2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B ARBETSORDNING
(Antagen vid plenarsessionen den 17 juli 2002)
(2002/769/EG, Euratom)
(EGT L 268, 4.10.2002, s. 1)
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 258, 10.10.2003, s. 39 (769/2002)
▼B
ARBETSORDNING
(Antagen vid plenarsessionen den 17 juli 2002)
(2002/769/EG, Euratom)
INGRESS
1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén företräder olika
ekonomiska och sociala grupperingar i det organiserade civilasamhället. Kommittén är ett rådgivande institutionellt organ sominrättadesgenom Romfördraget 1957.
2. Den rådgivande rollen ger ledamöterna i Europeiska ekonomiska och
sociala kommittén – och följaktligen de organisationer som deföreträder – tillfälle att delta i gemenskapens beslutsprocess. I de ibland
diametralt motsatta uppfattningar som kommer till uttryck, och den
dialog som kommittéledamöterna för, återspeglas inte bara åsikternahos de traditionella arbetsmarknadsparterna, dvs. arbetsgivarna(grupp I) och arbetstagarna (grupp II), utan även hos alla andra ekono-miska och sociala intressegrupper som är representerade (grupp III).Denna sakkunskap, dialog och strävan efter samförstånd kan öka kvali-
teten och trovärdigheten i gemenskapens politiska beslut, genom att
göra det lättare för de europeiska medborgarna att förstå och godtadessa beslut, och ge dem den insyn som är oumbärlig för demokratin.
3. Kommittén har en speciell funktion bland de europeiska institutio-
nerna: den har en unik roll som representant och debattforum för detorganiserade civila samhället och den är en självklar mötesplats för
det organiserade civila samhället och EU-institutionerna.
4. Eftersom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är ett forum
för såväl diskussion som för rådgivande verksamhet bidrar den till enbättre demokratisk förankring av genomförandet av Europeiskaunionen, och även av relationerna med de ekonomiska och socialagrupperna i tredje land. Kommittén deltar därmed i utvecklingen av
en verklig europeisk identitet.
5. För att utföra sitt uppdrag antog kommittén den 17 juli 2002 följande
arbetsordning, i enlighet med artikel 260 andra stycket i Fördraget omupprättandet av Europeiska gemenskapen.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 2
▼B
AVDELNING I
KOMMITTÉNS ORGANISATION
KAPITEL I
KOMMITTÉNS TILLTRÄDE
Artikel 1
1. Kommittén utövar sin verksamhet i perioder om fyra år.
2. Kommitténs första sammanträde i början av varje ny mandatpe-
riod vart fjärde år skall sammankallas av kommitténs äldste ledamot,
om möjligt inom en månad efter det att rådet meddelat ledamöterna
att de blivit utnämnda.
Artikel 2
1. Kommittén skall bestå av följande organ: plenarförsamlingen,
presidiet, ordföranden och facksektionerna.
2. Kommittén skall vara indelad i tre grupper, vilkas inrättande och
roll fastställs i artikel 27.
KAPITEL II
PRESIDIET
Artikel 3
1. I kommitténs presidium, som skall ha 24 medlemmar, skall varje
medlemsstat vara företrädd.
2. Kommitténs presidium skall bestå av
a) en ordförande, två vice ordförande, och tolv medlemmar som utses
direkt av plenarförsamlingen,
b) facksektionsordförandena,
c) gruppordförandena, utsedda i enlighet med artikel 27.
3. Ordföranden skall väljas i turordning bland medlemmarna i de tre
grupperna.
4. Ordföranden och vice ordförandena kan inte bli omvalda för den
tvåårsperiod som följer direkt efter de två år de innehaft sitt ämbete.
5. Vice ordförandena skall väljas bland medlemmarna i de två
grupper ur vilka ordföranden inte är hämtad.
6. Valet av presidiemedlemmar skall återspegla den princip som
fastställs i artikel 3.1 och bevara den balans mellan grupperna somskapas i enlighet med artikel 27.
Artikel 4
1. Under det första sammanträdet, som hålls i enlighet med artikel 1,
skall kommittén under ledning av ålderspresidenten bland sinaledamöter välja: sin ordförande, sina två vice ordförande, facksektio-
nernasordförande och andra pres idiemedlemmar än
gruppordförandena för en tid av två år räknat från mandatperiodensbörjan.
2. Under ålderspresidentens ledning kan endast frågor som rör dessa
val diskuteras.
Artikel 5
Det sammanträde där presidiet väljs för mandatperiodens sista två år
skall sammankallas av den avgående ordföranden. Det skall hållas ibörjan av plenarsessionen den månad då det första presidiets mandatgår ut och under den avgående ordförandensledning.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 3
▼B
Artikel 6
1. Kommittén kan bland ledamöterna välja en valberedning
bestående av en företrädare från varje medlemsstat, med uppgift att ta
emot kandidaturerna och lägga fram en lista med kandidater förplenarförsamlingen i enlighet med bestämmelserna i artikel 3.
2. Kommittén röstar om en eller flera listor med kandidater till
ordförandeskapet och presidiet i enlighet med bestämmelserna i denna
artikel.
3. Kommittén skall, eventuellt i flera voteringsomgångar, välja alla
presidiemedlemmar utom gruppordförandena och facksektionernasordförande enligt ett röstningsförfarande där en eller flera namnlistor
är föremål för omröstning.
4. Votering kan endast ske om fullständiga listor med kandidater
som uppfyller bestämmelserna i artikel 3. Listorna skall åtföljas av endeklaration i vilken varje kandidat lämnar sitt godkännande.
5. Kandidaterna på den lista som erhåller det största antalet giltiga
röster skall förklaras valda till presidiemedlemmar, förutsatt att dennalista får minst en fjärdedel av rösterna.
6. Plenarförsamlingen skall därefter med enkel majoritet välja
kommitténsordförande och vice ordförande bland de pres idiemed-
lemmar som valts i enlighet med artikel 6.3.
7. Kommittén skall därefter med enkel majoritet välja facksektio-
nernasordförande.
8. Kommittén skall slutligen rösta om presidiet i dess helhet. Presi-
diet måste erhålla minst två tredjedelar av de giltiga rösterna.
Artikel 7
En presidiemedlem skall, om han eller hon är förhindrad att utöva sitt
mandat eller i de fall som anges i artikel 70.2, bli ersatt för återstodenav mandatperioden i enlighet med artikel 6 i denna arbetsordning.
