1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 95/28/EG
av den 24 oktober 1995
om brinnegenskaperna hos material som används i inredningen till vissa kategorier av motor-
fordon
(EGT L 281, 23.11.1995, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►A1Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken
Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens
och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger tillgrund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 95/28/EG
av den 24 oktober 1995
om brinnegenskaperna hos material som används i inredningen till
vissa kategorier av motorfordon
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
ANTAGIT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 100a i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget (3), och
med beaktande av följande:Den inre marknaden omfattar ett område utan inre gränser, där fri
rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Det är
viktigt att vidta åtgärder i detta syfte.
De tekniska kraven som vissa fordonskategorier måste uppfylla enligt
nationell lagstiftning har bland annat samband med brinnegenskapernahos de material som används i inredningen till vissa kategorier av
motorfordon.
Dessa krav varierar mellan medlemsstaterna.Särskilt för att medge tillämpning av det EEG-typgodkännandeförfa-
rande som behandlades i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkän-nande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (
4), måste alla
medlemsstater anta likadana krav, antingen som komplement till eller
som ersättning för befintliga bestämmelser.
Detta direktiv kommer att utgöra ett av flera separata direktiv för EEG-
typgodkännandeförfarande som har upprättats genom rådets direktiv70/156/EEG. Följaktligen bör de bestämmelser som i direktiv 70/156/EEG har fastställts med avseende på fordonssystem, komponenter ochseparata tekniska enheter gälla inom ramen för detta direktiv.
Det är lämpligt att referera till rådets direktiv 77/649/EEG (
5), vilket
anger metoden för bestämning av ”referenspunkten” (”R-punkten”).
För att garantera passagerarnas säkerhet och trafiksäkerheten är det
viktigt att material som används i inredningen till linje- ochlångsfärdsbussar uppfyller minimikrav för att undvika eller åtminstonedämpa flamutvecklingen så att passagerarna hinner evakuera fordonet i
händelse av brand.
Det är önskvärt att införa alternativa förfaranden för typgodkännande
av fordon som system i enlighet med detta direktiv, dvs. antingen pågrundval av provningar avseende brinnegenskaperna hos material somanvänds i inredningen till motorfordon eller på grundval av ett EEG-typgodkännande för komponent för varje material och/eller utrustning
som säten, gardiner etc. som används i inredningen till dessa fordon,
varvid det måste kontrolleras att sådana material och/eller utrustningarär riktigt installerade.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 2
(1) EGT nr C 154, 19.6.1992, s. 4.
(2) EGT nr C 332, 16.12.1992, s. 12.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 29 oktober 1992 (EGT nr C 305,
23.11.1992, s. 109), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december
1994 (EGT nr C 384, 31.12.1994, s. 1) och Europaparlamentets beslut avden 15 juni 1995 (EGT nr C 166, 3.7.1995).
(
4) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommission-
ens direktiv 93/81/EEG (EGT nr L 264, 23.10.1993, s. 49).
(5) EGT nr L 267, 19.10.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommis-
sionens direktiv 90/630/EEG (EGT nr L 341 av den 6.12.1990, s. 20).
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med
— ”fordon”: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/
156/EEG,
— ”komponent”: en anordning enligt definitionen i artikel 2 i direktiv
70/156/EEG.
Artikel 2
Om tillämpliga krav enligt bilagorna I, IV, V och VI till detta direktiv
är uppfyllda får medlemsstaterna inte vägra att utfärda
— EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för ett fordon
eller vägra eller förbjuda försäljning, registrering, idrifttagande elleranvändning av ett fordon av skäl som har samband med brinnegen-
skaperna hos material som används i inredningen av dess karosseri,
— EEG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en
komponent som används i inredningen av fordonets karosseri eller
förbjuda dess försäljning eller användning av skäl som har sambandmed brinnegenskaperna hos material som används vid dess tillverk-ning.
Artikel 3
1. Medlemsstaterna skall anta och offentliggöra de lagar, förord-
ningar och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för attfölja detta direktiv inom 18 månader efter direktivets antagande. De
skall genast underrätta kommissionen om detta.
Från det datum som avses i första stycket får medlemsstaterna inte
längre förbjuda vare sig att fordon tas i drift eller att komponentersäljs eller används om de är utformade i enlighet med detta direktiv.
De skall tillämpa dessa bestämmelser 36 månader efter antagandet av
detta direktiv.
2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla
en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisningnär den offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall
införas skall varje medlemsstat själv utfärda.
Artikel 4
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 3
▼B
BILAGEFÖRTECKNING
Bilaga I: Tillämpningsområde, definitioner, ansökan om EEG-typgodkännande, beviljande av
EEG-typgodkännande, specifikationer, ändringar av typen, produktionens
överensstämmelse, krav avseende installation i fordonet . ......................
Tillägg: Förlaga för EEG-typgodkännandemärke för en komponent .. ...........
Bilaga II: Informationsdokument ..................................................
Tillägg 1: Informationsdokument (fordon) . .................................
Tillägg 2: Informationsdokument (komponent) .. ............................
Bilaga III: EEG-typgodkännandeintyg .. .............................................
Tillägg 1: Typgodkännandeintyg (fordon) . .................................
Tillägg 2: Typgodkännandeintyg (komponent) ... ............................
Bilaga IV: Prov för bestämning av olika materials horisontella brinnhastighet ... ...........
