2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2000/60/EG
av den 23 oktober 2000
om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område
(EGTL327,22.12.2000,s.1)
Ändratgenom:
Officiellatidningen
nr sida datum
►M1Europaparlamentets och rådets beslut nr 2455/2001/EG av den 20
november2001L331 1 15.12.2001
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2000/60/
EG
av den 23 oktober 2000
om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vatten-
politikens område
EUROPAPARLAMENTETOCHEUROPEISKAUNIONENSRÅDHAR
ANTAGITDETTADIREKTIV
medbeaktandeavFördragetomupprättandetavEuropeiskagemenska-
pen,särskiltartikel175.1idetta,
medbeaktandeavkommissionensförslag(1),
medbeaktandeavEkonomiskaochsocialakommitténsyttrande(2),
medbeaktandeavRegionkommitténsyttrande(3),
i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget(4),
mot bakgrund av det gemensamma utkast som godkändes av förlik-ningskommitténden18juli2000,och
avföljandeskäl:
(1)Vatten är ingen vara vilken somhelst utan ett arv somm åste
skyddas,försvarasochbehandlassomettsådant.
(2)I slutsatserna från ministerseminariet om gemenskapens vatten-politik i Frankfurt 1988 betonas behovet av engemenskapslagstiftning som omfattar ekologisk kvalitet. I sin
resolutionavden28juni1988(
5)anmodaderådetkommissionen
attläggaframförslagförattförbättra denekologiskakvalitetenhosgemenskapensytvattenresurser.
(3)I förklaringen från det ministerseminarium om grundvatten somhöllsiHaag1991uppmärksammadesbehovetavåtgärderförattundvikaenförsämringavsötvattenkvaliteten ochsötvattenkvan-titeten på sikt, och ett åtgärdsprogramför en ekologiskt hållbarförvaltningochskyddavsötvattenresurserna,somskullegenom-
förasföreutgångenavår2000,efterlystes.Rådetefterlysteisina
resolutioner av den 25 februari 1992(
6) och den 20 februari
1995(7) ett åtgärdsprogramför grundvatten och en översyn av
rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skyddförgrundvattenmotföroreninggenomvissafarligaämnen(
8)
(4)Trycket på vattenresurserna i gemenskapen ökar ständigt pågrund av den allt större efterfrågan på tillräckliga mängdervatten av god kvalitet för alla syften. Europeiska miljöbyrånlade den 10 november 1995 i sin rapport ”Environment in the
European Union - 1995” framen uppdaterad rapport omm iljö-
tillståndet, vilken bekräftade behovet av åtgärder för att skyddagemenskapens vattenresurser i såväl kvalitativt som kvantitativthänseende.
(5)Rådet begärde i sina slutsatser av den 18 december 1995 blandannatattettnyttramdirektiv meddegrundläggande principerna2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—2
(1) EGTC184,17.6.1997,s.20,
EGTC16,20.1.1998,s.14och
EGTC108,7.4.1998,s.94.
(2) EGTC355,21.11.1997,s.83.
(3) EGTC180,11.6.1998,s.38.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 11 februari 1999 (EGT C 150,
28.5.1999, s. 419), bekräftat den 16 september 1999, rådets gemensamma
ståndpunktavden22oktober1999(EGTC343,30.11.1999,s.1)ochEuro-
paparlamentets beslut av den 16 februari 2000 (ännu ej offentliggjort i
EGT).Europaparlamentetsbeslutavden7september2000ochrådetsbeslut
avden14september2000.
(5) EGTC209,9.8.1988,s.3.
(6) EGTC59,6.3.1992,s.2.
(7) EGTC49,28.2.1995,s.1.
(8) EGT L 20, 26.1.1980, s. 43. Direktivet ändrat genomdirektiv 91/692/EEG
(EGTL377,31.12.1991,s.48).
▼B
förenhållbarvattenpolitikiEuropeiskaunionenskulleutarbetas
och uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag i dettasyfte.
(6)Kommissionen antog den 21 februari 1996 ett meddelande tillEuropaparlamentet och rådet om Europeiska gemenskapensvattenpolitik,ivilketprincipernaförgemenskapensvattenpolitik
fastställdes.
(7)Kommissionens lade den 9 september 1996 fram ett förslag till
Europaparlamentets och rådets beslut om ett handlingsprogram
för integrerat skydd och förvaltning av grundvattenmiljön(1). I
sitt förslag pekade kommissionen på behovet av att fastställaförfaranden för reglering av sötvattenuttag och övervakning avsötvattenkvalitetochsötvattenkvantiteten.
(8)Kommissionen beslutade den 29 maj 1995 om ett meddelandetill Europaparlamentet och rådet om försiktigt nyttjande ochbevarande av våtmarker, där våtmarkernas viktiga funktion förskyddetavvattenresursernaerkändes.
(9)Det är nödvändigt att utarbeta en integrerad gemenskapspolitikförvatten.
(10)Kommissionen anmodades av rådet den 25 juni 1996, avRegionkommittén den 19 september 1996, av Ekonomiska ochsociala kommittén den 26 september 1996 och av Europaparla-mentetden23oktober1996attläggaframettförslagtillrådetsdirektivomupprättandeavenramföreneuropeiskvattenpolitik.
(11)Gemenskapensmiljöpolitik skall,pådetsättsomangesiartikel174 i fördraget, bidra till att uppnå de mål som består i attbevara,skyddaochförbättramiljönochiattutnyttjanaturresur-serna varsamt och rationellt. Den skall bygga på
försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande
åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdasvidkällanochattförorenarenskallbetala.
(12)Ienlighetmedartikel174ifördragetskallgemenskapennärden
utarbetar sin miljöpolitik beakta tillgängliga vetenskapliga och
tekniska data, miljöförhållanden i gemenskapens olika regionersamt den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapensomhelhet och den balanserade utvecklingen i dess regionersamtdepotentiella fördelarochkostnadersomärförenademed
attåtgärdervidtasellerintevidtas.
(13)Olika omständigheter och behov inom gemenskapen kräver
särskilda lösningar. Dessa olikheter bör beaktas vid planeringoch genomförande av åtgärder som syftar till att säkerställa
skyddförochenhållbaranvändningavvatteninomavrinnings-
områdets ram. Beslut bör fattas så nära de platser där vattnetpåverkas eller används somm öjligt. Åtgärder somligger inommedlemsstaternas ansvarsområde bör prioriteras genom utarbe-tande av åtgärdsprogramsomär anpassade till regionala och
lokalaförhållanden.
(14)Om detta direktiv skall bli framgångsrikt krävs nära samarbete
och samverkan på gemenskapsnivå, medlemsstatsnivå och lokal
nivå. Det krävs också information till allmänheten, inbegripet
användarna, ochattsamrådskermeddemsamtattdeärdelak-tiga.
(15)Vattenförsörjningen är en tjänst i allmänhetens intresse enligt
kommissionens meddelande ”Tjänster i allmänhetens intresse i
Europa”(2).
(16)Det är nödvändigt att ytterligare integrera skyddet och den
hållbaraförvaltningen avvattenresurserna medandraavgemen-
skapens politikområden, exempelvis energi, transport, jordbruk,fiskeri, regional politik och turism. Detta direktiv bör ligga till2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—3
(1) EGTC355,25.11.1996,s.1.
(2) EGTC281,26.9.1996,s.3.
▼B
grundförenfortsattdialogochförutvecklingenavstrategierför
ytterligare integration av olika politikområden. Detta direktivkan också utgöra ett viktigt bidrag till andra områden där
medlemsstaterna samarbetar, till exempel det europeiska
projektet för fysisk utveckling (European Spatial DevelopmentPerspective).
(17)En effektiv och sammanhängande vattenpolitik måste beaktasårbarhetenhosakvatiskaekosystemsomärbelägnanärakustenochfloddeltan eller ibuktereller havsomärrelativt inneslutet,
eftersomderas balans starkt påverkas av kvaliteten på det
inlandsvatten somflyter in i dem . Skyddet av vattenstatuseninom avrinningsområden kommer att ge ekonomiska fördelargenomatt bidra till skyddet av fiskbestånd, inbegripet kustnärafiskbestånd.
(18)Gemenskapens vattenpolitik kräver en klar och tydlig, effektiv
och enhetlig rättslig ram. Gemenskapen bör fastställa gemen-
samma principer och en allmän ram för åtgärderna. Dettadirektivbörtillhandahållaensådanramochsamordnaochinteg-rera och, på längre sikt, ytterligare utveckla de allmännaprinciperna och strukturerna för skydd och hållbar användning
avvattenresursernaigemenskapenienlighetmedsubsidiaritets-
principen.
(19)Detta direktiv syftar till att bevara och förbättra vattenmiljön igemenskapen. Detta mål avser först och främst kvaliteten hosdetberördavattnet.Kvantitetsregleringärenextraåtgärdförattgarantera god vattenkvalitet och därför bör åtgärder med avse-
ende på kvantiteten som främjar målet att säkerställa en god
kvalitetocksåfastställas.
(20)Den kvantitativa statusen hos en grundvattenförekomst kanpåverka den ekologiska kvaliteten hos ytvatten och terrestraekosystemsomärförbundnameddengrundvattenförekomsten.
(21)Gemenskapen och medlemsstaterna är parter i olika internatio-nella avtal sominnehåller viktiga skyldigheter när det gäller att
skyddamarinavattenmotföroreningar,särskiltkonventionenom
skydd av Östersjöområdets marina miljö, som undertecknades iHelsingforsden9april1992ochgodkändesgenområdetsbeslut94/157/EG(
1), konventionen för skydd av den marina miljön i
Nordostatlanten, somundertecknades i Paris den 22 septem ber
1992 och godkändes genområdets beslut 98/249/EG(2) och
konventionen omskydd för Medelhavet m ot förorening, somundertecknadesiBarcelonaden16februari1976ochgodkändesgenområdets beslut 77/586/EEG(
3) samt dess protokoll om
skydd av Medelhavet mot förorening från landbaserade källor,somundertecknades i Aten den 17 m aj 1980 och godkändes
genområdetsbeslut83/101/EEG(
4).Dettadirektivbörbidratill
att göra det möjligt för gemenskapen och medlemsstaterna attuppfylladessaskyldigheter.
(22)Dettadirektivbörbidratillensuccessivminskningavutsläppenavfarligaämnentillvatten.
(23)Gemensamma principer behövs för att samordna medlemssta-
ternas insatser för att förbättra skyddet av gemenskapens
vattenresurser både när det gäller kvantitet och kvalitet, främjaen hållbar vattenanvändning, bidra till regleringen avgränsöverskridande vattenproblem, skydda akvatiska ekosystemoch sådana terrestra ekosystemoch våtm arker somär direktberoende av demsam t skydda och utveckla de potentiella
användningsområdenaförgemenskapensvattenresurser.
(24)God vattenkvalitet kommer att bidra till att säkerställa
försörjningenavdricksvattentillbefolkningen.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—4
(1) EGTL73,16.3.1994,s.19.
(2) EGTL104,3.4.1998,s.1.
(3) EGTL240,19.9.1977,s.1.
(4) EGTL67,12.3.1983,s.1.
▼B
(25)Gemensamma definitioner av vattenstatusen vad gäller kvalitet
och-närdettaärmotiveratfrånmiljöskyddssynpunkt-kvantitet
börfastställas.Miljömålbörställasuppförattsäkerställaattengodyt-ochgrundvattenstatusuppnåsihelagemenskapenochattförsämringavvattnetsstatusförhindraspågemenskapsnivå.
(26)Medlemsstaterna bör sträva efter att uppnå åtminstone god
vattenstatus genomatt fastställa och genom föra nödvändiga
åtgärder inom integrerade åtgärdsprogram, med beaktande avbefintliga gemenskapskrav. Där en god vattenstatus redanföreligger, bör denna upprätthållas. När det gäller grundvattenbör, utöver kraven avseende god vattenstatus, varje betydande
och ihållande ökning av koncentrationen av förorenande ämnen
identifierasochmotverkas.
(27)Det slutgiltiga målet med detta direktiv är att uppnå att allföroreningavprioriterade farliga ämnenupphörfullständigt ochatt bidra till att uppnå koncentrationer i den marina miljön som
liggernärabakgrundsnivåeravnaturligtförekommandeämnen.
(28)Yt-ochgrundvattenresurser äriprincipförnybara naturresurser.
Uppgiften att säkerställa en god grundvattenstatus kräveråtgärder på ett tidigt stadiumoch en stabil och långsiktigplanering av skyddsåtgärder med tanke på den naturliga tidså-
tgången för grundvattnets bildning och förnyelse. I tidsplanerna
för åtgärder somsyftar till att uppnå en god grundvattenstatusmåste denna tidsåtgång beaktas och varje betydande ochihållandeökningavkoncentrationen avnågotförorenandeämnemåstemotverkas.
(29)Medlemsstaterna får i sina ansträngningar för att uppnå de målsomställs upp i detta direktiv och när de fastställer ettåtgärdsprogramfördettaändamålgenomföraåtgärdsprogrammetsuccessivtsåattkostnadernaförgenomförandetspridsut.
(30)Förattsäkerställa ettfullständigt ochkonsekvent genomförandeavdettadirektivböreventuellaförlängningaravtidsplanengöraspå grundval av lämpliga, klara och tydliga kriterier och moti-veras av medlemsstaterna i deras förvaltningsplaner föravrinningsdistrikten.
(31)I fall där en vattenförekomst påverkas i sådan utsträckning avmänsklig verksamhet eller där dess naturliga tillstånd är sådantatt det kan vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå en godstatus, kan mindre stränga miljömål ställas upp på grundval avlämpliga, klara och tydliga kriterier, och alla genomförbara
åtgärder börvidtasföratt hindravarjeytterligare försämring av
vattenstatusen.
(32)Detkanfinnasskälattundervissaförutsättningargöraundantagfrån kravet att hindra ytterligare försämring eller att uppnå godstatus omdetta inte är m öjligt på grund av oförutsedda eller
exceptionellaomständigheter,särskiltöversvämningarellertorka
eller om det är av utomordentligt stor betydelse från allmänsynpunkt,nyaändringarienytvattenförekomstsfysiskakarakte-ristika eller nivåförändringar hos grundvattenförekomster, underförutsättning att alla genomförbara åtgärder har vidtagits för att
lindradenegativakonsekvensernaförvattenförekomstensstatus.
(33)Måletattuppnågodvattenstatusböreftersträvasförvarjeavrin-
ningsområde så att åtgärder somavser ytvatten och grundvattensom tillhör samma ekologiska, hydrologiska och hydrogeolo-giskasystemsamordnas.
(34)Ur miljöskyddssynpunkt behövs det en ökad integrering av dekvalitativaochkvantitativaaspekternaavbådeyt-ochgrundvat-tenresurserna somtar hänsyn till de naturligavattenflödesförhållandena idenhydrologiskacykeln.
(35)Inomsådana avrinningsom råden där vattenanvändningen kan fågränsöverskridande effekter, bör kraven att nå de miljömål somhar uppställts genomdetta direktiv, och särskilt alla åtgärdspro-gram, samordnas för hela avrinningsdistriktet. När det gälleravrinningsområden som sträcker sig utanför gemenskapens2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—5
▼B
gränser bör medlemsstaterna eftersträva en lämplig samordning
med relevanta icke-medlemsstater. Detta direktiv skall bidra tillgenomförandet av gemenskapens förpliktelser enligt internatio-
nella konventioner omskydd av vatten och om
vattenförvaltning, i synnerhet Förenta nationernas konventionomskyddförochanvändningavgränsöverskridande vattendragoch internationella sjöar, somgodkänts genområdets beslut nr95/308/EG(
1) och senare överenskommelser om dess tillämp-
ning.
(36)Det är nödvändigt att analysera avrinningsområdets karakteris-
tika och konsekvenserna av mänsklig verksamhet samt att göraen ekonomisk analys av vattenanvändningen. Utvecklingen av
vattenstatusenbörövervakasavmedlemsstaternapåensystema-
tisk och jämförbar grund inom hela gemenskapen. Dennainformation är nödvändig för att skapa en god grund förmedlemsstaterna att utarbeta åtgärdsprogram för att uppnå demålsomfastställsenligtdettadirektiv.
(37)Medlemsstaterna börfastställa vilka vattenresurser som användsför uttag av dricksvatten och se till att bestämmelserna i rådetsdirektiv80/778/EEGavden15juli1980omkvalitetenpåvattenavsettattanvändassomdricksvatten(
2)följs.
(38)Användning av ekonomiska styrmedel från medlemsstaternassida kan vara en lämplig del av ett åtgärdsprogram. Principenomkostnadstäckning för vattentjänster inberäknat m iljö- ochresurskostnaderisambandmedskadaochnegativakonsekvenser
för vattenmiljön bör beaktas, i synnerhet i enlighet med prin-
cipen att förorenaren betalar. För detta ändamål krävs enekonomisk analys av vattentjänsterna som grundar sig pålångsiktiga prognoser beträffande tillgång och efterfrågan påvatteniavrinningsdistriktet.
(39)Det finns ett behov av att förebygga eller minska konsekven-serna av oavsiktliga föroreningar av vatten. Åtgärdsprogrammetböromfattaåtgärdermeddettasyfte.
(40)I fråga omförebyggande och reglering av föroreningar bör ge-menskapens vattenpolitik utgå från ett kombinerattillvägagångssätt och använda reglering av föroreningar vidkällangenomattfastställagränsvärdenförutsläppochmiljökva-litetsnormer.
(41)När det gäller vattenkvantitet bör övergripande principerfastställas för reglering av uttag och uppdämning för attsäkerställaenhållbarmiljöidepåverkadevattensystemen.
(42)Gemensamma miljökvalitetsnormer och värden förutsläppsgränser för vissa grupper eller familjer av förorenandeämnen bör i form av minimikrav föreskrivas i gemenskapslag-stiftningen. Bestämmelser för antagande av sådana normer på
gemenskapsnivåbörantas.
(43)Föroreningar genomutsläpp eller spill av prioriterade farliga
ämnen måste upphöra eller stegvis elimineras. Europaparla-mentet och rådet bör efter förslag från kommissionen besluta
vilka ämnen som skall prioriteras och vilka särskilda åtgärder
somskall vidtas m ot vattenföroreningar somorsakas av dessaämnen. Rådet bör härvid beakta alla betydande källor ochfastställaenkostnadseffektivochrimlignivåpåochkombinationavregleringar.
(44)Vidfastställandetavprioriteradefarligaämnenbörförsiktighets-principen beaktas, i synnerhet genomanvändning av fastställdapotentiella negativa effekter av produkten och en vetenskapligbedömningavriskensomstöd.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—6
(1) EGTL186,5.8.1995,s.42.
(2) EGTL229,30.8.1998,s.11.Direktivetsenaständratgenomdirektiv98/83/
EG(EGTL330,5.12.1998,s.32).
▼B
(45)Medlemsstaterna bör meddela föreskrifter för att eliminera
förorening av ytvatten genomde prioriterade äm nena och för
att progressivt minska förorening genom andra ämnen somannars skulle hindra medlemsstaterna från att uppnå målen förytvattenförekomsterna.
(46)För att säkerställa allmänhetens, inbegripet vattenanvändarnas,
deltagandeiutarbetandeochuppdateringavförvaltningsplanerna
för avrinningsdistrikt är det nödvändigt att tillhandahålla riktiginformation om planerade åtgärder och att rapportera omframstegvidåtgärdernasgenomförandeförattallmänhetenskallkunnadeltainnanslutligabeslutomnödvändigaåtgärderfattas.
(47)I syfte att utarbeta lämpliga gemenskapsstrategier för attundanröjahinderförenförbättradvattenstatusbördettadirektivtillhandahållamekanismerföratthanterasådanahindersominteomfattasavgemenskapensvattenlagstiftning.
(48)Kommissionen bör årligen lägga fram en uppdaterad plan överinitiativsomdenavserattföreslåinomvattenområdet.
(49)Tekniska specifikationer bör fastställas somen del av dettadirektivförattsäkerställaettenhetligttillvägagångssättinomge-menskapen. Kriterierna för utvärdering av vattenstatus utgör ett
viktigt steg framåt. Anpassning av vissa tekniska aspekter till
dentekniskautvecklingenochtillstandardiseringenavövervak-nings-, insamlings- och analysmetoder bör ske med hjälp av ettkommittéförfarande. För att främja en grundläggande förståelseoch en konsekvent tillämpning av kriterierna för karakteriseringav avrinningsdistrikten och utvärdering av vattenstatusen får
kommissionenantariktlinjerförtillämpningenavdessakriterier.
(50)Deåtgärdersomkrävsförattgenomföradettadirektivbörantas
i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999omdeförfarandensomskalltillämpasvidutövandetavkommis-
sionensgenomförandebefogenheter(
1).
(51)Genomförandet avdetta direktiv börmedföra enskyddsnivåför
vattenresursersomäråtminstonelikvärdigmeddensomtillhan-dahålls i vissa tidigare rättsakter, vilka därför bör upphävas närderelevantabestämmelsernaidettadirektivhargenomförtsfullt
ut.
(52)Bestämmelsernaidettadirektivövertardenramförregleringav
föroreningargenomfarligaämnensominrättadesgenomdirektiv76/464/EEG(
2). Det direktivet bör därför upphävas när de rele-
vantabestämmelsernaidettadirektivhargenomförtsfulltut.
(53)Detbörtillsesattbefintlig miljölagstiftning omskyddavvattengenomförs och verkställs fullt ut. Det är nödvändigt attsäkerställa en riktig tillämpning av bestämmelserna om genom-förandet av detta direktiv i hela gemenskapen genom lämpliga
påföljder enligt medlemsstaternas lagstiftning. Dessa påföljder
börvaraeffektiva,proportionellaochavskräckande.
HÄRIGENOMFÖRESKRIVSFÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
Syftetmeddettadirektivärattupprättaenramförskyddetavinlands-
ytvatten,vatteniövergångszon,kustvattenochgrundvatten,föratt
a) hindra ytterligare försämringar och skydda och förbättra statusen
hos akvatiska ekosystemoch, såvitt avser deras vattenbehov, äventerrestra ekosystemochvåtmarker somärdirektberoendeavakva-tiskaekosystem,2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—7
(1) EGTL184,17.7.1999,s.23.
(2) EGTL129,18.5.1976,s.23.Direktivetändratgenomdirektiv91/692/EEG
(EGTL377,31.12.1991,s.48).
▼B
b) främjaenhållbarvattenanvändning baseradpåettlångsiktigtskydd
avtillgängligavattenresurser,och
c) eftersträva ökat skydd och förbättring av vattenmiljön bland annat
genomsärskilda åtgärder för en gradvis m inskning av utsläpp och
spillavprioriteradeämnensamtgenomattutsläppochspillavprio-
riteradefarligaämnenupphörellerstegviselimineras,
d) säkerställa engradvisminskningavföroreningavgrundvattnet och
förhindraytterligareförorening,och
e) bidra till att mildra effekterna av översvämning och torkaoch
därigenombidratill
— tillräcklig tillgångpåytvattenochgrundvattenavgodkvalitet som
behövsförenhållbar,balanseradochrättvisvattenanvändning,
— enbetydandeminskningavföroreningavgrundvattnet,
— skyddförterritoriellaochmarinavatten,
— uppfyllande av målen för relevanta internationella överenskom-
melser, inbegripet sådana som syftar till att förebygga ocheliminera förorening av den marina miljön, genom gemens-kapsåtgärder enligt artikel 16.3 för att utsläpp och spill avprioriteradefarligaämnenupphörellergradviselimineras,meddetslutgiltigamåletattuppnåkoncentrationeridenmarinamiljönsom
ligger nära bakgrundsnivåerna för naturligt förekommande ämnen
ochnäranollföravmänniskanframställdasyntetiskaämnen.
Artikel 2
Definitioner
Idettadirektivtillämpasföljandedefinitioner:
1)ytvatten: inlandsvatten utomgrundvatten; vatten i övergångszon
ochkustvattenutomnärdetgällerkemiskstatusdådetävenskallinbegripaterritorialvatten.
2)grundvatten: allt vatten som finnsunder markytan idenmättade
zonen och som står i direkt kontakt med marken eller underlig-
gandejordlager.
3)inlandsvatten: allt stillastående eller strömmande vatten på
markytan och allt grundvatten på landsidan av den baslinje frånvilkenterritorialvattnetsbreddmäts.
4)flod: en förekomst av inlandsvatten som till största delen
strömmar på markytan men som kan strömma under jorden en
delavsittlopp.
5)sjö: enförekomstavstillaståendeinlandsytvatten.
6)vatten i övergångszon : förekomst av ytvatten i närheten av
flodutlopp somdelvis är av salthaltig karaktär till följd avnärheten till kustvatten men som på ett väsentligt sätt påverkasavsötvattenströmmar.
7)kustvatten: ytvatten somfinns innanför den linje på vilken varje
punktbefinnersigpåettavståndavensjömilfrånnärmastepunktpådenbaslinje frånvilken breddenavterritorialvattnet mätsoch
som, när det är lämpligt, sträcker sig till den yttre gränsen för
vatteniövergångszon.
8)konstgjord vattenförekomst : en ytvattenförekomst som skapats
genommänskligverksamhet.
9)kraftigt modifierad vattenförekomst : enytvattenförekomstsomtill
följd av fysiska förändringar genom mänsklig verksamhet på ettväsentligt sätt har ändrat karaktär, enligt vad somanges av
medlemsstatenienlighetmedföreskrifternaibilagaII.
10)ytvattenförekomst : enavgränsadochbetydandeytvattenförekomst
som till exempel en sjö, ett magasin, en å, flod eller kanal, ettvatteniövergångszonellerenkustvattensträcka.
11)akvifer: ett eller flera lager under ytan, av berggrund eller andra
geologiska skikt med tillräcklig porositet och genomsläpplighetför att medge antingen en betydande ström av grundvatten elleruttagavbetydandemängdergrundvatten.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—8
▼B
12)grundvattenförekomst : enavgränsadvolymgrundvattenieneller
fleraakviferer.