Artikel 8
1. Ordföranden skall sammankalla presidiet ex officio eller på
begäran av tio ledamöter.
2. Ett protokoll skall upprättas vid varje presidiesammanträde och
läggasfram för pres idiet för godkännande.
3. Presidiet skall fastställa sina egna procedurregler.4. Presidiet skall fastställa kommitténs organisation och interna
arbetsgång och anta arbetsordningens tillämpningsföreskrifter.
5. Presidiet och ordföranden utövar de befogenheter i fråga om
budget och finanser som fastställs i budgetförordningen och kommit-ténsarbets ordning.
6. Presidiet skall besluta om tillämpningen av bestämmelserna om
resekostnadsersättning och traktamenten till ledamöterna och till deras
suppleanter som utsetts i enlighet med artikel 18 och fastställa trakta-
mentsbeloppet för sakkunniga som tillsatts i enlighet med artikel 23,med beaktande av de budgetmässiga och finansiella förfarandena.
7. Presidiet är politiskt ansvarigt för kommitténs allmänna ledning.
Det skall i synnerhet säkerställa att de uppgifter som tillkommer
kommittén, dess organ och dess personal utförs i överensstämmelsemed kommitténsins titutionella roll.
8. Presidiet skall ansvara för att de mänskliga, budgetära och
tekniska resurserna används på bästa sätt när kommittén utför de
uppgifter som den tilldelats i fördraget. Presidiet skall bland annat delta
i budgetarbetet och i organisationen av sekretariatet.
9. Presidiet kan bilda tillfälliga arbetsgrupper av presidiemedlemmar
för att behandla alla frågor som faller inom presidiets kompeten-sområde. Övriga ledamöter kan också delta i dessa gruppers arbete2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 4
▼B
såvida inte frågan som diskuteras rör finanser, budget eller tillsättning
av tjänstemän.
10. På grundval av en för detta syfte framtagen rapport skall presi-
diet var sjätte månad undersöka vilka åtgärder som vidtagits till följdav de yttranden kommittén avgivit.
11. På begäran av en ledamot eller av generalsekreteraren skall
presidiet tolka arbetsordningens bestämmelser och tillämpningsföre-
skrifter. Presidiets beslut är bindande, med förbehåll för en möjlighet
att överklaga till plenarförsamlingen, som avgör frågan i sista hand.
12. I samband med att en ny fyraårig mandatperiod inleds skall
avgående presidium vara ansvarigt för den löpande verksamheten fram
till den nytillsatta kommitténs första sammanträde.
Artikel 9
Inom ramen för samarbetet mellan institutionerna kan presidiet ge
ordföranden mandat att sluta samarbetsavtal med Europeiska unionensinstitutioner och organ.
Artikel 10
1. På förslag från de grupper som nämns i artikel 27 skall presidiet
bland sina medlemmar tillsätta en ”budgetgrupp” med uppgift attbiträda presidiet i utövandet av dess befogenheter i fråga om finanseroch budget.
2. Budgetgruppen skall ha nio medlemmar.3. I särskilda frågor kan presidiet delegera sin beslutsrätt till budget-
gruppen.
4. De förslag som budgetgruppen antar enhälligt skall läggas fram
för presidiet för godkännande utan debatt.
5. Budgetgruppen skall delta i utarbetandet av budgeten och försäkra
sig om att den blir korrekt genomförd.
6. Budgetgruppensordförande s kall delta i förhandlingarna med
budgetmyndigheterna och rapportera om förhandlingarna till presidiet.
7. Budgetgruppensuppgifter innefattar en rådgivande funktion gent-
emot ordföranden, presidiet och kommittén samt en kontrollfunktiongentemot kommitténsenheter.
KAPITEL III
ORDFÖRANDESKAPET OCH ORDFÖRANDEN
Artikel 11
1. Ordförandeskapet skall bestå av ordföranden och de två vice
ordförandena.
2. Kommitténs ordförandeskap skall sammanträda med gruppernas
ordförande för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete.Om det är nödvändigt eller lämpligt kan berörda facksektioners
ordförande inbjudas att delta i dessa sammanträden.
3. Ordförandeskapet skall minst två gånger om året sammanträda
med gruppernasoch facks ektionernasordförande för att planera
kommitténsarbete.
Artikel 12
1. Ordföranden skall leda kommitténs arbete i enlighet med
fördragen och bestämmelserna i denna arbetsordning.
2. Ordföranden skall fortlöpande involvera vice ordförandena i sin
verksamhet; han eller hon kan tilldela dem särskilda uppdrag elleruppgifter som faller inom ordförandens kompetensområde.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 5
▼B
3. Ordföranden kan tilldela generalsekreteraren särskilda tidsbe-
gränsade uppgifter.
4. Ordföranden representerar kommittén utåt. Ordföranden kan i
vissa fall delegera denna befogenhet till en vice ordförande eller en
ledamot.
5. Ordföranden skall inför kommittén redogöra för vilka åtgärder
som vidtagits å kommitténs vägnar under tiden mellan plenarsessio-nerna. Dessa redogörelser skall inte följas av någon debatt.
6. När ordföranden har blivit vald skall han eller hon inför
plenarförsamlingen presentera sitt arbetsprogram för sin mandatperiod.Han eller hon skall också presentera en resultatöversikt i slutet av sin
mandatperiod.
Dessa två dokument kan bli föremål för debatt inom plenarförsam-
lingen.
Artikel 13
Vid tillfälliga förhinder skall ordföranden ersättas av den vice
ordförande som tillhör den grupp som näste ordförande skall kommaifrån.
KAPITEL IV
FACKSEKTIONER
Artikel 14
1. Kommittén skall bestå av sex facksektioner. Efter förslag från
presidiet kan dock plenarförsamlingen upprätta ytterligare facksektionerinom de områden som täcks av fördragen.
2. Facksektionerna upprättas av kommittén under den första plenars-
essionen i början av varje ny fyraårsperiod.
3. Förteckningen över facksektionerna och deras kompetensområden
kan ses över i samband med varje ny fyraårig mandatperiod.
Artikel 15
1. Facksektionernas medlemsantal och sammansättning skall
bestämmas av kommittén efter förslag från presidiet.
2. Med undantag för ordföranden skall varje kommittéledamot också
vara medlem av minst en facksektion.