Bilaga V: Prov för bestämning av olika materials smältegenskaper ......................
Bilaga VI: Prov för bestämning av olika materials vertikala brinnhastighet ................1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 4
▼B
BILAGA I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EEG-
TYPGODKÄNNANDE, BEVILJANDE AV EEG-TYPGODKÄNNANDE,
SPECIFIKATIONER, ÄNDRINGAR AV TYPEN, PRODUKTIONENS
ÖVERENSSTÄMMELSE, KRAV AVSEENDE INSTALLATION I
FORDONET
1.Tillämpningsområde
I detta direktiv behandlas brinnegenskaper (antändbarhet, brinnhastighet
och smältegenskaper) för material som används i inredningen till fordon
av kategori M3för fler än 22 passagerare och som inte är avsedda för
stående passagerare eller stadskörning (stadsbussar).
Medlemsstater som före det datum som anges i artikel 3.1 tredje stycket
i detta direktiv har lagstiftning om brinnegenskapena hos material som
används i inredningen till andra fordonskategorier än den som nämns
ovan kan även fortsättningsvis tillämpa denna lagstiftning förutsatt att
de accepterar typgodkännande för övriga fordonskategorier i enlighet
med bestämmelserna i detta direktiv.
2.Definitioner
I detta direktiv avses med:
2.1 ”Godkännande av ett fordon”: varje godkännande av en fordonstyp
enligt definitionen i punkt 2.2 med avseende på brinnegenskaper hos
invändiga komponenter i passagerarutrymmet.
2.2 ”Fordonstyp”: en kategori fordon som inte avviker i sådana väsentliga
avseenden som:
2.2.1 De anordningar som förekommer i passagerarutrymmet, som material,
säten, gardiner, separationsväggar, etc.
2.2.2 Massan av de anordningar som används, i den mån de påverkar de egen-
skaper som föreskrivs i detta direktiv.
2.2.3 Tillbehörsutrustning eller anordningar, i den mån de inte har någon
negativ inverkan på de egenskaper som föreskrivs i detta direktiv.
2.3 ”Godkännande av en komponent”: varje godkännande av anordningar,
som material, säten, gardiner, separationsväggar, etc.
2.4 ”Typ av komponent”: de komponenter som inte avviker i sådana väsent-
liga avseenden som:
2.4.1 grundmaterial (t.ex. ull, plast, gummi, blandade material).2.4.2 avsedd användning (stoppning i säten, takklädsel, etc.).
2.4.3 tillverkarens typbeteckning.
2.4.4 antalet skikt för kompositmaterial.2.4.5 andra karaktäristika i den mån dessa har märkbar inverkan på de egen-
skaper som föreskrivs i detta direktiv.
2.5 ”Passagerarutrymme”: det utrymme som är avsett för passagerare och
förare (inklusive bar, kök, toalett, etc.), begränsat av
— taket,
— golvet,
— sidoväggarna,
— dörrarna,
— utvändiga rutor,
— vägg till bakre utrymme, eller ett plan bildat av baksidan av
baksätets ryggstöd,
— på förarens sida av fordonets längsgående, vertikala mittplan, det
tvärgående vertikalplanet genom förarens R-punkt enligt definitionen
i bilaga III till direktiv 77/649/EEG,
— det främre skottet på motsatt sida av fordonets längsgående, vertikala
mittplan.
2.6 ”Säte”: en konstruktion som är fristående eller inbyggd i fordonets
konstruktion, komplett med klädsel och avsedd som sittplats för en
vuxen person. Termen ”säte” omfattar såväl enskilda säten som del av
bänkavsedd för en vuxen person.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 5
▼B
2.7 ”Grupp av säten”: antingen säten av bänktyp eller separata säten place-
rade sida vid sida (dvs. med de främsta förankringarna för det ena sätet i
linje med eller framför de bakersta förankringarna och i linje med eller
bakom de främsta förankringarna för ett annat säte) som har plats för en
eller flera sittande vuxna personer.
2.8 ”Bänk”: varje konstruktion, komplett med klädsel som är avsedd som
sittplats för mer än en vuxen person.
2.9 ”Brinnhastighet”: kvoten mellan avbränd sträcka, mätt enligt bilaga IV
och/eller VI till detta direktiv, och brinntiden för denna sträcka. Brinn-
hastigheten uttrycks i millimeter per minut.
2.10 ”Kompositmaterial”: varje material bestående av flera skikt av liknande
eller olika material som över hela sin yta har sammanfogats genom
limning, klistring, plätering, svetsning, etc.
Material som har sammanfogats med avbrott (till exempel med sömmar,
högfrekvenssvetspunkter, nitning) skall inte uppfattas som kompositma-
terial.
2.11 ”Exponerad yta”: den sida av ett material som är vänd mot passagerarut-
rymmet när materialet är monterat i fordonet.
2.12 ”Stoppning”: varje kombination av invändig fyllning och klädsel som
tillsammans utgör madrassering av sätesramen.
2.13 ”Invändig beklädnad”: alla material som tillsammans utgör ytbeklädnad
och underlag på tak, väggar eller golv.
3.Ansökan om EEG-typgodkännande av fordon
3.1 Ansökan om EEG-typgodkännande av fordon i enlighet med artikel 3.4 i
direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp med avseende på brinnegenska-
perna hos material som används i passagerarutrymmet skall inlämnas av
fordonstillverkaren eller dennes behörige företrädare.
