1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B ►M18 RÅDETS DIREKTIV
►M19 ◄
om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden av färskt kött
(64/433/EEG) ◄
(EGT P 121, 29.7.1964, s. 2012)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådetsdirektiv 66/601/EEG av den 25 oktober 1966 P 192 3302 27.10.1966
►M2Council Directive 69/349/EEC of 6 October 1969 (*) L 256 5 11.10.1969
►M3Rådetsdirektiv 72/461/EEG av den 12 december 1972 L 302 24 31.12.1972
►M4Rådetsdirektiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 L 302 28 31.12.1972
►M5Council Directive 74/387/EEC of 15 July 1974 (*) L 202 36 24.7.1974
►M6Rådetsdirektiv 75/379/EEG av den 24 juni 1975 L 172 17 3.7.1975
►M7Rådetsdirektiv 81/476/EEG av den 24 juni 1981 L 186 20 8.7.1981
►M8Rådetsdirektiv 83/90/EEG av den 7 februari 1983 L 59 10 5.3.1983
►M9Rådetsdirektiv 85/323/EEG av den 12 juni 1985 L 168 43 28.6.1985
►M10Radetsdirektiv 85/325/EEG av den 12 juni 1985 L 168 47 28.6.1985
►M11Rådetsförordning (EEG) nr 3768/85 av den 20 december 1985 L 362 8 31.12.1985
►M12Rådetsdirektiv 85/586/EEG av den 20 december 1985 L 372 44 31.12.1985
►M13Rådetsdirektiv 86/587/EEG av den 18 november 1986 L 339 26 2.12.1986
►M14Rådetsförordning (EEG) nr 3805/87 av den 15 december 1987 L 357 1 19.12.1987
►M15Rådetsdirektiv 88/288/EEG av den 3 maj 1988 L 124 28 18.5.1988
►M16Rådetsdirektiv 88/657/EEG av den 14 december 1988 L 382 3 31.12.1988
►M17Rådetsdirektiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 L 395 13 30.12.1989
►M18Rådetsdirektiv 91/497/EEG av den 29 juli 1991 L 268 69 24.9.1991
►M19 ändrad genom rådetsdirektiv 92/5/EEG av den 10 februari 1992 L 57 1 2.3.1992
►M20 ändrad genom rådetsförordning (EG) nr 806/2003 av den 14 april
2003L 122 1 16.5.2003
►M21Rådetsdirektiv 95/23/EG av den 22 juni 1995 L 243 7 11.10.1995
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Danmark, Irland, Förenade konungariket Storbritan-
nien och NordirlandL 73 14 27.3.1972
(anpassad genom rådets beslut av den 1 januari 1973) L 2 1 1.1.1973
►A2Anslutningsakten för Grekland L 291 17 19.11.1979
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 2
►A3Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
Rättat genom:►
C1Rättelse, EGT L 231, 29.8.2001, s. 20 (91/497/EEG)
▼B
RÅDETS DIREKTIV
►M19 ◄
om hygienproblem vid produktion och utsläppande på marknaden
av färskt kött
(64/433/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,
med beaktande av Europaparlamentetsyttrande,
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:
Grunden för fri rörlighet för nöt-, kalv-, får- och getkött har lagts
genom rådetsförordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om
den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (
1), rådets
förordning (EEG) nr 2759/75 av den 29 oktober 1975 om den gemen-samma organisationen av marknaden för griskött (
2), och rådets
förordning (EEG) nr 3013/89 av den 25 september 1989 om dengemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (
3).
Så länge handeln mellan medlemsstaterna hindras av att medlemssta-
terna har olika hygienkrav rörande kött, kommer genomförandet avovannämnda förordningar inte att ha önskad effekt.
För att undanröja sådana skillnader skall hygienkraven i medlemssta-
terna närmas till varandra i enlighet med dessa förordningar.
