1.5

Ange vilka uppgifter som ligger till grund för den nationella byggnadsparken.



Tabell 1 Referensbyggnad för befintliga byggnader (omfattande renovering) För befintliga byggnader Byggnadsform (1) Andel fönsterareal på byggnadens klimatskal och fönster som solen inte når Golvyta m2 enligt användningen i byggnormen Beskrivning av byggnaden (2) Beskrivning av genomsnittlig byggnadsteknik (3) Genomsnittlig energiprestanda kWh/m2, a (före investering) Krav på komponentnivå (typiskt värde) 1. Enfamiljshus med underkategorier Underkategori 1 Underkategori 2 etc. 2. Flerfamiljshus med underkategorier 3. Kontorsbyggnader med underkategorier 4. Andra byggnadskategorier som inte är för bostadsändamål (1) Yta/volym, riktning, yta N/V/S/Ö-fasad. (2) Byggmaterial, typisk lufttäthet (kvalitativ), användningsmönster (om detta är tillämpligt), ålder (om detta är tillämpligt). (3) Installationssystem, U-värden för byggnadselement, fönster – yta, U-värde, g-värde, skuggning, passiva system etc.



Tabell 2 Referensbyggnad för nya byggnader För nya byggnader Byggnadsform (1) Andel fönsterareal på byggnadens klimatskal och fönster som solen inte når Golvyta m2 enligt användningen i byggnormen Typisk energiprestanda kWh/m2, a Krav på komponentnivå 1. Enfamiljshus med underkategorier Underkategori 1 Underkategori 2 etc. 2. Flerfamiljshus med underkategorier 3. Kontorsbyggnader med underkategorier 4. Andra byggnadskategorier som inte är för bostadsändamål (1) Yta/volym, yta N/V/S/Ö-fasad. Notera: Själva inriktningen av byggnaden kan i sig utgöra en energieffektivitetsåtgärd för nya byggnader.