13)avrinningsområde : landområde från vilket all ytvattenavrinning
strömmar genom en sekvens av åar, floder och, möjligen, sjöartill havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flodmynningellerettendadelta.
14)delavrinningsområde : landområde från vilket all ytvattenavrin-
ning strömmar genom en serie åar, floder och, möjligen, sjöartill en viss punkt i ett vattendrag (normalt en sjö eller ett flod-tillopp).
15)avrinningsdistrikt : land- och havsområde som utgörs av ett eller
flera angränsande avrinningsområden tillsammans med derasförbundna grund- och kustvatten, somenligt artikel 3.1 identifi-erassomhuvudenhetenförförvaltningavavrinningsområden.
16)behörig myndighet : en eller flera myndigheter som identifieras
enligtartikel3.2eller3.3.
17)ytvattenstatus: allmänbenämningpåstatusenhosenytvattenföre-
komst som bestäms av dess ekologiska status eller dess kemiska
status,beroendepåvilkenderasomärsämst.
18)god ytvattenstatus : den status somuppnås av en ytvattenföre-
komst när både dess ekologiska status och dess kemiska status
åtminstoneär”god”.
19)grundvattenstatus : allmän benämning på statusen hos en grund-
vattenförekomst, som bestäms av dess kvantitativa status eller
desskemiskastatus,beroendepåvilkenderasomärsämst.
20)god grundvattenstatus : denstatussomuppnåsavengrundvatten-
förekomst när både dess kvantitativa status och dess kemiskastatusåtminstoneär”god”.
21)ekologisk status : ettuttryckförkvalitetenpåstrukturenochfunk-
tionen hos akvatiska ekosystemsomär förbundna m ed ytvatten,klassificeradienlighetmedbilagaV.
22)god ekologisk status : status hos en ytvattenförekomst, klassifi-
ceradienlighetmedbilagaV.
23)god ekologisk potential : status hos en kraftigt modifierad eller
konstgjord vattenförekomst, klassificerad i enlighet med de rele-
vantabestämmelsernaibilagaV.
24)god kemisk ytvattenstatus : den kemiska status som krävs för att
uppfyllamiljömålen förytvattenenligtartikel4.1a,detvillsäga
denkemiskastatussomuppnåshosenytvattenförekomstivilken
koncentrationerna av förorenande ämnen inte överskrider demiljökvalitetsnormer som fastställs i bilaga IX och enligt artikel16.7 och enligt annan relevant gemenskapslagstiftning, därmiljökvalitetsnormer pågemenskapsnivåfastställs.
25)god kemisk grundvattenstatus : den kemiska status hos en grund-
vattenförekomst som uppfyller alla krav som definieras i tabell2.3.2ibilagaV.
26)kvantitativ status : ettuttryckförivilkengradengrundvattenföre-
komstärpåverkadavdirektaochindirektauttag.
27)tillgänglig grundvattenresurs : det långsiktiga årsgenomsnittet för
den totala grundvattenbildningen minus det långsiktiga årliga
flöde somkrävs för att uppnå de ekologiska kvalitetsm ålen för
förbundnaytvattensomangesiartikel4,förattundvikaenbety-dandeminskningidenekologiskastatusenhossådantvattenochförattundvikabetydandeskadapåterrestraekosystem.
28)god kvantitativ status : den status somdefinieras i tabell 2.1.2 i
bilagaV.
29)farliga ämnen : ämnen eller grupper av ämnen som är toxiska,
beständiga och har benägenhet för bioackumulering, samt andra
ämnen eller grupper av ämnen som ger upphov till motsvarande
farhågor.
30)prioriterade ämnen : ämnensomfastställtsenligtartikel16.2och
somförtecknasibilagaX.Blanddessaämnenfinns”prioriterade2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—9
▼B
farligaämnen”medvilketmenasämnensomfastställtsienlighet
med artikel 16.3 och 16.6 och för vilka åtgärder måste vidtas ienlighetmedartikel16.1och16.8.
31)förorenande ämnen : varje ämne som kan orsaka förorening,
särskiltdesomförtecknasibilagaVIII.
32)direkt utsläpp i grundvattnet : utsläpp av föroreningar i grund-
vattnet utan att de filtreras genomm arkytan eller underliggandejordlager.
33)förorening: direkt eller indirekt tillförsel genomm änsklig verk-
samhetavämnenellervärmetillluft,vattenellermark,somkanskada människors hälsa eller kvaliteten på akvatiska ekosystemeller på terrestra ekosystemsomär direkt beroende av akvatiskaekosystem, som medför skada på materiell egendom eller
försämrar eller hindrar möjligheterna att utnyttja de fördelar
naturenerbjuderellerannanlegitimanvändningavmiljön.
34)miljömål: demålsomfastställsiartikel4.
35)miljökvalitetsnormer : koncentrationen av ett visst förorenande
ämneellerenvissgruppavförorenandeämnenivatten,sedimentellerbiota,som,förattskyddamänniskorshälsaochmiljön,inteböröverskridas.
36)kombinerat tillvägagångssätt : reglering av utsläpp till ytvattnet i
enlighetmeddettillvägagångssättsomangesiartikel10.
37)dricksvatten: sammabetydelsesomidirektiv80/778/EEG,ändrat
genomdirektiv98/83/EG.
38)vattentjänster: alla tjänster somtillhandahåller hushåll, m yndig-
heterellernågonslagsekonomiskverksamhet
a) uttag,uppdämning,lagring,reningochdistributionavytvatten
ellergrundvatten,
b) insamlingochreningavavloppsvattensomsenaresläppsuttill
ytvatten.
39)vattenanvändning : vattentjänster samt all annan verksamhet som
enligt artikel 5 och bilaga II anges ha en väsentlig effekt påvattenstatusen.
Dettabegreppgällerförartikel1ochfördenekonomiskaanalys
somutförsenligtartikel5ochbilagaIII.b.
40)gränsvärden för utsläpp : massa, uttryckt i vissa specifika para-
metrar, i koncentration och/eller i utsläppsnivå, som inte fåröverskridas under en eller flera tidsperioder. Gränsvärden förutsläppfårocksåbestämmasförvissagrupper,familjerellerkate-gorieravämnen,isynnerhetfördemsomangesiartikel16.
Gränsvärden förutsläpp när det gäller ämnen skall normalt gälla
viddenpunktdärutsläppenlämnaranläggningen,utanhänsyntillutspädning när de bestäms. När det gäller indirekta utsläpp tillvatten får hänsyn tas till effekten av en reningsanläggning för
avloppsvatten när de berörda anläggningarnas gränsvärden för
utsläpp bestäms förutsatt att en likvärdig nivå garanteras förskydd av miljön som helhet och att detta inte leder till högrenivåeravföroreningimiljön.
41)utsläppsreglering : reglering somkräver särskilda gränser för
utsläppen,t.ex.ettgränsvärdeförutsläpp,ellerpåannatsättangergränserellervillkorföreffekter,artellerandrakarakteristikahosettutsläppellerdriftsförhållandensompåverkarutsläpp.Använd-ning av uttrycket ”utsläppsreglering” i detta direktiv får, såvitt
avser bestämmelserna i något annat direktiv, inte förstås som en
omtolkningavdebestämmelsernainågotavseende.
Artikel 3
Samordning av administrativa arrangemang inom avrinningsdist-
rikt
1. Medlemsstaterna skall identifiera de enskilda avrinningsområden
somligger inomderas nationella territoriumoch skall för detta2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—10
▼B
direktivs ändamål hänföra dem till enskilda avrinningsdistrikt. Mindre
avrinningsområdenkankombinerasmedstörreavrinningsområdenellerförenasmedangränsande mindreområdenförattbildaenskildaavrin-
ningsdistriktdärdettaärlämpligt. Idefallgrundvatteninteheltföljer
ett visst avrinningsområde, skall de identifieras och hänföras till detnärmaste eller det lämpligaste avrinningsdistriktet. Kustvatten skallidentifieras och hänföras till det/de närmaste eller lämpligaste avrin-ningsdistriktet/-distrikten.
2. Medlemsstaterna skall säkerställa lämpliga administrativa arran-
gemang - vilket innefattar att de skall identifiera lämplig behörig
myndighet - för tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv
inomvarjeavrinningsdistriktsomliggerpåderasterritorium.
3. Medlemsstaterna skallsetillattettavrinningsområde somtäcker
meränenmedlemsstatsterritoriumhänförstillettinternationelltavrin-
ningsdistrikt. Om de berörda medlemsstaterna begär det, skallkommissionen vidta åtgärder för att det skall bli lättare att hänföraavrinningsområdentillsådanainternationellaavrinningsdistrikt.
Varje medlemsstat skall säkerställa lämpliga administrativa arrange-
mang - vilket innefattar att de skall identifiera lämplig behörigmyndighet - för tillämpningen av bestämmelserna i detta direktivinomden del av varje internationellt avrinningsdistrikt somligger på
dessterritorium.
4. Medlemsstaternaskallsetillattdettadirektivskravförattuppnå
miljömålen enligt artikel 4, och i synnerhet alla åtgärdsprogram,
samordnas för hela avrinningsdistriktet. När det gäller internationellaavrinningsdistrikt skall de berörda medlemsstaterna tillsammans skötadenna samordning och får för detta ändamål använda befintliga struk-turer sominternationella avtal givit upphov till. Omde berördamedlemsstaterna begär det, skall kommissionen vidta åtgärder för att
detskallblilättareattupprättaåtgärdsprogrammen.
5. I de fall ett avrinningsdistrikt sträcker sig utanför gemenskapens
territoriumskalldenberördamedlemsstatenellerdeberördamedlems-
staterna sträva efter att på lämpligt sätt åstadkomma samordning medrelevantaicke-medlemsstaterförattuppnådirektivetsmålihelaavrin-ningsdistriktet.Medlemsstaternaskallsetillattbestämmelsernaidettadirektivtillämpaspåderasterritorier.
6. Medlemsstaterna får utse ett befintligt nationellt eller internatio-
nelltorgantillbehörigmyndighetfördettadirektivsändamål.
7. Medlemsstaterna skall utse den behöriga myndigheten senast vid
dentidpunktsomangesiartikel24.
8. Senastsexmånaderefterdentidpunktsomangesiartikel24skall
medlemsstaternatillkommissionenöverlämnaenförteckningöversinabehörigamyndigheterochdebehörigamyndigheternaföralladeinter-
nationella organ de deltar i. För varje behörig myndighet skall den
informationsomangesibilagaIöverlämnas.
9. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om alla
förändringar av den information som har överlämnats enligt punkt 8,
inomtremånaderefterdetattförändringenharblivitgällande.
Artikel 4
Miljömål
1. Vid genomförande av de åtgärdsprogram som anges i förvalt-
ningsplanernaföravrinningsdistriktskallmedlemsstaterna
a)närdetgällerytvatten
i) genomföraallaåtgärdersomärnödvändigaförattförebyggaen
försämringavstatuseniallaytvattenförekomster,ominteannatföljer av tillämpningen av punkterna 6 och 7 och utan att det
påverkartillämpningenavpunkt8,
ii) skydda,förbättraochåterställaallaytvattenförekomsterominte
annat följer av tillämpningen av punkt iii när det gäller konst-gjorda och kraftigt modifierade vattenförekomster i syfte att2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—11
▼B
uppnå en god ytvattenstatus senast 15 år efter detta direktivs
ikraftträdande i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, ominte annat följer av tillämpningen av de förlängningar som
beslutatsienlighetmedpunkt4ochavtillämpningen avpunk-
terna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen avpunkt8,
iii) skydda och förbättra alla konstgjorda och kraftigt modifierade
vattenförekomster i syfte att uppnå en god ekologisk potential
och en god kemisk ytvattenstatus senast 15 år efter dettadirektivs ikraftträdande i enlighet med bestämmelserna i bilagaV, ominte annat följer av tilläm pningen av de förlängningarsom beslutats i enlighet med punkt 4 och av tillämpningen avpunkterna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen
avpunkt8,
iv) genomföra nödvändiga åtgärder i enlighet med artikel 16.1och
16.8, i syfte att gradvis minska förorening från prioriteradeämnen och för att utsläpp och spill av prioriterade farligaämnenskallupphöraellerstegviselimineras,
utan att det påverkar de relevanta internationella avtal somavses i
artikel1fördeberördaparterna,
b)närdetgällergrundvatten
i) genomföradeåtgärdersomärnödvändigaförattförebyggaeller
begränsa att föroreningar kommer ut i grundvattnet samt attförebygga en försämring av statusen i alla grundvattenföre-
komster, om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 6
och 7 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8 idenna artikel och ominte annat följer av tilläm pningen avartikel11.3j,
ii) skydda, förbättra och återställa alla grundvattenförekomster,
säkerställa en balans mellan uttag och grundvattenbildning i
syfteattuppnåengodgrundvattenstatussenast15årefterdettadirektivsikraftträdande, ienlighetmedbestämmelserna ibilagaV, ominte annat följer av tilläm pningen av de förlängningarsom beslutats i enlighet med punkt 4, och av tillämpningen avpunkterna 5, 6 och 7 och utan att det påverkar tillämpningen
av punkt 8 i denna artikel och ominte annat följer av tilläm p-
ningenavartikel11.3j,
iii) genomföradeåtgärdersomärnödvändigaförattmotverkavarje
eventuell betydande tendens till ökning av koncentrationen avalla föroreningar som orsakas av mänsklig verksamhet för att
gradvisminskaföroreningenavgrundvattnet,
åtgärder för att motverka sådana tendenser skall genomföras i
enlighetmedartikel17.2,17.4och17.5varvidhänsynskalltastill tillämpliga standarder i den relevanta gemenskapslagstift-
ningen, ominte annat följer av tilläm pningen av punkterna 6
och7ochutanattdetpåverkartillämpningenavpunkt8,
c)närdetgällerskyddadeområden
åstadkomma överensstämmelse med alla normer och mål senast 15
år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, ominte annatanges i den gemenskapslagstiftning enligt vilken de enskilda skyd-dadeområdenaharfastställts.
2. Omfler än ett av m ålen enligt punkt 1 avser en vissvattenföre-
komst,skalldetsträngastemåletgälla.
3. Medlemsstaterna får definiera en ytvattenförekomst som konst-
gjordellerkraftigtmodifieradnär
a) de förändringar i förekomstens hydromorfologiska egenskaper som
vore nödvändiga föratt uppnåen godekologisk statusskullefå enbetydandenegativinverkanpå
i) miljönistort,
ii) sjöfart,inklusivehamnanläggningar,ellerrekreation,
iii) verksamheter för vilka vatten lagras, t.ex. dricksvattenförsörj-
ning,kraftproduktionellerbevattning,
iv) vattenreglering,skyddmotöversvämning,markdränering,eller2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—12
▼B
v) andra,likaviktiga,hållbaramänskligautvecklingsverksamheter,
b) de nyttiga mål som skall uppnås genom de konstgjorda eller
förändradeegenskapernahosvattenförekomstenpågrundavtekniskgenomförbarheteller oproportionerligt högakostnaderinterimligenkan uppnås på något annat sätt somutgör ett bättre alternativ förmiljön.
Ensådandefinitionsamtskälenfördenskallsärskiltomnämnaside
förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt somkrävs enligt artikel 13samtsesövervartsjätteår.
4 Detidsfristersomfastställsenligtpunkt1kanförlängasisyfteatt
stegvis nå målen för vattenförekomster, under förutsättning att ingenytterligare försämring av en påverkad vattenförekomsts status äger
rum,närsamtligaföljandevillkoräruppfyllda:
a) Medlemsstaterna konstaterar att alla nödvändiga förbättringar av
statusen hos vattenförekomsterna inte rimligen kan åstadkommasinom de tidsramar som fastställs i den punkten av åtminstone ettavföljandeskäl:
i) Omfattningenavdeerforderligaförbättringarnakanavtekniska
skälendaståstadkommasstegvispåettsättsomsprängertidsra-marna.
ii) Attslutföraförbättringarnainomtidsramarnaskullebliopropor-
tionerligtkostsamt.
iii) Naturliga förhållanden omöjliggör tillräckligt snabb förbättring
avvattenförekomstensstatus.
b) Förlängningenavtidsfristen,ochskälentilldetta,angessärskiltoch
förklaras i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet somkrävs
enligtartikel13.
c) Förlängningarna är begränsade till högst två ytterligare uppdater-
ingar av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet utomi fall där
de naturliga förhållandena är sådana att målen inte kan nås inom
dennaperiod.
d) En sammanfattning av de åtgärder som krävs enligt artikel 11 och
somansesnödvändigaförattprogressivthöjavattenförekomsternas
statustilldennivåsomkrävsinomdenförlängdatidsfristen,anled-
ningarnatillvarjebetydandeförseningmedgenomförandetavdessaåtgärder och den förväntade tidtabellen för deras genomförandeåterges i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. En översyn avgenomförandetavdessaåtgärderochensammanfattningaveventu-ella tilläggsåtgärder skall tas med i uppdaterade versioner av
förvaltningsplanenföravrinningsdistriktet.
5. Medlemsstaterna får inrikta sig på att uppnå mindre stränga
miljömål än de som krävs enligt punkt 1 för särskilda vattenföre-komster när dessa är så påverkade av mänsklig verksamhet, i enlighetmed artikel 5.1, eller när deras naturliga tillstånd är sådant attuppnåendet av dessa mål skulle vara omöjligt eller oproportionerligt
dyrtochomsamtligaföljandevillkoräruppfyllda:
a) De miljömässiga och samhällsekonomiska behov som sådan
mänsklig verksamhet fyller kan inte tillgodoses på något annat sättsom skulle vara ett bättre alternativ för miljön utan att medföraoproportionerligakostnader.
b) Medlemsstaternasertill
— att bästa möjliga ekologiska och kemiska status uppnås för
ytvatten med beaktande av de inverkningar som inte rimligtvishadekunnatundvikaspågrundavdenmänskligaverksamhetensellerföroreningenskaraktär,
— att grundvattnets status somgott vatten förändras så lite som
möjligt med beaktande av de inverkningar som inte rimligtvis
hadekunnatundvikaspågrundavdenmänskligaverksamhetens
ellerföroreningenskaraktär.
c) Ingen fortsatt försämring av den påverkade vattenförekomstens
statusinträffar.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—13
▼B
d) Uppställandet av mindre stränga miljömål, och skälen till detta,
anges särskilt i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet somkrävsenligtartikel13ochdessamålsesövervartsjätteår.
6. Tillfällig försämring av vattenförekomsternas status utgör ingen
överträdelse av detta direktivs krav omförsäm ringen är ett resultat avomständigheter som orsakas av naturliga skäl eller force majeure ochsomär exceptionella eller sominte rim ligtvis hade kunnat förutses,
särskilt extremöversväm ning och utdragen torka, eller somär ett
resultat av omständigheter till följd av olyckor som inte rimligtviskunnatförutses,närsamtligaföljandevillkoräruppfyllda:
a) Alla genomförbara åtgärder vidtas för att förebygga ytterligare
statusförsämring och för att inte äventyra uppnåendet av detta
direktivsmåliandravattenförekomstersomintepåverkasavdessaomständigheter.
b) Förutsättningarna för att sådana omständigheter som är exceptio-
nella eller somrim ligtvis inte hade kunnat förutses skall kunnaförklaras föreligga, inbegripet antagande av lämpliga indikatorer,angesiförvaltningsplanenföravrinningsdistriktet.
c) Deåtgärdersomskallvidtasundersådanaexceptionellaomständig-
heter finns upptagna i åtgärdsprogrammet och kommer inte attäventyra återställandet av vattenförekomstens kvalitet när dessa
omständigheterintelängreföreligger.
d) Effekterna av omständigheter som är exceptionella eller som
rimligtvis inte hade kunnat förutses ses över årligen och, med
förbehåll för de skäl somanges i punkt 4 a, alla genom förbaraåtgärdervidtasisyfteattåterställavattenförekomstentilldessstatusföre effekterna avdessaomständigheter såsnart detta rimligen kangenomföras.
e) En sammanfattning av effekterna av omständigheterna och av de
åtgärder somvidtas eller skall vidtas i enlighet m ed punkterna a
och d skall tas med i nästa uppdaterade version av förvaltnings-
planenföravrinningsdistriktet.
7. Medlemsstaterna gör sig inte skyldiga till överträdelse av detta
direktiviföljandefall:
— omgod grundvattenstatus, god ekologisk status eller, i förekom -
mandefall,godekologiskpotentialinteuppnåsellerförsämringav
statusen hos en yt- eller grundvattenförekomst inte förebyggs, och
detta är en följd av nya modifieringar i en ytvattenförekomstsfysiskakarakteristikaellerförändringarinivånhosgrundvattenföre-komster,eller
— omenförsämringfrånhögstatustillgodstatushosenytvattenföre-
komst inte förebyggs och detta är en följd av nya hållbara
mänskliga utvecklingsverksamheter,och om samtliga följande
villkoräruppfyllda:
a) Allagenomförbaraåtgärdervidtasförattmildradenegativakonse-
kvensernaförvattenförekomstensstatus.
b) Skälen för ändringarna anges särskilt och förklaras i den förvalt-
ningsplan för avrinningsdistriktet somkrävs enligt artikel 13 och
målensesövervartsjätteår.
c) Skälen för dessa modifieringar eller förändringar är ett allmänin-
tresse av större vikt, och/eller fördelarna för miljön och samhället
med att uppnå målen enligt punkt 1 uppväger inte fördelarna medde nya modifieringarna eller förändringarna för människors hälsa,för vidmakthållandet av människors säkerhet eller för en hållbarutveckling.
d) De nyttiga mål som dessa modifieringar eller förändringar av
vattenförekomsten skall medföra kan, av tekniska skäl eller pågrund av orimliga kostnader, inte uppnås på något annat sätt som
skullevaraettbetydligtbättrealternativförmiljön.
8. Vidtillämpning avpunkterna3,4,5,6och7skallenmedlems-
stat se till att tillämpningen inte permanent hindrar eller äventyraruppnåendet av detta direktivs mål i andra vattenförekomster inom2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—14
▼B
sammaavrinningsdistriktochattdenärförenligmedgenomförandetav
gemenskapensövrigamiljölagstiftning.
9. Åtgärder måste vidtas för att se till att tillämpningen av de nya
bestämmelserna, däribland tillämpningen av punkterna 3, 4, 5, 6 och
7, säkerställer åtminstone samma skyddsnivå som den befintliga
gemenskapslagstiftningen.
Artikel 5
Avrinningsdistriktets karakteristika, översyn av miljökonsekven-
serna av mänsklig verksamhet och ekonomisk analys av
vattenanvändning
1. Varje medlemsstat skall se till att det förvarje avrinningsdistrikt
ellerfördendelavettavrinningsdistriktsomliggerpådessterritorium,
utförs
— enanalysavdesskarakteristika,
— en översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet för ytvatt-
netsochgrundvattnetsstatus,och
— enekonomiskanalysavvattenanvändningen
enligtdetekniskaspecifikationernaibilagornaIIochIII,ochattdessa
äravslutadesenastfyraåreftertidpunktenfördettadirektivsikraftträ-
dande.
2. Deanalyserochöversynersomangesipunkt1skallsesöveroch
omnödvändigt uppdateras senast 13 år efter tidpunkten för detta
direktivsikraftträdandeochvartsjätteårdärefter.
Artikel 6
Register över skyddade områden
1. Medlemsstaterna skall se till att det upprättas ett eller flera
registeröverallaområdeninomvarjeavrinningsdistriktsomharförkla-ratskrävasärskiltskyddenligtvissgemenskapslagstiftningförskyddet
av deras yt- och grundvatten eller för bevarandet av livsmiljöer och
arter somär direkt beroende av vatten. De skall se till att registrenfärdigställs senast fyra år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträ-dande.
2. Registret eller registren skall omfatta alla vattenförekomster som
identifieratsenligtartikel7.1ochallaskyddadeområdensomomfattasavbilagaIV.
3. För varje avrinningsdistrikt skall registret eller registren över
skyddadeområdensesöverregelbundetochhållasuppdaterade.
Artikel 7
Vatten som används för uttag av dricksvatten
1. Medlemsstaternaskallförvarjeavrinningsdistriktidentifiera
— alla vattenförekom ster somanvänds för uttag av vatten somär
avsett att användas somdricksvatten och somger m er än 10 m
3
perdagigenomsnittellerbetjänarmeränfemtiopersoner,och
— de vattenförekomster som är avsedda för sådan framtida använd-
ning.
MedlemsstaternaskallienlighetmedbilagaVövervakasådanavatten-
förekomster som enligt bilaga V ger mer än 100 m3per dag i
genomsnitt.
2. I fråga omde vattenförekom ster somidentifieras enligt punkt 1,
skall medlemsstaterna se till att uppfylla målen i artikel 4 i enlighet
meddettadirektivskravförytvattenförekomster,inklusivedekvalitets-
normer som fastställs på gemenskapsnivå enligt artikel 16 ochdessutomse till att det resulterande vattnet enligt det vattenrenings-system som används och i enlighet med gemenskapslagstiftningenuppfyller kraven i direktiv 80/778/EEG, ändrat genomdirektiv 98/83/EG.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—15
▼B
3. Medlemsstaternaskallsäkerställaerforderligtskyddfördeidenti-
fierade vattenförekomsterna i syfte att undvika försämring av deraskvalitet för att minska den nivå av vattenrening som krävs för frams-
tällning av dricksvatten. Medlemsstaterna får upprätta säkerhetszoner
fördessavattenförekomster.