3. Ingen får vara medlem av fler än två facksektioner, såvida inte
kommitténspres idium beviljar ett undantag för att uppnå balansmellanmedlemsstaterna.
4. Facksektionens medlemmar tillsätts av kommittén för en period
av två år med möjlighet till förlängning.
5. En facksektionsmedlem ersätts enligt förfarandet för tillsättning
av facksektionsmedlemmar.
Artikel 16
1. En facksektions presidium skall väljas för en period av två år och
bestå av nio medlemmar, inklusive en ordförande och två vice
ordförande.
2. Facksektionernas ordförande och övriga medlemmar av facksek-
tionernas presidium skall väljas av kommittén.
3. Facksektionsordförandena och övriga medlemmar av facksek-
tionspresidierna kan bli omvalda.
4. Vartannat år växlar ordförandeskapet för tre facksektioner mellan
grupperna. En och samma grupp kan inte inneha ordförandeskapet i enfacksektion under mer än fyra år i följd.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 6
▼B
Artikel 17
1. Det är facksektionernas uppgift att utarbeta yttranden eller infor-
mationsrapporter om de frågor som remitteras till dem enligt artikel 32i denna arbetsordning.
2. För att behandla en fråga som remitterats till en facksektion kan
denna bland sina medlemmar tillsätta en studiegrupp eller förslags-grupp eller utse en föredragande utan studiegrupp. Föredragandenansvarar för uppföljningen av ett yttrande efter det att det antagitsunder en plenarsession och rapporterar till facksektionen.
3. Utnämningen av föredragande, och i förekommande fall medföre-
dragande, samt sammansättningen av studiegrupper och förslagsgrupperskall göras på grundval av förslag från grupperna.
4. Studiegrupperna får inte bli permanenta, utom i särskilda fall som
kräver presidiets tillstånd i förväg med avseende på innevarandetvåårsperiod.
Artikel 18
1. En kommittéledamot som inte kan närvara vid arbetet i en studie-
grupp kan låta sig representeras av en suppleant.
2. Uppgifter om suppleantens namn och befattning skall meddelas
kommitténspres idium för godkännande.
3. Suppleanten har samma funktion i studiegruppen som den
ledamot han eller hon ersätter.
KAPITEL V
UNDERKOMMITTÉER OCH HUVUDFÖREDRAGANDE
Artikel 19
1. På presidiets initiativ kan kommittén i särskilda fall tillsätta
underkommittéer sammansatta av kommittéledamöter. Dessa skall utar-beta utkast till yttranden, att föreläggas plenarförsamlingen, i frågor avallmän karaktär eller i frågor som berör två eller flera facksektioners
kompetensområden.
2. Under perioderna mellan plenarsessionerna kan presidiet inrätta
underkommittéer med förbehåll för plenarförsamlingens godkännande
i efterhand. En underkommitté kan bara inrättasför en enda fråga.
Den upphör att existera så snart plenarförsamlingen röstat om detutkast till yttrande eller den informationsrapport som underkommitténförberett.
3. När en fråga berör flera facksektioners kompetensområde skall
underkommittén bestå av medlemmar från de berörda facksektionerna.
4. De regler som gäller facksektionerna skall tillämpas analogt på
underkommittéerna.
Artikel 20
Kommittén kan utnämna en huvudföredragande för varje fråga som
föreläggsden för behandling.
KAPITEL VI
OBSERVATIONSGRUPPER, HEARINGAR OCH SAKKUNNIGA
Artikel 21
1. När en fråga på grund av sin art, omfattning eller speciella inrikt-
ning kräver särskild flexibilitet med avseende på arbetsmetoder,förfaranden och arbetsinstrument kan kommittén tillsätta en observa-tionsgrupp.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 7
▼B
2. En observationsgrupp tillsätts genom att plenarförsamlingen
fastställer ett beslut som presidiet har fattat på grundval av ett gemen-samt förslag från grupperna eller en facksektion.
3. Vid beslutet om att tillsätta en observationsgrupp skall gruppens
målsättning, organisation, sammansättning, varaktighet och arbetssättfastställas.
Artikel 22
Om den fråga som diskuteras är särskilt viktig kan kommitténs olika
organ och andra arbetsstrukturer höra personer som inte tillhörkommittén. Om dessa personers närvaro medför extrakostnader skall
den berörda instansen begära tillstånd i förväg från kommitténs presi-
dium och lägga fram ett program i vilket den preciserar de aspekterav frågan där den anser att det krävs hjälp utifrån.
Artikel 23
Om det visar sig nödvändigt för att förbereda särskilda frågor kan
ordföranden på eget initiativ eller på förslag från grupperna, facksektio-nerna eller föredragandena utnämna sakkunniga enligt de bestämmelsersom presidiet antagit i enlighet med artikel 8.6.
KAPITEL VII
RÅDGIVANDE KOMMITTÉER
Artikel 24
1. Kommittén skall ha möjlighet att inrätta rådgivande kommittéer
bestående av kommitténs ledamöter och företrädare för de delar av det
organiserade civila samhället som kommittén önskar göra delaktiga isin verksamhet.
2. Dessa rådgivande kommittéer tillsätts genom att plenarförsam-
lingen fastställer ett beslut som presidiet har fattat. I beslutet om attinrätta en rådgivande kommitté skall dess syfte, struktur, sammansätt-ning, varaktighet och dess procedurregler anges.
3. I enlighet med artikel 24.1 och 24.2 kan ett rådgivande utskott för
industriell omvandling inrättas, bestående av kommittéledamöter ochföreträdare för representativa branschorganisationer inom kol- ochstålsektorn och för branscher med anknytning till denna sektor.
KAPITEL VIII
DIALOG MED ORGANISATIONER INOM NÄRINGSLIV OCH
SAMHÄLLE I EUROPEISKA UNIONEN OCH I TREDJE LAND
Artikel 25
1. Kommittén kan på presidiets initiativ upprätthålla strukturerade
förbindelser med ekonomiska och sociala råd och liknande organ samtorganisationer av ekonomisk och social natur i det civila samhället iEuropeiska unionen och i tredje land.
2. Kommittén kan likaså vidta åtgärder för att främja att det inrättas
ekonomiska och sociala råd eller liknande organ i de länder som ännuinte har några sådana.
Artikel 26
1. Kommittén kan på förslag från presidiet utnämna delegationer för
att upprätthålla förbindelser med de olika ekonomiska och sociala grup-peringarna i det organiserade civila samhället i länder ellersammanslutningar av länder utanför Europeiska unionen.
