekrosa eller rosa till
orangeröttBlekrosa eller rosa till
orangerött; inga
svarta fläckarLätt missfärgning;
aningen svarta fläckar
och färgen med en
dragning åt grått,särskilt på skalet och
mellan stjärtsegmenten
Ögon och gälar Ögat glänsande svart;
gälarna rosaÖgat matt gråsvart;
gälarna med en drag-
ning åt gråttGälarna mörkgrå eller
grön färg på skalets
ryggsida
Lukt Karakteristik mild
skaldjursluktFörlust av den karak-
teristiska lukten avskaldjur, men ingen
lukt av ammoniakLätt syrlig lukt
Kött (i stjärten) Genomskinligt,
blåaktigt kött med
dragning åt vittKöttet har förlorat
genomskinligheten
men är inte miss-
färgatOgenomskinligt och
något matt1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 13
BILAGA II
STORLEKSKATEGORIER
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Sill/strömming
(Clupea harengus)1 0,250 eller mer 4 eller färre 1 ICES Vb (EG-zon) 20 cm
2 0,125–0,250 5–8 2 (a) 20 cm
3 0,085–0,125 9–11 (b) 18 cm
4(a) 0,050–0,085 12–20 3 20 cm
Sill/strömming från Östersjön, fångad
och landad söder om 59º 30 ′4(b) 0,036–0,085 12–27
Sill/strömming från Östersjön, fångad
och landad norr om 59º 30 ′4(c) 0,057–0,085 12–17
5 0,031–0,057 18–32
6 0,023–0,031 33–44
Sardiner
(Sardina pilchardus)1 0,067 och däröver 15 eller färre ännu ej fastställd
2 0,042 till 0,067 16 till 24
3 0,028 till 0,042 25 till 35
4 0,015 till 0,028 36 till 67
Medelhavet 0,011 till 0,028 36 till 91
Rödhaj
(Scyliorhinus spp.)1 2 och däröver — —
2 1 till 2
3 0,5 till 1
Pigghaj
(Squalus acanthias)1 2,2 och däröver — —
2 1 till 2,2
3 0,5 till 1
Rödfisk
(Sebastes spp.)1 2 och däröver — —
2 0,6 till 2
3 0,35 till 0,6
Torsk
(Gadus morhua)1 7 och däröver — 1 35 cm
2 4 till 7 2 (a)3 5 c m
3 2 till 4 (b)3 0 c m
4 1 till 2 3 35 cm
5 0,3 till 1 Östersjön Söder om 59º30 ′N3 5 c m▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 14▼M3
▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Sej
(Pollachius virens)1 5 och däröver — 1 35 cm
2 3 till 5 2 (a)3 5 c m
3 1,5 till 3 (b)3 0 c m
4 0,3 till 1,5 3 35 cm
Östersjön Söder om 59º30 ′N3 0 c m
Kolja
(Melanogrammus aeglefinus)1 1 och däröver — 1 ICES Vb (EG-zon) 30 cm
2 0,57 till 1 2 (a)3 0 c m
3 0,37 till 0,57 (b)2 7 c m
4 0,17 till 0,37 3 30 cm
Vitling
(Merlangius merlangus)1 0,5 och däröver — 1 27 cm
2 0,35 till 0,5 2 (a)2 3 c m
3 0,25 till 0,35 (b)2 3 c m
4 0,11 till 0,25 3 23 cm
Länga
(Molva spp.)1 5 och däröver — 1 —
2 3 till 5 2 (a) ännu ej fastställd
3 1,2 till 3 (b)—
36 3 c m
Makrill
(Scomber scombrus)1 0,5 och däröver 50 eller färre 1 20 cm
2 0,2 till 0,5 51 till 125 2 Utom Nordsjön 20 cm
Medelhavet 3 0,1 till 0,2 126 till 250 Nordsjön 30 cm
0,08 till 0,2 126 till 325 3 20 cm
52 0 c m
Medelhavet 18 cm
Spanskmak rill
(Scomber japonicus)1 0,5 och däröver — —
2 0,25 till 0,53 0,14 till 0,254 0,05 till 0,14
Ansjovis
(Engraulis spp.)1 0,033 och däröver 30 eller färre 3 Utom ICEX IX a) 12 cm
2 0,020 till 0,033 31 till 50 3 ICES IX a) 10 cm3 0,012 till 0,020 51 till 83 Medelhavet 9 cm4 0,008 till 0,012 84 till 125▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 15
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Rödspätta
(Pleuronectes platessa)1 0,6 och däröver — 1 25 cm
2 0,4 till 0,6 2 (a)2 5 c m
3 0,3 till 0,4 (b)2 7 c m
4 0,15 till 0,3 Nordsjön 27 cm
32 5 c m
Östersjön Underområden 22 till 25 25 cm
Underområden 26 till 28 21 cm
Underområden 29 Söder om
59º30′N18 cm
Kummel
(Merluccius merluccius)1 2,5 och däröver — 1 30 cm
2 1,2 till 2,5 2 (a)3 0 c m
3 0,6 till 1,2 (b)3 0 c m
4 0,28 till 0,6 3 27 cm
5 0,2 till 0,28 Medelhavet 20 cm
Medelhavet 0,15 till 0,28
Glasvar
(Lepidorhombus spp.)1 0,45 och däröver — 1 25 cm
2 0,25 till 0,45 2 (a)2 5 c m
3 0,20 till 0,25 (b)2 5 c m
4 0,11 till 0,20 3 20 cm
Medelhavet 0,05 till 0,20
Havsbraxen
(Brama spp.)1 0,8 och däröver — —
2 0,2 till 0,8
Marulk
(Lophius spp.)