Artikel 8
Övervakning av ytvattenstatus, grundvattenstatus och skyddade
områden
1. Medlemsstaterna skall se till att det upprättas program för
övervakning av vattenstatusen för att upprätta en sammanhållen ochheltäckande översikt över vattenstatusen inomvarje avrinningsdistrikt
enligtföljande:
— Förytvattenskalldessaprogramomfatta
i) volymoch nivå eller flödeshastighet i den m ån det är relevant
för den ekologiska och kemiska statusen och den ekologiskapotentialen,och
ii) denekologiskaochkemiskastatusenochdenekologiskapoten-
tialen.
— För grundvatten skall dessa programom fatta övervakning av
kemiskochkvantitativstatus.
— Förskyddadeområdenskalldeovannämndaprogrammenkomplet-
teras med specifikationerna i den gemenskapslagstiftning enligt
vilkendeenskildaskyddadeområdenaupprättades.
2. Dessa programskall vara operationella senast sex år efter
tidpunktenfördettadirektivsikraftträdande,ominteannatangesidenberörda lagstiftningen. Övervakningen skall stämma överens med
kravenibilagaV.
3. Tekniska specifikationer och standardmetoder för analys och
övervakning av vattenstatusen skall fastställas enligt förfarandet iartikel21.
Artikel 9
Täckning av kostnaderna för vattentjänster
1. Medlemsstaterna skall beakta principen om kostnadstäckning för
vattentjänsterinberäknatmiljö-ochresurskostnader,medbeaktandeav
denekonomiskaanalyssomutförsenligtbilagaIIIochienlighetfram-föralltmedprincipenattförorenarenbetalar.
Medlemsstaternaskallsenast2010setillatt:
— prispolitikenförvattengervattenförbrukarnatillräckligaincitament
till effektiv användning av vattenresurserna och att den därigenombidrartillmiljömålenidettadirektiv,
— de olika vattenanvändningsverksamheterna, uppdelade på åtmin-
stone industri, hushåll och jordbruk adekvat bidrar tillkostnadstäckningen för vattentjänster, med utgångspunkt i denekonomiskaanalyssomutförtsenligtbilagaIIIochmedbeaktandeavprincipenomattförorenarenbetalar.
Medlemsstaterna kan härvid beakta kostnadstäckningens sociala,
miljömässiga och ekonomiska effekter liksom geografiska och klima-tiskaförhållandenidenellerderegionersompåverkas.
2. Medlemsstaterna skall i förvaltningsplanerna för avrinningsdist-
riktenrapporteraomdeplaneradepraktiskaåtgärderförattgenomföra
punkt 1, vilka kommer att bidra till att miljömålen i detta direktivuppnås samt om de olika vattenanvändningsverksamheternas bidragtillenkostnadstäckningförvattentjänster.
3. Inget i denna artikel hindrar finansiering av särskilda förebyg-
gandeelleravhjälpandeåtgärderförattnådettadirektivsmål.
4. Medlemsstaternaskallinteanseshaöverträttdettadirektivomde
i enlighet med fastslagen praxis beslutar att inte tillämpa bestämmel-serna i punkt 1 andra stycket och i samma syfte de relevanta2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—16
▼B
bestämmelserna i punkt 2 för en viss vattenanvändningsverksamhet,
såvida detta inte äventyrar syftena och möjligheten att uppnå målenför detta direktiv. Medlemsstaterna skall rapportera skälen till varför
de inte fullt ut tillämpar punkt 1 andra stycket i förvaltningsplanerna
föravrinningsdistrikten
Artikel 10
Kombinerat tillvägagångssätt för punktkällor och diffusa källor
1. Medlemsstaterna skallsetillattallautsläppsomavsesipunkt2
till ytvatten regleras i enlighet med det kombinerade tillvägagångssättsomframgåravdennaartikel.
2. Medlemsstaterna skall säkerställa upprättande och/eller genom-
förandeav
a) utsläppsregleringarsomgrundaspåbästatillgängligateknikeller
b) relevantagränsvärdenförutsläppeller,
c) i fall av diffusa konsekvenser, regleringarna inklusive, när det är
lämpligt,bästamiljöpraxis,enligt
— rådetsdirektiv96/61/EGavden24september1996omsamordnade
åtgärderförattförebyggaochbegränsaföroreningar(
1),
— rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av
avloppsvattenförtätbebyggelse(2),
— rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd
motattvattenförorenasavnitraterfrånjordbruket(3),
— de direktiv somhar antagits i enlighet m ed artikel 16 i detta
direktiv,
— dedirektivsomförtecknasibilagaIX,
— allannanrelevantgemenskapslagstiftning
senasttolvåreftertidpunktenfördettadirektivsikraftträdande,ominte
annatangesidenberördalagstiftningen.
3. Omettkvalitetsmålellerenkvalitetsnorm,oavsettomdet/denhar
upprättatsienlighetmeddettadirektiv,ienlighetmeddedirektivsom
förtecknasibilagaIXellerienlighetmednågonannangemenskapslag-stiftning,uppställersträngarevillkorändesomskullebliresultatetvidtillämpningavpunkt2,skallsträngareutsläppsregleringarfastställas.
Artikel 11
Åtgärdsprogram
1. Varje medlemsstat skall för varje avrinningsdistrikt eller för den
del av ett internationellt avrinningsdistrikt somligger på dess territo-riumse till att ett åtgärdsprogramupprättas och därvid beaktaresultaten av de analyser somkrävs enligt artikel 5 för att uppnå de
målsomfastställsenligtartikel4.Sådanaåtgärdsprogramkanhänvisa
tillåtgärdertillföljdavlagstiftningsomantagitspånationellnivåochsomomfattarhelamedlemsstatensterritorium. Närdetärlämpligtkanenmedlemsstatbeslutaomåtgärderförallaavrinningsdistriktoch/ellerdedelaravinternationellaavrinningsdistriktsomliggerpådessterrito-
rium.
2. Varje åtgärdsprogramskall inbegripa de ”grundläggande”
åtgärder som anges i punkt 3, samt vid behov ”kompletterande”åtgärder.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—17
(1) EGTL257,10.10.1996,s.26.
(2) EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom kommission-
ensdirektiv98/15/EG(EGTL67,7.3.1998,s.29).
(3) EGTL375,31.12.1991,s.1.
▼B
3. Med ”grundläggande” åtgärder avses de minimikrav som skall
uppfyllasochdeskallbeståavföljande:
a) De åtgärder som krävs för att genomföra gemenskapslagstiftningen
för skydd av vatten, inklusive de åtgärder somkrävs enligt denlagstiftningsomangesiartikel10ochibilagaVI,delA.
b) Åtgärdersomanseslämpligafördesyftensomangesiartikel9.
c) Åtgärderförattfrämjaeneffektivochhållbarvattenanvändningför
att undvika att uppnåendet av de mål som anges i artikel 4äventyras.
d) Åtgärderförattuppfyllakraveniartikel7,däriblandåtgärderföratt
skyddavattenkvalitetenförattminskadennivåavvattenreningsomkrävsförframställningavdricksvatten.
e) Reglering av uttag av sött ytvatten och grundvatten, samt uppdäm-
ning av sött ytvatten, inklusive ett eller flera register övervattenuttagochettkravpåförhandsprövningföruttagochuppdäm-ning. Dessa regleringar skall regelbundet ses över och, när så ärnödvändigt,uppdateras.Medlemsstaternakanfråndessaregleringarundantauttagochuppdämningsominteharnågrabetydandekonse-
kvenserförvattnetsstatus.
f) Regleringar, inklusive ett krav på förhandsprövning för konstgjord
påfyllning eller förstärkning av grundvattenförekomster. Vattnetsomanvändskanhämtas frånvilket ytvatten eller grundvatten somhelst,förutsattattanvändningenavkällaninteäventyraruppnåendetav de miljömål som fastställts för källan eller den påfyllda eller
förstärkta grundvattenförekomsten. Dessa regleringar skall regel-
bundetsesöveroch,närsåärnödvändigt,uppdateras.
g) När det gäller utsläpp från punktkällor somkan ge upphov till
föroreningar, ett krav på förhandsreglering, till exempel ett förbudmot att förorenande ämnen släpps ut i vattnet, eller ett krav påförhandsprövning eller registrering sombaseras på allm änna
bindande regler, där utsläppsregleringar för de berörda förorenande
ämnena fastställs, inbegripet regleringar i enlighet med artikel 10och 16. Dessaregleringar skall regelbundet ses över och, när så ärnödvändigt,uppdateras.
h) När det gäller diffusa källor somkan ge upphov till föroreningar,
åtgärder för att hindra eller reglera utsläpp av förorenande ämnen.
Regleringarnakanvaraiformavettkravpåförhandsreglering, till
exempel ett förbud mot att förorenande ämnen släpps ut i vattnet,eller ett krav på förhandsprövning eller registrering på grundval avallmännabindandereglerdärettsådantkravinteannarsföreskrivsigemenskapslagstiftningen. Dessa regleringar skall regelbundet sesöveroch,närsåärnödvändigt,uppdateras.
i) När det gäller alla andra betydande negativa konsekvenser för den
vattenstatus somidentifieras enligt artikel 5 och bilaga II, särskiltåtgärder för att se till att vattenförekomsternas hydromorfologiskaförhållanden är förenliga med uppnåendet av den ekologiska statussomkrävs eller god ekologisk potential för vattenförekom ster sombetecknas somkonstgjorda eller kraftigt m odifierade. Regleringar
för detta ändamål kan vara i form av ett krav på förhandsprövning
eller registrering på grundval av allmänna bindande regler där ettsådantkravinteannarsföreskrivsigemenskapslagstiftningen.Dessaregleringar skall regelbundet ses över och, när så är nödvändigt,uppdateras.
j) Ett förbud mot direkta utsläpp av förorenande ämnen till grund-
vattenominteannatföljeravföljandebestämmelser:
Medlemsstaterna får tillåta återföring till samma akvifer av vatten
somanväntsförgeotermiskaändamål.
Defårockså,medangivandeavvillkorenhärför,tillåta— injekteringavvattensominnehållerämnensomärettresultatav
utforskning och utvinning av kolväten eller av gruvverksamhetoch injektering av vatten av tekniska skäl i geologiska forma-tioner ur vilka kolväten eller andra ämnen har utvunnits eller igeologiska formationer som av naturliga skäl är permanent2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—18
▼B
olämpliga för andra ändamål. Dessa injekteringar får inte
innehålla andra ämnen än sådana ämnen som är ett resultat avovannämndaverksamheter,
— återföring avgrundvatten sompumpats uppurgruvorochsten-
brott eller i samband med uppförande eller underhåll avkonstruktionsarbeten,
— injektering av naturgas och gasol (LPG) för lagringsändamål i
geologiska formationer som av naturliga skäl är permanentolämpligaförandraändamål,
— injektering av naturgas eller gasol (LPG) för lagringsändamål i
andra geologiska formationer där en tryggad gasförsörjning äravutomordentligt storbetydelse, ochdär injekteringen ärsådanatt alla nuvarande eller framtida risker för en försämring av
kvalitetenpåmottagandegrundvattenhindras,
— konstruktions- och byggnadsarbeten och liknande verksamheter
på eller i marken som kommer i kontakt med grundvatten. För
dessa ändamål får medlemsstaterna bestämma att sådana verk-
samheter skall behandlas som tillåtna under förutsättning att deutförsienlighetmedallmännabindandereglersommedlemssta-ternaharutarbetatmedavseendepåsådanaverksamheter,
— utsläpp av små mängder av ämnen för vetenskapliga ändamål,
för karakterisering, skydd eller förbättring av grundvattenföre-komster, dock högst den mängd som är absolut nödvändig fördessaändamål,
förutsattattdessautsläppinteäventyraruppnåendetavdemiljömål
somfastställtsfördengrundvattenförekomsten.
k) Ienlighetmedåtgärdersomvidtasenligtartikel16,åtgärderföratt
elimineraföroreningavytvattengenomdeämnensomspecificerasi
den lista över prioriterade ämnen som beslutas enligt artikel 16.2och för att progressivt minska förorening genom andra ämnen somannars skulle kunna hindra medlemsstaterna från att uppnå de målförytvattenförekomstersomangesiartikel4.
l) Alla åtgärder somkrävs för att hindra betydande spill av förore-
nande ämnen från tekniska installationer, och för att hindra och/eller minska konsekvenserna av oavsiktliga föroreningsincidenterexempelvis på grund av översvämning, bl.a. genom system för attupptäcka eller varna för sådana händelser, inkusive i händelse avolyckor som inte rimligtvis kunnat förutses, alla lämpliga åtgärder
förattminskariskenförakvatiskaekosystem.
4. Med”kompletterande” åtgärder avsesåtgärder somutformas och
genomförs utöver de grundläggande åtgärderna för att nå mål som
ställs upp enligt artikel 4. Bilaga VI del B innehåller en icke-uttömmandeförteckningöversådanaåtgärder.
Medlemsstaterna får också besluta om ytterligare kompletterande
åtgärder somsyftar till ytterligare skydd eller förbättringar av vattensom omfattas av detta direktiv, inbegripet genomförande av sådanarelevantainternationellaavtalsomavsesiartikel1.
5. Närövervakningsdataellerandradataindikerarattdetärosanno-
likt att de mål för vattenförekomsten som ställs upp enligt artikel 4kommerattnås,skallmedlemsstatensetillatt
— orsakernatilldeteventuellamisslyckandetundersöks,
— relevanta tillstånd och godkännanden granskas och ses över vid
behov,
— övervakningsprogrammensesöverochändrasvidbehov,och— ytterligare åtgärder somkan vara nödvändiga för att nå dessa m ål
beslutas, bland annat, då så är lämpligt, fastställande av strängaremiljökvalitetsnormerienlighetmedförfarandenaibilagaV.
När dessa orsaker är ett resultat av omständigheter som orsakats av
naturliga skäl eller force majeure och som är exceptionella eller interimligtvis kunnat förutses, särskilt extrem översvämning och utdragentorka, kan medlemsstaten bestämma att ytterligare åtgärder inte ärgenomförbara,ominteannatföreskrivsiartikel4.5.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—19
▼B
6. Vid genomförandet av åtgärder enligt punkt 3 skall medlemssta-
terna vidta alla lämpliga åtgärder för att föroreningen av marinavatten inte skall öka. Utan hinder av befintlig lagstiftning får tillämp-
ningen av åtgärder somvidtas enligt punkt 3 inte på några villkor,
varkendirektellerindirekt,ledatillökadföroreningavytvatten.Dettakrav skall inte gälla omdet skulle leda till ökad förorening av m iljönsomhelhet.
7. Åtgärdsprogrammen skall inrättas senast nio år efter tidpunkten
för detta direktivs ikraftträdande och alla åtgärder skall vara operatio-nellasenasttolvåreftertidpunktenfördettadirektivsikraftträdande.
8. Åtgärdsprogrammen skall ses över, och om nödvändigt uppda-
teras, senast 15 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdandeoch vart sjätte år därefter. Alla nya eller reviderade åtgärder som
fastställs enligt ett uppdaterat programskall vara operationella inom
treårefterderasfastställande.
Artikel 12
Frågor som inte kan hanteras på medlemsstatsnivå
1. Om en medlemsstat identifierar en fråga som har konsekvenser
förförvaltningen avdessvatten, mensomintekanlösasavmedlems-staten själv, får medlemsstaten underrätta kommissionen och varje
annan berörd medlemsstat om frågan och lämna rekommendationer
omhurfrågankanlösas.
2. Kommissionen skall svara på alla rapporter eller rekommenda-
tionerfrånmedlemsstaternainomensexmånadersperiod.
Artikel 13
Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt
1. Medlemsstaternaskallsetillattdetförallaavrinningsdistriktsom
i sin helhet finns på dess territoriumutarbetas förvaltningsplaner föravrinningsdistrikten.
2. Omett internationellt avrinningsdistrikt i sin helhet ligger inom
gemenskapen, skall medlemsstaterna säkerställa samordning i syfte attutarbetaenendainternationellförvaltningsplanföravrinningsdistriktet.
Omen sådan internationell förvaltningsplan inte utarbetas, skall
medlemsstaterna utarbeta förvaltningsplaner som omfattar åtminstonede delar avdet internationellaavrinningsdistriktet sombefinner sigpåderasterritoriumförattuppnåmålenidettadirektiv.
3. Omett internationellt avrinningsdistrikt sträcker sig utanför ge-
menskapens gränser, skall medlemsstaterna eftersträva att utarbeta enenda förvaltningsplan för avrinningsdistriktet, och omdetta inte ärmöjligt skall planen åtminstone omfatta den del av det internationella
avrinningsdistriktet som ligger på den berörda medlemsstatens territo-
rium.
4. Förvaltningsplanerföravrinningsdistriktskallinnehålladeninfor-
mationsomangesibilagaVII.
5. Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt kan kompletteras med
mer detaljerade program och förvaltningsplaner för delavrinnings-
område,sektor,frågaellervattentypsombeaktarsärskildaaspekterpåvattenförvaltningen. Genomförande av dessa åtgärder skall inte fritamedlemsstaterna från någon av deras skyldigheter enligt återstoden avdettadirektiv.
6. Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt skall offentliggöras
senastnioåreftertidpunktenfördettadirektivsikraftträdande.
7. Förvaltningsplanerföravrinningsdistriktskallsesöverochuppda-
terassenast15åreftertidpunktenfördettadirektivsikraftträdandeochvartsjätteårdärefter.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—20
▼B
Artikel 14
Information till och samråd med allmänheten
1. Medlemsstaterna skall uppmuntra aktiv medverkan från samtliga
berördaparterigenomförandetavdettadirektiv,särskiltnärdetgäller
attutarbeta,seöverochuppdateraförvaltningsplanernaföravrinnings-distrikten. Medlemsstaterna skall för varje avrinningsdistriktoffentliggöra följande, som skall göras tillgängligt för kommentarerfrånallmänheten,däriblandanvändarna:
a) En tidtabell och ett arbetsprogramför utarbetandet av planen sam t
enredogörelseförvilkasamrådsomskallgenomföras,minsttreårförebörjanavdenperiodsomplanenavser.
b) Eninterimsöversiktöverväsentligavattenförvaltningsfrågoriavrin-
ningsområdet minst två år före början av den period som planen
avser.
c) Kopior av utkast till förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet
minstettårförebörjanavdenperiodsomplanenavser.
Påbegäranskallunderlagochinformationsomharanväntsvidutarbe-
tande av utkastet till förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet göras
tillgängliga.
2. För att möjliggöra ett aktivt deltagande och samråd skall
medlemsstaterna anslå en tid av minst sex månader för skriftliga
kommentarertilldessahandlingar.
3. Punkterna1och2skallimotsvarandegradgällaföruppdaterade
förvaltningsplanerföravrinningsdistrikt.
Artikel 15
Rapportering
1. Medlemsstaterna skall sända kopior av förvaltningsplanerna för
avrinningsdistrikt och alla senare uppdateringar till kommissionen och
till alla andra berörda medlemsstater inom tre månader efter offent-liggörandet
a) föravrinningsdistriktsomheltochhålletärbelägnapåenmedlems-
stats territorium, alla förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som
omfattar det nationella territoriet och som offentliggjorts i enlighetmedartikel13,
b) vad gäller internationella avrinningsdistrikt, minst den del av
förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt som täcker medlemssta-tensterritorium.
2. Medlemsstaternaskalllämnasammanfattanderapporterom
— deanalysersomkrävsenligtartikel5,och
— deövervakningsprogramsomutarbetasenligtartikel8
vilka utarbetas med avseende på den första förvaltningsplanen för
avrinningsdistriktetinomtremånaderefterderasslutförande.
3. Medlemsstaternaskallinomtreårefteroffentliggörandetavvarje
förvaltningsplan för ett avrinningsdistrikt eller uppdatering enligtartikel 13, lägga fram en interimsrapport med en beskrivning av hurlångt genomförandet av det planerade åtgärdsprogrammet har fram-
skridit.
Artikel 16
Strategier mot förorening av vatten
1. Europaparlamentet och rådet skall besluta om särskilda åtgärder
mot förorening av vatten genom enskilda förorenande ämnen eller
grupperavförorenandeämnensominnebärenbetydanderiskföreller
somvia vattenm iljön utgör en sådan risk, inbegripet sådana risker förvatten somanvänds för uttag av dricksvatten. Åtgärderna skall m edavseende på dessa förorenande ämnen syfta till en gradvis minskningoch med avseende på prioriterade farliga ämnen, enligt artikel 2.30,2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—21
▼B
syfta till att utsläpp och spill upphör eller stegvis elimineras. Dessa
åtgärder skall beslutas på grundval av de förslag somläggs framavkommissionenienlighetmeddeförfarandensomfastställsifördraget.
2. Kommissionenskallsenastden31december1999läggaframett
förslag med en lista över prioriterade ämnen som valts ut bland demsominnebär en betydande risk för eller via vattenm iljön utgör ensådan risk. Ämnena skall prioriteras med avseende på åtgärder som
skallvidtaspågrundvalavdenriskförellerviavattenmiljönsomiden-
tifierasgenom
a) riskbedömningarsomutförsienlighetmedrådetsförordning(EEG)
nr793/93(
1),rådetsdirektiv91/414/EEG(2)ochEuropaparlamentets
ochrådetsdirektiv98/8/EG(3)eller
b) målinriktad riskbaserad bedömning (enligt metoden i förordning
(EEG) nr 793/93) somendast inriktas på akvatisk ekotoxicitet och
humantoxicitetviavattenmiljön.Omdetärnödvändigtförattkunnaföljadettidsschemasomfastställsipunkt4skallämnenaprioriterasmedavseendepååtgärdersomskallvidtaspågrundvalavdenriskföreller viavattenmiljön somidentifieras genomettförenklat risk-
baserat bedömningsförfarande som bygger på vetenskapliga
principermedsärskildhänsyntill
— beläggfördetberördaämnetsinneboenderiskochisynnerhetdess
akvatiska toxicitet och humantoxicitet via akvatiska exponerings-vägar,
— genomövervakning erhållna belägg för en utbredd kontam inering
avmiljön,och
— andrastyrktafaktorersomkanindikeraenmöjligutbreddkontami-
nering av miljön, till exempel produktions- eller
användningsmängden av det berörda ämnet samtanvändningsmönstret.
3. I kommissionens förslag skall också de prioriterade farliga
ämnena fastställas. Härvid skall kommissionen ta hänsyn till det val
avämnensomgerupphovtillorovilket hargjortsirelevant gemens-kapslagstiftningomfarligaämnenellerirelevantainternationellaavtal.
4. Kommissionen skall se över den antagna listan över prioriterade
ämnensenastfyraårefter tidpunkten fördetta direktivsikraftträdande
och minst vart fjärde år därefter samt lägga fram förslag när så ärlämpligt.
5. Kommissionen skall när den utarbetar sitt förslag beakta rekom-
mendationer från Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet
och miljö, medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska miljö-byrån, gemenskapens forskningsprogram,internationella organisationersomgem enskapen är part i, europeiska näringslivsorganisationer inbe-gripet sådana som företräder små och medelstora företag, europeiskamiljöorganisationer samt annan relevant information som kommer till
desskännedom.
6. Kommissionen skall för de prioriterade ämnena lägga fram
förslagomregleringför
— att gradvis minska utsläpp och spill av de berörda ämnena, och i
synnerhet
— att utsläpp och spill av de ämnen som fastställs i enlighet med
punkt 3 upphör eller stegvis elimineras, inklusive en lämplig
tidsplan fördetta. Tidsplanen skall inte sträcka siglängre än 20årefter det att dessa förslag antas av Europaparlamentet och rådet ienlighetmedbestämmelsernaidennaartikel.
Kommissionenskalldärvidfastställaenkostnadseffektivochproportio-
nell nivå på och kombinationen av produkt- och processreglering förbåde punktkällor och diffusa källor och beakta de gränsvärden för2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—22
(1) EGTL84,5.4.1993,s.1.
(2) EGTL230,19.8.1991,s.1.Direktivetsenaständratgenomdirektiv98/47/
EG(EGTL191,7.7.1998,s.50).
(3) EGTL123,24.4.1998,s.1.
▼B
utsläpp för processreglering somgäller i hela gem enskapen. När så är
lämpligtkanåtgärderpågemenskapsnivåförprocessregleringutformassektor för sektor. När produktregleringen omfattar en översyn av de
relevanta tillstånd somhar utfärdats enligt direktiv 91/414/EEG sam t
direktiv 98/8/EG, skall en sådan översyn genomföras i enlighet medbestämmelsernaidedirektiven.Ivarjeförslagtillregleringskallangeshur dessa skall revideras, uppdateras samt hur deras effektivitet skallbedömas.
7. Kommissionen skall lägga fram förslag om kvalitetsnormer för
koncentrationen av de prioriterade ämnena i ytvatten, sediment ellerbiota.
8. Kommissionenskalllägga framförslagienlighet medpunkterna
6 och 7, åtminstone med avseende på utsläppsregleringar förpunktkällor och om miljökvalitetsnormer, inom två år från det attämnet i fråga förts upp på listan över prioriterade ämnen. För ämnensomär upptagna på den första listan över prioriterade äm nen skallmedlemsstaterna,närdetsaknasöverenskommelsepågemenskapsnivå,
sex år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande fastställa
miljökvalitetsnormer för dessa ämnen för alla ytvatten som är påver-kade av utsläpp av dessa ämnen och reglering av huvudkällorna försådana utsläpp vilka bland annat grundar sig på överväganden av allatekniska möjligheter till minskning. För ämnen som därefter förs upp
pålistanöverprioriteradeämnenskallmedlemsstaterna närdetsaknas
överenskommelse på gemenskapsnivå vidta sådana åtgärder fem årefterdendagdåämnetförtsupppålistan.
9. Kommissionen får utarbeta strategier mot förorening av vatten
genom andra förorenande ämnen eller grupper av ämnen, inbegripet
varjeföroreningsominträffartillföljdavolyckor.