2. Samarbetet mellan kommittén och parterna inom det organiserade
civila samhället i kandidatländerna skall ske i form av gemensammarådgivande kommittéer, i de fall sådana har inrättats av associerings-råden. Annars skall samarbetet ske i kontaktgrupper.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 8
▼B
KAPITEL IX
GRUPPER OCH SEKTORSGRUPPERINGAR
Artikel 27
1. Kommittén består av tre grupper av ledamöter som representerar
arbetsgivare, arbetstagare samt övriga ekonomiska och sociala grupper-ingar i det organiserade civila samhället.
2. Grupperna skall välja ordförande och vice ordförande. Grupperna
skall delta i förberedelserna, organisationen och samordningen avarbetet inom kommittén och dess organ, och bidra med information.Varje grupp skall ha ett sekretariat.
3. Gruppordförandena skall vara medlemmar av presidiet i enlighet
med artikel 3.2 c.
4. Gruppordförandena skall bistå kommitténs ordförande vid utform-
ningen av politiken och i förekommande fall vid övervakningen av
utgifterna.
5. Gruppordförandena skall sammanträda med kommitténs ordföran-
deskap för att hjälpa till att förbereda presidiets och
plenarförsamlingens arbete.
6. Grupperna skall ge förslag till plenarförsamlingen inför valet av
facksektionernas ordförande i enlighet med artikel 6.7 och facksektio-nernaspres idier i enlighet med artikel 16.
7. Grupperna skall ge förslag om sammansättningen av budget-
gruppen som inrättas av kommitténs presidium i enlighet medartikel 10.2.
8. Grupperna skall ge förslag om sammansättningen av observa-
tionsgrupper och rådgivande kommittéer som inrättas avplenarförsamlingen i enlighet med artiklarna 21 och 24.
9. Grupperna skall ge förslag om sammansättningen av delegationer
och gemensamma rådgivande kommittéer som inrättas i enlighet medartikel 26.1 och 26.2.
10. Grupperna skall ge förslag om föredragande och sammansätt-
ningen av studiegrupper och förslagsgrupper som utses eller inrättas
av facksektionerna i enlighet med artikel 17.3.
11. Vid tillämpningen av artikel 27.6 till 27.10 skall grupperna
eftersträva en proportionell representation inom kommittén för
medlemsstaterna och de olika grupperingarna i näringsliv och samhälle,
samt ta hänsyn till kompetensområden och kriterierna för sund förvalt-ning.
12. En ledamot kan på frivillig basis ansluta sig till en av grupperna,
med förbehåll för att gruppmedlemmarna finner att han eller honuppfyller förutsättningarna. En ledamot kan bara vara medlem av engrupp i taget.
13. Generalsekretariatet skall ge ledamöter utan grupptillhörighet
den materiella och tekniska hjälp som krävs för att de skall kunnautöva sitt mandat. För att dessa ledamöter skall få delta i studiegrupperoch andra interna organ krävsett bes lut av kommitténsordförande eftersamråd med grupperna.
Artikel 28
1. Kommitténs ledamöter kan på frivillig basis ingå i sektorsgrup-
peringar som företräder de olika ekonomiska och socialagrupperingarna i det organiserade civila samhället i Europeiska
unionen.
2. En sektorsgruppering kan bestå av medlemmar från kommitténs
tre grupper. En ledamot kan bara vara medlem av en sektorsgrupperingi taget.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 9
▼B
3. En sektorsgruppering skall inrättas efter godkännande av presi-
diet, som skall informera plenarförsamlingen.
AVDELNING II
KOMMITTÉNS ARBETSGÅNG
KAPITEL I
RÅDFRÅGNING AV KOMMITTÉN
Artikel 29
1. Kommittén skall sammankallas av ordföranden för att utarbeta
yttranden som begärts av rådet, kommissionen eller Europaparlamentet.
2. Kommittén kan sammankallas av ordföranden på förslag från
presidiet och med majoriteten av ledamöternas godkännande för att påeget initiativ avge yttranden i alla frågor som rör de uppgifter somålagtsEuropeis ka unionen.
Artikel 30
En begäran om yttrande i enlighet med artikel 29.1 skall riktas till
kommitténs ordförande. Ordföranden skall i samråd med presidiet orga-nisera kommitténs arbete, med så stor hänsyn som möjligt till de
tidsgränser som fastställts i begäran om yttrande.
Artikel 31
På presidiets förslag kan kommittén besluta att utarbeta en informa-
tionsrapport för att studera frågor som rör de uppgifter som ålagts
Europeiska unionen.
KAPITEL II
ARBETSORGANISATION
A.FACKSEKTIONERNAS ARBETE
Artikel 32
1. När ett yttrande eller en informationsrapport skall utarbetas skall
presidiet, i enlighet med artikel 8.4, utse en facksektion som svarar för
beredningen av ärendet. Då det klart framgår att ett ämne ligger inomen facksektions kompetensområde skall ordföranden utse denna sektionoch informera presidiet om sitt beslut.
2. När en facksektion som fått i uppdrag att utarbeta ett yttrande vill
höra rådgivande utskottet för industriell omvandling (Rufio), eller närdetta utskott vill yttra sig i en fråga som en facksektion fått på remiss,
kan presidiet tillåta att Rufio utarbetar ett kompletteringsyttrande om en
eller flera punkter som är föremål för begäran om yttrande. Presidietkan också fatta detta beslut på eget initiativ. Presidiet skall organiserakommitténs arbete så att Rufio kan utarbeta sitt yttrande i tillräckligtgod tid för att facksektionen skall hinna beakta det.
Facksektionen blir även i fortsättningen ensam behörig att rapportera
inför kommittén, men måste bifoga Rufios tilläggsyttrande till sitt
huvudyttrande.
3. Kommitténsordförande s kall informera ordföranden för den
utsedda facksektionen om beslutet och om den tidsgräns inom vilkenarbetet skall utföras.
4. Kommitténsordförande s kall informera kommittéledamöterna om
remitteringen till facksektionen och om vilket datum ämnet skallbehandlasav plenarförs amlingen.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 10
▼C1
▼B
Artikel 33
Facksektionerna skall inte hålla några gemensamma överläggningar.
Artikel 34
Kommitténs ordförande kan i samförstånd med presidiet bemyndiga en
facksektion att hålla ett gemensamt sammanträde med ett utskott frånEuropaparlamentet eller Regionkommittén eller med en annan facksek-tion inom kommittén.
