1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 17 september 1974
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utskjutande delar på motorfordon
(74/483/EEG)
(EGT L 266, 2.10.1974, s. 4)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 79/488/EEG av den 18 april 1979 L 128 1 26.5.1979
►M2Council Directive 87/354/EEC of 25 June 1987(*) L 192 43 11.7.1987
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Spanien och Portugal L 302 23 15.11.1985
►A2Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 17 september 1974
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utskjutande
delar på motorfordon
(74/483/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentetsyttrande(
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning berör bl.a. utskjutande delar.
Dessa krav skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan. Det är
därför nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav antingen
som tillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, särskilt
för att det förfarande med EEG-typgodkännande, som behandlats irådetsdirektiv 70/156/EEG(
2) av den 6 februari 1970 om tillnärmning
av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordonoch släpvagnar till dessa fordon, skall kunna tillämpas på alla fordon-
styper.
Det är önskvärt att anta vissa tekniska krav som antagits av FNs ekono-
miska kommission för Europa i dess förordning nr 26 (”Enhetligabestämmelser om godkännande av fordon med avseende på utskjutandedelar”)(
3), vilket ingår som bilaga till Avtalet av den 20 mars 1958 om
införande av enhetliga villkor för godkännande och ömsesidigt erkän-nande av godkännade för utrustning och delar till motorfordon.
Dessa krav avser motorfordon i kategori M
1(internationell klassifi-
cering av motorfordon angesi direktiv 70/156/EEG).
Tillnärmningen av nationell lagstiftning om motorfordon omfattar
ömsesidigt erkännande av inspektioner som en medlemsstat utför pågrundval av gemensamma krav. Ett sådant system måste, om det skallfungera smidigt, tillämpas av alla medlemsstater från en och sammadag.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med fordon varje motorfordon i klass M1(defini-
eras i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG) som är avsett att användas på
väg, som har minst fyra hjul och som är konstruerat för en högstahastighet som överstiger 25 km/tim.
Artikel 2
Ingen medlemsstat får av skäl som hänför sig till utskjutande delar
vägra att bevilja EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännandeför ett motorfordon, eller för bagageräcken, skidhållare eller sändnings-1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 2
(1) EGT nr C 55, 13.5.1974, s. 14.
(2) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.
(3) Ekonomiska kommissionen för Europa, dokument
E/ECE/324/C148/C147/C147/C147/C149/C147/C147/C147/C150Rev. 1 Add. 25.E/ECE/TRANS/505▼M1
▼M1
eller mottagningsantenner för radio som betraktas som separata
tekniska enheter, om
— fordonet uppfyller bestämmelserna i bilagorna 1 och 2 om utskju-
tande delar,
— bagageräcken, skidhållare eller sändnings- eller mottagningsan-
tenner för radio som betraktas som särskilda tekniska enheter inomramen för artikel 9a i direktiv 70/156/EEG överensstämmer medbestämmelserna i bilaga 1.
Artikel 3
1. Ingen medlemsstat får vägra att registrera ett fordon eller förbjuda
att det saluförs, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig tillutskjutande delar under förutsättning att dessa överensstämmer med
bestämmelserna i bilagorna 1 och 2.
2. Ingen medlemsstat får av skäl som hänför sig till utskjutande
delar förbjuda att bagageräcken, skidhållare eller sändnings- ellermottagningsantenner för radio släpps ut på marknaden om dessabetraktas som separata tekniska enheter inom ramen för artikel 9a idirektiv 70/156/EEG och överensstämmer med en typ för vilken
typgodkännande har beviljatsinom ramen för artikel 2.
Artikel 4
En medlemsstat som har beviljat typgodkännande skall vidta de
åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den underrättas om
eventuella ändringar av en detalj eller egenskap som anges i bilaga 1punkt 2.2. De behöriga myndigheterna i medlemsstaten skall bestämmaom den ändrade typen skall genomgå nya provningar och om en nyrapport skall utarbetas. Om sådana provningar visar att kraven enligtdetta direktiv inte är uppfyllda skall ändringen inte godkännas.