Tabell 3 Exempel på en grundläggande rapporteringstabell för energiprestandarelevanta data Kvantitet Enhet Beskrivning Beräkning Metod och verktyg Kortfattad beskrivning av den beräkningsmetod som har använts (t.ex. med referens till EN ISO 13790) och kommentarer om beräkningsverktyget/-verktygen som använts. Omvandlingsfaktorer för primärenergi Värden på omvandlingsfaktorer mellan levererad energi och primärenergi (per energibärare) som har använts vid beräkningen. Klimatförhållanden Plats Namn på staden med angiven latitud och longitud. Graddagar för uppvärmning HDD Ska bedömas enligt EN ISO 15927-6, med specificering av beräkningsperioden. Graddagar för kylning CDD Källa för klimatdata Ge referens för de klimatdata som har använts för beräkningen. Beskrivning av terrängen T.ex. landsbygdsområde, förort, stadsområde. Förklara om närvaron av intilliggande byggnader har räknats med eller inte. Byggnadsform Längd × bredd × höjd m × m × m Kopplat till den uppvärmda/konditionerade luftvolymen (EN 13790) och med ”längd” räknat som den horisontella dimensionen på fasaden åt söder. Antal våningar — S/V-förhållande (mellan omslutningsytan och volymen) m2/m3 Förhållandet mellan fönsterarean och den totala ytan på byggnadens klimatskal Söder % Öster % Norr % Väster % Riktning ° Azimutvinkel för södra fasaden (den ”södra” fasadens avvikelse från riktningen rakt söderut). Interna vinster Byggnadens användningsområde Enligt de byggnadskategorier som föreslås i bilaga I till direktiv 2010/31/EU. Genomsnittligt utnyttjande av personvärme W/m2 Specifik elektrisk effekt för belysningssystemet W/m2 Den totala elektriska effekten för hela belysningssystemet i de konditionerade rummen (alla lampor + reglerutrustning för belysningssystemet). Specifik elektrisk effekt för elektrisk utrustning W/m2 Byggnadselement Genomsnittligt U-värde för väggar W/m2K Viktat U-värde för alla väggar: U_vägg = (U_vägg_1 · A_vägg_1 + U_vägg_2 · A_vägg_2 + … + U_vägg_n · A_vägg_n) / (A_vägg_1 + A_vägg_2 + … + A_vägg_n); här är: U_vägg_i = U-värde för väggtyp i; A_vägg_i = total yta av väggtyp i Genomsnittligt U-värde för tak W/m2K På samma sätt som för väggar. Genomsnittligt U-värde för källare W/m2K På samma sätt som för väggar. Genomsnittligt U-värde för fönster W/m2K På samma sätt som för väggar; hänsyn ska tas till köldbryggan som orsakas av karmen och spröjs (enligt EN ISO 10077–1). Köldbryggor Total längd m Genomsnittlig linjär värmegenomgång W/mK Termisk kapacitet per enhetsarea Ytterväggar J/m2K Ska bedömas enligt EN ISO 13786. Innerväggar J/m2K Plattor J/m2K Typ av solavskärmningssystem T.ex. persienner, rullgardiner, gardiner etc. Genomsnittligt g-värde för Glas — Den totala solenergitransmittansen hos glaset (för strålning vinkelrätt mot glaset), här: viktat värde utifrån ytan på olika fönster (ska bedömas enligt EN 410). Glas + solavskärmning — Den totala solenergitransmittansen för glas och en extern solavskärmningsanordning måste bedömas enligt EN 13363-1/-2. Inläckage av luft (luftväxlingar per timme) luftväxlingar/tim T.ex. räknat för en tryckskillnad mellan insidan och utsidan på 50 Pa. Installationssystem Ventilationssystem Luftväxlingar per timme luftväxlingar/tim Värmeåtervinningseffektivitet % Effektivitet hos uppvärmningssystem Produktion % Ska bedömas enligt EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232, EN 14825, EN 14511. Distribution % Utströmning % Styrning % Effektivitet hos kylsystem Produktion % Ska bedömas enligt EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232. Distribution % Utströmning % Styrning % Effektivitet hos varmvattensystem Produktion % Ska bedömas enligt EN 15316-3-2, EN 15316-3-3. Distribution % Byggnadens börvärden och scheman Börvärde för temperatur Vinter °C Operativ temperatur inomhus Sommar °C Börvärde för luftfuktighet Vinter % Relativ luftfuktighet inomhus, om det är tillämpligt: Luftfuktigheten har endast en liten inverkan på värmeupplevelsen och den upplevda luftkvaliteten för stillasittande människor i ett rum (EN 15251). Sommar % Driftscheman och reglering Närvaro Lämna kommentarer eller referenser (EN-standarder eller nationella standarder etc.) om de scheman som har använts för beräkningen. Belysning Maskiner Ventilation Uppvärmningssystem Kylningssystem Byggnadens energibehov/-användning Bidrag av (termisk) energi från de viktigaste passiva strategier som införts 1. … kWh/a T.ex. solvärme, naturlig ventilation, dagsljusanvändning etc. 2. … kWh/a 3. … kWh/a Energibehov för uppvärmning kWh/a Värme som ska levereras till eller tas bort från ett konditionerat utrymme för att bibehålla de avsedda temperaturförhållandena under en viss tidsperiod. Energibehov för kylning kWh/a Energibehov för varmvatten kWh/a Värme som ska levereras till den mängd varmvatten som behövs för att höja dess temperatur från nivån i kallvattennätet till den förbestämda temperaturen vid leveransstället. Energibehov för övriga ändamål (luftbefuktning, luftavfuktning) kWh/a Latent värme i vattenångan som ska levereras till eller tas bort från ett konditionerat utrymme av ett installationssystem för att bibehålla en specificerad minimi- eller maximifuktighet inom utrymmet (när detta är tillämpligt). Energianvändning för ventilation kWh/a Elektrisk energi till ventilationssystemet för lufttransport och värmeåtervinning (energi för förvärmning av luften ingår inte) och energi till luftfuktningssystemet för att tillgodose behovet av luftfuktning. Energianvändning för inomhusbelysning kWh/a Elektrisk energi till belysningssystemet och andra maskiner/system. Energianvändning för annan utrustning (maskiner, utomhusbelysning, reservsystem etc.) kWh/a Energiproduktion i byggnaden Termisk energi från RES (t.ex. termiska solfångare) kWh/a Energi från förnybara källor (som inte uttöms genom utvinning, exempelvis solenergi, vindkraft, vattenkraft och förnybar biomassa) eller samförbränning. Elektrisk energi som genereras i byggnaden och används på plats kWh/a Elektrisk energi som genereras i byggnaden och exporteras ut på marknaden kWh/a Energiförbrukning Levererad energi Elektricitet kWh/a Energi, angivet per energibärare, som levereras till installationssystemet via systemgränsen för att tillgodose de aktuella användningarna (uppvärmning, kylning, ventilation, varmvatten, belysning, maskiner etc.). Fossilt bränsle kWh/a Övrigt (biomassa, fjärrvärme/-kyla etc.) kWh/a Primärenergi kWh/a Energi som inte har genomgått någon omvandling.