Artikel 35
Facksektioner till vilka en fråga har remitterats i enlighet med dessa
regler skall sammankallas av sin ordförande.
Artikel 36
1. Facksektionernas sammanträden skall förberedas av facksektio-
nens ordförande i samråd med facksektionens presidium.
2. Sammanträdena skall ledas av facksektionens ordförande, eller i
dennesfrånvaro av en vice ordförande.
Artikel 37
1. Ett facksektionssammanträde är beslutsmässigt när mer än hälften
av facksektionens ordinarie eller representerade medlemmar är närva-
rande.
2. Om beslutsmässighet inte föreligger skall ordföranden avsluta
sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som skall hållasinom en tidsgräns ordföranden fastställer, men under samma dag. Dettasammanträde är beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller repre-
senterade medlemmar.
Artikel 38
Facksektionernas yttranden skall utarbetas med föredragandens, och i
förekommande fall medföredragandens, utkast till yttrande som grund.
Artikel 39
1. Facksektionernas yttranden skall bara innehålla de texter som
facksektionen antagit i enlighet med förfarandet i artikel 56 i dennaarbetsordning.
2. Texten till de ändringsförslag som fått avslag skall medfölja som
bilaga tillsammans med omröstningsresultatet, om de fått minst en
fjärdedel av de avgivna rösterna.
Artikel 40
En facksektions yttranden skall, tillsammans med de dokument som i
enlighet med artikel 39 medföljer som bilaga, överlämnas av facksek-tionensordförande till kommitténsordförande, och därefter s kall
presidiet lägga fram det för kommittén så snart som möjligt. Doku-
menten skall skickas till kommittéledamöterna i god tid.
Artikel 41
Ett kortfattat protokoll skall upprättas för varje facksektionssam-
manträde och underställas facksektionen för godkännande.
Artikel 42
Ordföranden kan i samförstånd med presidiet eller plenarförsamlingen
återremittera en fråga till en facksektion när denne anser att det förfa-rande som föreskrivs i denna arbetsordning angående utarbetande avyttranden inte har följts, eller om denne bedömer att frågan kräverytterligare behandling.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 11
▼B
Artikel 43
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17.2 skall facksek-
tionernasförberedande arbete i princip utförasinom en s tudiegrupp.
2. Föredraganden skall, i förekommande fall i samarbete med en
eller flera medföredragande och en sakkunnig, studera den remitteradefrågan, sammanställa de olika åsikterna och på grundval av detta utar-beta ett utkast till yttrande som överlämnas till facksektionensordförande.
3. Studiegrupperna skall inte företa omröstningar.
B.PLENARSESSIONENS ARBETE
Artikel 44
Plenarförsamlingen, som omfattar alla ledamöter av kommittén, skall
sammanträda i sessioner.
Artikel 45
1. Plenarsessionerna skall förberedas av ordföranden i samråd med
presidiet. Presidiet skall sammanträda före varje session, och eventuelltunder en session, för att förbereda arbetet.
2. Presidiet kan för varje yttrande fastställa en tidsgräns för den
allmänna diskussionen under sessionen.
Artikel 46
1. Den preliminära dagordning som fastställts av presidiet på förslag
av kommitténs ordförandeskap i samarbete med gruppernas ordförandeskickas av kommitténs ordförande till alla kommittéledamöter och tillrådet, kommissionen och Europaparlamentet minst femton dagar före
sessionens öppnande.
2. Den preliminära dagordningen skall föreläggas plenarförsam-
lingen för godkännande vid varje sessions öppnande. När väl
dagordningen godkänts skall punkterna behandlas under det samman-träde dagordningen gäller. De dokument som är nödvändiga förkommitténs överläggningar skall skickas till kommitténs ledamöter ienlighet med artikel 40.
Artikel 47
1. Plenarsessionens sammanträden är beslutsmässiga då mer än
hälften av kommittéledamöterna är närvarande eller representerade.
2. Är plenarförsamlingen inte beslutsmässig skall ordföranden
avsluta sammanträdet och, vid en tid han eller hon finner lämplig under
samma plenarsession, kalla till nytt sammanträde, och församlingen ärdå beslutsför oavsett antalet närvarande eller representerade ledamöter.
Artikel 48
I samband med att dagordningen godkänns skall ordföranden till-
kännage eventuella debattpunkter angående aktuella frågor.
Artikel 49
Den preliminära dagordningen kan ändrasav kommittén i s yfte att
behandla resolutionsutkast som en eller flera av grupperna har lämnat
in i enlighet med gällande förfarande.
Artikel 50
1. Ordföranden öppnar plenarsessionen, leder överläggningarna samt
säkerställer att arbetsordningen följs. Han eller hon biträds av viceordförandena.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 12
▼B
2. I ordförandens frånvaro leds plenarsessionen av en vice
ordförande. Om även de vice ordförandena är frånvarande ledsplenars -essionen av presidiets äldste medlem.
3. Kommittén skall grunda sina överläggningar på texter från de
facksektioner som är behöriga att avrapportera till kommittén inom
det berörda området.
4. När en text har antagits av en facksektion utan röster emot kan
presidiet föreslå plenarförsamlingen att omröstning skall ske utan
föregående debatt. Detta förfarande skall användas ifall ingen ledamot
opponerar sig.
5. Om ett yttrande inte får majoriteten av plenarförsamlingens röster
kan ordföranden med plenarförsamlingens medgivande hänskjutayttrandet till den ansvariga facksektionen för ny genomgång, eller utseen huvudföredragande som under samma eller en annan plenarsessionlägger fram ett nytt utkast till yttrande.
Artikel 51
1. Ändringsförslag skall vara skriftliga och undertecknade av
förslagsställarna. De skall lämnas in till generalsekretariatet föreplenarsessionens öppnande.
2. I syfte att säkerställa en effektiv arbetsgång för plenarförsam-
lingen fastslår presidiet villkoren för inlämnande av ändringsförslag.
3. Kommittén kan dock godkänna att ett ändringsförslag lämnas in
fram till öppnandet av det sammanträde där förslaget skall diskuteras,på villkor att det är undertecknat av minst tio ledamöter.
4. Ändringsförslag skall innehålla en hänvisning till det avsnitt i
texten som avses, samt en kortfattad motivering.