3.2 En förlaga för informationsdokumentet framgår av bilaga II, tillägg 1.3.3 Följande måste inlämnas för kontroll till det tekniska organ som svarar
för typgodkännandeprovningarna:
3.3.1 När det gäller invändiga komponenter utan EEG-typgodkännande:
Provexemplar, till det antal som specificeras i punkterna 7.2, 7.3 och
7.4 nedan, av de komponenter som används i fordonen, som är represen-
tativa för den typ som skall godkännas.
3.3.2 När det gäller invändiga komponenter som redan har beviljats
typgodkännande: dess typgodkännanden skall bifogas ansökan för fordo-
nets typgodkännande.
3.3.3 Ett fordon som är representativt för den typ som skall godkännas.
4.Ansökan om EEG-typgodkännande av en komponent
4.1 Ansökan om EEG-typgodkännande av en komponent i enlighet med
artikel 3.4 i direktiv 70/156/EEG för godkännande av komponent med
avseende på dess brinnegenskaper skall inlämnas av tillverkaren.
4.2 En förlaga för informationsdokumentet framgår av bilaga II, tillägg 2.4.3 Följande måste inlämnas för kontroll till det tekniska organ som svarar
för typgodkännandeprovningarna:
4.3.1 Provexemplar till det antal som specificeras i punkterna 7.2, 7.3 och 7.4
nedan. Provexemplaren skall vara tydligt och outplånligt märkta med
tillverkarens handelsnamn eller märke och typbeteckning.
4.3.2 För anordningar som säten, gardiner, separationsväggar, etc., de prove-
xemplar som specificeras i 4.3.1 jämte en komplett anordning enligt
ovan.
5.Beviljande av EEG-typgodkännande
5.1 Om relevanta krav är uppfyllda skall EEG-typgodkännande beviljas i
enlighet med artikel 4.3 och, i tillämpliga fall, 4.4 i direktiv 70/156/
EEG.
5.2 En förlaga för EEG-typgodkännandeintyg framgår av:5.2.1 Bilaga III, tillägg 1, för ansökningar enligt 3.1.5.2.2 Bilaga III, tillägg 2, för ansökningar enligt 4.1.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 6
▼B
5.3 Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/
EEG skall tilldelas varje typ av fordon och varje typ av komponent som
godkänns. Medlemsstaten får inte tilldela en annan typ av fordon eller
komponent samma nummer.
6.Märkning
6.1 Varje komponent som överensstämmer med en typ som har godkänts
enligt detta direktiv skall vara försett med ett EEG-typgodkännan-
demärke. Detta märke skall bestå av
6.1.1 en rektangel som omger den gemena bokstaven ”e”, följd av särskil-
jande siffror eller särskiljande bokstäver som kännetecknar den
medlemsstat vilken har beviljat typgodkännandet av en komponent:
1 för Tyskland
2 för Frankrike
3 för Italien
4 för Nederländerna
5 för Sverige
6 för Belgien
7 för Ungern
8 för Tjeckien
9 för Spanien
11 för Förenade kungariket
12 för Österrike
13 för Luxemburg17 för Finland
18 för Danmark
20 för Polen21 för Portugal
23 för Grekland
26 för Slovenien
27 för Slovakien
29 för Estland
32 för Lettland
36 för Litauen
CY för Cypern
IRL för IrlandMT för Malta
6.1.2 i närheten av rektangeln:
6.1.2.1 det basgodkännandenummer som ingår i avsnitt 4 av det typgodkännan-
denummer som refereras till i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG,
föregånget av de två siffror som anger det löpnummer som har tilldelats
de senaste, större tekniska ändringarna av direktiv …/…/EEG vid det
datum som EEG-typgodkännandet beviljades. I detta direktiv är
löpnumret 00 (direktiv utan ändringar).
6.1.2.2 symboler som anger den riktning för vilken brinnhastigheten har
fastställts:
—
horisontellt (bilaga IV),
—
vertikalt (bilaga VI),1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 7
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼A1
▼B
▼B
—
 horisontellt och vertikalt (bilagorna IV och VI).
6.1.2.3 symbolen
 som anger att komponenten har godkänts vad avser dess
smältegenskaper (bilaga V) och/eller symbolen
 som indikerar att
komponenten har godkänts som komplett anordning, exempelvis säten,
separationsvägg, takräcke, etc.
6.2 När sätet har godkänts som en komponent eller när dynan och
ryggstödet till ett säte eller en bänkär k lädda med samma material,
räcker det att märket förekommer en gång per säte eller bänk.
6.3 Märket måste fästas på materialet så att det är lätt att läsa och outplån-
ligt, även när materialet har installerats i fordonet.
6.4 En förlaga för EEG-typgodkännande av en komponent framgår av tillä-
gget till denna bilaga.
7.Specifikationer
7.1 Material som används inne i passagerarutrymmet till det fordon som
skall typgodkännas, skall göras till föremål för en eller flera av de prov-
ningar som anges i bilagorna IV, V och VI till detta direktiv.
7.2 I följande fall skall 5 provexemplar av isotropiskt material eller 10
provexemplar av icke isotropiskt material (5 för varje riktning) göras
till föremål för provning enligt bilaga IV till detta direktiv:
— Material som används till stoppning av något säte och dess tillbehör
(förarsätet).
— Material som används till invändig beklädnad av taket.— Material som används till invändig beklädnad av sidoväggar och
bakre vägg, inklusive separationsväggar.