hela, rensade1 8 och däröver — 1 —
2 4 till 8 2 (a) ännu ej fastställd
3 2 till 4 (b)—
4 1 till 2 3 ännu ej festställd
5 0,5 till 1 Medelhavet 30 cm
Marulk
(Lophius spp.)
utan huvud1 4 och däröver — —
2 2 till 4
3 1 till 2
4 0,5 till 15 0,2 till 0,5▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 16
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Sandskädda
(Limanda limanda)1 0,25 och däröver — 1 15 cm
2 0,13 till 0,25 2 (a)1 5 c m
(b)2 3 c m
Nordsjön 23 cm
32 3 c m
Bergtunga
(Microstomus kitt)1 0,6 och däröver — 1 25 cm
2 0,35 till 0,6 2 (a)2 5 c m
3 0,18 till 0,35 (b)2 5 c m
32 5 c m
Långfenad tonfisk
(Thunnus alalunga)1 4 och däröver — —
2 1,5 till 4
Blåfenad tonfisk
(Thunnus thynnus)1 70 och däröver — Medelhavet 70 cm eller 6,4 kg
2 50 till 703 25 till 50
4 10 till 25
5 6,4 till 10
Tonfisk
(Thunnus obesus)1 10 och däröver — —
2 3,2 till 10
Bleka
(Pollachius pollachius)1 5 och däröver — 1 —
2 3 till 5 2 (
a)3 0 c m
3 1,5 till 3 (b)—
4 0,3 till 1,5 3 30 cm
Blåvitling
(Micromesistius poutassou ellerGadus
poutassou)1 — 7 eller färre —
2 8 till 143 15 till 254 26 till 30
Skäggtorsk
(Trisopterus luscus)
och Glyskolja
(Trisopterus minutus)1 0,4 och däröver — 3 ännu ej fastställd
2 0,25 till 0,4
3 0,125 till 0,254 0,05 till 0,125▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 17
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Oxögonfisk
(Boops boops)1 — 5 eller färre —
2 6 till 31
3 32 till 70
Picarel
(Maena maris)1 — 20 eller färre —
2 21 till 403 41 till 90
Havsål
(Conger conger)1 7 och däröver — 1 —
2 5 till 7 2 (
a)5 8 c m
3 0,5 till 5 (b)—
35 8 c m
Knot
(Trigla spp.)