Syftet med denna tillnärmning skall framför allt vara att standardisera
hygienkraven för kött i slakt-och styckningslokaler samt för lagring ochtransport. Det bör införas ett system för godkännande av slakt- ochstyckningsanläggningar som uppfyller de hygienkrav som fastställs i
detta direktiv samt ett inspektionsförfarande på gemenskapsnivå för att
säkerställa att villkoren för sådant godkännande är uppfyllda. Det böräven finnasregler för godkännande av kyl- och frys lager.
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet bör godkännas även
om de inte på alla punkter uppfyller kraven så länge de följer dehygienregler som fastställs i detta direktiv.
Det bästa sättet att övertyga de behöriga myndigheterna på destination-
sorten om att en köttleverans följer bestämmelserna i detta direktiv ärgenom att kontrollmärka kött och genom att den officiella veterinärenpå ursprungsanläggningen utfärdar transporthandlingar. Sundhetsintygetbör behållas för att styrka destinationsorten för ett parti kött.
De regler, principer och skyddsåtgärder som fastställs i rådets direktiv
90/675/EEG av den 10 december 1990 om principerna för organiseringav veterinärkontroller av produkter som förs in i gemenskapen fråntredje land (
4), bör även tillämpashär.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 3
(1) EGT nr L 148, 28.6.1968, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(2) EGT nr L 282, 1.11.1975, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 1249/89 (EGT nr L 129, 11.5.1989, s. 12).
(3) EGT nr L 289, 7.10.1989, S. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 3577/90 (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 23).
(4) EGT Nr L 373, 31.12.1990, s. 1.▼M18
▼M18
När det gäller handel mellan medlemsstaterna bör även de regler som
fastställts i rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 omveterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att full-
borda den inre marknaden (
1), tillämpas.
Kommissionen bör få i uppdrag att besluta om vissa åtgärder för att
genomföra detta direktiv. I detta syfte bör man fastställa ett förfarandeför att upprätta ett nära och effektivt samarbete mellan kommissionen
och medlemsstaterna i den Ständiga veterinärkommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. I detta direktiv fastställs hygienregler för produktion och
utsläppande på marknaden av färskt kött som är avsett som livsmedeloch som kommer från husdjur av följande djurslag: nötkreatur (inklu-siveBubalus bubalis ochBison bison ), svin, får och getter samt tama
hästdjur.
2. Detta direktiv skall inte tillämpas på styckning och lagring av
färskt kött i detaljhandeln eller i lokaler intill försäljningsställen, omstyckningen och lagringen endast sker för att tillhandahålla konsumen-terna varor direkt på platsen.
3. Detta direktiv skall tillämpas utan att det påverkar speciella
gemenskapsregler för finfördelat kött.
4. Detta direktiv skall inte påverka de begränsningar som gjorts i
överensstämmelse med de allmänna bestämmelserna i fördraget rörandedetaljhandelsförsäljning av kött från hästdjur.
Artikel 2
I detta direktiv avses med
a)kött:alla delar från tama nötkreatur (inklusive djurslagen Bubalus
bubalis ochBison bison ), svin, får, getter samt hästdjur som är
lämpliga som livsmedel,
b)färskt kött: kött inklusive vakuumförpackat kött och kött som
förpackatsi kontrollerad atmos fär, vilket inte har genomgått någon
annan behandling än kylning för att säkerställa hållbarheten,
c)mekaniskt urbenat kött: kött som erhållits mekaniskt från ben med
kött, dock ej från skalle, från gångbenen nedanför framknä ochhasled och i fråga om svin från svanskotorna, och som är avsettför anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 6 i direktiv77/99/EEG (
2),
d)slaktkropp: hela kroppen av ett slaktat djur efter avblodning, urtag-
ning och avlägsnande av gångbenen vid framknäet och hasleden, avhuvudet, svansen och juvret samt dessutom, när det gäller
nötkreatur, får, getter och hästdjur, efter avhudning. I fråga om
svin behöver dock inte gångbenen vid framknäet och hasledensamt huvudet avlägsnas om köttet är avsett för beredning i enlighetmed direktiv 77/99/EEG,
e)ätligaorgan: färskt kött som inte är slaktkropp enligt definitionen i
d, även om det är naturligt förenat med slaktkroppen,
f)inälvor: ätliga organ från bröst-, buk- och bäckenhålorna inklusive
luft- och foderstrupe,
g)officiell veterinär: veterinär som förordnats av den behöriga
centrala myndigheten i medlemsstaten,
h)avsändarland: den medlemsstat från vilken färskt kött skickas till
en annan medlemsstat,1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 4
(1) EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom direktiv
90/675/EEG (EGT nr L 373, 31.12.1990, s. 1).