5. I anslutning till ändringsförslagen är det i allmänhet endast
förslagsställaren, en kommittéledamot som opponerar sig mot förslagetsamt föredraganden som får yttra sig inför plenarförsamlingen.
6. Under behandlingen av ett ändringsförslag kan föredraganden
muntligen, med förslagsställarens godkännande, lägga fram ett kompro-missförslag som plenarförsamlingen sedan skall rösta om.
7. När det gäller ett motyttrande varss yfte är att uttrycka en helt
avvikande uppfattning i förhållande till facksektionens yttrande, skallpresidiet, i samråd med facksektionens ordförande och föredraganden,bedöma huruvida detta motyttrande kan föreläggaskommittén s om det
lyder eller om frågan först skall återremitteras till facksektionen för
ytterligare behandling.
8. Kommitténs ordförande kan, i samråd med den behöriga facksek-
tionensordförande och föredraganden, föres lå kommittén att
ändringsförslag behandlas på ett sådant sätt att den slutliga textenförblir logiskt sammanhängande.
Artikel 52
1. Ordföranden kan på eget initiativ eller på en ledamotsbegäran
anmoda kommittén att besluta att begränsa talartiden, ajournera ett
sammanträde eller avsluta en diskussion. När en diskussion förklarats
avslutad kan ingen ledamot få ordet utom i samband med deröstförklaringar som sker efter en omröstning, och då inom detidsgränser som ordföranden fastställt.
2. En ledamot kan när som helst begära och få förtur på talarlistan
under en debatt för att lägga fram en ordningsfråga.
Artikel 53
1. Ett protokoll skall utarbetas för varje plenarsession. Detta proto-
koll skall föreläggas kommittén för godkännande.
2. Den slutliga versionen av protokollet skall undertecknas av
kommitténsordförande och generals ekreterare.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 13
▼B
Artikel 54
1. Kommitténs yttranden skall innehålla en motiveringsdel, kommit-
téns synpunkter på frågan i dess helhet samt en hänvisning till den
rättsliga grunden.
2. Resultatet av omröstningen om yttrandet som helhet skall anges i
yttrandets ingress. Då en omröstning med namnupprop genomförts
skall namnen på de röstande anges.
3. Om de föreslagna ändringarna avslås av plenarförsamlingen men
erhåller minst en fjärdedel av de avgivna rösterna skall förslagen tilländringar och motiveringarna bifogasyttrandet tills ammansmedomröstningsresultatet. Detsamma skall gälla för motyttranden.
4. Texten till facksektionsyttranden som avslagits till förmån för
ändringsförslag antagna av plenarförsamlingen skall också bifogaskommitténs yttrande tillsammans med omröstningsresultatet, förutsattatt facksektionsyttrandet fick stöd av minst en fjärdedel av de avgivnarösterna.
5. När en av kommitténsgrupper s om bildatsi enlighet med
artikel 27 eller en av de sektorsgrupperingar inom det ekonomiska ochsociala livet som bildats i enlighet med artikel 28 antar en avvikandemen enhetlig ståndpunkt i en fråga som förelagts plenarförsamlingen
för granskning, kan deras ställningstagande sammanfattas i en kort
förklaring som bifogas yttrandet som bilaga, då debatten i frågan avslu-tatsmed en omrös tning med namnupprop.
Artikel 55
1. Yttranden som kommittén antagit och protokoll från kommitténs
plenarsessioner skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och
kommissionen.
2. Föredraganden ansvarar för uppföljningen av ett yttrande. Han
eller hon skall bistås av generalsekretariatet.
AVDELNING III
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
KAPITEL I
RÖSTNINGSFÖRFARANDE
Artikel 56
1. För att en röst skall vara giltig skall den avges ”för”, ”emot” eller
som ”nedlagd röst”.
2. Utom där denna arbetsordning stadgar annorlunda skall texter och
beslut antas av kommittén och dess organ med en majoritet av deavgivna rösterna för och emot.
3. Omröstning skall ske i form av öppen omröstning, namnupprop
eller sluten omröstning.
4. Omröstning om ändringsförslag skall ske genom namnupprop om
en fjärdedel av kommittéledamöterna kräver det. Den slutliga omröst-ningen om ett yttrande skall också ske genom namnupprop om minst
tio kommittéledamöter kräver det.
5. Sluten omröstning skall ske då en majoritet av kommittéledamö-
terna kräver det.
6. Om plenarförsamlingens eller facksektionens öppna omröstning
eller omröstning med namnupprop ger lika röstetal för och emot ärsammanträdesordförandens röst utslagsgivande.
7. Att föredraganden antar ett ändringsförslag utgör inte skäl nog för
att inte rösta om ändringsförslaget på vanligt sätt.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 14
▼B
KAPITEL II
FÖRFARANDE VID BRÅDSKANDE ÄRENDEN OCH SKRIFTLIGT
FÖRFARANDE
Artikel 57
1. När ärendets brådskande karaktär kan hänföras till en tidsgräns
för kommittén att yttra sig om en remiss från rådet, Europaparlamenteteller kommissionen, kan förfarandet för brådskande ärenden användas
om ordföranden anser det vara nödvändigt för att kommittén skall
kunna anta sitt yttrande i tid.
2. I brådskande frågor på kommitténivå kan ordföranden, omedel-
bart och utan att i förhand rådfråga presidiet, företa alla nödvändiga
åtgärder för att möjliggöra kommitténsarbete. Ordföranden s kall infor-
mera presidiets medlemmar om de åtgärder som vidtagits.
3. Åtgärder företagna av ordföranden skall läggas fram för godkän-
nande under kommitténs nästa plenarsession.
Artikel 58
Vissa av kommitténs yttranden som ingår i rådets eller kommissionens
obligatoriska rådfrågning av kommittén men som endast kräver ettformellt yttrande från kommittén kan antasgenom s kriftligt förfarande
efter beslut av presidiet på förslag av facksektionen.
Artikel 59
1. När ärendets brådskande karaktär beror på facksektionens
tidsgräns kan facksektionens ordförande med godkännande från
kommitténs ordförande och i samråd med facksektionens presidium,
organisera arbetet på annat sätt än enligt denna arbetsordning.
2. Åtgärder företagna av facksektionens ordförande skall läggas
fram för godkännande under facksektionens nästa sammanträde.
KAPITEL III
FRÅNVARO OCH STÄLLFÖRETRÄDARSKAP
Artikel 60
1. En ledamot som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde till
vilket han eller hon vederbörligen kallats, skall i förväg meddela berörd
ordförande.