— Material med termisk och/eller akustisk funktion.
— Material som används till invändig beklädnad av golvet.
— Material som används till invändig beklädnad av bagagehållare,
värme- och ventilationsrör.
— Material som används till belysningsarmaturer.
Ytterligare ett provexemplar skall dessutom inlämnas till det tekniska
organet med avseende på framtida referenser.
7.2.1 Resultatet av provningen skall anses vara tillfredsställande om den hori-
sontala brinnhastigheten, med beaktande av det sämsta
provningsresultatet, inte överstiger 100 mm/minut eller om flamman
slocknar innan den når den sista mätpunkten.
7.3 För följande material skall 4 provexemplar göras till föremål för den
provning som beskrivs i bilaga V för var och en av de båda sidorna
(om ej identiska):
— Material som används till invändig beklädnad av taket.
— Material som används till invändig beklädnad av bagagehållare, samt
värme- och ventilationsrör placerade i taket.
— Material som används till lampor placerade i bagagehållare och/eller
taket.
Ytterligare ett provexemplar skall dessutom inlämnas till det tekniska
organet med avseende på framtida referenser.
7.3.1 Resultatet av provningen skall anses vara tillfredsställande om, med
beaktande av det sämsta provningsresultatet, det inte bildas droppar
som antänder råbomull.
7.4 Tre provexemplar av isotropiskt material, eller 6 provexemplar av icke
isotropiskt material, för de material som används till gardiner och rull-
gardiner (och/eller annat hängande material) skall göras till föremål för
provning enligt bilaga VI.
Ytterligare ett provexemplar skall dessutom inlämnas till det tekniska
organet med avseende på framtida referenser.
7.4.1 Resultatet av provningen skall anses vara tillfredsställande om den verti-
kala brinnhastigheten, med beaktande av det sämsta provningsresultatet,
inte överstiger 100 mm/minut.
7.5 Följande material skall inte göras till föremål för den provning som
beskrivs i bilagorna IV till VI:
7.5.1 Detaljer av metall eller glas.7.5.2 Enskilda tillbehör till säten med en massa av icke-metalliskt material
underskridande 200 g. Om den totala massan för dessa tillbehör1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 8
▼B
överstiger 400 g av icke-metalliskt material per säte, måste varje mate-
rial provas.
7.5.3 Detaljer för vilka arean eller volymen inte överskrider endera:
7.5.3.1 100 cm2eller 40 cm3för detaljer som hör samman med separata säten.
7.5.3.2 300 cm2eller 120 cm3per sätesrad och, som högst, per löpmeter av
passagerarutrymmets insida för detaljer som är spridda i fordonet och
inte hör samman med ett enskilt säte.
7.5.4 Elektriska ledningar.7.5.5 Detaljer för vilka det är möjligt att ta ut ett prov med de mått som före-
skrivs i punkt 3.1 i bilaga IV, punkt 3 i bilaga V och punkt 3.1 i bilaga
VI.
8.Ändringar av fordonstyp och materialtyp och ändringar av därtill
hörande godkännanden
8.1 När det gäller ändringar av en typ som godkänts i enlighet med detta
direktiv, skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG tillä-
mpas.
9.Produktionens överensstämmelse
9.1 Åtgärder som säkerställer produktionens överensstämmelse med
godkänd typ skall vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i
direktiv 70/156/EEG.
10.Krav avseende installation av komponenter eller anordningar i
fordonet
10.1 De material och/eller anordningar som används i passagerarutrymmet
skall, vare sig de godkänts som komponenter eller ej, installeras så att
risken för flambildning och flamspridning minimeras.
10.2 Sådana material och/eller anordningar skall endast installeras i enlighet
med avsett syfte och den eller de provningar som de har gjorts till
föremål för (se punkterna 7.2, 7.3 och 7.4), särskilt vad avser deras
brinn- och smältegenskaper (horisontellt eller vertikalt).
10.3 Adhesivt material som används för fastsättning av invändiga material på
den bärande konstruktionen får inte, i den utsträckning som detta är
möjligt, förvärra materialets brinnegenskaper.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 9
▼B
Tillägg
Förlaga för EEG-typgodkännandemärke för en komponent
Ovanstående typgodkännandemärke för komponent anger att det aktuella
invändiga materialet har godkänts i Tyskland (e1) i enlighet med detta direktiv
(00) under godkännandenummer 2439. De två första siffrorna visar att denna
komponent har godkänts i enlighet med den ursprungliga utgåvan av detta
direktiv. Den extra symbolen
 visar att denna typ av material har
godkänts vad avser horisontell och vertikal brinnhastighet.
Symbolerna
 och/eller
 anger att godkännandet skett i enlighet med
bilaga V och/eller som en komplett anordning, som säten, separationsväggar,
etc. De extra symbolerna skall endast användas i tillämpliga fall.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 10
▼B
BILAGA II
INFORMATIONSDOKUMENT
Tillägg 1
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 11
▼B
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 12
▼B
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 13
▼B
Tillägg 2
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 14
▼B
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 15
▼B
BILAGA III
EEG-TYPGODKÄNNANDEINTYG
Tillägg 1
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 16
▼B
Tillägg
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 17
▼B
Tillägg 2
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 18
▼B
Tillägg
1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 19
▼B
BILAGA IV
PROV FÖR BESTÄMNING AV HORISONTELL BRINNHASTIGHET
HOS MATERIAL
1.Princip
Ett provexemplar placeras i en U-formad hållare och utsätts för en defini-
erad flamma med låg energi under 15 sekunder i en förbränningskammare,
där flamman påverkar provexemplarets fria ände. Under provningen
kontrolleras om och när flamman släcks, eller den tid under vilken
flamman har passerat en uppmätt sträcka.