(2) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktivet senast ändrat genom direktiv 89/
662/EEG (EGT nr L 395, 30.12.1989, s. 13).
▼M18
i)mottagarland: den medlemsstat till vilken färskt kött skickas från
en annan medlemsstat,
j)transportmedel: fraktbärande delar av motorfordon, spårbundna
fordon och flygplan samt lastrum på båtar eller containrar förland-, sjö- eller lufttransporter,
k)anläggning: ett godkänt slakteri, en godkänd styckningsanläggning,
ett godkänt kyl- och fryslager eller en enhet som omfattar flerasådana anläggningar,
l)inslagning/innerförpackning: att skydda färskt kött genom att
använda en inre förpackning eller en inre behållare i direkt kontaktmed det färska köttet respektive själva innerförpackningen ellerinnerbehållaren,
m)emballering/emballage: att placera inslaget färskt kött i en ytter-
behållare respektive själva den yttre behållaren,
n)nödslakt: slakt som beordrats av en veterinär efter en olycka eller
allvarliga fysiologiska och funktionella störningar. Nödslakt fåräga rum på annan plats än på slakteriet, om veterinären anser atttransport av djuret skulle vara omöjlig eller skulle utsätta djuret
för onödigt lidande,
o)återinslagningscentral : lokal eller lager där förpackat kött som är
avsett att släppas up på marknaden grupperas om eller återembal-leras.
Artikel 3
1. Varje medlemsstat skall säkerställa följande:
A. Vad gäller hela slaktkroppar, halva slaktkroppar eller halva slaktk-
roppar som inte styckats i mer än tre delar samt kvartsparter skallföljande vara uppfyllt:
a) De skall ha framställts på ett slakteri som uppfyller de krav som
fastställs i kapitlen I och II i bilaga I, och som godkänts och
kontrollerasi enlighet med artikel 10.
b) De härrör från ett slaktat djur som besiktats före slakt av en offi-
ciell veterinär i enlighet med kapitel VI i bilaga 1 och vid ensådan besiktning kunnat godkännas för slakt enligt detta direktiv.
c) De har hanterats under tillfredsställande hygieniska förhållanden
i enlighet med kapitel V och VII i bilaga 1.
d) De har besiktats efter slakt av en officiell veterinär i enlighet
med kapitel VIII i bilaga 1 och inte uppvisar några andraförändringar än traumatiska skador som inträffat strax före slakteller lokala missbildningar eller förändringar, förutsatt att det är
fastställt, vid behov genom lämpliga laboratorieundersökningar,
att dessa inte gör slaktkroppen ochde ätliga organen farliga attförtära eller på annat sätt otjänliga som livsmedel.
e) De har kontrollmärktsi enlighet med kapitel XI i bilaga 1.