Artikel 5
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bestämmelserna i bila-
gorna 1, 2 och 3 till den tekniska utvecklingen skall beslutas enligt detförfarande som föreskrivs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall före den 1 juni 1975 införa och offent-
liggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktivoch skall genast underrätta kommissionen om detta.
De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 oktober
1975.
2. Så snart detta direktiv har anmälts skall medlemsstaterna se till att
till kommissionen överlämna varje utkast till lagar och andra författ-
ningar som de avser att införa inom det område som omfattas av dettadirektiv, i så god tid att kommissionen hinner yttra sig om dessa.
Artikel 7
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 3
▼B
▼B
BILAGA 1
ALLMÄNNA DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄN-
NANDE, EEG-TYPGODKÄNNANDE, ALLMÄNNA
SPECIFIKATIONER, SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER,
ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP (1)
1. ALLMÄNT
1.1 Bestämmelserna i denna bilaga gäller inte för yttre backspeglar eller
kulan på dragkrokar.
1.2 Syftet med dessa bestämmelser är att minska risken för eller svårig-
hetsgraden av kroppsskador hos personer som träffas av karosseriet
eller snuddar vid detta vid en kollision. ►M1Detta gäller både när
fordon står stilla och är i rörelse. ◄
2. DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som
här anges:
2.1Typgodkännande av ett fordon: godkännandet av en fordonstyp med
avseende på dess utskjutande delar.
2.2Fordonstyp med avseende på dess utskjutande delar: en kategori av
motorfordon vilka inte skiljer sig från varandra väsentligt i fråga om
form eller material för den utvändiga ytan.
2.3 Med yttre yta avses fordonets utsida omfattande motorhuven, bagage-
rumslocket, dörrarna, skärmarna, taket, belysnings- och
ljussignaleringsanordningar och synliga förstärkningskomponenter.
2.4 Med golvlinje avses den linje som bestäms enligt följande:
förskjut runt ett lastat fordon en kon med vertikal axel och en odefini-
erad höjd och en halvvinkel på 30º på så sätt att den hela tiden har
lägsta möjliga kontaktpunkt med fordonets utvändiga yta. Golvlinjen
är det geometriska spåret mellan dessa kontaktpunkter. Vid bestämning
av golvlinjen skall upphängningspunkterna för domkraft, avgasrör eller
hjulen inte beaktas. Utskärningarna vid hjulen betraktas som täckta
med en tänkt yta som bildar en kontinuerlig fortsättning av omgivande
ytor. Stötfångarna i fordonets båda ändar skall beaktas vid bestämning
av golvlinjen. Beroende på det aktuella fordonet kan golvlinjen
uppträda på stötfångarens yttre del eller på karosseridelen under
stötfångaren. När två eller flera kontaktpunkter uppträder samtidigt
skall den nedre användas vid bestämning av golvlinjen.
2.5 Med krökningsradie avses radien för den cirkelbåge som bäst
överensstämmer med den avrundade formen hos den aktuella delen.
2.6 Med lastat fordon avses ett fordon som har lastats till högsta tillåtna
tekniska massa. Fordon som är försedda med hydropneumatisk,
hydraulisk eller pneumatisk fjädring eller en anordning för automatisk
nivåreglering som funktion av lasten skall provas med fordonet under
de mest ofördelaktiga, normala körförhållanden som anges av tillver-
karen.