10. Närkommissionen utarbetar sinaförslagenligt punkterna6och
7 skall den också göra en översyn av alla direktiv somförtecknas ibilaga IX. Den skall inomtidsfristen i punkt 8 föreslå en översyn av
regleringarna i bilaga IX för alla ämnen på listan över prioriterade
ämnen och skall föreslå lämpliga åtgärder inklusive eventuellt avskaf-fandeavregleringarnaenligtbilagaIXförallaandraämnen.
Alla regleringar i bilaga IX för vilka översyn föreslås skall avskaffas
senastdendagdådessaändringarträderikraft.
11. Kommissionen skall föreslå en lista över prioriterade ämnen,
vilken omnämns ipunkt2och3ochvilken när denantas avEuropa-parlamentet och rådet, skall bli bilaga Xtill detta direktiv. Översynenav listan över prioriterade ämnen vilken omnämns i punkt 4 skall ske
enligtsammaförfarande.
Artikel 17
Strategier för att hindra och reglera förorening av grundvatten
1. Europaparlamentet och rådet skall besluta om särskilda åtgärder
för att hindra och reglera förorening av grundvatten. Dessa åtgärderskall syfta till att målet om god kemisk grundvattenstatus uppnås ienlighetmedartikel4.1bochskallbeslutaspågrundvalavdetförslagsominomtvå år efter detta direktivs ikraftträdande läggs framavkommissionenienlighetmeddeförfarandensomfastställsifördraget.
2. När kommissionen föreslår åtgärder skall den ta hänsyn till den
analyssomutförsienlighetmedartikel5ochbilagaII.Dessaåtgärderskallföreslåstidigareomdatafinnstillgängligaochskallomfatta
a) kriterier för bedömning av god kemisk grundvattenstatus i enlighet
medavsnitt2.2ibilagaIIsamtavsnitten2.3.2och2.4.5ibilagaV,
b) kriterier för identifiering av betydande och ihållande uppåtgående
trender och för fastställande av utgångspunkter för att motverkatrender,vilkaskallanvändasienlighetmedavsnitt2.4.4ibilagaV.
3. De åtgärder sombeslutas enligt punkt 1 skall ingå i de
åtgärdsprogramsomkrävsenligtartikel11.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—23
▼B
4. Omkriterier enligt punkt 2 saknas på gem enskapsnivå skall
medlemsstaterna fastställa lämpliga kriterier senastfemårefter detattdettadirektivharträttikraft.
5. Omkriterier enligt punkt 4 saknas på nationell nivå skall
utgångspunkten för att motverka trender ligga på högst 75 procent av
nivånpådekvalitetsstandardersomfastställtsidenbefintligagemens-
kapslagstiftningsomgällerförgrundvatten.
Artikel 18
Kommissionens rapport
1. Kommissionen skall offentliggöra en rapport om detta direktivs
genomförande senast tolv år efter tidpunkten för detta direktivsikraftträdandeochvartsjätteårdärefterochöverlämnadentillEuropa-
parlamentetochrådet.
2. Rapportenskallinnefattaföljande:
a) Enöversynavhurdirektivetsgenomförandefortskrider.
b) En översyn av yt- och grundvattenstatusen i gemenskapen
samordnatmedEuropeiskamiljöbyrån.
c) Enöversiktöverdeförvaltningsplanerföravrinningsdistriktsomhar
lagts frami enlighet m ed artikel 15, inklusive förslag tillförbättringaravframtidaplaner.
d) En sammanfattning av svaret på var och en av de rapporter eller
rekommendationertillkommissionensomframförtsavmedlemssta-
ternaienlighetmedartikel12.
e) En sammanfattning av de förslag, regleringsåtgärder och strategier
somharutarbetatsenligtartikel16.
f) En sammanfatttning av svaren på Europaparlamentets och rådets
kommentarertilltidigaregenomföranderapporter.
3. Kommissionenskallävenoffentliggöraenrapportomhurgenom-
förandet fortskrider på grundval av medlemsstaternas sammanfattanderapporter i enlighet med artikel 15.2 samt överlämna den till Europa-
parlamentet ochmedlemsstaterna senasttvåårefterdetidpunktersom
avsesiartiklarna5och8.
4. Kommissionen skall inom tre år efter offentliggörandet av varje
rapport, i enlighet med punkt 1, offentliggöra en interimsrapport sompå grundval av medlemsstaternas interimsrapporter enligt artikel 15.3redogör för hur genomförandet fortskrider. Den skall överlämnas tillEuropaparlamentet ochrådet.
5. Kommissionen skall, när det är lämpligt och i överensstämmelse
med rapporteringscykeln, sammankalla en konferens med berördaparterfrånvarochenavmedlemsstaternaomgemenskapensvattenpo-
litik, förattdeskallkunnagesynpunkterpåkommissionensrapporter
omgenomförandetochförattutbytaerfarenheter.
Deltagarna skall omfatta företrädare för de berörda myndigheterna,
Europaparlamentet, icke-statliga organisationer, parterna på arbets-marknaden och inom näringslivet, konsumentorganisationer,akademikerochandraexperter.
Artikel 19
Planer för framtida åtgärder från gemenskapens sida
1. En gång per år skall kommissionen i informationssyfte för den
kommitté som avses i artikel 21 lägga fram en vägledande plan över
åtgärder somhar konsekvenser för vattenlagstiftningen och somdenavser att föreslå inom den närmaste framtiden, inklusive sådana somhärrörfråndeförslag,regleringsåtgärderochstrategiersomharutarbe-tats enligt artikel 16. Detta skall ske första gången senast två år eftertidpunktenfördettadirektivsikraftträdande.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—24
▼B
2. Kommissionen kommer att se över detta direktiv senast 19 år
efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och föreslånödvändigaändringar.
Artikel 20
Tekniska anpassningar av direktivet
1. Bilagorna I och III och avsnitt av 1.3.6 i bilaga V får i enlighet
med de förfaranden som fastställs i artikel 21 anpassas till vetenskap-
liga och tekniska framsteg, med beaktande av de perioder föröversyn
och uppdatering av förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt somavses i artikel 13. När det är nödvändigt får kommissionen anta rikt-linjer för genomförandet av bilagorna II och V i enlighet med deförfarandensomangesiartikel20.
2. För överföring och behandling av data, inklusive statistiska och
kartografiskadata,kantekniskaformatmedavseendepåpunkt1antasienlighetmeddeförfarandensomfastställsiartikel21.
Artikel 21
Föreskrivande kommitté
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (nedan kallad
kommittén).
2. Närdethänvisastilldennaartikelskallartiklarna5och7ibeslut
1999/468/EGtillämpas,medbeaktandeavbestämmelsernaiartikel8i
detbeslutet.
Den tid somavses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommitténskallsjälvantasinarbetsordning.
Artikel 22
Upphävanden och övergångsbestämmelser
1. Följande rättsakter skall upphävas med verkan sju år efter
tidpunktenfördettadirektivsikraftträdande:
— Direktiv 75/440/EEG av den 16 juni 1975 omden kvalitet som
krävspådetytvattensomäravsettförframställningavdricksvattenimedlemsstaterna(
1).
— Rådetsbeslut77/795/EEGavden12december1977omettgemen-
samt förfarande för utbyte av information om kvaliteten på sött
ytvatteninomgemenskapen(2).
— Rådetsdirektiv79/869/EEGavden9oktober1979ommätmetoder
samt provtagnings- och analysfrekvenser avseende ytvatten fördricksvattenframställning imedlemsstaterna(
3).
2. Följande rättsakter skall upphävas med verkan 13 år efter
tidpunktenfördettadirektivsikraftträdande:
— Rådets direktiv 78/659/EEG av den 18 juli 1978 omkvaliteten på
sådant sötvatten sombehöver skyddas eller förbättras för att
upprätthållafiskbestånden(4).
— Rådets direktiv 79/923/EEG av den 30 oktober 1979 omkvalitets-
kravförskaldjursvatten(5).2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—25
(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 26. Direktivet senast ändrat genomdirektiv 91/
692/EEG.
(2) EGT L 334, 24.12.1977, s. 29. Beslutet senast ändrat genom1994 års
anslutningsakt.
(3) EGT L 271, 29.10.1979, s. 44. Direktivet senast ändrat genom1994 års
anslutningsakt.
(4) EGTL222,14.8.1978,s.1.Direktivetsenaständratgenom1994årsanslut-
ningsakt.
(5) EGT L 281, 10.11.1979, s. 47. Direktivet ändrat genomdirektiv 91/692/
EEG.
▼B
— Rådetsdirektiv80/68/EEGavden17december1979omskyddför
grundvattenmotföroreninggenomvissafarligaämnen.
— Direktiv 76/464/EEG med undantag för artikel 6, som skall
upphävas med verkan från och med tidpunkten för detta direktivsikraftträdande.
3. Följande övergångsbestämmelser skall tillämpas för direktiv 76/
464/EEG:
a) Denlistaöverprioriteradeämnensomantasenligtartikel16idetta
direktivskallersättalistanöverprioriteradeämnenikommissionensmeddelandetillrådetavden22juni1982.
b) Med avseende på artikel 7 i direktiv 76/464/EEG får medlemssta-
terna tillämpa principerna för identifiering av föroreningsproblemochavdeämnensomorsakardem,fastställandeavkvalitetsnormer,ochantagandeavåtgärderenligtdettadirektiv.
4. Miljömåleniartikel4ochdemiljökvalitetsnormersomfastställsi
bilagaIXochenligtartikel16.7samtavmedlemsstaternaenligtbilagaVifrågaomämnensominte finnsupptagnailistanöverprioriterade
ämnenochenligtartikel16.8medavseendepåprioriteradeämnenför
vilkagemenskapsnormerinteharfastställts,skallbetraktassommiljök-valitetsnormermedavseendepåartikel2.7ochartikel10idirektiv96/61/EG.
5. När ett ämne på den lista över prioriterade ämnen som antas
enligtartikel16intefinnsupptagetibilagaVIIItilldettadirektiveller
ibilagaIIItilldirektiv96/61/EGskalldetläggastillidebilagorna.
6. Närdetgäller ytvattenförekomster skallmiljömål somfastställsi
enlighet med den första avrinningsområdesvisa förvaltningsplan somkrävs enligt detta direktiv åtminstone innebära att kvalitetsnormer,somärminstlikasträngasomdesomkrävsförattgenomföradirektiv76/464/EEG,blirgällande.
Artikel 23
Påföljder
Medlemsstaterna skall bestämma vilka påföljder som skall tillämpas i
fall av överträdelse av de nationella bestämmelser som antas till följd
av detta direktiv. De påföljder somföreskrivs skall vara effektiva,
proportionellaochavskräckande.
Artikel 24
Genomförande
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar somär nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 22december 2003. De skall omedelbart underrätta kommissionen omdetta.
Närenmedlemsstatbeslutaromdessaföreskrifterskalldeinnehållaen
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när
deoffentliggörs.Närmareföreskrifteromhurhänvisningenskallgöras
skallvarjemedlemsstatsjälvfastställa.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom detområdesomomfattasavdettadirektiv.Kommissionenskallunderrättaövrigamedlemsstateromdetta.
Artikel 25
Ikraftträdande
Dettadirektivträderikraftsammadagsomdetoffentliggörsi Europe-
iska gemenskapernas officiella tidning .2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—26
▼B
Artikel 26
Adressater
Dettadirektivriktarsigtillmedlemsstaterna.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—27
▼B
BILAGA I
INFORMATION SOM KRÄVS FÖR FÖRTECKNINGEN ÖVER BEHÖ-
RIGA MYNDIGHETER
Ienlighetmedartikel3.8skallmedlemsstaternatillhandahållaföljandeinforma-
tionomalla behöriga myndigheterinomvartochett avsinaavrinningsdistrikt,
samtdendelavvarjeinternationellt avrinningsdistriktsomärbelägenpåderas
territorier.
i) Den behöriga myndighetens namn och adress -Officielltnamnoch
adressfördenmyndighetsomangesiartikel3.2.
ii) Avrinningsdistriktets geografiska utsträckning - Namnen på de
viktigasteflodernainomavrinningsdistriktet,tillsammansmedendetaljerad
beskrivningavavrinningsdistriktetsgränser.Dennainformationbörisåstor
utsträckning somm öjligt vara tillgänglig för införande i ett geografiskt
informationssystem (GIS) och/eller i kommissionens geografiska informa-
tionssystem(GISCO).
iii) Behörig myndighets rättsliga ställning -Enbeskrivning avbehörig
myndighetsrättsligaställningoch,därdetta ärrelevant, ensammanfattning
ellerettexemplaravdessstadgar,denhandlinggenomvilkenmyndigheten
upprättatsellermotsvaranderättsligadokument.
iv) Ansvar - En beskrivning av varje behörig myndighets rättsliga och admi-
nistrativaansvarochavdessrollinomvarjeavrinningsdistrikt.
v) Medlemskap - I de fall den behöriga myndigheten agerar som samord-
nande organ för andra behöriga myndigheter krävs en förteckning över
dessa organ tillsammans med en sammanfattning av de institutionella
förbindelsersomupprättasförattskötasamordningen.
vi) Internationella förbindelser - I de fall ett avrinningsdistrikt sträcker
sig över fler än en medlemsstats territorium eller inkluderar en icke-
medlemsstats territorium, krävs en sammanfattning av de institutionella
förbindelsersomupprättasförattskötasamordningen.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—28
▼B
BILAGA II
1. YTVATTEN
1.1Karakterisering av typ av ytvattenförekomster
Medlemsstaterna skall fastställa ytvattenförekomsternas lokalisering och
gränser och genomföra en första karakterisering av alla sådana
förekomster i enlighet med följande metod. För denna första karakteris-
eringfårmedlemsstaternasammanföraytvattenförekomsternaigrupper.
i) Detskallfastställas tillvilkenavföljande ytvattenkategorier -floder,
sjöar, vatten i övergångszon eller kustvatten - ytvattenförekomsterna
inomavrinningsdistriktet hör, eller omförekom sten utgörs av en
konstgjordellerenkraftigtmodifieradytvattenförekomst.
ii) För varje ytvattenkategori skall de relevanta ytvattenförekomsterna
inomavrinningsdistriktet differentieras efter typ. Dessa typer är de
somdefinierasmedanvändningavantingen”systemA”eller”system
B”enligtavsnitt1.2.
iii) OmsystemA används skall ytvattenförekom sterna inomavrinnings-
distriktet först delas in i tillämpliga ekoregioner i enlighet med de
geografiska områden som fastställs i avsnitt 1.2 nedan och som
framgår av den relevanta kartan i bilaga XI. Vattenförekomsterna
inomvarje ekoregion skall sedan differentieras efter typ av ytvatten-
förekomst i enlighet med de deskriptorer som anges i tabellerna för
systemA.
iv) Om system B används måste medlemsstaterna uppnå minst samma
differentieringsnivå somskulle ha uppnåtts m ed användning av
systemA. Ytvattenförekom sterna inomavrinningsdistriktet skall
följaktligen differentieras efter typ med användning av värdena för
de obligatoriska deskriptorerna och de tilläggsdeskriptorer, eller den
kombination av deskriptorer, som erfordras för att säkerställa att de
typspecifika biologiska referensförhållandena kan härledas på ett till-
förlitligtsätt.
v) När det gäller konstgjorda och kraftigt modifierade ytvattenföre-
komsterskalldifferentiering företasienlighet meddeskriptorernaför
denytvattenkategorisommestliknardenaktuellakraftigtmodifierade
ellerkonstgjordavattenförekomsten.
vi) Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en eller flera
kartor (i GIS-format) över den geografiska lokaliseringen av typer
som överensstämmer med den differentieringsnivå som erfordras
enligtsystemA.
1.2Ekoregioner och typer av ytvattenförekomster
1.2.1 Floder
System A
Fasttypologi Deskriptorer
Ekoregion De ekoregioner somfram går av karta A i
bilagaXI
Typ Höjdtypologi
hög: >800m
medelhög: 200-800m
lågland: <200m
Storlekstypologi baserad på tillrinnings-
området
Liten: 10-100km2
Medelstor: >100-1000km2
Stor: >1000-10000km2
Mycketstor: >10000km2
Geologi
Kalkhaltig
KiselhaltigOrganisk2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—29
▼B
System B
Alternativkarakteris-
eringFysikaliskaochkemiskafaktorersombestämmer
karakteristikaförflodenellerdelavflodenoch
följaktligendenbiologiskapopulationensstruktur
ochsammansättning
Obligatoriskafaktorer höjd
breddgrad
längdgrad
geologistorlek
Tilläggsfaktorer avståndfrånflodenskälla
flödesenergi(funktionavflödeochfallhöjd)
vattnetsmedelbreddvattnetsmedeldjupvattnetsmedelfallhöjd
huvudflodbäddensförloppochform
vattenförings-(flödes)kategoridalgångsprofil
transportavfastapartiklar
syraneutraliserandeförmåga(ANC)substratetsgenomsnittligasammansättningklorid
lufttemperaturintervall
medellufttemperaturnederbörd
1.2.2 Sjöar
System A
Fasttypologi Deskriptorer
Ekoregion De ekoregioner somfram går av karta A i
bilagaXI
Typ Höjdtypologi
hög: >800m
medelhög: 200-800m
lågland: <200m
Djuptypologibaseradpåmedeldjupet
<3m
3-15m
>15m
Storlekstypologibaseradpåytan
0,5-1km2
1-10km2
10-100km2
>100km2
Geologi
Kalkhaltig
Kiselhaltig
Organisk2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—30
▼B
System B
Alternativkarakteris-
eringFysikaliskaochkemiskafaktorersombestämmer
sjönskarakteristikaochföljaktligendenbiologiska
populationensstrukturochsammansättning
Obligatoriskafaktorer höjd
breddgradlängdgrad
djup
geologistorlek
Tilläggsfaktorer vattnetsmedeldjup
sjönsform
uppehållstidmedellufttemperatur
lufttemperaturintervall
blandningskarakteristik (t.ex. monomiktisk,
dimiktisk,polymiktisk)
syraneutraliserandeförmåga(ANC)
bakgrundsnäringsstatussubstratetsgenomsnittligasammansättningvattenståndsvariation
1.2.3 Vatten i övergångszon
System A
Fasttypologi Deskriptorer
Ekoregion FöljanderegionerenligtkartaBibilagaXI
Östersjön
BarentshavNorskahavetNordsjön
Nordatlanten
Medelhavet
Typ Baseradpåårsmedelsalthalt
<0,5‰: sötvatten
0,5-<5‰: oligohalin5-<18‰: mesohalin
18-<30‰: polyhalin
30-<40‰: euhalin
Baseradpåmedeltidvattenhöjd
<2m: litentidvattennivåskillnad
2-4m: mediärtidvattennivåskillnad
>4m: stortidvattennivåskillnad2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—31
▼B
System B
Alternativkarakteris-
eringFysikaliskaochkemiskafaktorersombestämmer
karakteristikaförvatteniövergångszonochföljakt-
ligendenbiologiskapopulationensstrukturoch
sammansättning
Obligatoriskafaktorer latitud
longitud
tidvattenintervall
salthalt
Tilläggsfaktorer djup
strömningshastighet
vågexponering
uppehållstidmedelvattentemperaturblandningskarakteristik
turbiditet
substratetsgenomsnittligasammansättningform
vattentemperaturintervall
1.2.4 Kustvatten
System A
Fasttypologi Deskriptorer
Ekoregion FöljandeenligtkartaBibilagaXI
Östersjön
BarentshavNorskahavetNordsjön
Nordatlanten
Medelhavet
Typ Baseradpåårsmedelsalthalt
<0,5‰: sötvatten
0,5-<5‰: oligohalin
5-<18‰: mesohalin
18-<30‰: polyhalin30-<40‰: euhalin
Baseradpåmedeldjup
gruntvatten: <30m
medeldjupt: 30-200m
djupt: >200m2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—32
▼B
System B
Alternativkarakteris-
eringFysikaliskaochkemiskafaktorersombestämmer
kustvattnetskarakteristikaochföljaktligenden
biologiskapopulationensstrukturochsammansätt-
ning
Obligatoriskafaktorer breddgrad
längdgrad
tidvattenintervall
salthalt
Tilläggsfaktorer strömhastighet
vågexponering
medelvattentemperatur
blandningskarakteristikturbiditetuppehållstid(slutnavikar)
substratetsgenomsnittligasammansättning
vattentemperaturintervall
1.3Fastställande av de typspecifika referensförhållandena för typer av
ytvattenförekomster
i) För varje typ av ytvattenförekomst som har karakteriserats i enlighet
med avsnitt 1.1 skall typspecifika hydromorfologiska och fysikalisk-
kemiskaförhållanden fastställassomangervärdenafördehydromor-
fologiska och fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorerna enligt avsnitt 1.1
ibilagaVfördennatypavytvattenförekomstvidhögekologiskstatus
enligtdefinitionenirelevanttabelliavsnitt1.2ibilagaV.Typspeci-
fika biologiska referensförhållanden skall fastställas somanger
värdena för de biologiska kvalitetsfaktorer somanges i avsnitt 1.1 i
bilagaVfördennatypavytvattenförekomstvidhögekologiskstatus
enligtaktuelltabelliavsnitt1.2ibilagaV.
ii) När de förfaranden somanges i detta avsnitt tilläm pas på kraftigt
modifierade eller konstgjorda ytvattenförekomster skall hänvisningar
till hög ekologisk status tolkas som hänvisningar till maximal ekolo-
giskpotentialsomdendefinierasitabell1.2.5ibilagaV.Värdenaför
maximalekologiskpotentialförenvattenförekomstskallsesövervart
sjätteår.
iii) De typspecifika förhållandena enligt punkterna i och ii och typspeci-
fikabiologiskareferensförhållandenkanantingenvaravolymbaserade,
eller grundas på modellberäkningar, eller härledas genom att en
kombination av dessa två metoder används. Där det inte är möjligt
attanvändadessametoderfårmedlemsstaternaanvändaexpertbedöm-
ningarförattfastställasådanaförhållanden.Närhögekologiskstatus
med avseende på koncentrationerna av särskilda syntetiska förore-
nande ämnen fastställs skall detektionsnivåerna vara de som kan
uppnåsmeddentekniksomärtillgängligviddentidpunktdetypspe-
cifikaförhållandenaskallfastställas.
iv) När det gäller volymbaserade typspecifika biologiska referensförhål-
landen skall medlemsstaterna upprätta ett nät av referensstationer för
varjetypavytvattenförekomst. Nätetskallinnehållaettsåstortantal
stationer med hög status att en tillräcklig konfidensnivå för värdena
förreferensförhållandena kanuppnåsmedhänsyntill variationen hos
värdena för de kvalitetsfaktorer somsvarar m ot hög ekologisk status
för den aktuella typen av ytvattenförekomst och den teknik för
modellberäkningsomtillämpasenligtpunktv.
v) Typspecifika biologiska referensförhållanden baserade på modell-
beräkningar kan härledas genomatt använda antingen predikativa
modeller eller metoder som utgår från historiska data. I metoderna
skall historiska, paleologiska och andra tillgängliga data användas
ochentillfredsställande konfidensnivåförvärdenaförreferensförhål-
landena skall uppnås för att säkerställa att de förhållanden som
sålunda härleds är konsekventa och gäller för varje typ av ytvatten-
förekomst.
vi) Där det för en typ av ytvattenförekomst inte är möjligt att fastställa
tillförlitliga typspecifika referensförhållanden för en kvalitetsfaktor
beroendepåden,intebarapågrundavårstidsvariationer,storanatur-
liga variationen i denna faktor, får denna faktor undantas från2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—33
▼B
bedömningenavekologiskstatusfördennatypavytvattenförekomst.
Medlemsstaternaskallisåfalliförvaltningsplanenföravrinningsdist-
riktetangeskälentillattdennafaktorundantagits.
1.4Fastställande av påverkan
Medlemsstaterna skall samla in och bevara information om typ och
omfattning av den betydande antropogena påverkan som ytvattenföre-
komsterna i varje avrinningsdistrikt kan komma att utsättas för, i
synnerhet:
Uppskattning och identifiering av betydande förorening från punktkällor
särskiltgenomämnensomförtecknasibilagaVIIIfråntätorts-,industri-,
jordbruks- och andra anläggningar och verksamheter, bland annat på
grundvalavuppgiftersomharsamlatsinienlighetmed
i) artiklarna15och17idirektiv91/271/EEG,
ii) artiklarna9och15idirektiv96/61/EG(1),
och,närdetgällerdenförstaförvaltningsplanenföravrinningsdistriktet,
iii) artikel11idirektiv76/464/EEG,och
iv) direktiv 75/440/EEG, 76/160/EEG(2), 78/659/EEG och 79/923/
EEG(3).
Uppskattningochidentifieringavbetydandeföroreningfråndiffusakällor
särskiltgenomämnensomförtecknasibilagaVIIIfråntätorts-,industri,-,
jordbruks- och andra anläggningar och verksamheter, bland annat på
grundvalavuppgiftersomharsamlatsinienlighetmed
i) artiklarna3,5och6idirektiv91/676/EEG(4),
ii) artiklarna7och17idirektiv91/414/EEG,iii) direktiv98/8/EG,
och,närdetgällerdenförstaförvaltningsplanenföravrinningsdistriktet,
iv) direktiv75/440/EEG,76/160/EEG,76/464/EEG,78/659/EEGoch79/
923/EEG.
Uppskattningochidentifiering avbetydande vattenuttag föranvändning i
tätorter, industrier, jordbruk och för andra användningsområden, inbe-
gripet årstidsvariationer och total årlig efterfrågan, samt vattenförluster i
distributionssystemen.
Uppskattningochidentifieringavkonsekvensernaavbetydandeflödesreg-
lering, inbegripet överföring och avledning av vatten, på totala
flödeskarakteristikaochvattenbalanser.
Identifiering av betydande morfologiska förändringar av vattenföre-
komster.
Uppskattning och identifiering av andra betydande antropogena effekter
påytvattenstatusen.