2.Apparatur
2.1 Förbränningskammare (figur 1), helst av rostfritt stål och med de mått
som anges i figur 2. Kammarens framsida är försedd med ett flamtåligt
inspektionsfönster, vilket kan täcka framsidan och utföras som en
åtkomstpanel.
Kammarens botten är försedd med ventilationshål och dess överdel har en
ventilationsspalt som är untomgående. Förbränningskammaren står på fyra
fötter, 10 mm höga.
Förbränningskammaren kan ha ett hål i ena änden för insättning av
provhållare med provexemplaret. På motsatt sida finns ett hål för gasled-
ningen. Smält material fångas upp i ett tråg (se figur 3) som placeras på
kammarens botten mellan ventilationshålen utan att täcka ventila-
tionshålen.
Figur 1
Exempel på förbränningskammare med provhållare och dropptråg1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 20
▼B
Figur 2
Exempel på förbränningskammare
(Mått i millimeter)
Figur 3
Exempel på dropptråg
(Mått i millimeter)
2.2 Provhållare, bestående av två U-formade metallplattor eller ramar av
korrosionsfritt material. Mått enligt figur 4.
Den nedre plattan är försedd med stift, den övre med motsvarande hål
som tillsammans ser till att provet hålls fast ordentligt. Stiften fungerar
även som mätpunkter i början och slutet av brinnsträckan.
Det skall finnas ett stöd i form av värmebeständiga trådar (diameter
0,25 mm) över ramen med 25 mm inbördes avstånd över den nedre U-
formade ramen (se figur 5).
Undersidan av provet skall ligga 178 mm över golvplattan. Avståndet
mellan provhållarens främre kant och kammarens innervägg skall vara
22 mm; avståndet mellan provhållarens längsgående sidor och kammarens
sidor skall vara 50 mm (allt invändiga mått). (Se figurerna 1 och 2.)1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 21
▼B
Figur 4
Exempel på provhållare
(Mått i millimeter)
Figur 5
Exempel på den nedre U-ramens utformning med trådstöd
(Mått i millimeter)
2.3 Gasbrännare. Lågan antänds av en Bunsen-brännare med en inre diameter
på 9,5 ± 0,5 mm. Denna är placerad i skåpet med munstyckets mittpunkt
19 mm under mittpunkten för provets undre, öppna kant (se figur 2).
2.4 Provningsgas. Gasen som levereras till brännare skall ha ett energivärde
nära 38 MJ/M3(till exempel naturgas).1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 22
▼B
2.5 Metallkam, minst 110 mm lång, med sju till åtta mjukt avrundade tänder
per 25 mm.
2.6 Stoppur, noggrannhet 0,5 sek.
2.7 Rökkammare. Förbränningskammaren kan placeras i en rökkammare,
förutsatt att dess volym är minst 20 gånger, men inte mer än 110 gånger
större än förbränningskammarens volym och förutsatt att varken dess höjd,
bredd eller längd är mer än 2,5 gånger något av de två andra måtten.
Innan provningen utförs skall den vertikala lufthastigheten genom
rökkammaren uppmätas 100 mm framför och bakom förbränningskamma-
rens slutliga placering. Hastigheten skall ligga mellan 0,10 och 0,30 m/s
för att undvika besvär för operatören i form av förbränningsprodukter.
Det är möjligt att använda en rökkammare med naturlig ventilation och
lämpligt avpassad lufthastighet.
3.Provexemplar
3.1Form och mått
3.1.1 Provexemplarets form och mått framgår av figur 6. Provexemplarets
tjocklek motsvarar tjockleken hos det för den produkt som skall provas.
Den får inte överstiga 13 mm. Vid provtagning skall provexemplaret, om
så medges, ha samma tvärsnitt över hela sin längd.
Figur 6
Provexemplar
(Matt i millimeter)
3.1.2 Om formen och måtten hos en produkt inte medger provtagning av en viss
storlek, skall följande minimimått observeras:
a) För prov med en bredd mellan 3 och 60 mm skall längden vara
356 mm. I detta fall provas materialet längs produktens breddmått.
b) För prov med en bredd mellan 60 och 100 mm skall längden vara
minst 138 mm. I detta fall motsvarar den potentiella brinnsträckan
provexemplarets längd, där mätningen startas vid den första
mätpunkten.
3.2Provtagning
Provtagning skall ske från det material som provas. För material med
olika brinnhastighet i olika riktningar skall varje riktning provas. Prove-
xemplaren skall i detta fall placeras i provningsutrustningen så att den
högsta brinnhastigheten uppmäts.
När materialet levereras skuret i fastställd bredd, skall en längd av minst
500 mm skäras ut längs materialets hela bredd. Ur detta material hämtas
provexemplar minst 100 mm från kanterna och på samma inbördes
avstånd.
Provexemplar prepareras på samma sätt från färdiga produkter, när detta
är möjligt på grund av produktens form. När produktens tjocklek
överstiger 13 mm skall denna reduceras till 13 mm på mekanisk väg mot
den sida som inte är vänd mot passagerarutrymmet. Om så är möjligt skall1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 23
▼B
provningen utföras i enlighet med det tekniska organets anvisningar, med
den ursprungliga materialbredd som skall uppges i provningsrapporten.