2.7 Med fordonets yttersta, utvändiga kant avses vad gäller fordonets sidor
planet som är parallellt med fordonets längsgående mittplan och som
sammanfaller med dess yttre sidokant och vad gäller fordonets front
och bakparti dess vinkelräta tvärplan som sammanfaller med de yttersta
kanterna baktill och framtill, bortsett från utskjutningar från
2.7.1 däck i närheten av deraskontaktpunkter med marken och ans lutningar
för däcktrycksmätare,
2.7.2 antislirskydd som kan vara monterade på hjulen,
2.7.3 backspeglar,1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 4
(1) Texten i bilagorna liknar i det väsentliga den i reglemente nr 26 från Förenta natio-
nernas ekonomiska kommission för Europa. Särskilt indelningen i punkter ärdensamma. När en punkt i reglemente nr 26 saknar motsvarighet i bilagorna markeras
detta genom att punktensnummer återgesinom parentes .▼M1
▼B
▼M1
▼M1
2.7.4 körriktningsvisare på sidorna, markeringslyktor, positionslyktor framtill
och baktill (på sidorna) och parkeringslyktor,
2.7.5 för fram- och baksidans vidkommande, delar monterade på
stötfångarna, kopplingsanordningar och avgasrör.
2.8 Med utskjutningens mått för en komponent som är monterad på en
panel avses det mått som bestäms enligt metoden i bilaga 2 punkt 2.
2.9 Med den nominella linjen för en panel avses linjen som passerar de två
punkter som representerar mittpunktens placering för en sfär när dess
yta först och sist berör en del under det i bilaga 2 punkt 2.2 beskrivna
förfarandet.
3. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för ett fordon med avseende på
utskjutande delar
3.1.1 Ansökan om EEG-typgodkännande för en fordonstyp med avseende på
utskjutande delar skall göras av fordonstillverkaren eller hans represen-
tant.
3.1.2 Ansökan skall åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar3.1.2.1 fotografier av fordonetsframdel, bakparti och s idor tagna i en vinkel
på 30º till 45º från fordonetsvertikala, längs gående mittplan,
3.1.2.2 ritningar av stötfångare,
3.1.2.3 där så är lämpligt ritningar av särskilda yttre, utskjutande delar och vid
behov vissa sektioner av den utvändiga yta som avses i 6.9.1.
3.1.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall
godkännas skall tillhandahållas den tekniska tjänst som svarar för
typgodkännandet. På begäran av denna tjänst skall även särskilda delar
eller prover av använt material tillhandahållas.
3.2 Ansökan om EEG-typgodkännande vad avser bagageräcken, skidhål-
lare eller sändnings- eller mottagningsantenner för radio som betraktas
som separata tekniska enheter
3.2.1 Ansökan om EEG-typgodkännande vad avser bagageräcken, skidhål-
lare eller sändnings- eller mottagningsantenner för radio som betraktas
som separata tekniska enheter inom ramen för artikel 9a i direktiv 70/
156/EEG skall inlämnas av fordonstillverkaren eller tillverkaren av
dessa separata tekniska enheter, eller av deras representant.
3.2.2 För varje typ av enhet som nämns i punkt 3.2.1 skall ansökan åtföljas
av
3.2.2.1 ett dokument i tre exemplar som beskriver de tekniska egenskaperna
för den separata tekniska enheten och de monteringsanvisningar som
medföljer varje teknisk enhet som utbjuds till försäljning,
3.2.2.2 ett typexemplar av den enskilda tekniska enheten. Om den ansvariga
myndigheten bedömer det som nödvändigt kan den begära ytterligare
ett provexemplar. Provexemplaren skall märkas tydligt och outplånligt
med det märke som anges i artikel 9a punkt 3 i direktiv 70/156/EEG.
Vad avser bagageräcken och skidhållare skall det finnas plats för
fastsättning av det obligatoriska EEG-typgodkännandenumret.
Typgodkännandenumret skall föregås av den eller de internationella
typgodkännandebokstäverna för det land som har beviljat sådant
godkännande ►
A1(1)◄.
4. EEG-TYPGODKÄNNANDE
(4.1)(4.2)(4.3)(4.4)1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 5
(1) B = Belgien, D = Tyskland, DK = Danmark, E = Spanien, F = Frankrike, ►M2EL =
Greece◄, I = Italien, IRL = Irland, L = Luxemburg, N L = Nederländerna, P =
Portugal, UK = Förenade kungariket, ►A217 = för Finland, 5 = för Sverige, 12 =
för Österrike. ◄▼B
▼B
(4.4.1)
(4.4.2)(4.5)
4.6 En blankett i överensstämmelse med mallen i bilaga 3 skall åtfölja
EEG-typgodkännandeintyget.