f) De under transport åtföljs
i) fram till och med den 30 juni 1993 av ett sundhetsintyg som
utfärdats av den officiella veterinären vid lastningstillfället.Det skall till form och innehåll följa förebilden i bilaga 5och upprättas på åtminstone det eller de officiella språken imottagarlandet. Det skall bestå av ett enda blad,
ii)►
M21av ett handelsdokument. Detta dokument skall
— upprättasav avs ändaranläggningen,
— förutom de uppgifter som avses i kapitel X punkt 50 i
bilaga I innehålla den godkända anläggningensveterinär-kontrollnummer och, när det gäller fryst kött, en uppgift iklartext om år och månad för infrysningen,1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 5
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M18
— i fråga om kött avsett för Finland och Sverige vara märkt
så som anges i del IV tredje strecksatsen i bilaga IV,
— behållasav mottagaren s å att dokumentet på begäran kan
visas upp för den behöriga myndigheten. När det gälleruppgifter på data skall de skrivas ut på begäran avnämnda myndighet, ◄
iii) av ett sundhetsintyg i enlighet med kapitel XI i bilaga 1, när
det gäller kött från ett slakteri som ligger i en region eller ettområde som omfattas av restriktioner eller beträffande köttsom skall skickas till en annan medlemsstat efter transiteringgenom ett tredje land i plomberad lastbil.
På begäran av den behöriga myndigheten i mottagarmedlems-
staten skall ett hälsointyg lämnas när köttet är avsett att
exporterastill ett tredje land efter bearbetning. De kos tnader
som detta intyg medför skall betalas av aktörerna.
g) De förvarasi enlighet med kapitel XIV i bilaga 1 efter bes ikt-
ning efter slakt under tillfredsställande hygieniska förhållandenpå anläggningar som godkänts i enlighet med artikel 10 ochsom kontrolleras i enlighet med kapitel X i bilaga 1.
h) De transporteras under tillfredsställande hygieniska förhållanden
i enlighet med kapitel XV i bilaga 1.
B. Vad gäller styckningsdelar eller bitar som är mindre än de som
avses i avsnitt A eller urbenat kött, oavsett om det är inslaget eller
inte, skall följande vara uppfyllt:
a) Det har benatsur ►
M21eller slagits in ◄eller styckats på en
styckningsanläggning som uppfyller kraven i kapitlen I och III ibilaga 1 och som är godkända och kontrolleras i enlighet med
artikel 10,
b) Det har benatsur ►
M21eller slagits in ◄eller styckats och
erhållitsi enlighet med kapitel IX i bilaga 1 och härrör från
— färskt kött som uppfyller kraven i avsnitt A utom de som
avses i stycke h och som transporterats i enlighet med kapitelXV i bilaga 1 eller
— färskt kött som importerats från tredje land i enlighet med
direktiv 90/675/EEG.
c) Det har förvaratsunder förhållanden s om uppfyller kraven i
kapitel XIV i bilaga 1 i anläggningar som godkänts i enlighetmed artikel 10 och kontrollerasi enlighet med kapitel X i bilaga1.
d) Det har kontrolleratsav en officiell veterinär i enlighet med
kapitel X i bilaga 1.
e) Det uppfyller de krav på inslagning och emballering som
fastställts i kapitel XII i bilaga 1.
f) Det uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A f och A h.
C. Att ätliga organ härrör från ett godkänt slakteri eller en godkänd
styckningsanläggning. ►
M21Ej styckade slaktbiprodukter skall
uppfylla de krav som anges i avsnitten A och B. ◄
►M21 ◄Ätliga organ skall uppfylla kraven i
avsnitt B.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 6
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
D. Vad gäller färskt kött, som har förvarats i enlighet med detta
direktiv i ett kyl- och fryslager som godkänts av en medlemsstatoch som därefter inte hanterats på annat sätt än i samband medlagringen, skall följande vara uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitt A c, A e, A g och A h och avsnitt
B och C eller är färskt kött som importerats från tredje land ienlighet med kraven i direktiv 90/675/EEG.
b) De åtföljs under transport till destinationsorten av ett handelsdo-
kument eller av det intyg som avses i A f. ►
M21I detta fall
skall kyl- och fryslagrets veterinärkontrollnummer anges på
handelsdokumentet. ◄
Om köttet skall åtföljas av ett intyg skall detta fyllas i av den offi-
ciella veterinären på grundval av de sundhetsintyg som åtföljdesändningen med färskt kött när det togs in för lagring, och det skallvid import ange det färska köttets ursprung.