Uppskattning av markanvändningsmönster, inbegripet identifiering av de
viktigaste tätorts-, industri- och jordbruksområdena och, i tillämpliga fall
fiskeriverksamhetochskogar.
1.5Bedömning av miljökonsekvenser
Medlemsstaterna skall genomföra en bedömning av hur känslig ytvatten-
förekomsternasstatusärfördenpåverkansomharangivitsovan.
Medlemsstaterna skall använda den information som samlats in enligt
ovan, och all annan relevant information inbegripet befintliga miljööver-
vakningsdata, för att genomföra en bedömning av sannolikheten att
ytvattenförekomster inom avrinningsdistriktet inte kommer att uppfylla
de miljökvalitetsmål som enligt artikel 4 ställs upp för förekomsterna.
Medlemsstaterna får använda modelleringsteknik som hjälp vid en sådan
bedömning.
Fördeförekomsterdärdetfinnsriskförattkvalitetsmålavseendemiljön
intekommerattuppfyllasskalldärsåärlämpligtenytterligarekarakteris-
ering genomföras för att optimera utformningen av både de2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—34
(1) EGTL135,30.5.1991,s.40.Direktivet senaständratgenomdirektiv 98/15/EG(EGT
L67,7.3.1998,s.29).
(2) EGTL31,5.2.1976,s.1.Direktivetsenaständratgenom1994årsanslutningsakt.
(3) EGT L 281, 10.11.1979, s. 47. Direktivet senast ändrat genomdirektiv 91/692/EEG
(EGTL377,31.12.1991,s.48).
(4) EGTL375,31.12.1991,s.1.
▼B
övervakningsprogramsomkrävs enligt artikel 8 och de åtgärdsprogram
somkrävsenligtartikel11.
2. GRUNDVATTEN2.1Första karakterisering
Medlemsstaterna skall genomföra en förstakarakterisering av alla grund-
vattenförekomster för att bedöma deras användning och i vad mån det
finns risk för att de inte uppfyller målen för varje grundvattenförekomst
enligt artikel 4. Vid denna första karakterisering får medlemsstaterna
sammanföra grundvattenförekomsterna i grupper. I denna analys kan
befintliga hydrologiska, geologiska, pedologiska markanvändnings-,
utsläpps-,uttags-ochandradataanvändas,mendenskallidentifiera
— grundvattenförekomstens/-förekomsternaslokaliseringochgränser,
— denpåverkansomvarjegrundvattenförekomstkankommaattutsättas
för,däriinbegripet
— diffusaföroreningskällor,
— punktkällorförföroreningar,
— uttag,— konstgjordinfiltration,
— den allmänna karaktären hos överliggande skikt i det tillrinnings-
områdefrånvilketgrundvattenbildningensker,
— degrundvattenförekomstersomhardirektberoendeytvattenekosystem
ellerterrestraekosystem.
2.2Ytterligare karakterisering
Efter denna första karakterisering skall medlemsstaterna genomföra en
ytterligare karakterisering av de grundvattenförekomster eller grupper av
förekomster som identifierats vara utsatta för risker för att göra en mer
noggrannbedömningavvaddessariskerinnebärochattfastställasådana
åtgärder somkrävs enligt artikel 11. Denna karakterisering skall därför
innefatta relevanta uppgifter om konsekvenserna av mänsklig verksamhet
och,omdetärrelevant,uppgifterom
— geologiska karakteristika för grundvattenförekomsten inbegripet
utsträckningochtypavgeologiskaenheter,
— hydrogeologiska karakteristika för grundvattenförekomsten inbegripet
hydrauliskkonduktivitet,porositetochinneslutning,
— karakteristika för de ytliga avlagringarna och jordarna i det tillrin-
ningsområde från vilket grundvattenbildningen sker, inbegripet
tjocklek,porositet,hydrauliskkonduktivitetochabsorptionsegenskaper
fördessaavlagringarochjordar,
— stratifieringskarakteristika för grundvattnet inomgrundvattenföre-
komsten,
— en inventering av de förbundna ytsystem, inbegripet terrestra
ekosystem och ytvattenförekomster, som grundvattenförekomsten är
dynamisktförbundenmed,
— uppskattningar av riktningar och vattenutbytesgrad mellan grundvat-
tenförekomstenochdedärmedförbundnaytsystemen,och
— tillräckliga uppgifter för att beräkna det långfristiga årsgenomsnittet
fördentotalagrundvattenbildningen,
— karakterisering av grundvattnets kemiska sammansättning, inbegripet
angivande av bidragen från mänsklig verksamhet. Medlemsstaterna
får använda typologier för karakterisering av grundvatten när de
upprättar de naturliga bakgrundsnivåerna för dessa grundvattenföre-
komster.
2.3Översyn av de konsekvenser som mänsklig verksamhet har för grund-
vattnet
För sådana grundvattenförekomster som överskrider gränsen mellan två
eller flera medlemsstater, eller för vilka det vid den första karakteriser-
ingen enligt punkt 2.1 ovan fastställdes att det finns risk för att de inte
uppfyllerdemålsomfastställtsförvarjeförekomstenligtartikel4,skall,
om det är relevant, följande information samlas in och bevaras för varje
grundvattenförekomst:
a) Lokaliseringen av punkter i grundvattenförekomsten som används för
uttagavvattenmedundantagav
— punkter för uttag av vatten somger m indre än 10 m
3per dag i
genomsnitt,eller2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—35
▼B
— punkter för uttag av vatten avsett somdricksvatten och somger
mindreän10m3perdagigenomsnitt eller betjänar mindreän50
personer.
b) Detgenomsnittligauttagetperårfrånsådanapunkter.c) Denkemiska sammansättningen hosdetvatten somtasutfrångrund-
vattenförekomsten.
d) Lokalisering av punkter i grundvattenförekomsten dit vatten tillförs
direkt.
e) Storlekenpåtillflödetvidsådanapunkter.f) Denkemiskasammansättningenavdetvattensomtillförsgrundvatten-
förekomsten.
g) Markanvändningenidetellerdetillrinningsområdensomgrundvatten-
bildningen sker ifrån, inbegripet föroreningar och antropogena
förändringar i tillflödeskarakteristika, till exempel avledning av regn-
vatten och avrinning genomm arktätning, konstgjord infiltration,
uppdämningellerdränering.
2.4Översyn av förändringarnas konsekvenser för grundvattennivån
Medlemsstaternaskallävenfastställaförvilkagrundvattenförekomsterdet
enligt artikel 4 kan fastställas mindre stränga mål efter det att följande
effekterpåförekomstensstatusharbeaktats:
i) Ytvattenochdärmedsammanhängandeterrestraekosystem.
ii) Vattenreglering,skyddmotöversvämningarochmarkdränering.
iii) Mänskligutveckling.
2.5Översyn av konsekvenserna av föroreningar på grundvattenkvaliteten
Medlemsstaterna skall fastställa för vilka grundvattenförekomster det
enligtartikel4.5skalluppställasmindresträngamål,därgrundvattenföre-
komstensomenkonsekvensavmänskligverksamhet,enligtartikel5.1,är
så förorenad att det är omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå god kemisk
grundvattenstatus.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—36
▼B
BILAGA III
EKONOMISK ANALYS
Den ekonomiska analysen skall innehålla tillräcklig och tillräckligt detaljerad
information (med beaktande avkostnaden för att samla in derelevanta uppgif-
terna)förattdetskallvaramöjligtattgöra
a) de relevanta beräkningarna för att i enlighet med artikel 9 beakta principen
omtäckning av kostnaderna för vattentjänster m ed hänsyn till långsiktiga
försörjnings- och behovsprognoser avseende vattnet i avrinningsdistriktet
och,omnödvändigt
— uppskattningaravdevolymer,priserochkostnadersomärförenademed
vattentjänster,och
— uppskattningar av relevanta investeringar, däri inbegripet prognoser för
sådanainvesteringar,
b) bedömningaravdenmestkostnadseffektivakombinationavåtgärdernärdet
gäller vattenanvändningen somskall ingå i det åtgärdsprogramsomavses i
artikel 11, på grundval av uppskattningar av de potentiella kostnaderna för
sådanaåtgärder.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—37
▼B
BILAGA IV
SKYDDADE OMRÅDEN
1. Detregisteröverskyddadeområdensomkrävsenligtartikel6skallomfatta
följandetyperavskyddadeområden:
i) Områdensomenligtartikel7fastställtsföruttagavvattensomäravsett
attanvändassomdricksvatten.
ii) Områden som har fastställts för skydd av ekonomiskt betydelsefulla
vattenlevandedjur-ellerväxtarter.
iii) Vattenförekom ster somfastställts somrekreationsvatten, inklusive
områdensomfastställtssombadvattenenligtdirektiv76/160/EEG.
iv) Områden som är känsliga för näringsämnen, inklusive områden som
fastställts somsårbara enligt direktiv 91/676/EEG och om råden som
fastställtssomkänsligaområdenenligtdirektiv91/271/EEG.
v) Områdensomharfastställtsförskyddavlivsmiljöerellerarterdärbeva-
randet eller förbättrandet av vattnets status är en viktig faktor för deras
skydd, inklusive relevanta Natura 2000 områden som fastställts enligt
direktiv92/43/EEG(1)ochdirektiv79/409/EEG(2).
2. I den sammanfattning av registret som skall ingå i förvaltningsplanen för
avrinningsdistriktet skall ingå kartor, somvisar var varje skyddat område är
beläget, och en beskrivning av den gemenskapslagstiftning, den nationella
eller den lokala lagstiftning i enlighet med vilken de blivit förklarade som
sådana.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—38
(1) EGTL206,22.7.1992,s.7.Direktivetsenaständratgenomdirektiv97/62/EG(EGTL
305,8.11.1997,s.42).
(2) EGTL103,25.4.1979,s.1.Direktivetsenaständratgenomdirektiv97/49/EG(EGTL
223,13.8.1997,s.9).
▼B
BILAGA V
1. YTVATTENSTATUS
1.1 Kvalitetsfaktorer för klassificeringen av ekologisk status
1.1.1 Floder1.1.2 Sjöar
1.1.3 Vatten i övergångszon
1.1.4 Kustvatten1.1.5 Konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenföre-
komster
1.2 Normativa definitioner för klassificering av ekologisk status
1.2.1 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i
floder
1.2.2 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i
sjöar
1.2.3 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i
vatteniövergångszon
1.2.4 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i
kustvatten
1.2.5 Definition av maximal, god och måttlig ekologisk
potential för konstgjorda eller kraftigt modifierade
vattenförekomster
1.2.6 Förfarande för medlemsstaternas fastställande av
kemiskamiljö-kvalitetsnormer
1.3 Övervakning av ekologisk status och kemisk status för ytvatten
1.3.1 Utformning av den kontrollerande övervakningen
1.3.2 Utformning av den operativa övervakningen
1.3.3 Utformning av den undersökande övervakningen1.3.4 Övervakningsfrekvens1.3.5 Tilläggskrav på övervakning av skyddade områden1.3.6 Normer för övervakning av kvalitetsfaktorer
1.4 Klassificering och redovisning av ekologisk status
1.4.1 Jämförbarhet för biologiska övervakningsresultat1.4.2 Re dovisning av övervakningsresultat och klassificering
avekologiskstatusochekologiskpotential
1.4.3 Re dovisning av övervakningsresultat och klassificering
avkemiskstatus
2. GRUNDVATTEN
2.1 Grundvattnets kvantitativa status
2.1.1 Parameter för klassificering av kvantitativ status2.1.2 Definition av kvantitativ status
2.2 Övervakning av grundvattnets kvantitativa status
2.2.1 Nät för övervakning av grundvattennivån2.2.2 Täthet mellan övervakningsstationerna2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—39
▼B
2.2.3 Övervakningsfrekvens
2.2.4 Tolkning och redovisning av gr undvattnetskvantitativa
status
2.3 Grundvattnets kemiska status
2.3.1 Parametrar för bestämning av grundvattnets kemiska
status
2.3.2 Definition av god kemisk status hos grundvattnet
2.4 Övervakning av grundvattnets kemiska status
2.4.1 Nätet för övervakning av gr undvattnet
2.4.2 Kontrollerande övervakning2.4.3 Operativ övervakning
2.4.4 Identifiering av tendenser för förorenande ämnen
2.4.5 Tolkning och re dovisning av grundvattnets kemiska
status
2.5 Redovisning av grundvattnets status
1. YTVATTENSTATUS
1.1 Kvalitetsfaktorer för klassificeringen av ekologisk status
1.1.1 Floder
Biologiska faktorer
Sammansättningochförekomstavvattenväxter
Sammansättningochförekomstavbentiskaevertebrater
Sammansättning,förekomstochåldersstrukturhosfiskfaunan
Hydromorfologiska faktorer som stöd för de biologiska faktorerna
Hydrologiskregim
kvantitetochdynamikförvattenflöde
förbindelsermedgrundvattenförekomster
FlodenskontinuitetMorfologiskaförhållanden
variationifloddjupochflodbredd
flodbäddensstrukturochsubstrat
strandzonensstruktur
Kemiska och fysikalisk-kemiska faktorer som stöd för de biologiska
faktorerna
Allmänt
Vattentemperatur
Syreförhållanden
SalthaltFörsurningsstatus
Näringsförhållanden
Särskilda förorenande ämnen
Föroreningfrånalladeprioriteradeämnenförvilkadetharvisats
attdesläppsutivattenförekomsten.
Föroreningfrånandraämnenförvilkadetharvisatsattdesläpps
utibetydandemängderivattenförekomsten.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—40
▼B
1.1.2 Sjöar
Biologiska faktorer
Sammansättning,förekomstochbiomassahosfytoplankton
Sammansättningochförekomstavandravattenväxter
Sammansättningochförekomstavbentiskaevertebrater
Sammansättning,förekomstochåldersstrukturhosfiskfaunan
Hydromorfologiska faktorer som stöd för de biologiska faktorerna
Hydrologiskregim
vattenflödesvolymochvattenflödesdynamik
uppehållstid
förbindelsermedgrundvattenförekomster
Morfologiskaförhållanden
variationisjövattendjup
sjöbäddensvolym,strukturochsubstrat
sjöstrandensstruktur
Kemiska och fysikalisk-kemiska faktorer som stöd för de biologiska
faktorerna
Allmänt
Siktdjup
Vattentemperatur
Syreförhållanden
Salthalt
Försurningsstatus
Näringsförhållanden
Särskilda förorenande ämnen
Föroreningfrånalladeprioriteradeämnenförvilkadetharvisats
attdesläppsutivattenförekomsten.
Föroreningfrånandraämnenförvilkadetharvisatsattdesläpps
utibetydandemängderivattenförekomsten.
1.1.3 Vatten i övergångszon
Biologiska faktorer
Sammansättning,förekomstochbiomassahosfytoplankton
SammansättningochförekomstavandravattenväxterSammansättningochförekomstavbentiskaevertebrater
Sammansättning,förekomstochåldersstrukturhosfiskfaunan
Hydromorfologiska faktorer som stöd för de biologiska faktorerna
Morfologiskaförhållanden
djupvariation
bäddensvolym,strukturochsubstrat
tidvattenzonensstruktur
Tidvattenmönster
sötvattenflöde
vågexponering
Kemiska och fysikalisk-kemiska faktorer som stöd för de biologiska
faktorerna
Allmänt
Siktdjup
Vattentemperatur
SyreförhållandenSalthalt
Näringsförhållanden
Särskilda förorenande ämnen2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—41
▼B
Föroreningfrånallaprioriteradeämnenförvilkadetharvisatsatt
desläppsutivattenförekomsten.
Föroreningfrånandraämnenförvilkadetharvisatsattdesläpps
utibetydandemängderivattenförekomsten.
1.1.4 Kustvatten
Biologiska faktorer
Sammansättning,förekomstochbiomassahosfytoplankton
Sammansättningochförekomstavandravattenväxter
Sammansättningochförekomstavbentiskaevertebrater
Hydromorfologiska faktorer till grund för de biologiska faktorerna
Morfologiskaförhållanden
djupvariation
kustbäddensstrukturochsubstrattidvattenzonensstruktur
Tidvattenmönster
dedominerandeströmmarnasriktning
vågexponering
Kemiska och fysikalisk-kemiska faktorer till grund för de biologiska
faktorerna
Allmänt
Siktdjup
VattentemperaturSyreförhållanden
Salthalt
Näringsförhållanden
Särskilda förorenande ämnen
Föroreningfrånallaprioriteradeämnenförvilkadetharvisatsatt
desläppsutivattenförekomsten.
Föroreningfrånandraämnenförvilkadetharvisatsattdesläpps
utibetydandemängderivattenförekomsten.
1.1.5 Konstgjorda eller kraftigt modifierade vattenförekomster
Förkonstgjordaeller kraftigtmodifierade vattenförekomster skallde
kvalitetsfaktorer tillämpas som skall tillämpas för den av de ovan
nämnda fyra naturliga grundvattenkategorierna som närmast liknar
denkonstgjordaellerkraftigtmodifieradevattenförekomstenifråga.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—42
1.2 Normativa definitioner för klassificeringen av ekologisk status
Tabell1.2 Allmän definition för floder, sjöar, vatten i övergångszon och kustvatten
Följandetextgerenallmändefinitionavekologiskkvalitet.Vidklassificeringenskalldevärdenförkvalitetsfaktorernärdetgällerekologisks tatusförvarjegrundvattenkategorianvändassomframgårav
tabellerna1.2.1-1.2.4nedan.
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Allmänt Detfinnsingaellerendastmycketsmåavmänniskor
framkallade förändringar av ytvattenförekomstens
värden för de fysikalisk-kemiska och hydromorfolo-
giskakvalitetsfaktorerna, jämfört medde värden som
normaltgällerfördennatypavförekomstvidopåver-
kadeförhållanden.
Värdena för ytvattenförekomstens biologiska kvali-
tetsfaktorer avspeglar de värden somnorm alt är
förknippade med denna typ vid opåverkade
förhållanden och uppvisar inga eller mycket små
teckenpåstörningar.
Dessa är de typspecifika förhållandena och
samhällena.Värdena för ytvattenförekomstens biologiska kvali-
tetsfaktorer uppvisar små av mänsklig verksamhet
framkallade störningar, men avviker endast i liten
omfattning från de värden som normalt gäller för
ytvattenförekomstenvidopåverkadeförhållanden.Värdena för ytvattenförekomstens biologiska kvalitets-
faktorer avviker i måttlig omfattning från de värden
somnormaltgällerförytvattenförekomsten vidopåver-
kade förhållanden. Värdena visar på måttliga av
mänsklig verksamhet framkallade störningar och är
avsevärt mer påverkade än vid förhållanden med god
status.
Vattenmedstatusundermåttligskallklassificerassomotillfredsställandeellerdåliga.
Vattensomuppvisarteckenpåstörreförändringaravvärdenafördebiologiskakvalitetsfaktorernaförtypenavytvattenförekomstifråga,ochivil kaderelevantabiologiskasamhällenaavvikerväsentligt
fråndemsomnormaltärförknippademeddennatypavytvattenförekomstvidopåverkadeförhållanden,skallklassificerassomotillfredsställande.
Vattensomuppvisarteckenpåallvarligaförändringaravvärdenafördebiologiskakvalitetsfaktorernaförtypenavytvattenförekomstifråga,och ivilkaderelevantabiologiskasamhällensomnormaltär
förknippademeddennatypavytvattenförekomstvidopåverkadeförhållandensaknas,skallklassificerassomdåliga.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—43
1.2.1 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i floder
Biologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fytoplankton Artsammansättning av fytoplankton motsvarar helt
ellernästanheltopåverkadeförhållanden.
Den genomsnittliga förekomsten av fytoplankton
stämmer helt överensmed de typspecifika fysikalisk-
kemiskaförhållandenaochförändrarinteväsentligtde
typspecifikasiktdjupsförhållandena.
Planktonblomning inträffar med den frekvens och
intensitet som stämmer överens med de typspecifika
fysikalisk-kemiskaförhållandena.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomst av fytoplankton jämfört med de typspeci-
fika samhällena. Sådana förändringar tyder inte på
någon accelererande tillväxt av alger somorsakar
oönskadestörningaravvattenförekomstens organism-
balans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-
kemiskakvalitet.
En lätt ökning av frekvensen för och intensiteten av
dentypspecifikaplanktonblomningenkanförekomma.Artsammansättningen av fytoplankton skiljer sig
måttligt från sammansättningen i typspecifika
samhällen.
Förekomstenärmåttligt påverkadochkanförorsakaen
betydande oönskad påverkan på värdena för andra
biologiskaochfysikalisk-kemiskakvalitetsfaktorer.
Enmåttligökningavfrekvensenförochintensitetenav
planktonblomning kan förekomma. Ihållande blom-
ningarkaninträffaundersommarmånaderna.
Makrofyterochfytobentos Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Inga förändringar i den genomsnittliga förekomsten
avmakrofyterochfytobentoskanupptäckas.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomstavmakrofyter ochfytobentosiförhållande
till de typspecifika samhällena. Sådana förändringar
tyder inte på någon accelererande tillväxt av fyto-
bentos eller högre former av växtliv som orsakar
oönskadestörningaravvattenförekomstens organism-
balans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-
kemiskakvalitet.
Det fytobentiska samhället har inte till följd av
mänsklig verksamhet påverkats negativt av flockar
ellermattoravbakterier.Det finns måttliga förändringar i artsammansättningen
avmakrofyter ochfytobentosiförhållande till detyps-
pecifikasamhällenaochdenärväsentligtmerpåverkad
änvadsomärfalletvidgodstatus.
Måttliga förändringar av den genomsnittliga
förekomstenavmakrofyterochfytobentoskanpåvisas.
Det fytobentiska samhället kan till följd av mänsklig
verksamhet ha påverkats och i vissa områden flyttats
avflockarochmattoravbakterier.
Bentiskaevertebrater Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för
påverkan och arter sominte är känsliga för påverkan
uppvisar inga tecken på förändring jämfört med
opåverkadeförhållanden.
Graden av mångfald av evertebrater uppvisar inga
tecken på förändring jämfört med opåverkade
förhållanden.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomstavevertebrateriförhållandetilldetypspe-
cifikasamhällena.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för
påverkan och arter sominte är känsliga för påverkan
uppvisar en lätt förändring jämfört med opåverkade
förhållanden.
Mångfalden av evertebrater uppvisar vissa tecken på
förändringjämförtmedtypspecifikavärden.Artsammansättning och förekomst av evertebrater
skiljersigmåttligtfråndetypspecifikaförhållandena.
Viktiga grupper av arter i det typspecifika samhället
saknas.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för påverkan
ochartersominteärkänsligaförpåverkan,samtgraden
av mångfald, är väsentligt lägre än det typspecifika
värdetochväsentligtlägreänvidgodstatus.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—44
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fiskfauna Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Alla typspecifika arter somär känsliga för påverkan
förekommer.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar få tecken på
av människor framkallade störningar och den tyderintepåbristerinågonsärskildartsfortplantningeller
utveckling.Det finns sådana lätta förändringar i arternas
sammansättning och förekomst i förhållande till de
typspecifika samhällena som kan hänföras till av
människor framkallad påverkan på de fysikalisk-
kemiskaochhydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar tecken på
störningar som kan hänföras till av människor fram-
kallad påverkan på de fysikalisk-kemiska och
hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna och ålders-
strukturen tyder i vissa fall på brister i en särskild
arts fortplantning eller utveckling av en omfattning
somgörattvissaåldersgrupperkansaknas.Det finns sådana måttliga förändringar i fiskarternas
sammansättning och förekomst i förhållande till de
typspecifika samhällena som kan hänföras till av
människor framkallad påverkan på de fysikalisk-
kemiskaochhydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar betydande
tecken på av människor framkallade störningar i en
omfattningsomgörattenmåttligandelavdetypspeci-
fika arterna saknas eller förekommer i mycket
begränsadomfattning.
Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Hydrologiskregim Flödesvolym och flödesdynamik, samt den förbin-
delse med grundvattnet som blir följden, motsvarar
heltellernästanheltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Kontinuitet Flodens kontinuitet är inte påverkad av människors
verksamhet och den tillåter att vattenlevande orga-
nismer obehindrat kan vandra och sedimenttransport
ske.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnåsFörhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Morfologiskaförhållanden Strömningsmönster,variationidjupochbredd,flöde-
shastigheter, substratförhållanden samt strandzonens
struktur och förhållanden motsvarar helt eller nästan
heltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—45
Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1)
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Allmännaförhållanden Värdena för de fysikalisk-kemiska faktorerna
motsvarar helt eller nästan helt opåverkade
förhållanden.
Koncentrationen av näringsämnen ligger i det inter-
vallsomnormaltgällervidopåverkadeförhållanden.
Nivåerna för salthalt, pH, syrebalans, surhetsneutrali-
serandeförmågaochtemperatur uppvisaringateckenpåavmänniskorframkalladpåverkanochliggerinom
det intervall somnorm alt råder vid opåverkade
förhållanden.Värdena för temperatur, syrebalans, pH, surhetsneut-
raliserande förmåga och salthalt ligger inte utanför
detintervallsomharfastställtsförattdettypspecifika
ekosystemetsfunktionskallsäkerställasochdebiolo-
giska kvalitetsfaktorer somhar angivits ovan skall
uppnås.
Koncentrationernaavnäringsämnenöverstigerintede
nivåer somhar fastställts för att ekosystem ets funk-
tion skall säkerställas och att de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationer nära noll och åtminstone lägre än
gränsen för upptäckt vid användning av den mest
avanceradeanalystekniksomäriallmäntbruk.Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6, utan att detta påverkar tillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda icke-syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationerna ligger inomdet intervall som
normalt gäller vid opåverkade förhållanden(bakgrundsnivåer=bgl).Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivsi avsnitt 1.2.6(
2), utan att detta påverkar tillämp-
ningenavdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.