2. När en kommittéledamot är frånvarande från fler än tre på
varandra följande plenarsessioner utan att ha utsett en ställföreträdareoch utan giltigt förfall kan ordföranden, efter samråd med presidiet
och efter att ha uppmanat ledamoten att förklara sin frånvaro, anmoda
rådet att upphäva ledamotensmandat.
3. När en facksektionsmedlem är frånvarande från fler än tre på
varandra följande sammanträden utan att ha utsett en ställföreträdareoch utan giltigt förfall kan facksektionens ordförande, efter att ha
uppmanat medlemmen att förklara sin frånvaro, anmoda medlemmen
att frånträda sin plats i facksektionen till förmån för en annan medlem.
Artikel 61
1. En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid en av
kommitténs plenarsessioner eller vid ett facksektionssammanträde kanefter att ha meddelat berörd ordförande, skriftligen överlåta sin rösträtttill en annan medlem av kommittén eller av facksektionen.
2. Ingen medlem kan ha mer än en fullmakt att rösta vid en plenars-
ession eller ett facksektionssammanträde.
Artikel 62
1. En medlem av en facksektion, studiegrupp eller delegation som är
förhindrad att närvara vid ett sammanträde till vilket han eller hon2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 15
▼B
vederbörligen kallats, kan efter att skriftligen ha meddelat berörd
ordförande, antingen direkt eller genom sitt gruppsekretariat, låta sigrepresenteras av en annan kommittéledamot.
2. Ställföreträdarens fullmakt gäller endast för det sammanträde för
vilket den blivit utfärdad.
3. När en studiegrupp tillsätts kan en medlem som blivit utsedd till
medlem av studiegruppen begära att få bli ersatt av en annan ledamotav kommittén. Detta byte skall gälla för en särskild fråga och för den
tid facksektionen arbetar med frågan. Det kan inte återkallas.
KAPITEL IV
OFFENTLIGGÖRANDE OCH SPRIDNING AV KOMMITTÉNS
TEXTER
Artikel 63
1. Kommittén skall offentliggöra sina yttranden i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning , i enlighet med de bestämmelser
som fastställts av rådet och kommissionen efter rådfrågning av
kommitténspres idium.
2. Namnen på medlemmarna i kommittén, dess presidium och fack-
sektioner samt förändringar av dessas sammansättning skalloffentliggörasi Europeiska gemenskapernas officiella tidning och på
kommitténswebbplats .
Artikel 64
1. Kommittén ansvarar för att beslutsförfarandet är öppet för insyn i
enlighet med bestämmelserna i artikel 1 i Fördraget om Europeiska
unionen.
2. Generalsekreteraren ansvarar för att nödvändiga åtgärder vidtas så
att allmänheten får tillgång till offentliga dokument.
3. Varje unionsmedborgare kan skriftligen vända sig till kommittén
på något av de officiella språken och få svar på samma språk i enlighet
med artikel 21 tredje stycket i EG-fördraget.
Artikel 65
1. Kommitténs plenarsessioner och facksektionernas sammanträden
är offentliga.
2. Efter anmodan från berörda institutioner eller organ, eller på
förslag av presidiet, kan kommittén besluta att vissa förhandlingarsom inte rör det rådgivande arbetet förs bakom stängda dörrar.
3. Övriga sammanträden är inte offentliga.
Artikel 66
1. De europeiska institutionernas medlemmar kan delta i och ta till
orda under sammanträden i kommittén och dess organ.
2. Medlemmar av andra organ och tjänstemän från institutioner och
organ kan efter bemyndigande inbjudasatt delta i s ammanträden, att tatill orda under dessa eller svara på frågor, under ledning av sammanträ-
detsordförande.
KAPITEL V
LEDAMÖTERNAS TITEL, PRIVILEGIER, IMMUNITET OCH
MANDATVILLKOR SAMT KVESTORER
Artikel 67
1. Kommitténsledamöter bär titeln ”Ledamot av Europeis ka ekono-
miska och sociala kommittén”.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 16
▼B
2. Bestämmelserna i kapitel IV artikel 11 i protokollet om Europe-
iska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965som bifogas fördraget skall vara tillämpliga på kommitténs ledamöter.
Artikel 68
1. Ledamöternasmandatvillkor omfattar derasrättigheter och s kyl-
digheter samt bestämmelser avseende deras verksamhet och deras
kontakter med institutionen och dess olika enheter.
2. I mandatvillkoren fastställs dessutom de åtgärder som kan vidtas
om arbetsordningen eller ledamöternas mandatvillkor inte respekteras.
Artikel 69
På presidiets förslag skall plenarförsamlingen för varje tvåårsperiod
välja tre ledamöter utan andra stadigvarande uppdrag i kommitténs
organisation till en kvestorsgrupp som har följande uppgifter:
a) Att övervaka att ledamöternasmandatvillkor tillämpaspå ett riktigt
sätt.
b) Att utarbeta förslag i syfte att förbättra dessa regler.
c) Att ta lämpliga initiativ för att reda ut eventuella oklarheter eller
konfliktsituationer med anknytning till ledamöternas mandatvillkor.
d) Att säkerställa kontakterna mellan kommitténs ledamöter och gene-
ralsekretariatet i samband med tillämpningen av ledamöternas
mandatvillkor.
KAPITEL VI
AVSLUTANDE AV LEDAMÖTERS MANDAT OCH OMSTÄNDIG-
HETER SOM ÄR OFÖRENLIGA MED ETT MEDLEMSKAP I
KOMMITTÉN
Artikel 70
1. Kommittéledamöternasmandat löper ut vid utgången av den av
rådet fastlagda fyraårsperioden, samtidigt som den nya kommittén till-
träder sitt mandat.
2. En enskild ledamots mandat upphör vid entledigande, avsättning,
dödsfall, force majeure eller vid omständigheter som är oförenliga medett medlemskap i kommittén.
3. Medlemskap i kommittén är oförenligt med medlemskap i en
regering, ett parlament, en av Europeiska gemenskapernas institutioner,Regionkommittén, eller en styrelsepost i Europeiska investeringsbanken
och med aktiv tjänst som tjänsteman eller annan aktiv anställning inom
någon av gemenskapernas institutioner.
4. Anhållan om entledigande skall göras skriftligt och adresseras till
kommitténsordförande.