rouge1 1 och däröver — —
2 0,4 till 13 0,2 till 0,44 0,06 till 0,2
Andra slag av knot 1 0,25 och däröver
2 0,2 till 0,25
Fjärsing
(Trachurus spp.)1 0,6 och däröver — 1 15 cm
2 0,4 till 0,6 2 15 cm3 0,2 till 0,4 3 15 cm4 0,08 till 0,2 5 15 cm5 0,02 till 0,08 Medelhavet 12 cm
Multe
(Mugil spp.)1 1 och däröver — 1 —
2 0,5 till 1 2 (
a)2 0 c m
3 0,2 till 0,5 (b)—
4 0,1 till 0,2 3 20 cm
Medelhavet 16 cm
Rocka
(Raja spp.)1 5 och däröver — —
2 3 till 5
3 1 till 34 0,3 till 1▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 18
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Rocka
(Vingar)1 3 och däröver — —
2 0,5 till 3
Skrubbskädda
(Platichthys Flesus)1 mer än 0,3 — 1 24 cm
2 0,2 till och med 0,3 2 (a)2 4 c m
(b)2 4 c m
32 4 c m
Östersjön underområden 22-25 25 cm
underområden 26-28 21 cm
underområden 29-32 söder
om 59º30 ′N18 cm
Tunga
(Solea spp.)1 0,5 och däröver — 1 24 cm
2 0,33 till 0,5 2 (a)2 4 c m
3 0,25 till 0,33 (b)2 4 c m
4 0,17 till 0,25 3 24 cm5 0,12 till 0,17(
3) Medelhavet 20 cm
1 0,5 och däröver
2 0,33 till 0,5
3 0,25 till 0,35
4 0,2 till 0,255 0,12 till 0,2 (
4)
Strumpebandsfisk
(Lepidopus caudatus)1 3 och däröver — —
2 2 till 3
3 1 till 2
4 0,5 till 1
(Aphanopus carbo) 1 3 och däröver — —
2 0,5 till 3
Bläckfisk
(Sepia officinalis ochRossia macro-
soma)1 0,5 och däröver — —
2 0,3 till 0,53 0,1 till 0,3▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 19
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Havskräfta
(Nephrops norvegicus)1 — 20 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 40 mm (*)
2 21 till 30 130 mm (**)3 31 till 404 fler en 40 2 utom Skottland Irländska
sjön [ICES VI a) och VII a)],
Skagerrak och Kattegat25 mm (*)
85 mm (**)
2 20 mm (*)
Havet väster om Skottland
och Irländska sjön [ICES VI
a) och VII a)]70 mm (**)
3 20 mm (*)
Medelhavet 70 mm (**)
20 mm (*)
70 mm (**)
Havskräftstjärtar 1 — 60 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 72 mm
2 61 till 12034 121 till 180 2 utom havet väster om Skott-
land, Irländska sjön [ICES
VI a) och VII a)], Skagerrak
och Kattegat46 mm
fler än 180
2 havet väster om Skottland
och Irländska sjön [ICES VI
a) och VII a)]37 mm
33 7 m m
Hästräkor
(Crangon crangon)1 6,8 mm och däröver (
5)— —
2 6,5 mm och däröver
Nordhavsräkor
(Pandalus borealis)färska eller kyldaEn storlek— 250 och färre —
Nordhavsräkor kokta eller ångkokta 1 — 160 och färre —
2 161 till 250▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 20
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art StorlekKg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografiskzon Minimistorlek
Krabbtaska
(Cancer pagurus)1 16 cm och däröver (6)— —
2 13 till 16 cm (6)
(1) Den övre gräns som fastställts för storlekskategorierna föreslås som utesluten.
(2) För makrill = antal fiskar per 25 kg.
(3) Denna tabell skall tillämpas t.o.m. 31 december 1997.
(4) Denna tabell skall tillämpas fr.o.m. 1 december 1998.
(5) Skalets bredd.
(6) Skalets bredd, mätt på det bredaste stället.
(a) Utom Skagerrak och Kattegatt.
(b) Skagerrak och Kattegat.
(*) Skalets längd.
(**) Total längd.▼B1996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 21
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar
som anges i artikel 7
Art Storlek Kg/fisk eller snäckstorlek Antal fiskar per kilo Område Geografisk zon Minimistorlek
Stor kammussla
(Pecten maximus)Endast en
storlek10 cm och däröver (3) Zonerna 1–5 utom
Skagerrak/Kattegatt och
ICES VIIa norr om latitud
52º 30 ′N och VIId100 mm (1)
ICES VIIa norr om latitud
52º 30 ′N och VIId110 mm (1)
Vanlig valthornssnäcka
(Buccinum undatum)Endast en
storlek4,5 cm och däröver (3) Zonerna 1–5 utom
Skagerrak/Kattegatt45 mm (1)
Mulle
(Mullus surmuletus ochMullus
barbatus)1 500 g och däröver
2 200–499 g3a 40–199 g
Medelhavet 3b 18–199 g Medelhavet 11 cm (
2)
Havsruda
(Spondyliosoma cantharus)1 800 g och däröver
2 500–799 g utesluten3 300–499 g utesluten4 180–299 g utesluten
(1) Fastställs i rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1). Förordningen senast
ändrad genom förordning (EG) nr 1298/2000 (EGT L 148, 22.6.2000, s. 1).
(2) Fastställs i förordning (EG) nr 1626/94.
(3) Snäckans bredd, mätt på det bredaste stället.▼M21996R2406 — SV — 01.01.2002 — 002.001 — 22