Kompositmaterial (se 2.10 i bilaga I) skall provas som om de vore homo-
gent uppbyggda.
För material med överlagrade skikt av olika sammansättning som inte är
kompositmaterial, skall alla materialskikt till ett djup av 13 mm från den
yta som är vänd mot passagerarutrymmet provas individuellt.
3.3Iordningställande
Provexemplaren skall göras i ordning under minst 24 timmar, men inte
längre än 7 dagar, vid en temperatur på 23 ± 2 ºC och en relativ fuktighet
på 50 ± 5 %. Provexemplaren skall bibehållas under dessa förhållanden
till omedelbart före provningen.
4.Förfarande
4.1 Placera provexemplaren med uppruggad yta på ett plant underlag och
strykytan två gånger med k ammen (2.5).
4.2 Provexemplaret skall placeras i provhållaren (2.2) med den exponerade
sidan vänd nedåt mot flamman.
4.3 Ställ in gasflamman på en höjd av 38 mm med hjälp av märket i
kammaren, med luftintaget till brännaren stängt. Låt flamman brinna
under minst en minut för stabilisering innan det första provet utförs.
4.4 Skjut in provhållaren i förbränningskammaren så att provexemplarets ände
utsätts för flamman och stryp gasflödet efter 15 sekunder.
4.5 Brinntiden börjar mätas i det ögonblicksom flamman passerar den första
mätpunkten. Flamman skall observeras på den sida där den brinner snab-
bast (övre eller nedre sida).
4.6 Brinntidsmätningen avslutas när flamman har passerat den sista
mätpunkten, eller när flamman slocknar innan den når den sista
mätpunkten. Om flamman inte når fram till den sista mätpunkten, mäts
brinnsträckan fram till den punkt där flamman slocknade. Brinnsträckan
är den påverkade delen av provexemplaret, som har förstörts på ytan eller
invändigt genom förbränning.
4.7 Om provexemplaret inte antänds eller inte fortsätter att brinna när
brännaren har släckts, eller om flamman släcks innan den når den första
mätpunkten (så att någon brinntid inte registreras), skall brinnhastigheten
anges till 0 mm/min i provningsrapporten.
4.8 När en serie provningar utförs eller upprepas är det viktigt att förbränning-
skammaren och provhållaren har en högsta temperatur på 30 ºC innan
nästa provning inleds.
5.Beräkningar
Brinnhastigheten, B(1), uttryckt i millimeter per minut, framgår av
följande formel:
B¼s
t/C260
där
s är brinnsträckan i millimeter, och
t är tiden i sekunder för brinnsträckan s.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 24
(1) Brinnhastigheten (B) för varje provexemplar beräknas endast i det fall flamman når den
sista mätpunkten eller provexemplarets slutpunkt.
▼B
BILAGA V
PROV FÖR BESTÄMNING AV SMÄLTEGENSKAPER HOS MATE-
RIAL
1.Princip
Ett provexemplar placeras horisontellt vid ett elektriskt värmeelement. Ett
uppsamlingskärl placeras under provet för uppsamling av eventuella
droppar. Vadd placeras i uppsamlingskärlet för kontroll av om dropparna
bildar flammor.
2.Apparatur
Apparaturen skall bestå av (figur 1)
a) ett elektriskt värmeelement,
b) en provhållare med galler,
c) ett uppsamlingskärl (för eventuella droppar),
d) en hållare (för apparaturen).
2.1 Som värmekälla skall ett elektriskt värmeelement med uteffekt 500 W
användas. Strålningsytan skall bestå av en genomskinlig kvartsplatta med
diameter 100 ± 5 mm.
Strålningsvärmen från apparaturen, mätt på en yta placerad parallell med
värmeelementets yta och på avståndet 30 mm, skall uppgå till 3 W/cm2.
2.2Kalibrering
För kalibrering av värmeelementet skall en värmeflödesmätare (radio-
meter) av typen Gardon (folie) med ett arbetsområde ej överstigande
10 W/cm2användas.
Föremålet som absorberar strålningen, företrädesvis med någon konvek-
tion, skall vara plant, cirkulärt, mindre än 10 mm i diameter och belagd
med en hållbar mattsvart yta. Föremålet skall förvaras i ett vattenkylt
hus, vars framsida skall bestå av högpolerad metall, vara plant, samman-
falla med föremålets plan och vara cirkulärt med en diameter på omkring
25 mm.
Strålningen får inte passera något fönster innan den når mätföremålet.
Instrumentet skall vara robust, enkelt att ställa upp och använda, okänsligt
för drag och stabilt vid kalibrering. Instrumentet skall ha en noggrannhet
om ± 3 % och repeterbarhet om 0,5 %.
Värmeflödesmätarens kalibrering skall kontrolleras i samband med omka-
librering av värmeelementet, genom jämförelse med ett instrument som
fungerar som referens och inte används för andra syften. Referensinstru-
mentet skall kalibreras varje år i enlighet med nationell standard.
2.2.1 Kalibreringskontroll
Strålningen vid den ineffekt som uppmättes vid ursprunglig kalibrering
motsvarar 3 W/cm2. Detta värde skall kontrolleras regelbundet (minst var
50:e drifttimma) och apparaturen skall omkalibreras om strålningen vid en
sådan kontroll avviker mer än 0,06 W/cm2.