5. Omständigheter som utgör grund för avsked återfinns i artikel 60.2
i denna arbetsordning. Då rådet beslutar att upphäva ett mandat, skalldet påbörja förfarandet för utnämning av en ersättare till detta mandat.
6. Vid entledigande, dödsfall, force majeure eller vid omständigheter
som är oförenliga med ett medlemskap i kommittén skall kommitténsordförande underrätta rådet, som sedan påbörjar förfarandet förnyutnämning. Vid entledigande skall den avgående kommittéleda-
moten, om han eller hon inte meddelar annat, kvarstå i sitt ämbete till
det datum då ersättarens mandat träder i kraft.
7. I alla de fall som nämns i denna artikels andra stycke utnämns
ersättaren för den återstående mandatperioden.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 17
▼B
KAPITEL VII
KOMMITTÉNS ADMINISTRATION
Artikel 71
1. Kommittén skall biträdas av ett sekretariat, vilket leds av en gene-
ralsekreterare som i sin tjänsteutövning är underställd presidiets
ordförande.
2. Generalsekreteraren skall delta i presidiets sammanträden, vid
vilka han eller hon har en rådgivande roll samt är protokollförare.
3. Generalsekreteraren skall avlägga en högtidlig försäkran inför
presidiet att utföra sina uppgifter samvetsgrant och helt opartiskt.
4. Generalsekreteraren ansvarar för verkställandet av de beslut som
fattats av plenarförsamlingen, presidiet och ordföranden, med stöd avkommitténs arbetsordning, samt avlägger var tredje månad en skriftligrapport till ordföranden angående de åtgärder som vidtagits eller
förutses vidtas i syfte att lösa administrations-, organisations- och
personalfrågor.
5. Generalsekreteraren kan delegera sina befogenheter inom de
gränser som bestäms av ordföranden.
6. På förslag från generalsekreteraren skall presidiet fastställa gene-
ralsekretariatets struktur för att säkerställa att kommittén och dessorgan fungerar på bästa möjliga sätt. Generalsekretariatet skall ocksåbistå ledamöterna i utövandet av deras mandat, särskilt vad avser orga-
nisationen av sammanträden samt utarbetandet av yttranden.
Artikel 72
1. De befogenheter som enligt Europeiska gemenskapernas tjänste-
föreskrifter tillkommer tillsättningsmyndigheten skall utövas
— vid utnämning av generalsekreterare, av presidiet,
— vid utnämning av tjänstemän i lönegrad 1, 2 och 3 i kategori A,
samt lönegrad LA 3 i språktjänsten, av presidiet på förslag av gene-ralsekreteraren, vad avser tillämpning av artikel 13, 29, 30, 31, 32,40, 41, 49, 50, 51, 78 och 90 första stycket i tjänsteföreskrifternaoch av ordföranden på förslag av generalsekreteraren vid tillämp-ning av övriga artiklar i tjänsteföreskrifterna, inklusive artikel 90
andra stycket,
— vid utnämning av tjänstemän i lönegrad 4 och 5 i kategori A och i
språktjänsten, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren,
— vid utnämning av tjänstemän i lönegrad 6 till 8 i kategori A och i
språktjänsten och vid utnämning av tjänstemän i kategori B, C och
D, av generalsekreteraren.
2. De befogenheter som i anställningsvillkoren för övriga anställda
inom gemenskapens institutioner tillkommer tillsättningsmyndighetenskall utövas
— vid utnämning av tillfälligt anställda i lönegrad 6 till 8 i kategori A
och i språktjänsten och vid utnämning av tillfälligt anställda i
kategori B, C och D, av generalsekreteraren, vid utnämning av
temporär personal i lönegrad 4 och 5 i kategori A och ispråktjänsten, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren ochvid utnämning av annan tillfälligt anställd personal, av presidiet påförslag av generalsekreteraren,
— vid utnämning av särskilda rådgivare, av ordföranden, i enlighet
med artikel 82 i anställningsvillkoren för övriga anställda inom ge-menskapens institutioner,
— vid utnämning av tillfälligt anställda i kategori A i lönegrad I, av
ordföranden på förslag av generalsekreteraren och vid utnämning
av all annan tillfällig personal, av generalsekreteraren,
— vid utnämning av lokalt anställda, av generalsekreteraren.
3. Ordföranden skall utöva de befogenheter som tilldelats institu-
tionen genom artikel 110 i tjänsteföreskrifterna och ansvara för2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 18
▼B
tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som avta-
latsmellan ins titutionerna.
4. Presidiet kan delegera de befogenheter som det tilldelats genom
denna artikel till ordföranden.
5. Generalsekreteraren kan delegera de befogenheter som han eller
hon tilldelatsgenom denna artikel.
Artikel 73
1. Ordföranden skall bistås av ett eget sekretariat.2. Sekretariatets personal skall, inom budgetramen, vara tillfälligt
anställd. Ordföranden är behörig att ingå anställningsavtal med sekreta-riatetspers onal.
Artikel 74
1. Före den 1 juni varje år skall generalsekreteraren förelägga presi-
diet en preliminär beräkning av inkomster och utgifter förnästkommande räkenskapsår. Presidiet skall utarbeta beräkningen avinkomster och utgifter och översända denna enligt bestämmelserna i
Europeiska gemenskapernas budgetförordning inom den i förordningen
reglerade tidsfristen.
2. Kommitténsordförande ans varar för genomförandet av beräk-
ningen av inkomster och utgifter inom ramen för budgetförordningensbestämmelser.
Artikel 75
Korrespondens till kommittén skall ställas till ordföranden eller gene-
ralsekreteraren.
KAPITEL VIII
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 76
De beteckningar på tjänster och funktioner som används i denna arbets-
ordning skall uppfattas som könsneutrala.
Artikel 77
1. Kommittén kan med absolut majoritet av ledamöterna besluta om
att revidera denna arbetsordning.
2. Om ett sådant beslut fattas skall kommittén tillsätta en kommitté
för arbetsordningen och utse en huvudföredragande som skall läggafram ett förslag till ny arbetsordning.
3. Datum för den nya arbetsordningens ikraftträdande fastställs i
samband med att den antas av kommittén.
Artikel 78
Den nya arbetsordningen skall träda i kraft den första dagen i den
månad som infaller efter det att den antagits av kommitténs ledamöter
med absolut majoritet.2002Q0769 — SV — 01.08.2002 — 000.002 — 19