4.6.1 När godkännande beviljas för en ansökan under punkt 3.1 skall en
blankett enligt mallen i bilaga 3 bifogastypgodkännandeintyget.
4.6.2 När godkännande beviljas för en ansökan under punkt 3.2 skall en
blankett enligt mallen i bilaga 4 utfärdas.
4.6.3 När det i en ansökan under punkt 3.1 hänvisas till en blankett av den
typ som visas i bilaga 4 skall omfattningen av fordonsprovningarna
begränsas till utskjutande delar. I sådana fall skall typgodkännandein-
tyget för fordonet åtföljasav ett exemplar av typgodkännandeintyget
för den enskilda tekniska enheten.
5. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER
5.1 Bestämmelserna i denna bilaga gäller inte de delar av den utvändiga
ytan som, när fordonet är lastat och med alla dörrar, fönster och
åtkomstlock etc. stängda, är antingen
5.1.1 på en höjd av mer än 2 meter, eller5.1.2 under golvlinjen, eller
5.1.3 är placerade så att de under såväl statiska förhållanden som under drift
inte kan beröras med en sfär som har en diameter på 100 mm.
5.2 Det får på den utvändiga ytan av fordonet inte finnas spetsar eller
skarpa kanter eller utåtriktade delar av sådan form, dimension, riktning
eller hårdhet att de sannolikt ökar risken för eller svårighetsgraden av
kroppsskador på en person som träffas av eller snuddar vid fordonets
utsida vid en kollision.
5.3 Det får på fordonets utsida inte finnas utåtriktade delar som kan fastna
i fotgängare, cyklister eller motorcyklister.
5.4 Ingen utskjutande del på den utvändiga ytan får ha en krökningsradie
på mindre än 2,5 mm. Detta krav gäller inte delar på den utvändiga
ytan som skjuter ut mindre än 5 mm; utåtriktade kanter på sådana delar
skall vara avrundade utom då dessa skjuter ut mindre än 1,5 mm.
5.5 Utskjutande delar på den utvändiga ytan som består av material vars
hårdhet inte överstiger 60 Shore A får ha en radie som är mindre än
2,5 mm. ►
M1Hårdhetsmätningen skall utföras med delen som om
den vore monterad på fordonet. När det är omöjligt att utföra en
hårdhetsmätning enligt Shore A skall jämförbara mätningar användas
vid utvärderingen. ◄
5.6 Bestämmelserna enligt 5.1 till 5.5 gäller utöver de särskilda föreskrif-
terna i den följande punkten 6, utom där annat anges i dessa särskilda
föreskrifter.
6. SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER
6.1Ornament
6.1.1 Påmonterade ornament som skjuter ut mer än 10 mm från sitt stöd
skall tryckas in, lossna eller böjas när de påverkas i sin mest utskju-
tande punkt av en kraft på 10 daN i vilken riktning som helst i ett
plan som ungefär är parallellt med monteringsytan. Dessa
bestämmelser gäller inte ornament på kylargaller, för vilka endast de
allmänna kraven i punkt 5 gäller. ►M1För att anbringa kraften1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 6
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
10 daN skall en plan stämpel med en diameter på högst 50 mm
användas. När detta inte är möjligt skall en likvärdig metod användas.
När ornamenten har tryckts in, lossnat eller böjts skall återstående delar
inte skjuta ut mer än 10 mm. Dessa utskjutande delar skall under alla
omständigheter uppfylla bestämmelserna enligt punkt 5.2. Om orna-
mentet har monteratspå en fot ans esdenna fot tillhöra ornamentet
och inte underliggande stödyta. ◄
6.1.2 Kraven enligt punkt 6.1.1 gäller inte yttre skyddslister och andra yttre
skyddsanordningar. Dessa skall dock vara ordentligt fastgjorda.