2.2.2 Kalibreringsförfarande
Apparaturen skall placeras i en miljö som i huvudsak är fri från
luftströmmar (ej överstigande 0,2 m/s).
Placera värmeflödesmätaren i provets position med flödesmätarens mätyta
centralt i förhållande till värmeelementets yta.
Sätt på strömmen och se till att styrenheten levererar en ineffekt som ger
en strålning på 3 W/cm2från mitten av värmeelementets yta. Efter inställ-
ning av ineffekten skall strålningen vara 3 W/cm2under en period på 5
minuter utan ytterligare justeringar (jämvikt).
2.3 Som provhållare skall en metallring användas (figur 1). Ovanpå denna
hållare skall en grill av rostfritt stål med följande mått placeras:
— Invändig diameter: 118 mm.
— Håldimension: 2,10 mm i fyrkant.— Diameter för ståltråd: 0,70 mm.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 25
▼B
2.4 Uppsamlingskärlet skall bestå av ett cylindriskt rör med invändig diameter
118 mm och ett djup på 12 mm.
Uppsamlingskärlet skall vara fyllt med vadd.
2.5 En vertikal pelare skall fungera som hållare för de element som anges i
2.1, 2.3 och 2.4.
Värmeelementet placeras ovanpå hållaren med strålningsytan horisontell
och strålningen riktad nedåt.
Pelaren skall vara försedd med en hävarm så att värmeelementet sakta kan
lyftas. Den skall även vara försedd med ett lås som gör att värmeele-
mentet kan återföras till utgångsläge.
I normalläge skall symmetriaxlarna för värmeelementet, provexemplarets
stöd och uppsamlingskärlet sammanfalla.
3.Provexemplar
Provexemplaren skall ha måtten 70 mm × 70 mm.Provexemplar prepareras på samma sätt som färdiga produkter, när detta
är möjligt på grund av produktens form. När produktens tjocklek
överstiger 13 mm skall denna minskas till 13 mm på mekanisk väg från
den sida som inte är vänd mot passagerarutrymmet. Om så är möjligt skallprovningen utföras i enlighet med det tekniska organets anvisningar, med
den ursprungliga materialbredd som skall uppges i provningsrapporten.
Kompositmaterial (se 2.10 i bilaga I) skall provas som om de vore homo-
gent uppbyggda.
För material med överlagrade skikt av olika sammansättning som inte
anses vara kompositmaterial, skall alla materialskikt till ett djup av
13 mm från den yta som är vänd mot passagerarutrymmet provas indivi-
duellt.
Den totala massan för provexemplaret skall vara minst 2 g. Om massan
för ett provexemplar är lägre, skall ett tillräckligt antal provexemplar
läggas till.
Om materialets båda sidor är olika, måste båda sidorna provas, vilket
innebär 8 provexemplar.
Provexemplaren och vadden skall göras i ordning under minst 24 timmar
vid en temperatur på 23 ± 2 ºC och en relativ fuktighet på 50 ± 5 %, och
dessutom bibehållas under dessa förhållanden till omedelbart före prov-
ningen.
4.Förfarande
Provexemplaret placeras på hållaren, vilken skall placeras så att avståndet
mellan värmeelementets yta och provexemplarets översida är 30 mm.
Uppsamlingskärlet fyllt med vadd placeras under hållarens galler på ett
avstånd av 300 mm.
Värmeelementet placeras så att det inte kan bestråla provexemplaret och
sätts på. När det har uppnått full effekt, placeras det över provexemplaret
och tiduret startas.
Om materialet smälter eller deformeras skall värmeelementets höjd
justeras så att ett avstånd på 30 mm bibehålles.
Om materialet antänds skall värmeelementet ställas undan efter 3
sekunder. Det återställes i läge när flamman har slocknat och samma
förfarande upprepas så ofta som behövs under provningens 5 första
minuter.
Efter fem minuters provning:
i) Om provexemplaret har slocknat (vare sig det har antänts eller inte
under provningens 5 första minuter) skall värmeelementet bibehållas i
sitt läge även om provexemplaret åter antänds.
ii) Om materialet flammar upp, vänta tills materialet har släckts innan
värmeelementet åter placeras i läge.
I båda fallen måste provningen fortsättas under ytterligare 5 minuter.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 26
▼B
5.Resultat
De företeelser som observeras skall antecknas i provningsrapporten, som
t.ex.
— eventuella droppar, om de flammar eller inte,
— om vadden antänds eller inte.
Figur 1
(Mått i millimeter)1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 27
▼B
BILAGA VI
PROV FÖR BESTÄMNING AV VERTIKAL BRINNHASTIGHET HOS
MATERIAL
1.Princip
Vid detta prov utsätts provexemplar, som hålls fast i vertikalt läge, för en
flamma. Härvid bestäms flammans utbredningshastighet över materialet.
2.Apparatur
Apparaturen skall bestå av
a) en provhållare,
b) en brännare,
c) ett ventilationssystem för utsugning av gas och förbränningsprodukter,
d) en mall,
e) markeringstrådar av vit merceriserad bomull med en högsta linjär täthet
på 50 tex.
2.1 Provhållaren skall bestå av en rektangulär ram 560 mm hög med två fasta
parallellstänger (på 150 mms avstånd), försedda med stift för montering av
provexemplar som placeras i ett plan minst 20 mm från ramen. Monterings-
stiften får inte vara kraftigare än 2 mm i diameter och minst 27 mm långa.