(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
(1) Följandeförkortningaranvänds:bgl=bakgrundsnivå,eqs=miljökvalitetsnorm.
(2) Tillämpningenavdenormersomhärlettsienlighetmeddettaprotokollskallinteerfordraattkoncentrationenavförorenandeämnenminskassåattd enunderskriderbakgrundsnivåerna(eqs>bgl).▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—46
1.2.2 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i sjöar
Biologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fytoplankton Artsammansättning och förekomst av fytoplankton
motsvarar helt eller nästan helt opåverkade
förhållanden.
Den genomsnittliga förekomsten av fytoplanktonbio-
massa överensstämmer helt med de typspecifika
fysikalisk-kemiska förhållandena och förändrar inte
väsentligtdetypspecifikasiktdjupsförhållandena.
Planktonblomning inträffar med den frekvens och
intensitet som stämmer överens med de typspecifika
fysikalisk-kemiskaförhållandena.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomst av plankton i förhållande till de typspeci-
fika samhällena. Sådana förändringar tyder inte på
någon accelererande tillväxt av alger somorsakar
oönskadestörningaravvattenförekomstens organism-
balans eller av vattnets eller sedimentens fysikalisk-
kemiskakvalitet.
En lätt ökning av frekvensen för och intensiteten av
dentypspecifikaplanktonblomningenkanförekomma.Artsammansättning och förekomst av plankton skiljer
sig måttligt från sammansättningen i typspecifika
samhällen.
Biomassan är måttligt påverkad och kan förorsaka en
betydande oönskad påverkan på andra biologiska och
fysikalisk-kemiskakvalitetsfaktorersvärdenochpåvatt-
netsellersedimentensfysikalisk-kemiskakvalitet.
Enmåttligökningavfrekvensenförochintensitetenav
planktonblomning kan förekomma. Ihållande blom-
ningarkaninträffaundersommarmånaderna.
Makrofyterochfytobentos Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Inga förändringar i den genomsnittliga förekomsten
avmakrofyterochfytobentoskanupptäckas.Det finns lätta förändringar i sammansättning och
förekomstavmakrofyter ochfytobentosiförhållande
till typspecifika samhällen. Sådanaförändringar tyderinte på någon accelererande tillväxt av fytobentos
eller högre former av växtliv som orsakar oönskade
störningaravvattenförekomstensorganismbalanseller
av vattnets eller sedimentens fysikalisk-kemiska
kvalitet.
Det fytobentiska samhället har inte till följd av
mänsklig verksamhet påverkats negativt av flockar
ellermattoravbakterier.Det finns måttliga förändringar i artsammansättningen
avmakrofyter ochfytobentosiförhållande till detyps-
pecifikasamhällenaochdenärväsentligtmerpåverkadänvadsomkaniakttasvidgodkvalitet.
Måttliga förändringar av den genomsnittliga
förekomstenavmakrofyterochfytobentoskanpåvisas.
Det fytobentiska samhället kan till följd av mänsklig
verksamhet ha påverkats och i vissa områden flyttats
avflockarochmattoravbakterier.
Bentiskaevertebrater Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för
påverkan och arter sominte är känsliga för påverkan
uppvisar ingen förändring jämfört med opåverkade
förhållanden.
Graden av mångfald av evertebrater uppvisar inga
tecken på förändring jämfört med opåverkade
förhållanden.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomstavevertebrateriförhållandetilldetypspe-
cifikasamhällena.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för
påverkan och arter sominte är känsliga för påverkan
uppvisar vissa tecken på förändring jämfört med
opåverkadeförhållanden.
Mångfalden av evertebrater uppvisar vissa tecken på
förändringjämförtmedopåverkadeförhållanden.Artsammansättning och förekomst av evertebrater
skiljersigmåttligtfråntypspecifikaförhållanden.
Viktiga grupper av arter i det typspecifika samhället
saknas.
Förhållandet mellan arter som är känsliga för påverkan
ochartersominteärkänsligaförpåverkan,samtgraden
av mångfald, är väsentligt lägre än det typspecifika
värdetochväsentligtlägreänvidgodstatus.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—47
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fiskfauna Artsammansättningochförekomstmotsvararhelteller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Alla typspecifika arter somär känsliga för påverkan
förekommer.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar få tecken på
av människor framkallade störningar och den tyderintepåbristerinågonsärskildartsfortplantningeller
utveckling.Det finns sådana lätta förändringar i artsammansätt-
ning och förekomst i förhållande till de typspecifika
samhällena somkanhänförastill avmänniskorfram-
kallad påverkan på de fysikalisk-kemiska och
hydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar tecken på
störningar som kan tillskrivas av människor fram-
kallad påverkan på de fysikalisk-kemiska och
hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna och ålders-
strukturen tyder i vissa fall på brister i en särskild
arts fortplantning eller utveckling av en omfattning
somgörattvissaåldersgrupperkansaknas.Det finns sådana måttliga förändringar i fiskarternas
sammansättning och förekomst i förhållande till de
typspecifika samhällena som kan hänföras till av
människor framkallad påverkan på de fysikalisk-
kemiskaochhydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.
Fisksamhällenas åldersstruktur uppvisar betydande
tecken på störningar, somkan tillskrivas av m änniskor
framkallad påverkan på de fysikalisk-kemiska eller
hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna avenomfattning
somgöratt enmåttlig andel avde typspecifika arterna
saknas eller förekommer i mycket begränsad utsträck-
ning.
Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Hydrologiskregim Flödesvolym, flödesdynamik, nivå och uppehållstid
samt den förbindelse med grundvattnet som blir
följden, motsvarar helt eller nästan helt opåverkade
förhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Morfologiska kvalitetsfak-
torerVariationer i sjödjup, substralförhållanden samt
strandzonensstrukturochförhållanden motsvararhelt
ellernästanheltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnåsFörhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1)
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Allmännaförhållanden Värdena för de fysikalisk-kemiska faktorerna
motsvarar helt eller nästan helt opåverkade
förhållanden.
Koncentrationen av näringsämnen ligger i det inter-
vallsomnormaltgällervidopåverkadeförhållanden.
Nivåerna för salthalt, pH, syrebalans, surhetsneutrali-
serande förmåga, siktdjup och temperatur uppvisar
inga tecken på av människor framkallad påverkan
och ligger inomdet intervall somnorm alt råder vid
opåverkadeförhållanden.Värdena för temperatur, syrebalans, pH, surhetsneut-
raliserande förmåga, siktdjup och salthalt ligger inte
utanfördetintervallsomharfastställtsförattekosys-
temets funktion skall säkerställas och de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.
Koncentrationernaavnäringsämnenöverstigerintede
nivåer somhar fastställts för att ekosystem ets funk-
tion skall säkerställas och de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—48
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Särskilda syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationer nära noll och åtminstone lägre än
gränsen för upptäckt vid användning av den avance-
radeanalystekniksomäriallmäntbruk.Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6, utan att detta påverkar tillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda icke-syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationerna ligger inomdet intervall som
normalt gäller vid opåverkade förhållanden
(bakgrundsnivåer=bgl).Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6(2), utan att detta påverkar tillämp-
ningenavdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.
(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
(1) Följandeförkortningaranvänds:bgl=bakgrundsnivå,eqs=miljökvalitetsnorm.
(2) Tillämpningenavdenormersomhärlettsienlighetmeddettaprotokollskallinteerfordraattkoncentrationenavförorenandeämnenminskassåattd enunderskriderbakgrundsnivåerna(eqs>bgl).
1.2.3 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i vatten i övergångszon
Biologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fytoplankton Artsammansättning och förekomst av fytoplankton
överensstämmermedopåverkadeförhållanden.
Den genomsnittliga förekomsten av fytoplanktonbio-
massa överensstämmer med typspecifika fysikalisk-
kemiska förhållanden ochförändrarinte väsentligt de
typspecifikasiktdjupsförhållandena.
Planktonblomning inträffar med den frekvens och
intensitetsomstämmeröverensmedtypspecifikafysi-
kalisk-kemiskaförhållanden.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomstavfytoplankton.
Biomassan uppvisar lätta förändringar jämfört med
typspecifika förhållanden. Sådana förändringar tyder
inte på någon accelererande tillväxt av alger som
orsakar oönskade störningar av vattenförekomstens
organismbalans eller av vattnets fysikalisk-kemiska
kvalitet.
En lätt ökning av frekvensen för och intensiteten av
dentypspecifikaplanktonblomningenkanförekomma.Artsammansättning och förekomst av fytoplankton
skiljersigmåttligtfrånsammansättningenitypspecifika
förhållanden.
Biomassan är måttligt påverkad och kan förorsaka en
betydandeoönskadpåverkanpåandrabiologiskakvali-
tetsfaktorersvärden.
Enmåttligökningavfrekvensenförochintensitetenav
planktonblomning kan förekomma. Ihållande blom-
ningarkaninträffaundersommarmånaderna.
Makroalger Artsammansättning av makroalger överensstämmer
medopåverkadeförhållanden.
Inga förändringar genom människors verksamhet av
mattanavmakroalgerkanupptäckas.Det finns lätta förändringar i artsammansättning och
förekomst av makroalger i förhållande till de typspe-
cifika samhällena. Sådana förändringar tyder inte på
någonaccelererandetillväxtavfytobentosellerhögre
formeravväxtlivsomorsakaroönskadestörningarav
vattenförekomstens organismbalans eller av vattnets
fysikalisk-kemiskakvalitet.Artsammansättningen avmakroalger skiljer sigmåttligt
fråntypspecifikaförhållandenochdenuppvisarväsent-
ligtstörreskevheteränvidgodkvalitet.
Måttliga förändringar av den genomsnittliga
förekomsten av makroalger kan påvisas och de kan
orsakaoönskadestörningaravvattenförekomstensorga-
nismbalans.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—49
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Gömfröigaväxter Artsammansättning motsvarar helt eller nästan helt
opåverkadeförhållanden.
Inga förändringar genom människors verksamhet av
förekomstenavgömfröigaväxterkanupptäckas.Detfinnslätta förändringariartsammansättningen av
gömfröiga växter jämfört med de typspecifika
samhällena.
Förekomsten av gömfröiga växter uppvisar vissa
teckenpåstörningar.Artsammansättningen av gömfröiga växter skiljer sig
måttligtfrånsammansättningenitypspecifikasamhällen
ochdenuppvisarväsentligtstörreskevheteränvidgod
kvalitet.
Förekomsten av gömfröiga växter uppvisar måttliga
skevheter.
Bentiskaevertebrater Artsammansättning och förekomst av bentiska ever-
tebrater ligger inomett intervall somnorm alt råder
vidopåverkadeförhållanden.
Alla arter somär känsliga för påverkan och som
förknippasmedopåverkadeförhållandenförekommer.Graden av mångfald och förekomsten av evertebrater
liggerendastnågotutanfördetintervallsområdervid
typspecifikaförhållanden.
De flesta av de typspecifika samhällenas känsliga
arterförekommer.Graden av mångfald och förekomsten av evertebrater
ligger måttligt utanfördet intervall sområder vidtyps-
pecifikaförhållanden.
Artersomtyderpåföroreningarförekommer.
Många av de känsliga arterna i de typspecifika
samhällenasaknas.
Fiskfauna Artsammansättning och förekomst motsvarar opåver-
kadeförhållanden.Förekomsten av arter som är känsliga för påverkan
uppvisarvissatecken på skevheterjämfört medtyps-
pecifika förhållanden somkan hänföras till av
människor framkallad påverkan på de fysikalisk-
kemiskaellerhydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.En måttlig andel av de typspecifika arterna som är
känsliga för påverkan beroende på av människor fram-
kallad påverkan på de fysikalisk-kemiska eller
hydromorfologiskakvalitetsfaktorerna.
Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Tidvattenmönster Mönstretförsötvattenflödemotsvararheltellernästan
heltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Morfologiskaförhållanden Variationer i djup, substratförhållanden samt tidvat-
tenzonens struktur och förhållanden motsvarar helt
ellernästanheltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—50
Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1)
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Allmännaförhållanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Koncentrationen av näringsämnen ligger inom det
intervall somnorm alt gäller vid opåverkade
förhållanden.
Temperatur, syrebalans och siktdjup uppvisar inga
tecken på av människor framkallad påverkan ochligger inomdet intervall somnorm alt råder vid
opåverkadeförhållanden.Värdenaförtemperatur,syresättningsförhållandenoch
siktdjup ligger inte utanför det intervall somhar
fastställts för att ekosystemets funktion skall
säkerställas och de biologiska kvalitetsfaktorer som
harangivitsovanskalluppnås.
Koncentrationernaavnäringsämnenöverstigerintede
nivåer somhar fastställts för att det typspecifika
ekosystemets funktion skall säkerställas och att de
biologiska kvalitetsfaktorer somhar angivits ovan
skalluppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationer nära noll och åtminstone lägre än
gränsen för upptäckt vid användning av den mest
avanceradeanalystekniksomäriallmäntbruk.Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6, utan att detta påverkar tillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda icke-syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationerna ligger inomdet intervall som
normalt gäller vid opåverkade förhållanden
(bakgrundsnivåer=bgl).Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6(
2), utan att detta påverkar tillämp-
ningenavdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.
(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
(1) Följandeförkortningaranvänds:bgl=bakgrundsnivå,eqs=miljökvalitetsnorm.
(2) Tillämpningenavdenormersomhärlettsienlighetmeddettaprotokollskallinteerfordraattkoncentrationenavförorenandeämnenminskassåattd enunderskriderbakgrundsnivåerna(eqs>bgl).▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—51
1.2.4 Definition av hög, god och måttlig ekologisk status i kustvatten
Biologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Fytoplankton Artsammansättning och förekomst av fytoplankton
överensstämmermedopåverkadeförhållanden.
Den genomsnittliga biomassan av fytoplankton
stämmeröverensmedtypspecifikafysikalisk-kemiska
förhållandenochförändrarinteväsentligtdetypspeci-
fikasiktdjupsförhållandena.
Planktonblomning inträffar med en frekvens och
intensitet som stämmer överens med de typspecifika
fysikalisk-kemiskaförhållandena.Det finns vissatecken på störningar i artsammansätt-
ningenochförekomstenavfytoplankton.
Biomassan uppvisar lätta förändringar jämfört med
typspecifika förhållanden. Sådana förändringar tyder
inte på någon accelererande tillväxt av alger som
orsakar oönskade störningar av vattenförekomstens
organismbalanselleravvattnetskvalitet.
En lätt ökning av frekvensen för och intensiteten av
dentypspecifikaplanktonblomningenkanförekomma.Sammansättningen och förekomsten av planktonarter
uppvisarteckenpåmåttligstörning.
Biomassan av alger ligger väsentligt utanför det inter-
vall sområder vid typspecifika förhållanden och är
sådanattdenkanpåverkaandrabiologiskakvalitetsfak-
torer.
Enmåttligökningavfrekvensenförochintensitetenav
planktonblomning kan förekomma. Ihållande blom-
ningarkaninträffaundersommarmånaderna.
Makroalger och gömfröiga
växterAllaarteravmakroalgerochgömfröigaväxtersomär
känsliga för påverkan och somförknippas m ed
opåverkadeförhållandenförekommer.
Omfattning av mattan av makroalger och förekomst
avgömfröigaväxteröverensstämmermedopåverkade
förhållanden.De flesta arter av makroalger och gömfröiga växter
somär känsliga för påverkan och somförknippas
medopåverkadeförhållandenförekommer.
Omfattningen av mattan av makroalger och
förekomsten av gömfröiga växter uppvisar vissa
teckenpåstörning.Ett måttligt antal av de arter av makroalger och
gömfröiga växter som är känsliga för påverkan och
somförknippasmedopåverkadeförhållandensaknas.
Mattan av makroalger och förekomsten av gömfröiga
växter uppvisar måttliga störningar och kan orsaka en
oönskad störning av vattenförekomstens organismba-
lans.
Bentiskaevertebrater Gradenavmångfald ochförekomst avbentiska ever-
tebrater ligger inomdet intervall somnorm alt råder
vidopåverkadeförhållanden.
Alla arter somär känsliga för påverkan och
förknippasmedopåverkadeförhållandenförekommer.Graden av mångfald och förekomsten av evertebrater
liggerendastnågotutanfördetintervallsområdervid
typspecifikaförhållanden.
De flesta av de typspecifika samhällenas känsliga
arterförekommer.Graden av mångfald och förekomsten av evertebrater
ligger måttligt utanfördet intervall sområder vidtyps-
pecifikaförhållanden.
Artersomtyderpåföroreningförekommer.Många av de typspecifika samhällenas känsliga arter
saknas.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—52
Hydromorfologiska kvalitetsfaktorer
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Tidvattenmönster Mönstret för sötvattenflöde och de dominerande
strömmarnas riktning och hastighet motsvarar helt
ellernästanheltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Morfologiskaförhållanden Variationer i djup, substratförhållanden samt tidvat-
tenzonens struktur och förhållanden motsvarar helt
ellernästanheltopåverkadeförhållanden.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Fysikalisk-kemiska kvalitetsfaktorer (1)
Faktorer Högstatus Godstatus Måttligstatus
Allmännaförhållanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller
nästanheltopåverkadeförhållanden.
Koncentrationen av näringsämnen ligger inom det
intervall somnorm alt råder vid opåverkade
förhållanden.
Temperatur, syrebalans och siktdjup uppvisar inga
tecken på av människor framkallad påverkan och
ligger inomdet intervall somnorm alt råder vid
opåverkadeförhållanden.Värdenaförtemperatur,syresättningsförhållandenoch
siktdjup ligger inte utanför det intervall somhar
fastställts för att ekosystemets funktion skall
säkerställas och att de biologiska kvalitetsfaktorer
somharangivitsovanskalluppnås.
Koncentrationernaavnäringsämnenöverstigerintede
nivåer somhar fastställts för att ekosystem ets funk-
tion skall säkerställas och de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationer nära noll och åtminstone lägre än
gränsen för upptäckt vid användning av den mest
avanceradeanalystekniksomäriallmäntbruk.Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6, utan att detta påverkar tillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda icke-syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationerna ligger inomdet intervall som
normalt råder vid opåverkade förhållanden
(bakgrundsnivåer=bgl).Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6(2), utan att detta påverkar tillämp-
ningenavdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.
(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
(1) Följandeförkortningaranvänds:bgl=bakgrundsnivå,eqs=miljökvalitetsnorm.
(2) Tillämpningavdenormersomhärlettsienlighetmeddettaprotokollskallinteerfordraattkoncentrationenavförorenandeämnenminskassåattden underskriderbakgrundsnivåerna.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—53
1.2.5 Definition av maximal, god och måttlig ekologisk potential för kraftigt modifierade eller konstgjordavattenförekomster
Faktorer Maximalekologiskpotential Godekologiskpotential Måttligekologiskpotential
Biologiska kvalitetsfak-
torerVärdena för de relevanta biologiska kvalitetsfakto-
rerna återspeglar så långt det är möjligt de värden
somgällerfördennärmastjämförbaratypenavytvat-
tenförekomst, givet de fysikaliska förhållanden som
berorpåvattenförekomstens konstgjordaellerkraftigt
förändradekarakteristika.Värdena för de relevanta biologiska kvalitetsfakto-
rerna uppvisar lätta förändringar jämfört med de
värden som föreligger vid maximal ekologisk poten-
tial.Värdena för de relevanta biologiska kvalitetsfaktorerna
uppvisar måttliga förändringar jämfört med de värden
somföreliggervidmaximalekologiskpotential.
Dessa värden är väsentligt mer påverkade än de som
föreliggervidgodkvalitet.
Hydromorfologiska
faktorerDe hydromorfologiska förhållandena överensstämmer
medattdenendapåverkanpåytvattenförekomstenär
den somhärrör från vattenförekom stens konstgjorda
eller kraftigt förändrade karakteristika efter det att
alla lindrande åtgärder har vidtagits så att det
säkerställsattförhållandenaipraktikenliggernärmast
ett ekologiskt oförändrat tillstånd, särskilt i fråga om
migrerande fauna och lämpliga lek- och fortplant-
ningsplatser.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Fysikalisk-kemiska
faktorer
Allmännaförhållanden De fysikalisk-kemiska faktorerna motsvarar helt eller
nästanheltdeopåverkade förhållanden sområderför
den typ av ytvattenförekomst som är närmast
jämförbar med den berörda konstgjorda eller kraftigt
modifieradeförekomsten.
Koncentrationen av näringsämnen ligger inom det
intervall somnorm alt råder vid sådana opåverkade
förhållanden.
Värdenaförtemperatur,syrebalansochpHmotsvarar
demsomvid opåverkade förhållanden råder för den
typ av ytvattenförekomst som är närmast jämförbar
med den berörda konstgjorda eller kraftigt modifie-
radeförekomsten.Värdena för de fysikalisk-kemiska faktorerna ligger
inomde intervall somhar fastställts för att ekosys-
temets funktion skall säkerställas och för att de
biologiska kvalitetsfaktorer somhar angivits ovan
skalluppnås.
VärdenaförtemperaturochpHliggerinteutanförde
intervallsomharfastställtsförattekosystemetsfunk-
tion skall säkerställas och för att de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.
Koncentrationernaavnäringsämnenöverstigerintede
nivåer somhar fastställts för att ekosystem ets funk-
tion skall säkerställas och för att de biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovanskalluppnås.Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
Särskilda syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationer nära noll och åtminstone lägre än
gränsen för upptäckt vid användning av den mest
avanceradeanalystekniksomäriallmäntbruk.Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
i avsnitt 1.2.6, utan att detta påverkar tillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—54
Faktorer Maximalekologiskpotential Godekologiskpotential Måttligekologiskpotential
Särskilda icke-syntetiska
förorenandeämnenKoncentrationerna ligger inomdet intervall somvid
opåverkadeförhållandennormaltråderfördentypav
ytvattenförekomstsomärnärmastjämförbarmedden
berörda konstgjorda eller kraftigt modifierade
förekomsten(bakgrundsnivåer=bgl).Koncentrationer sominte överstiger de norm er som
upprättatsienlighetmeddetförfarandesombeskrivs
iavsnitt1.2.6(1)utanattdettapåverkartillämpningen
avdirektiv91/414/EEGochdirektiv98/8/EG.(<eqs)Förhållanden somgör att de värden för biologiska
kvalitetsfaktorersomharangivitsovankanuppnås.
(1) Tillämpningavdenormersomhärlettsienlighetmeddettaprotokollskallinteerfordraattkoncentrationenavförorenandeämnenminskassåattden underskriderbakgrundsnivåerna.▼B2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—55
▼B
1.2.6 Förfarande för medlemsstaternas fastställande av
kemiskamiljökvalitetsnormer
Medlemsstaternasarbetemedatttaframmiljökvalitetsnormerförde
förorenandeämnensomangesipunkterna1-9ibilagaVIIItillskydd
för vattenlevande biota skall ske enligt nedanstående bestämmelser.
Normerkanfastställasförvatten,sedimentellerbiota.
Om möjligt skall både akuta och kroniska data inhämtas för nedan-
stående artsammansättningar, som är relevanta för den berörda
vattenförekomsttypen,samtförövrigaakvatiskaartsammansättningar
däruppgifter finnsatt tillgå. Grunduppsättningenför artsammansätt-
ningarär:
— Algeroch/ellermakrofyter.
— Daphniaellerorganismersomärrepresentativaförsaltvatten.— Fisk.
Fastställande av miljökvalitetsnormerFöljande förfarande skall tillämpas vid fastställandet av en högsta
årsmedelkoncentration:
i) Medlemsstaterna skall fastställa lämpliga säkerhetsfaktorer i
varje fall i överensstämmelse med de tillgängliga uppgifternas
beskaffenhet och kvalitet och enligt de riktlinjer somanges i
avsnitt 3.3.1 i del II av den tekniska handledningen till stöd för
kommissionens direktiv 93/67/EEG om riskbedömning för nya
anmälda ämnen samt kommissionens förordning (EG) nr 1488/
94 om riskbedömning för existerande ämnen samt med hänsyn
tillsäkerhetsfaktorernainedanståendetabell:
Säkerhetsfaktor
MinstenakutL(E)C50frånvarochenavde
trenäringsnivåernaigrunduppsättningen 1000
En kronisk NOEC (antingen fisk eller
daphnia eller en organismsomär represen-
tativförsaltvatten) 100
Två kroniska NOEC från arter somrepre-
senterar två näringsnivåer (fisk och/eller
daphnia eller en organismsomär represen-
tativförsaltvattenoch/elleralger) 50
Kroniska NOEC från minst tre arter
(normalt fisk, daphnia eller en organism
somärrepresentativförsaltvattenochalger)
somrepresenterartrenäringsnivåer 10
Andra fall, däribland fältdata eller modelle-
kosystem, som medger beräkning och
tillämpningavmerexaktasäkerhetsfaktorerBedöms från
falltillfall
ii) Omdata beträffande persistens och bioackum ulerbarhet finns
tillgängliga, skall dessa beaktas vid beräkningen av miljökvali-
tetsnormensslutligavärde.
iii) Denpådettasättberäknadenormenbörjämförasmedeventuella
belägg från fältstudier. Omavvikelser fram träder skall beräk-
ningensesöversåattenmerexaktsäkerhetsfaktorkanberäknas.
iv) Den beräknade normen skall granskas av utomstående experter
ochbliföremålförsamrådmedallmänheten imedlemsstaten så
attenmerexaktsäkerhetsfaktorkanberäknas.
1.3 Övervakning av ekologisk status och kemisk status för ytvatten
Nätetförytvattenövervakningskallupprättasienlighetmedkraveni
artikel8.Övervakningsnätetskallutformassåattdetgerensamman-
hängande och heltäckande översikt över den ekologiska och den
kemiska statusen inom varje avrinningsområde, och det skall tillåta
en klassificering av vattenförekomster i fem klasser i överensstäm-
melse med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2.