6.2Strålkastare
6.2.1 På strålkastare är framskjutande skydd och flänsar tillåtna under
förutsättning att deras utskjutning, mätt från lyktglasets utsida, inte
överstiger 30 mm och deras radie är minst 2,5 mm. ►M1För huvud-
strålkastare som är monterade bakom en extra, genomskinlig yta skall
utskjutningen mätas från den yttersta, genomskinliga ytan. Utskjutning-
arna skall bestämmas enligt den metod som beskrivs i punkt 3 i bilaga
2.◄
6.2.2 Infällbara strålkastare skall uppfylla kraven i punkt 6.2.1 ovan både då
de är i läget för användning och i infällt läge.
6.2.3 Bestämmelserna i punkt 6.2.1 gäller inte huvudstrålkastare som är
försänkta i karosseriet eller där karosseriet är ”överhängt”, förutsatt att
denna konstruktion uppfyller kraven enligt punkt 6.9.1.
6.3Galler och mellanrum
6.3.1 Kraven enligt punkt 5.4 gäller inte mellanrum mellan fasta eller rörliga
delar, omfattande de som ingår i galler till luftintag eller luftutsläpp
och kylargaller, förutsatt att avståndet mellan näraliggande delar inte
överstiger 40 mm och att gallren och mellanrummen har ett funktio-
nellt syfte. För mellanrum mellan 40 mm och 25 mm skall
krökningsradien vara 1 mm eller mer. Om avståndet mellan två närlig-
gande delar är lika med eller mindre än 25 mm skall krökningsradien
för delarnas utvändiga ytor vara minst 0,5 mm. Avståndet mellan två
närliggande delar i galler och mellanrum skall bestämmas enligt den
metod som beskrivs i punkt 4 i bilaga 2.
6.3.2 Övergången mellan framsidan och sidoytan för varje komponent som
ingår i ett galler eller bildar ett mellanrum skall vara avrundat.
6.4Vindrutetorkare
6.4.1 Vindrutetorkarens infästningar skall vara sådana att torkaraxlarna är
täckta med ett skyddshölje som har en krökningsradie enligt kraven i
punkt 5.4 och en ändyta med en yta på minst 150 mm2. För avrundade
höljen skall dessa ha en minsta utskjutande yta på 150 mm2mätt högst
6,5 mm från den mest utskjutande punkten. Dessa krav gäller även
bakrutans torkare och strålkastartorkare.
6.4.2 Punkt 5.4 gäller inte för torkarbladen eller torkarnass tödjande delar.
Dessa anordningar får dock inte ha några vassa kanter eller vassa eller
spetsiga delar.
6.5Stötfångare
6.5.1 Stötfångarnas yttre ändar skall vara böjda in mot den utvändiga ytan så
att risken för att något fastnar i dem blir så liten som möjligt. Detta
krav anses vara uppfyllt om stötfångaren antingen är försänkt eller
inbyggd i karosseriet eller om ändarna är böjda så att de inte kan1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 7
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼M1
beröras med en 100 mm sfär och mellanrummet mellan stötfångaren
och omgivande karosseri inte överstiger 20 mm.
6.5.2 Stötfångarens delar skall vara så utformade att alla utåtvända, fasta ytor
har en minsta radie på 5 mm.
6.5.3 Kraven i punkt 6.5.2 gäller inte för delar av stötfångaren eller på delar
som är monterade på denna och som har en utskjutning på högst 5 mm,
särskilt i fråga om skarvhylsor och sprutmunstycken för strålkastar-
rengörare; dessa delars utskjutande kanter skall alltid vara avrundade,
utom då delarna skjuter ut mindre än 1,5 mm.
6.6Handtag, gångjärn och tryckknappar på dörrar, bagageutrymmen
och motorhuv; påfyllningsrör och locktill bränsletank .