Stiften skall placeras på de parallella stängerna som framgår av figur 1.
Ramen skall placeras på en lämplig hållare som bibehåller stängerna i verti-
kalt läge under provningen. (För att kunna placera provexemplaret på stiften
i ett plan på avstånd från ramen kan åtskiljande element med 2 mm
diameter användas bredvid stiften.)
2.2 Brännaren beskrivs i figur 3.
Brännaren kan matas antingen med propangas eller butangas av normal
handelskvalitet.
Brännaren skall placeras framför, men under, provexemplaret i ett plan som
passerar genom provexemplarets mittlinje och vinkelrätt mot dess yta (se
figur 2), på så sätt att den längsgående axeln lutar uppåt 30º förhållande
till vertikalplanet mot provexemplarets nedre kant. Avståndet mellan
brännarens spets och provobjektets nedre kant skall vara 20 mm.
2.3 Provapparaturen kan placeras i en rökkammare, förutsatt att dess volym är
minst 20 gånger, men inte mer än 110 gånger större än testapparaturensvolym och förutsatt att varken dess höjd, bredd eller längd är mer än 2,5
gånger något av de två andra måtten. Innan provningen utförs skall den
vertikala lufthastigheten genom rökkammaren uppmätas 100 mm framför
och bakom testapparaturens slutliga placering. Hastigheten skall ligga
mellan 0,10 och 0,30 m/s för att undvika besvär för operatören i form av
förbränningsprodukter. Det är möjligt att använda en rökkammare med
naturlig ventilation och lämpligt avpassad lufthastighet.
2.4 En plan, styv mall av lämpligt material och med en storlekmotsvarande
provexemplarets storlek skall användas. Hål, omkring 2 mm diameter, skall
borras i mallen och placeras så att avståndet mellan hålens centrum
motsvarar avståndet mellan ramens stift (se figur 1). Hålen skall placeras
på samma inbördes avstånd i förhållande till mallens vertikala mittlinjer.
3.Provexemplar
3.1 Provexemplaren skall ha måtten 560 × 170 mm.3.2 Provexemplaren skall göras i ordning under minst 24 timmar vid en tempe-
ratur på 23 ± 2 ºC och en relativ fuktighet på 50 ± 5 %. De skall bibehållas
under dessa förhållanden till omedelbart före provningen.
4.Förfarande
4.1 Provningen skall utföras i en atmosfär med temperatur mellan 10 ºC och
30 ºC och relativ fuktighet mellan 15 % och 80 %.
4.2 Brännaren skall förvärmas under 2 minuter. Flammans höjd skall ställas in
till 40 ± 2 mm, mätt mellan brännarrörets överkant och spetsen av flam-
mans gula del när brännaren är placerad vertikalt och flamman observeras
i svagt ljus.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 28
▼B
4.3 Provexemplaret skall placeras på provramens stift, varvid stiften skall
passera genom de punkter som markerats från mallen och provexemplaret
avlägsnas minst 20 mm från ramen. Ramen skall sättas fast på stödet så att
provexemplaret hänger vertikalt.
4.4 Markeringstrådarna anbringas horisontellt framför provexemplaret i de
punkter som framgår av figur 1. I varje punkt monteras en trådslinga så att
de två segmenten hamnar 1 mm och 5 mm från provexemplarets frontplan.
Varje slinga kopplas till en lämplig tidtagningsanordning. Tråden utsätts för
sådan sträckning att dess läge bibehålles i förhållande till provexemplaret.
4.5 Provexemplaret skall utsättas för flamman under 5 sekunder. Antändning
anses ha skett om provexemplaret utvecklar flammor 5 sekunder efter bort-
tagning av brännaren. Om provexemplaret inte antänds skall ett annat,
preparerat provexemplar utsättas för flamman under 15 sekunder.
4.6 Om resultatet för något av de tre provexemplaren överstiger det lägsta resul-
tatet med 50 %, skall en annan sats av tre provexemplar provas i den
riktningen eller på den sidan. Om ett eller två provexemplar i en sats om
tre provexemplar inte bränns av till den övre markeringstråden, skall ytterli-
gare en sats om tre provexemplar provas i den riktningen eller på den sidan.
4.7 Följande tider, i sekunder, skall uppmätas
a) från tändflammans applicering till avbränning av den första markering-
stråden (t1),
b) från tändflammans applicering till avbränning av den andra markering-
stråden (t2),
c) från tändflammans applicering till avbränning av den tredje markering-
stråden (t3).
5.Resultat
De företeelser som observeras skall antecknas i provningsrapporten, som
t.ex.
— förbränningens längd: t1,t2och t3i sekunder,
— motsvarande brinnsträckor: d1,d2och d3i mm.
Brinnhastigheten V1 och V2 och V3 skall, om möjligt, beräknas (för varje
provexemplar om flamman når åtminstone den första markeringstråden)
enligt följande:
vi¼di
ti/C260ðmm=minÞ
Den högsta brinnhastigheten av V1, V2 och V3 beaktas.1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 29
▼B
Figur 1
Provhållare
(Mått i milimeter)
Figur 2
Placering av brännare1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 30
▼B
Figur 3
Gasbrännare
(Mått i millimeter)1995L0028 — SV — 01.05.2004 — 001.001 — 31