Medlemsstaterna skall i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet
tillhandahålla en eller flera kartor somvisar nätet för ytvattenöver-
vakning.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—56
▼B
Pågrundvalavdenkarakteriseringochbedömningavmiljöpåverkan
som skall göras enligt artikel 5 och bilaga II skall medlemsstaterna
förvarjeperiodsomenförvaltningsplan föravrinningsdistriktgäller
för utarbeta ett programför kontrollerande övervakning och ett
programföroperativövervakning.Iendelfallkanmedlemsstaterna
ocksåbehövautarbetaprogramförundersökandeövervakning.
Medlemsstaterna skall övervaka parametrar som indikerar statusen
förvarjerelevantkvalitetsfaktor.Ivaletavparametrarförbiologiska
kvalitetsfaktorer skall medlemsstaterna fastställa den lämpliga nivå
för artsammansättningar som krävs för att uppnå adekvat tillförlit-
lighet och noggrannhet i klassificeringen av kvalitetsfaktorerna.
Förvaltningsplanen skall innehålla uppskattningar av konfidens- och
noggrannhetsnivån för de resultat somerhålls genomövervaknings-
programmen.
1.3.1 Utformning av den kontrollerandeövervakningen
MålMedlemsstaterna skall inrätta program för kontrollerande övervak-
ningförattinhämtauppgifterisyfteatt
— komplettera och bekräfta det förfarande för bedömning av
miljöpåverkansomangesibilagaII,
— kunna utforma effektiva och ändamålsenliga övervakningspro-
gramiframtiden,
— bedömadelångsiktigaförändringarnainaturligaförhållanden,— bedöma de långsiktiga förändringar som orsakas av omfattande
mänskligverksamhet.
Resultatenavsådanövervakningskallsesöverochutnyttjas,tillsam-
mans med den bedömning av miljöpåverkan som anges i bilaga II,
förattavgöravilkakravsombörställaspåövervakningsprogrammen
ibefintligaochframtidaförvaltningsplanerföravrinningsdistrikt.
Val av övervakningspunkter
Kontrollerande övervakning skall användas för ett så stort antal
ytvattenförekomster att en bedömning kan göras av den allmänna
ytvattenstatusen i varje avrinningsområde eller delavrinningsområde
inomavrinningsdistriktet. Vid valet av vattenförekom ster skall
medlemsstaterna där det är lämpligt säkerställa att övervakningen
genomförsvidpunkterdär
— vattenflödeshastigheten är betydande inomhela avrinningsdist-
riktet; inbegripet punkteristorafloderdärtillrinningsområdet är
störreän2500km
2,
— därvattenvolymeninomavrinningsdistriktet,ävenstorasjöaroch
vattenmagasin,ärbetydande,
— betydande vattenförekomster överskrider en medlemsstats
gränser,
— de stationer identifieras enligt beslutet ominform ationsutbyte
(77/795/EEG),och
vid andra stationer somär nödvändiga för att uppskatta den
föroreningsmängd som förs över medlemsstaternas gränser, och
somförsutihavsmiljön.
Val av kvalitetsfaktorer
Kontrollerande övervakning skall för varje övervakningsstation ske
under en period av ett år inomförvaltningsplanens tidsramnär det
gäller
— parametrarsomindikerarsamtligabiologiskakvalitetsfaktorer,
— parametrar som indikerar samtliga hydromorfologiska kvalitets-
faktorer,
— parametrar som indikerar samtliga allmänna fysikalisk-kemiska
kvalitetsfaktorer, prioriterade förorenande ämnen somsläppsuti
avrinningsområdetellerdelavrinningsområdet,och
— andra förorenande ämnen som släpps ut i betydande mängder i
avrinningsområdetellerdelavrinningsområdet.
Såvida inte tidigare kontrollerande övervakning visat att
förekomsten ifråga har uppnått god status och det inte finns
något tecken enligt översynen av konsekvenserna av mänsklig
verksamhet i enlighet med bilaga II på att konsekvenserna för
vattenförekomstenharförändrats.Idessafallskallkontrollerande2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—57
▼B
övervakningutförasförvartredjeförvaltningsplanföravrinnings-
distrikten.
1.3.2 Utformning av den operativa övervakningen
Operativövervakningskallgenomförasföratt
— fastställa statusen för de vattenförekomster som bedöms ligga i
riskzonenförattinteuppfyllamiljömålen,
och
— bedöma de förändringar av statusen för dessa vattenförekomster
somåtgärdsprogrammenresulterari.
Programmet kan ändras under den period förvaltningsplanen för
avrinningsdistrikten gäller på grundval av uppgifter somhar
inhämtats som en del av kraven i bilaga II eller i denna bilaga,
framför allt om syftet är att minska övervakningsfrekvensen när
konsekvensernainteansesbetydandeellerdenaktuellapåverkanhar
försvunnit.
Val av övervakningsstationer
Operativövervakningskallutförasföralladevattenförekomstersom,
på grundval av antingen en bedömning av miljöpåverkan enligt
bilaga II eller kontrollerande övervakning, har bedömts ligga i risk-
zonen för att inte uppfylla miljömålen enligt artikel 4 och för de
vattenförekomster i vilka prioriterade ämnen släpps ut. Övervak-
ningspunkter skall, när det gäller prioriterade ämnen, väljas ienlighetmeddenlagstiftningivilkenderelevantamiljökvalitetsnor-
merna fastställs. I övriga fall skall, även när det gäller prioriterade
ämnen för vilka särskilda riktlinjer saknas, övervakningspunkterna
väljasenligtföljande:
— När det gäller vattenförekomster som riskerar att utsättas för
betydande påverkan från punktkällor: tillräckligt antal övervak-
ningspunkter inom varje vattenförekomst för att kunna bedöma
omfattningenocheffekternaavpåverkanfrånpunktkällorna.Om
envattenförekomstutsättsförpåverkanfrånettantalpunktkällor
kan övervakningspunkterna väljas så att den totala omfattningen
och de sammanlagda konsekvenserna av denna påverkan kan
bedömas.
— När det gäller vattenförekomster som riskerar att utsättas för
betydande påverkan från en diffus källa: tillräckligt antal
övervakningspunkter bland ett urval av vattenförekomster för att
kunna bedöma omfattningen och konsekvenserna av påverkan
från diffusa källor. De utvalda vattenförekomsterna skall vara
representativa för de relativa risker för påverkan från diffusa
källor somfinns, och för den relativa risken att inte uppnå god
ytvattenstatus.
— När det gäller vattenförekomster som riskerar att utsättas för
betydande hydromorfologiskpåverkan: tillräckligt antal övervak-
ningspunkter bland ett urval av vattenförekomster för att kunna
bedöma omfattningen ochkonsekvensernaavden hydromorfolo-
giskapåverkan.Valetavvattenförekomsterskallspegladetotala
effekterna av den hydromorfologiska påverkan som samtliga
vattenförekomsterutsättsför.
Val av kvalitetsfaktorerFör att kunna bedöma omfattningen av den påverkan som ytvatten-
förekomster utsätts för skall medlemsstaterna övervaka de
kvalitetsfaktorer somåterspeglar den påverkan somvattenföre-
komsten eller vattenförekomsterna utsätts för. För att bedöma
konsekvensernaavdennapåverkanskallmedlemsstaternairelevanta
delarövervaka
— parametrar för den biologiska kvalitetsfaktor, eller de biologiska
kvalitetsfaktorerna, somär m est känslig(-a) för den påverkan
somvattenförekomsternautsättsför,
— alla prioriterade förorenande ämnen som släpps ut, samt andra
förorenandeämnensomsläppsutibetydandemängd,eller
— parametrar som indikerar den hydromorfologiska kvalitetsfaktor
somärmestkänsligfördenpåverkansomharkonstaterats.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—58
▼B
1.3.3 Utformning av den undersökandeövervakningen
Mål
Undersökandeövervakningskallgenomföras
— närorsakentillöverskridandenaärokänd,
— när den kontrollerande övervakningen visar att de mål som
fastställts enligt artikel 4 för en viss vattenförekomst troligtvis
intekommerattuppnås,ochoperativövervakninginteredanhar
inletts,isyfteattfastställaorsakernatillattenellerfleravatten-
förekomsterinteuppnårmiljömålen,eller
— föratt fastställa omfattningen ochkonsekvensernaavoavsiktliga
föroreningsincidenter.
Denna övervakning skall ligga till grund för inrättande av ett
åtgärdsprogram som syftar till att nå miljömålen och särskilda
åtgärder som är nödvändiga för att komma till rätta med effekterna
avoavsiktligaföroreningsincidenter.
1.3.4 Övervakningsfrekvens
Närdetgällerperiodenmedkontrollerandeövervakningbördefrek-
venser för övervakningen av parametrar för fysikalisk-kemiska
kvalitetsfaktorer somanges nedan tilläm pas ominte större intervall
skulle vara motiverade på grundval av teknisk kunskap och exper-
tutlåtande. Övervakning av biologiska eller hydromorfologiska
kvalitetsfaktorerskallskeminstengångunderperiodenmedkontrol-
lerandeövervakning.
När det gäller operativ övervakning skall frekvensen för den
övervakning somkrävsfören parameter vilken somhelst fastställas
avmedlemsstaten såatttillräckliga dataföreligger förentillförlitlig
bedömning av statusen för den relevanta kvalitetsfaktorn. Som en
riktlinje gäller att övervakningsintervallen inte bör överstiga dem
somanges i tabellen nedan såvida inte större intervall är m otiveratpågrundvalavtekniskkunskapochexpertutlåtande.
Övervakningsfrekvenserna skall väljas så att en godtagbar konfi-
densnivå och noggrannhet uppnås. Den konfidensnivå och
noggrannhet som uppnås med övervakningssystemet skall anges i
förvaltningsplanenföravrinningsdistriktet.
Övervakningsfrekvensernaskallväljasmedhänsyntillparametrarnas
föränderlighet på grund av både naturliga och mänskliga
förhållanden. Tidpunkten för övervakningen skall väljas så att inve-
rkanavårstidsvariationer påresultatet blir såliten sommöjligt, och
på så sätt säkerställa att resultaten återspeglar förändringar i vatten-
förekomstensom beror på förändringar orsakade av mänsklig
påverkan.Omsåkrävsförattnådettamålskallytterligareövervak-
ningskeunderolikaårstiderunderettochsammaår.
Kvalitetsfaktor Floder SjöarVatteni
övergång-
szonKust-
vatten
Biologiska
Fytoplankton 6
månad-
er6
månad-
er6
månad-
er6
månader
Andravattenväxter 3år 3år 3år 3år
Makroinvertebrater 3år 3år 3år 3årFisk 3år 3år 3årHydromorfologiskaKontinuitet 6år
Hydrologi konti-
nuerligt1
månad
Morfologi 6år 6år 6år 6år2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—59
▼B
Kvalitetsfaktor Floder SjöarVatteni
övergång-
szonKust-
vatten
Fysikalisk-kemiska
Temperaturförhål-
landen3
månad-
er3
månad-
er3
månad-
er3
månader
Syresättning 3
månad-
er3
månad-
er3
månad-
er3
månader
Salthalt 3
månad-
er3
månad-
er3
månad-
er
Näringsstatus 3
månad-
er3
månad-
er3
månad-
er3
månader
Försurningsstatus 3
månad-
er3
månad-
er
Andra förorenande
ämnen3
månad-
er3
månad-
er3
månad-
er3
månader
Prioriteradeämnen 1
månad1
månad1
månad1månad
1.3.5 Tilläggskrav för övervakningen av skyddade områden
De övervakningsprogramsomkrävs enligt ovan skall kom pletteras
förattuppfyllaföljandekriterier:
Punkter där uttag av dricksvatten skerDe ytvattenförekom ster somanges i artikel 7 och somger m er än
100 m
3per dag i genomsnitt skall väljas ut som övervakningssta-
tioner och skall underställas sådan ytterligare övervakning somär
nödvändig för att uppfylla kraven i den artikeln. Dessa vattenföre-
komster skall övervakas med avseende på alla prioriterade ämnen
somsläpps ut och alla andra äm nen somsläpps ut i betydandemängd, vilka kan påverka vattenförekomstens status och vilka
reglerasenligtbestämmelsernaidirektivetomdricksvatten.Övervak-
ningskallskeenligtdenfrekvenssomangesnedan.
Antalförbrukare Frekvens
<10000 4ggr/år
10000-30000 8ggr/år>30000 12ggr/år
Livsmiljöer och artskyddsområden
Vattenförekomster som utgör sådana områden skall omfattas av det
programför operativ övervakning somanges ovan, enligt vilket de
pågrundvalavmiljökonsekvensbedömningenochdenkontrollerande
övervakningen skall identifieras somvattenförekom ster somriskeraratt inte uppfylla miljömålen enligt artikel 4. Övervakning skall
genomföras för att bedöma omfattningen och konsekvenserna av all
relevant betydande påverkan på dessa vattenförekomster och, vid
behov, för att bedöma vilka förändringar i dessa vattenförekomsters
statussomåtgärdsprogrammenmedför.Övervakningenskallfortsätta
till dess att områdena uppfyller de vattenrelaterade kraven i den
lagstiftningenligtvilkendeidentifieratsochmålenenligtartikel4.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—60
▼B
1.3.6 Standarder för övervakning av kvalitetsfaktorer
De metoder som används för övervakningen av typparametrar skall
överensstämma med de internationella standarder som anges nedan
eller med andranationella eller internationella standarder varigenom
det säkerställs att data av motsvarande vetenskapliga kvalitet och
jämförbarhetfinnsatttillgå.
Provtagning av makroinvertebrater
ISO5667-3:1995 Water Quality-Sampling-Part 3: Guidance
onthepreservationandhandlingofsamples
EN27828:1994 Water Quality-Methods for biological
sampling-Guidance on hand net sampling
ofbenthicmacroinvertebrates
EN28265:1994 Water Quality-Methods for biological
sampling-Guidance on the design and use
of quantitative samplers for benthic
macroinvertebrates on stony substrata in
shallowwaters
ENISO9391:1995 Water Quality-Sampling in deep waters for
macroinvertebrates-Guidance on the use of
colonization, qualitative and quantitative
samplers
ENISO8689-1:1999 Biological Classification of Rivers Part I:
GuidanceontheInterpretationofBiological
Quality Data fromSurveys of Benthic
MacroinvertebratesinRunningWaters
ENISO8689-2:1999 Biological Classification of Rivers Part II:
Guidance on the Presentation of Biological
Quality Data fromSurveys of Benthic
MacroinvertebratesinRunningWaters
Provtagning av makrofyter
RelevantaCEN/ISO-standardernärdessaharutarbetatsProvtagning av fiskRelevantaCEN/ISO-standardernärdessaharutarbetatsProvtagning av kiselalgerRelevantaCEN/ISO-standardernärdessaharutarbetatsStandarder för fysikalisk-kemiska parametrarAllarelevantaCEN/ISO-standarderStandarder för hydromorfologiska parametrar
AllarelevantaCEN/ISO-standarder
1.4 Klassificering och redovisning av ekologisk status
1.4.1 Jämförbarhet för biologiska övervakningsresultat
i) Medlemsstaterna skall upprätta övervakningssystem i syfte att
beräkna värdena för de biologiska kvalitetsfaktorer som
fastställts för varje ytvattenkategori eller för kraftigt modifie-
rade eller konstgjorda ytvattenförekomster. Vid tillämpningen
avnedanstående förfarande påkraftigt modifierade eller konst-
gjorda vattenförekomster bör hänvisningar till ekologisk status
tolkassomhänvisningartillekologiskpotential.Isådanasystem
kan man använda sig av särskilda arter eller grupper av arter
somärrepresentativafördentotalakvalitetsfaktorn.
ii) För att säkerställa att dessa övervakningssystemär jäm förbara
skall resultaten av medlemsstaternas systemverksamhet redo-
visas i formav ekologiska kvalitetskvoter för klassificering av
ekologisk status. Dessa kvoter skall motsvara förhållandetmellan värdena förde biologiska parametrar somhar iakttagits
förenvissytvattenförekomst ochvärdenafördessaparametrar
under de referensförhållanden somär tilläm pliga på denna
vattenförekomst. Kvoten skall uttryckas som ett numeriskt
värde mellan 0 och 1, där hög ekologisk status motsvaras av2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—61
▼B
värden nära ett (1) och dålig ekologisk status motsvaras av
värdennäranoll(0).
iii) Varjemedlemsstatskallförvarjeytvattenkategoridelainskalan
för de ekologiska kvalitetskvoterna i övervakningssystemet i
femklasser, från hög till dålig ekologisk status, enligt defini-
tionen i avsnitt 1.2, genomatt tilldela varje klassgräns ett
numerisktvärde.Värdetförgränsenmellanhögochgodstatus,
samt värdet för gränsen mellan god och måttlig status, skall
fastställas med hjälp av det interkalibreringsförfarande som
beskrivsnedan.
iv) Kommissionenskall underlätta detta interkalibreringsförfarande
för att säkerställa att klassgränserna fastställs i överensstäm-
melse med de normativa definitionerna i avsnitt 1.2 och att
klassernaärjämförbaramedlemsstaternaemellan.
v) Som en del av detta förfarande skall kommissionen underlätta
det informationsutbyte mellan medlemsstaterna som gör det
möjligt att identifiera ett antal övervakningsstationer i varje
ekoregion i gemenskapen; dessa stationer kommer att bilda ett
interkalibreringsnät.Nätetskallutgörasavetturvalavövervak-
ningsstationer somvalts bland de typer av ytvattenförekom ster
somfinnsinomvarje ekoregion. Förvarje typav ytvattenföre-
komstsomvaltsskalldetinätverket finnasminsttvåstationer
som motsvarar gränsen mellan de normerande definitionerna
hög och god status samt minst två stationer som motsvarar
gränsen mellan de normerande definitionerna av god och
måttlig status. Övervakningsstationerna skall väljas efter ett
expertutlåtande som har sin grund i gemensamma inspektioner
ochannantillgängliginformation.
vi) Varje övervakningssystem imedlemsstaterna skall tillämpas på
de stationer i interkalibreringsnätet sombåde ligger i ekore-
gionen och somutgörs av en sådan typ av ytvattenförekom st
förvilkensystemetskalltillämpasenligtkravenidettadirektiv.
Resultatetavdennatillämpningskallanvändasförattfastställa
de numeriska värdena för de klassgränser som är relevanta i
varjemedlemsstatsövervakningssystem.
vii) Kommissionen skall inom tre år efter tidpunkten för detta
direktivs ikraftträdande utarbeta ett utkast till register över de
stationer somskall utgöra interkalibreringsnätet, vilket kan
anpassasienlighetmeddeförfarandensomföreskrivsiartikel
21. Det slutgiltiga registret över övervakningsstationer skall
fastställas senast fyra år efter tidpunkten för detta direktivs
ikraftträdandeochdetskalloffentliggörasavkommissionen.
viii) Kommissionenochmedlemsstaternaskallslutförainterkalibrer-
ingen senast 18 månader efter tidpunkten för offentliggörande
avdetslutgiltigaregistret.
ix) Resultaten av interkalibreringen och de värden somhar
fastställts för klassificeringarna i medlemsstaternas övervak-
ningssystem skall offentliggöras av kommissionen senast sex
månaderefterdetattinterkalibreringenharslutförts.
1.4.2 Redovisning av övervakningsresultat och klassificering
avekologiskstatusochekologiskpotential
i) Närdet gäller ytvattenkategorier skall klassificeringen av ekolo-
gisk status för vattenförekomsten anges som det lägsta av
värdena för resultaten av den biologiska och fysikalisk-kemiska
övervakningen avseende de relevanta kvalitetsfaktorerna vilka
har klassificerats enligt första kolumnen i nedanstående tabell.
Medlemsstaterna skall för varje avrinningsdistrikt tillhandahålla
en karta somvisar klassificeringen av ekologisk statusför varje
vattenförekomst; färgkodad enligt andra kolumnen i nedan-
ståendetabellförattvisaklassificeringenavvattenförekomstens
ekologiskastatus.
Klassificeringavekologisk
statusFärgkod
Hög Blå
God Grön
Måttlig GulOtillfredsställande Orange2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—62
▼B
Klassificeringavekologisk
statusFärgkod
Dålig Röd
ii) När det gäller kraftigt modifierade och konstgjorda vattenföre-
komster skall klassificeringen av ekologisk potential för
vattenförekomstenangessomdetlägstaavvärdenaförresultaten
av den biologiska och fysikalisk-kemiska övervakningen avse-
ende de relevanta kvalitetsfaktorer vilka har klassificerats enligt
första kolumnen i nedanstående tabell. Medlemsstaterna skall
förvarjeavrinningsdistrikttillhandahållaenkartasomvisarklas-
sificeringen av ekologisk potential för varje vattenförekomst;
färgkodad enligt andra kolumnen i nedanstående tabell när det
gäller konstgjorda vattenförekomster och enligt tredje kolumnen
i samma tabell när det gäller kraftigt modifierade vattenföre-
komster.
Klassificeringav
ekologiskpotentialFärgkod
Konstgjordavatten-
förekomsterKraftigtmodifierade
vattenförekomster
Godochdäröver Lika breda gröna
ochljusgråränderLika breda gröna
ochmörkgråränder
Måttlig Lika breda gula
ochljusgråränderLikabredagulaoch
mörkgråränder
Otillfredsställande Lika breda
orange och
ljusgråränderLika breda orange
ochmörkgråränder
Dålig Lika breda röda
ochljusgråränderLika breda röda
ochmörkgråränder
iii) Medlemsstaternaskallocksåange,medhjälpavensvartprickpå
kartan, vilka av de vattenförekomster där god status eller god
ekologisk potential inte har kunnat uppnås p.g.a. icke-
överensstämmelse med en eller flera av de miljökvalitetsnormer
som har fastställts för vattenförekomsten i fråga med avseende
på särskilda syntetiska eller icke-syntetiska förorenande ämnen
(enligt den ordning för miljökvalitet som har fastställts av
medlemsstatenifråga).
1.4.3 Redovisning av övervakningsresultat och klassificering
avkemiskstatus
En vattenförekomst som uppfyller alla de miljökvalitetsnormer som
avses i bilaga IX, i artikel 16 och i annan relevant gemenskapslag-
stiftning där miljökvalitetsnormer fastställs, skall registreras med
klassificeringen god kemisk status. Om vattenförekomsten inte
uppfyller normerna skall det registreras att den inte uppnår god
kemiskstatus.
Medlemsstaterna skall för varje avrinningsdistrikt tillhandahålla en
karta som visar den kemiska statusen för varje vattenförekomst;
kartan skall vara färgkodad enligt andra kolumnen i nedanstående
tabell för att illustrera klassificeringen av vattenförekomstens
kemiskastatus.
Klassificeringavkemisk
statusFärgkod
God Blå
Uppnår ej god kemisk
statusRöd2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—63
▼B
2. GRUNDVATTEN
2.1 Grundvattnets kvantitativa status
2.1.1 Parameter för klassificering av kvantitativ status
System för grundvattennivån
2.1.2 Definition av kvantitativ status
Faktorer Godstatus
Grundvattennivå Grundvattennivån i grundvattenförekomsten
är sådan att den tillgängliga grundvattenre-
sursen inte överskrids av den långsiktiga
genomsnittligauttagsnivånperår.
Grundvattennivån är följaktligen inte utsatt
för sådan mänsklig påverkan som kan leda
till
— att de ekologiska miljömålen i artikel 4
intekanuppnåsvadbeträffar förbundna
ytvattenresurser,
— tillnågonsomhelstbetydandesänkning
avstatushossådanavatten,
— tillnågonsomhelstbetydande skadapå
anslutna terrestra ekosystemsomär
direkt beroende av grundvattenföre-
komsten,
och förändringar i strömningsriktningen till
följd av nivåförändringar kan uppstå tillfäl-
ligt eller varaktigt inomett begränsat
område men sådana omsvängningar medför
inteintrusionavsaltvattenellerannanintru-
sion och utgör inte en indikation på en
konsekvent och klar utvecklingstendens till
följd av mänsklig påverkan när det gäller
flödesriktningar somkan leda till sådana
intrusioner.
2.2 Övervakning av grundvattnets kvantitativa status
2.2.1 Nät för övervakning av gru ndvattennivån
Nätetförövervakningavgrundvattnetskallupprättasienlighetmed
kraven i artiklarna 7 och 8. Övervakningsnätet skall utformas så att
det ger en tillförlitlig bedömning av den kvantitativa statusen för
alla grundvattenförekomster eller grupper av förekomster inklusive
bedömningavdentillgängligagrundvattenresursen.Medlemsstaterna
skalltillhandahålla enkartaellerkartorsomvisarnätetförövervak-
ningavgrundvattnetiförvaltningsplanenföravrinningsdistriktet.
2.2.2 Täthet mellan övervakningsstationerna
Nätet skall innehålla tillräckligt representativa övervakningspunkter
förattuppskattagrundvattennivånivarjegrundvattenförekomsteller
gruppavförekomsterunderhänsynstagandetillkort-ochlångsiktiga
variationerifrågaomgrundvattenbildningochsärskiltföljande:
— I fråga omgrundvattenförekom ster somriskerar att inte kunna
uppnå miljömålen i artikel 4, se till att övervakningspunkterna
ligger tillräckligt tätt för en bedömning av uttagens och
utsläppensinverkanpågrundvattennivån.
— I fråga omgrundvattenförekom ster inomvilka grundvattnet
sträcker sig över en medlemsstats gränslinje, se till att det finns
tillräckligt många övervakningspunkter för att uppskatta grund-
vattenflödets riktning och hastighet över medlemsstatens
gränslinje.