6.6.1 Utskjutningen får inte överstiga 40 mm för handtag till dörrar och
bagageutrymmen och 30 mm i alla övriga fall.
6.6.2 Om handtagen på sidodörrarna är av en vridbar typ skall de uppfylla
ett av följande krav:
6.6.2.1 För handtag som vrids parallellt med dörrens plan måste den öppna
delen av handtaget vara bakåtriktad. Den yttre delen av sådana handtag
skall vara svängd bakåt mot dörrens plan och placerad i en skyddande
infattning eller vara försänkt.
6.6.2.2 Handtag som vrids utåt i någon riktning som inte är parallell med
dörrens plan skall i stängt läge omges av en skyddande infattning eller
vara försänkt. Den öppna änden skall vara riktad nedåt eller bakåt.
Handtag som inte uppfyller det senaste kravet kan dock godtas om
— de har en oberoende återgångsmekanism,
— de inte skjuter ut mer än 15 mm om återgångsmekanismen inte
fungerar,
— de i öppet läge överensstämmer med bestämmelserna i punkt 5.4,
och
— ytan av deras ändyta, mätt högst 6,5 mm från den mest utskjutande
punkten, inte är mindre än 150 mm2
6.7Hjul, hjulmuttrar, navkapslar och hjulskivor
6.7.1 Kraven i punkt 5.4 gäller inte för dessa delar.
6.7.2 Hjulen, hjulmuttrarna, navkapslarna och hjulskivorna får inte ha spetsar
eller vassa kanter som skjuter ut utanför hjulfälgens yttre plan. Ving-
muttrar är inte tillåtna.
6.7.3 När fordonet körsrakt fram får ingen annan del av hjulen än däcken
och som är placerad över horisontalplanet genom deras rotationsaxlar
skjuta ut utanför den vertikala projektionen i ett horisontellt plan av
fordonets utsida eller uppbyggnad. Dock kan hjulskivor som täcker
hjul och hjulmuttrar skjuta ut utanför den vertikala projektionen av
fordonetsuts ida eller uppbyggnad om detta är motiverat av funktio-
nella krav. Detta förutsätter dock att den utskjutande delens radie är
minst 30 mm och att utskjutningen utanför den vertikala projektionen
av fordonets utsida eller uppbyggnad inte i något fall överstiger 30 mm.
6.8.Plåtkanter
6.8.1 Plåtkanter, t.ex. avrinningslister och glidskenor till dörrar, är tillåtna
under förutsättning att de är bakåtvikta och försedda med ett skydd i
enlighet med tillämpliga krav i denna bilaga. ►M1En oskyddad
kant skall anses vara bakåtböjd antingen den är böjd ungefär 180º, eller
om den är böjd mot karosseriet på så sätt att den inte kan beröras med
en sfär med en diameter på 100 mm. ◄
6.9Karosseripaneler
6.9.1 Falsar i karosseripaneler får ha en radie som understiger 2,5 mm under
förutsättning att den inte är mindre än 1/10 av utskjutningens höjd ”H”,
mätt i enlighet med den i ►M1bilaga 2 punkt 1 ◄beskrivna
metoden.1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 8
▼B
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
6.10Sidoriktade vind- eller regnavvisare
6.10.1 Sidoriktade avvisare skall ha en radie på minst 1 mm för kanter som
kan riktasutåt.
6.11Upphängningspunkter för domkraft och avgasrör
6.11.1 Upphängningspunkterna för domkraft och avgasrör får inte skjuta ut
mer än 10 mm utanför den vertikala projektionen av den omedelbart
ovanför liggande golvlinjen. Som ett undantag från detta krav får ett
avgasrör skjuta ut mer än 10 mm utanför den vertikala projektionen
av golvlinjen, förutsatt att det avslutas med avrundade kanter med en
minsta krökningsradie på 2,5 mm.
6.12Luftintags- och utsläppsspjäll
6.12.1 Luftintags- och utsläppsspjäll skall uppfylla kraven enligt punkterna
5.2, 5.3 och 5.4 i alla användningslägen.
6.13Tak
6.13.1 Tak som kan öppnas skall beaktas endast i stängt läge.6.13.2 Cabrioleter skall undersökas med taket både i öppet och stängt läge.6.13.2.1 När taket är öppet skall ingen kontroll utföras av fordonet inom en
tänkt yta som bildas av taket i stängt läge.
6.13.2.2 När ett skyddskapell för det ihopfällda taket levereras som standardut-
rustning skall kontrollen utföras med kapellet på plats.
6.14Fönster
6.14.1 Fönster som öppnas utåt från fordonets utvändiga yta skall
överensstämma med följande bestämmelser i alla användningslägen:
6.14.1.1 Inga frilagda kanter får vara vända framåt.6.14.1.2 Ingen del av fönstret får skjuta ut utanför fordonets yttersta, utvändiga
kant.
6.15Fästen för registreringsskyltar
6.15.1 De fästen för registreringsskyltar som tillverkaren tillhandahåller skall
överensstämma med kraven i punkt 5.4 i denna bilaga om de kan
beröras med en sfär som har en diameter på 100 mm då en registre-
ringsskylt är monterad i enlighet med tillverkarens anvisningar.
6.16Bagageräcken och skidhållare
6.16.1 Bagageräcken och skidhållare skall vara monterade på fordonet på
sådant sätt att en låsningsmöjlighet finns i minst en riktning som
motstår horisontella, längsgående och tvärgående krafter som minst är
lika med räcketsvertikala las tkapacitet enligt tillverkarensuppgifter.
Vid provning av bagageräcke eller skidhållare som har monterats i
enlighet med tillverkarens anvisningar får provbelastningen inte
anbringasendas t i en punkt.
6.16.2 Ytor som efter montering av räcket kan beröras som har en sfär med en
diameter på 165 mm får inte ha några delar med en krökningsradie
som är mindre än 2,5 mm, såvida inte bestämmelserna i 6.3 kan tillä-
mpas.
6.16.3 Fästelement som t.ex. bultar som dras åt eller lossas utan hjälp av
verktyg får inte skjuta ut mer än 40 mm utanför den i punkt 6.16.2
avsedda ytan, varvid utskjutningen bestäms enligt den metod som före-
skrivs i bilaga 2 punkt 2, men med en sfär med en diameter på 165 mm
i de fall där det förfarande används som föreskrivs i punkt 2.2 i
ovannämnda bilaga.
6.17Sändnings- och mottagningsantenner för radio
6.17.1 Sändnings- och mottagningsantenner för radio skall monteras på
fordonet på så sätt att om deras fria yta befinner sig mindre än 2 m
från körbanan i de användningslägen som tillverkaren anger för
antennen skall den ligga inom det område som begränsas av vertikala
plan på ett avstånd av 10 cm från fordonets yttersta kant som den defi-
nierasi punkt 2.7.1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 9
▼M1
▼M1
6.17.2 Vidare skall antenner vara monterade på fordonet på så sätt, och om
nödvändigt deras fria ändar- så begränsade att ingen del av antennerna
skjuter ut utanför fordonets yttersta kant som den definieras i punkt
2.7.
6.17.3 Antennröret får ha en krökningsradie som är mindre än 2,5 mm. De
fria ändarna skall dock vara försedda med en fast hätta, vars kröknings-
radie inte är mindre än 2,5 mm.
6.17.4 Antennsocklarna får inte skjuta ut mer än 30 mm enligt det förfarande
som beskrivs i punkt 2 i bilaga 2. För antenner som har förstärkaren
inbyggd i socklar får sådana socklar dock skjuta ut upp till 40 mm.