2.2.3 Övervakningsfrekvens
Observationsfrekvensenskallvaratillräckligförbedömningaravden
kvantitativa statusen hos varje grundvattenförekomst eller grupp av2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—64
▼B
förekomster under hänsynstagande till kort- och långsiktiga varia-
tionerifrågaomgrundvattenbildningochsärskiltföljande:
— I fråga omgrundvattenförekom ster somriskerar att inte kunna
uppnåmiljömåleniartikel4,setillattmätningarnagörstillräck-
ligt ofta för en bedömning av uttagens och utsläppens inverkan
pågrundvattennivån.
— I fråga omgrundvattenförekom ster inomvilka grundvattnet
sträcker sig över en medlemsstats gränslinje, se till att mätning-
arna görs tillräckligt ofta för en bedömning av
grundvattenflödets riktning och hastighet över medlemsstatens
gränslinje.
2.2.4 Tolkning och redovisning av gr undvattnets kvantitativa
status
De resultat som kommer fram genom övervakningsnätet för en
grundvattenförekomst eller grupp av förekomster skall användas för
attbedömakvantitativstatushosdennaförekomstellerdeförekoms-
terna. Om inte annat följer av avsnitt 2.5 skall medlemsstaterna
tillhandahålla enkartaöverdenbedömningavgrundvattnetskvanti-
tativastatusdettaresulterari,medföljandefärgkoder:
Godstatus- grön
Otillfredsställandestatus- röd
2.3 Grundvattnets kemiska status
2.3.1 Parametrar för bestämning av gru ndvattnets kemiska
status
Konduktivitet
Koncentrationeravförorenandeämnen
2.3.2 Definition av god kemisk status hos gru ndvattnet
Faktorer Godstatus
Allmänt Den kemiska sammansättningen av grund-
vattenförekomsten är sådan att
koncentrationenavförorenandeämnen
— inte uppvisar effekter av intrusion av
saltvatten eller annat intrusion enligt
specifikationnedan,
— inteöverstigerdekvalitetsnormersomär
tillämpliga enligt annan relevant
gemenskapslagstiftningenligtartikel17,
— inte är sådan att den skulle leda till att
miljömålen enligt artikel 4 beträffande
anslutna ytvatten inte uppnås eller till
någonbetydandesänkningavdenekolo-
giska eller kemiska kvaliteten hos
sådanaförekomsterellertillnågonbety-
dandeskadapåterrestra ekosystemsom
är direkt beroende av grundvattenföre-
komsten.
Konduktivitet Förändringar i konduktiviteten påvisar inte
intrusion av saltvatten eller annan intrusion
igrundvattenförekomsten.
2.4 Övervakning av grundvattnets kemiska status
2.4.1 Nätet för övervakning av grundvattnet
Nätetförövervakningavgrundvattnetskallupprättasienlighetmed
kraven iartiklarna 7och 8.Nätet förövervakning skall utformas så
attdetgerenheltäckandeöversiktövergrundvattnetskemiskastatusinomvarje avrinningsom råde och så att långsiktiga uppåtgående
tendenser när det gäller föroreningar somär förorsakade av
människorupptäcks.
På grundval av den karakterisering och konsekvensbedömning som
genomförs i enlighet med artikel 5 och bilaga II skall medlemssta-2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—65
▼B
terna för varje period förvaltningsplanen för avrinningsområdet är
tillämplig upprätta ett program för kontrollerande övervakning.
Resultatenavdettaprogramskallanvändasförattupprättaettopera-
tivtövervakningsprogramsomskalltillämpasförplanensåterstående
period.
Uppskattningar av konfidensnivån och noggrannheten i resultaten
frånövervakningsprogrammenskallgörasiplanen.
2.4.2 Kontrollerande övervakning
Mål
Kontrollerandeövervakningskallskeföratt
— kompletteraochvaliderakonsekvensbedömningsförfarandet,
— tillhandahålla upplysningar somanvänds för bedöm ning av de
långsiktigatendensernabådetillföljdavförändringaridenatur-
ligaförhållandenaochgenommänskligverksamhet.
Urval av övervakningsstationer
Tillräckligtantalövervakningsstationerskallväljasutför
— förekomster som har bedömts vara i riskzonen efter karakteris-
eringsprogrammetenligtbilagaII,
— förekomstersomkorsarenmedlemsstatsgräns.
Urval av parametrar
Följande uppsättning grundparametrar skall övervakas i alla utvalda
grundvattenförekomster:
— syrehalt
— pH-värde
— konduktivitet
— nitrat— ammonium
FörekomstersomenligtbilagaIIidentifierassåsomfalldärdetfinns
betydande risk att de inte uppnår god status skall också övervakas
närdetgällersådanaparametrarsomutgörindikationpåkonsekven-
sernaavsådanpåverkan.
Gränsöverskridande vattenförekomster skall också övervakas när det
gäller sådana parametrar som är relevanta för att skydda alla de
användningarsomgrundvattenflödethar.
2.4.3 Operativ övervakning
Mål
Operativövervakningskallskeunderperiodernamellandekontrolle-
randeövervakningsprogrammenföratt
— fastställa kemisk status för alla grundvattenförekomster eller
grupperavförekomstersombedömsvarairiskzonen,
— fastställa förekomsten av eventuella långsiktiga uppåtgående
tendenser för koncentrationen av varje typ av förorenande
ämnenpågrundavmänskligverksamhet.
Urval av övervakningsstationer
Operativövervakning skallskeföralla grundvattenförekomster eller
grupper av förekomster som på grundval av både den konsekvens-
bedömning som genomförts i enlighet med bilaga II och
kontrollerande övervakning identifieras somatt de riskerar att inte
uppfylla målen i artikel 4. Urvalet av övervakningsstationer skall
också återspegla en bedömning av i vilken mån övervakningsdata
fråndenstationenärrepresentativaförkvalitetenpågrundvattenföre-
komstenellergrundvattenförekomsternaifråga.
Övervakningsfrekvens
Operativ övervakning skall ske tillräckligt ofta under perioderna
mellan de kontrollerande övervakningsprogrammen för att konse-
kvensernaavpåverkanifrågaskallkunnaupptäckas,dockminsten
gångperår.
2.4.4 Identifiering av utvecklingstendenser för förorenande
ämnen
Medlemsstaterna skall använda data från både kontrollerande och
operativ övervakning vid identifiering av långsiktiga av människan2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—66
▼B
orsakade uppåtgående tendenser i koncentrationen av förorenande
ämnen och omsvängningar av sådana tendenser. Det år eller den
period somberäkningen av tendensidentifieringen skall baseras på
skall anges. Beräkningen av tendenser skall ske för en förekomst
eller vid behov en grupp av grundvattenförekomster. En omsväng-
ning skall påvisas statistiskt och konfidensnivån för identifieringen
skallanges.
2.4.5 Tolkning och redovisning av grundvattnets kemiska
status
Vidbedömningenavstatusskallresultatenfrånindividuellaövervak-
ningspunkterinomengrundvattenförekomst läggassammanförhela
förekomsten. Utan att det påverkar tillämpningen av de berörda
direktiven skall, för att god status skall uppnås för en grundvatten-
förekomst för de kemiska parametrar för vilka miljökvalitetsnormer
fastställtsigemenskapslagstiftningen,
— medelvärdet av resultaten av övervakningen på varje punkt i
grundvattenförekomsten eller gruppen av förekomster beräknas,
och
— dessamedelvärdenienlighetmedartikel17användasförattvisa
attgodkemiskgrundvattenstatusefterlevs.
Om inte annat följer av avsnitt 2.5 skall medlemsstaterna tillhan-
dahålla en karta över grundvattnets kemiska status, med följande
färgkoder:
Godstatus- grön
Otillfredsställandestatus- röd
Medlemsstaternaskallocksåmedensvartprickpåkartanmarkerade
grundvattenförekomster som företer en betydande och ihållande
uppåtgående tendens i fråga omkoncentrationer av förorenande
ämnen till följd av mänsklig verksamhet. En omsvängning i denna
tendensskallmarkerasmedenblåprickpåkartan.
Dessa kartor skall föras in i förvaltningsplanen för avrinnings-
området.
2.5 Redovisning av grundvattnets status
Medlemsstaterna skall se till att det i förvaltningsplanen för avrin-
ningsområdet finns en karta som för varje grundvattenförekomst
eller grupp av grundvattenförekomster visar både kvantitativ status
och kemisk status för denna förekomst eller grupp av förekomster,
med färgkodning i enlighet med kraven i avsnitten 2.2.4 och 2.4.5.
Medlemsstaterna kan välja att inte återge separata kartor i avsnitten
2.2.4 och 2.4.5, men måste i så fall också se till att det finns en
anvisning i enlighet med kraven i 2.4.5 på den karta som krävs i
dettaavsnittavdeförekomsterförvilkadetföreliggerenbetydande
ochihållandeuppåtgåendetendensifrågaomkoncentrationavvarje
typavförorenandeämnenellerenomsvängningavensådantendens.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—67
▼B
BILAGA VI
FÖRTECKNING ÖVER ÅTGÄRDER SOM SKALL INKLUDERAS I
ÅTGÄRDSPROGRAMMEN
DELA
Åtgärdersomkrävsenligtföljandedirektiv:
i) Badvattendirektivet(76/160/EEG).
ii) Direktivetomvildafåglar(79/409/EEG)(1).
iii) Dricksvattendirektivet(80/778/EEG),ändratgenomdirektiv98/83/EG.iv) Direktivetomriskerförstorolyckor(Sevesodirektivet)(96/82/EG)(
2).
v) Direktivetommiljökonsekvensbedömningar(85/337/EEG)(3).
vi) Direktivetomavloppsslam(86/278/EEG)(4).
vii) Direktivetomreningavavloppsvattenfråntätbebyggelse(91/271/EEG).
viii) Direktivetomväxtskyddsmedel(91/414/EEG).ix) Nitratdirektivet(91/676/EEG).x) Direktivetomlivsmiljö(92/43/EEG)(
5).
xi) Direktivetomsamordnadeåtgärderförattförebyggaochbegränsaförore-
ningar(96/61/EG).
DELB
Följande är en icke-uttömmande förteckning över kompletterande åtgärder som
medlemsstaterna inom varje avrinningsdistrikt kanvälja att anta somen delav
detåtgärdsprogramsomkrävsenligtartikel11.4:
i) Lagstiftning.
ii) Administrativastyrmedel.iii) Ekonomiskaellerfiskalastyrmedel.iv) Framförhandlademiljööverenskommelser.v) Utsläppsreglering.vi) Uppförandekodexar.vii) Återskapandeochåterställandeavvåtmarksområden.viii) Uttagsreglering.ix) Åtgärderförhantering av efterfrågan, bland annat främjande av anpassad
jordbruksproduktion somtill exem pel odling av grödor somkräver sm å
vattenmängderinomområdensompåverkasavtorka.
x) Effektivitets- och återanvändningsåtgärder, bland annat främjande av
vatteneffektiv teknik inomindustrin ochvattenbesparande bevattningsm e-
toder.
xi) Byggnadsprojekt.xii) Avsaltningsanläggningar.xiii) Projektföråterställande.xiv) Konstgjordinfiltrationavakviferer.xv) Utbildningsprojekt.xvi) Forsknings-,utvecklings-ochdemonstrationsprojekt.xvii) Andrarelevantaåtgärder.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—68
(1) EGTL103,25.4.1979,s.1.
(2) EGTL10,14.1.1997,s.13.
(3) EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet ändrat genomdirektiv 97/11/EG (EGT L 73,
14.3.1997,s.5).
(4) EGTL181,8.7.1986,s.6.
(5) EGTL206,22.7.1992,s.7.
▼B
BILAGA VII
FÖRVALTNINGSPLANER FÖR AVRINNINGSDISTRIKT
A. Förvaltningsplanernaföravrinningsdistriktskallbeståavföljande:
1. Enallmänbeskrivningavavrinningsdistriktetskarakteristikasomkrävs
enligtartikel5ochbilagaII.Dennaskallinnefattaföljande:
1.1 Förytvatten
— kartläggningavvattenförekomsternaslokaliseringochgränser,
— kartläggningavekoregionerochtyperavytvattenförekomsterinom
avrinningsområdet,
— identifiering av referensförhållanden för typer av ytvattenföre-
komster.
1.2 Förgrundvatten
— kartläggning av grundvattenförekomsternas lokalisering och
gränser.
2. En sammanfattning av betydande påverkan och effekter på ytvattnets
ochgrundvattnetsstatusorsakadeavmänskligverksamhet,bl.a.
— uppskattningavföroreningarfrånpunktkällor,
— uppskattning av föroreningar från diffusa källor, inbegripet en
sammanfattningavmarkanvändning,
— uppskattningavpåverkanpåvattnetskvantitativa status,inbegripet
uttag,
— analys av andra konsekvenser som mänsklig verksamhet har för
vattnetsstatus.
3. Identifiering och kartläggning av skyddade områden som krävs enligt
artikel6ochbilagaIV.
4. Enkartaöverdenätverkförövervakningsomupprättatsfördesyften
somangesiartikel8ochbilagaV,ochenredovisningikartformöver
resultaten av de övervakningsprogram som genomförts i enlighet med
dessabestämmelsernärdetgällerstatusenhos
4.1 ytvatten(ekologiskochkemisk),4.2 grundvatten(kemiskochkvantitativ),4.3 skyddadeområden.5. En förteckning över miljömål som fastställts enligt artikel 4 för
ytvatten, grundvatten och skyddade områden, i synnerhet inbegripet
identifiering av exempel då artikel 4.4-7 har kommit till användning,
ochdentillhörandeinformationsomkrävsenligtdenartikeln.
6. En sammanfattning av den ekonomiska analys över vattenanvänd-
ningensomkrävsenligtartikel5ochbilagaIII.
7. Ensammanfattning avdeteller deåtgärdsprogram somantagits enligt
artikel 11 inbegripet på vilket sätt de i artikel 4 fastställda målen
därmedavsesattuppnås.
7.1 En sammanfattning av de åtgärder som krävs för att genomföra
gemenskapslagstiftningenförvattenskydd.
7.2 En rapport ompraktiska åtgärder somvidtagits för att tilläm pa prin-
cipen omåtervinning av kostnaderna för vattenanvändning i enlighet
medartikel9.
7.3 Ensammanfattningavdeåtgärdersomvidtagitsförattuppfyllakraven
iartikel7.
7.4 Ensammanfattningavregleringarföruttagochuppdämningavvatten,
inklusive hänvisning till register och identifiering av de fall därundantaghargjortsenligtartikel11.3e.
7.5 En sammanfattning av de regleringar som antagits för punktkäl-
leutsläpp och annan verksamhet som inverkar på vattenstatusen i
enlighetmedbestämmelsernaiartikel11.3goch11.3i.
7.6 Enidentifieringavdefalldärdirektautsläpptillgrundvattnethartillå-
titsienlighetmedbestämmelsernaiartikel11.3j.
7.7 Ensammanfattningavdeåtgärdersomvidtagitsienlighetmedartikel
16omprioriteradeämnen.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—69
▼B
7.8 En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits för att hindra eller
minskakonsekvensernaavoavsiktligaföroreningsincidenter.
7.9 Ensammanfattningavdeåtgärdersomvidtagitsenligtartikel11.5för
vattenförekomster för vilka det är osannolikt att målen i artikel 4
kommerattuppnås.
7.10 Uppgifter omkom pletterande åtgärder somidentifieras som
nödvändigaförattuppfyllademiljömålsomupprättats.
7.11 Uppgifteromdeåtgärdersomvidtagitsförattundvikaökadförorening
avmarinavattenienlighetmedartikel11.6.
8. Ett register över alla mer detaljerade program och förvaltningsplaner
för avrinningsdistrikt somhandlar omsärskilda delavrinningsområden,
sektorer, frågor eller vattentyper, tillsammans med en sammanfattning
avderasinnehåll.
9. Ensammanfattningavdeåtgärderförinformationtillallmänhetenoch
samråd som har vidtagits, resultaten härav och de ändringar i planen
somgjortstillföljdavdetta.
10. EnförteckningöverbehörigamyndigheterienlighetmedbilagaI.
11. Kontaktpunkter och förfaranden för att få sådant underlag och sådan
information som avses i artikel 14.1, i synnerhet detaljer om regler-
ingar sombeslutats i enlighet m ed artikel 11.3 g och 11.3 i och om
faktiska övervakningsdata somsamlats inienlighet med artikel 8och
bilagaV.
B. Den första uppdateringen av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet och
allaefterföljandeuppdateringarskallocksåinkludera:
1. En sammanfattning av alla ändringar eller uppdateringar sedan offent-
liggörandet av den föregående versionen av förvaltningsplanen för
avrinningsdistriktet, inklusive ensammanfattning avderevideringar som
skallgenomförasenligtartikel4.4ochartiklarna5-7.
2. Enbedömningavframstegenföruppnåendetavmiljömålen,inklusiveen
redovisning av resultaten av övervakningen under perioden för
föregående planiformavenkarta, ochenförklaringtill varförett eller
fleramiljömålinteharuppnåtts.
3. Ensammanfattningav,ochenförklaringtill,varjeåtgärdsomplanerades
identidigareversionenavförvaltningsplanenföravrinningsdistriktetoch
sominteharvidtagits.
4. En sammanfattning av varje ytterligare övergångsåtgärd som i enlighet
med artikel 11.5 antagits sedan offentliggörandet av den föregående
versionenavförvaltningsplanenföravrinningsdistriktet.2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—70
▼B
BILAGA VIII
ORIENTERANDE FÖRTECKNING ÖVER HUVUDSAKLIGA FÖRORE-
NANDE ÄMNEN
1. Organiskahalogenföreningar ochämnensomkanbildasådanaföreningari
akvatiskmiljö.
2. Organiskafosforföreningar.
3. Organiskatennföreningar.
4. Ämnen och beredningar eller nedbrytningsprodukter av dessa för vilka det
harpåvisatsatt deharcancerogena eller mutagena egenskapereller sådana
egenskaper somi eller via vattenm iljön kan påverka steroidogena funk-
tioner, sköldkörtelns funktioner, fortplantningen eller andra endokrina
funktioner.
5. Svårnedbrytbara kolväten och svårnedbrytbara och bioackumulerbara orga-
niska,toxiskaämnen.
6. Cyanider.
7. Metallerochderasföreningar.
8. Arsenikochdessföreningar.9. Biociderochväxtskyddsmedel.
10. Uppslammadeämnen.
11. Ämnensombidrartilleutrofiering(isynnerhetnitraterochfosfater).12. Syretärande ämnen (mätbara med hjälp av parametrar som till exempel
BODochCOD).2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—71
▼B
BILAGA IX
GRÄNSVÄRDEN FÖR UTSLÄPP OCH MILJÖKVALITETSNORMER
De gränsvärden och kvalitetsmål som fastställts enligt dotterdirektiven till
direktiv76/464/EEGskallbetraktassomgränsvärdenförutsläppochmiljökvali-
tetsnormeridettadirektiv.Dessaharfastställtsiföljandedirektiv:
i) Direktivetomgränsvärdenochkvalitetsmålförkvicksilverutsläppfrånklor-
alkaliindustrin(82/176/EEG)(1).
ii) Direktivet om gränsvärden och kvalitetsmål för kadmiumutsläpp (83/513/
EEG)(2).
iii) Direktivet omgränsvärden och kvalitetsm ål för kvicksilverutsläpp från
andrakälloränklor-alkaliindustrin(84/156/EEG)(3).
iv) Direktivet omgränsvärden och kvalitetsm ål för utsläpp av hexaklorcyklo-
hexan(84/491/EEG)(4).
v) Direktivet omgränsvärden och kvalitetsm ål för utsläpp av vissa farliga
ämnen(86/280/EEG)(5).2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—72
(1) EGTL81,27.3.1982,s.29.
(2) EGTL291,24.10.1983,s.1.
(3) EGTL74,17.3.1984,s.49.
(4) EGTL274,17.10.1984,s.11.
(5) EGTL181,4.7.1986,s.16.
BILAGA X
LISTA ÖVER PRIORITERADE ÄMNEN INOM OMRÅDET FÖR VATTENPOLITIK (*)
CAS-nummer(1) EU-nummer(2) DetprioriteradeämnetsnamnIdentifieratsomprioriteratfarligt
ämne
(1) 15972-60-8 240-110-8 Alaklor
(2) 120-12-7 204-371-1 Antracen (X)(***)
(3) 1912-24-9 217-617-8 Atrazin (X)(***)(4) 71-43-2 200-753-7 Bensen(5) Ingenuppgift Ingenuppgift Bromeradedifenyletrar(**) X(****)(6) 7440-43-9 231-152-8 Kadmiumochkadmiumföreningar X(7) 85535-84-8 287-476-5 C
10-13-kloralkaner(**) X
(8) 470-90-6 207-432-0 Klorfenvinfos(9) 2921-88-2 220-864-4 Klorpyrifos (X)(***)
(10) 107-06-2 203-458-1 1,2-Dikloretan(11) 75-09-2 200-838-9 Diklormetan(12) 117-81-7 204-211-0 Di(2-etylhexyl)ftalat(DEHP) (X)(***)(13) 330-54-1 206-354-4 Diuron (X)(***)(14) 115-29-7 204-079-4 Endosulfan (X)(***)
959-98-8 Ingenuppgift (alfa-endosulfan)
(15) 206-44-0 205-912-4 (Fluoranten)(*****)
(16) 118-74-1 204-273-9 Hexaklorbensen X▼M12000L0060—SV—16.12.2001—001.001—73
CAS-nummer(1) EU-nummer(2) DetprioriteradeämnetsnamnIdentifieratsomprioriteratfarligt
ämne
(17) 87-68-3 201-765-5 Hexaklorbutadien X
(18) 608-73-1 210-158-9 Hexaklorcyklohexan X
58-89-9 200-401-2 (gamma-isomer,lindan)
(19) 34123-59-6 251-835-4 Isoproturon (X)(***)
(20) 7439-92-1 231-100-4 Blyochblyföreningar (X)(***)
(21) 7439-97-6 231-106-7 Kvicksilverochkvicksilverföreningar X
(22) 91-20-3 202-049-5 Naftalen (X)(***)
(23) 7440-02-0 231-111-4 Nickelochnickelföreningar
(24) 25154-52-3 246-672-0 Nonylfenoler X
104-40-5 203-199-4 (4-(para)-nonylfenol)
(25) 1806-26-4 217-302-5 Oktylfenol (X)(***)
140-66-9 Ingenuppgift (para-tert-oktylfenol)
(26) 608-93-5 210-172-5 Pentaklorbensen X
(27) 87-86-5 201-778-6 Pentaklorfenol (X)(***)▼M12000L0060—SV—16.12.2001—001.001—74
CAS-nummer(1) EU-nummer(2) DetprioriteradeämnetsnamnIdentifieratsomprioriteratfarligt
ämne
(28) Ingenuppgift Ingenuppgift Polyaromatiskakolväten X
50-32-8 200-028-5 (Benso(a)pyren),
205-99-2 205-911-9 (Benso(b)fluoranten)
191-24-2 205-883-8 (Benso(g,h,i)perylen)207-08-9 205-916-6 (Benso(k)fluoranten)193-39-5 205-893-2 (Indeno(1,2,3-cd)pyren)
(29) 122-34-9 204-535-2 Simazin (X)(***)
(30) 688-73-3 211-704-4 Tributyltennföreningar X
36643-28-4 Ingenuppgift (Tributyltennkatjon)
(31) 12002-48-1 234-413-4 Triklorbensen (X)(***)
120-82-1 204-428-0 (1,2,4-triklorbensen)
(32) 67-66-3 200-663-8 Triklormetan(kloroform)
(33) 1582-09-8 216-428-8 Trifluralin (X)(***)
(*) Omgrupperavämnenharvaltsut,angestypiskaenskildarepresentantersomindikatorer(inomparentesochutannummer).Fastställandetavregle ringarkommerattriktasinpådessaenskildaämnenutanattdettahindrar
attandraenskildarepresentanterinbegripsomdettaärlämpligt.
(**) Dessagrupperavämneninbegripernormaltettstortantalenskildaföreningar.Förnärvarandekanintenågonlämpligindikatoranges.(***) Dessaprioriteradeämnenärföremålförenöversynsomsyftartillattfastställamöjligaprioriteradefarligaämnen.Kommissionenkommeratt framläggaettförslagtillslutligklassificeringsenast12månaderefterdetatt
listanantagits.Dentidsplansomfastställtsiartikel16idirektiv2000/60/EGförkommissionensförslagtillkontrollerpåverkasinteavdennaöv ersyn.
(****) Endastpentabromdifenyleter(CAS-nummer32534-81-9).(*****) Fluorantenfinnspålistansomenindikatorpåandra,farligarepolycykliskaaromatiskakolväten.(
1) CAS:ChemicalAbstractServices.
(2) EU-nummer:EuroepanInventoryofExistingCommercialChemicalSubstances(EINECS)ellerEuropeanListofNotifiedChemicalSubstances(ELINCS) .▼M12000L0060—SV—16.12.2001—001.001—75
▼B
BILAGA XI
KARTA A
System A: Ekoregioner för floder och sjöar
1. Iberisk-makaronesiskaregionen
2. Pyrenéerna
3. Italien,KorsikaochMalta4. Alperna5. DinariskavästraBalkan6. GrekiskavästraBalkan7. ÖstraBalkan
8. Västrahögländerna
9. Centralahögländerna
10. Karpaterna11. Ungerskalågländerna12. Pontiskaregionen13. Västraslätten
14. Centralslätten
15. Baltiskaregionen16. Östraslätten17. IrlandochNordirland18. Storbritannien19. Island
20. Borealahögländerna
21. Tundran22. Fennoskandiskaskölden23. Tajgan24. Kaukasus25. Kaspiskasänkan2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—76
▼B
KARTA B
System A: Ekoregioner för vatten i övergångszoner och kustvatten
1. Atlanten
2. Norskahavet3. Barentshav
4. Nordsjön
5. Österjön6. Medelhavet2000L0060—SV—16.12.2001—001.001—77