6.18Monteringsanvisningar
6.18.1 Bagageräcken, skidhållare och sändnings- och mottagningsantenner för
radio som har typgodkänts som enskilda tekniska enheter får inte
utbjudas till försäljning, säljas eller köpas utan att monteringsanvisning
medföljer. Monteringsanvisningen skall innehålla alla uppgifter som
behövs för att montera delarna på fordonet på ett sätt som
överensstämmer med bestämmelserna i punkterna 5 och 6. Särskilt
skall anges hur teleskopiska antenner skall ställas in för användning.
(7.)
(7.1)
(7.1.1)
(7.1.2)(7.2)
8. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP
(8.1)
8.2 För kontroll av överensstämmelsen med den godkända typen skall ett
tillräckligt antal stickprovskontroller utföras på serieproducerade
fordon.
(9.)
(9.1)
(9.2)
(10.)1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 10
▼B
▼B
BILAGA 2
FÖRFARANDEN FÖR BESTÄMNING AV STORLEKEN AV UTSKJU-
TANDE DELAR OCH MELLANRUM
1. FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV HÖJDEN AV UTSKJUTANDE
FALSAR I KAROSSERIPANELER
►M11.1◄Höjden ”H” för en utskjutning bestäms grafiskt i förhållande till
en cirkel med en diameter på 165 mm, som invändigt tangerar den yttre
konturen av den utvändiga yta som skall kontrolleras.
►M11.2◄Höjden ”H” är det största värde av avståndet, mätt längs en rät
linje genom centrum av cirkeln med en diameter på 165 mm, mellan
omkretsen av nämnda cirkel och utskjutningens yttre kontur (se figur 1).
►M11.3◄När utskjutningen har sådan form att en del av den yttre
omkretsen av den utvändiga ytan på den del som skall undersökas inte kan
berörasfrån uts idan med en cirkel med en diameter på 100 mm, antasytans
omkrets i detta område motsvara den som bildas av en cirkel med en
diameter på 100 mm mellan dess tangeringspunkter med den utvändiga
konturen (se figur 2).
►M11.4◄Tvärsnittsritningar av nödvändiga delar genom den utvändiga
ytan skall tillhandahållas av tillverkaren för bestämning av utskjutningens
höjd enligt ovanstående metod.
2. FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV STORLEKEN AV UTSKJUT-
NINGEN FÖR EN DEL SOM ÄR MONTERAD PÅ EN UTVÄNDIG YTA
2.1 Utskjutningens storlek för en del som är monterad på en konvex yta kan
bestämmas antingen direkt eller med hänvisning till en ritning av lämpligt
tvärsnitt av delen i monterat läge.
2.2 Om utskjutningens storlek för en del som är monterad på en icke konvex
yta inte kan bestämmas genom en enkel mätning skall denna bestämmas
genom den största avvikelsen av avståndet mellan mittpunkten för en sfär
med en diameter på 100 mm och panelensnominella linje när s fären förs
fram i konstant kontakt med komponenten. I figur 3 ges ett exempel på
användning av detta förfarande.
3. FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV UTSKJUTNINGEN AV
SKÄRMAR OCH KANTER TILL HUVUDSTRÅLKASTARE
3.1 Strålkastarens utskjutning från den utvändiga ytan skall mätas horisontellt
från beröringspunkten för en sfär med en diameter på 100 mm enligt figur
4.
4. FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV ETT MELLANRUM ELLER
AVSTÅNDET MELLAN ELEMENTEN I ETT GALLER
4.1 Storleken av ett mellanrum eller avståndet mellan element i ett galler skall
bestämmas som avståndet mellan två plan som går genom sfärens berörings-
punkter och vinkelrätt mot den linje som förbinder alla beröringspunkter.
Figurerna 5 och 6 ger exempel på användning av detta förfarande.1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 11
▼M1
▼B
▼M1
▼B
Figur 1
Figur 21974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 12
▼M1
1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 13
▼M1
BILAGA 3
MALL
►(1)M11974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 14
▼B
▼M1
BILAGA 4
MALL
(Största format: A4 (210 × 297 mm)
1974L0483 — SV — 01.01.1995 — 004.001 — 15