E. Vad gäller färskt kött som framställts i enlighet med detta direktiv,
och som har lagrats under tullkontroll i ett kyl- och fryslager i
tredje land, godkänt i enlighet med rådetsdirektiv 72/462/EEG (
1),
och som därefter inte undergått annan hantering än i samband medlagringen, skall följande vara uppfyllt:
a) De uppfyller kraven i avsnitten A, B och C.
b) De uppfyller de särskilda garantier som berör kontroll och intyg
om överensstämmelse med kraven för förvaring och transport.
c) De åtföljs av ett intyg som följer en förebild som skall upprättas
enligt det förfarande som fastställs i artikel 16.
Dessa särskilda garantier rörande kontroll, intyg om överensstäm-
melse med kraven på förvaring och transport och om utfärdandeav detta intyg skall antas i enlighet med det förfarande somfastställs i artikel 16.
F. Vad gäller färskt kött som packats upp och återemballerats i en
annan anläggning än den där det slagits in skall följande varauppfyllt:
a) Det skall uppfylla de krav som anges i avsnitt A—D.
b) Det skall packas upp och återemballeras i en emballeringscentral
som uppfyller villkoren i kapitel I i bilaga I och som är godkändoch kontrollerasi enlighet med artikel 10.
2. Utan att det påverkar gemenskapens krav på djurhälsa, skall dock
punkt 1 inte tillämpaspå
a) färskt kött som är avsett för annat än livsmedel,
b) färskt kött som är avsett för utställningar, speciella studier eller
analyser, förutsatt att offentlig kontroll gör det möjligt att säkerställaatt köttet inte används som livsmedel och att köttet med undantag
för det kött som använts vid analyserna förstörs, när utställningen
är slut eller när de särskilda studierna eller analyserna har utförts,
c) färskt kött som uteslutande är avsett för internationella organisa-
tioner.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 7
(1) EGT nr L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv
91/69/EEG (EGT nr L 46, 19.2.1991, s. 37).▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
Artikel 4
A. Från och med den 1 januari 1995 kan medlemsstaterna genom
undantag från artikel 3 tillåta att kött från slakterier som inte
uppfyller kraven i kapitlen I och II i bilaga I släpps ut på mark-
naden i syfte att saluföras på nationellt territorium, förutsatt attföljande krav är uppfyllda:
a) De berörda slakterierna
i) får inte behandla mer än 20 slaktenheter per vecka och
maximalt 1 000 slaktenheter per år,
ii) skall uppfylla kraven i kapitlen V och VII, kapitel XIV
punkt 66 första, andra och fjärde styckena och punkt 67,
kapitel XV punkt 69, med undantag för de krav som gällerimporterat färskt kött, samt punkterna 71—73 i bilaga I,
iii) skall uppfylla kraven i bilaga II,
iv) skall i förväg underrätta det veterinära organet om
tidpunkten för slakt, antalet djur samt djurens ursprung, såatt det kan utföra hälsokontroll före slakt i enlighet medkapitel VI i bilaga I, antingen på gården eller på slakteriet,
b) Slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
föra journal över
— de djur som kommer in på anläggningen och de slaktpro-
dukter som lämnar den,
— de kontroller som utförts,— resultaten av dessa kontroller.
Dessa uppgifter skall på begäran lämnas till den behöriga
myndigheten.
c) Den officiella veterinären eller en assistent skall utföra en hälso-
kontroll efter slakt av köttet i enlighet med kapitel VIII i bilaga I
med beaktande av de krav som anges i kapitel VII punkt 32 i
bilaga I. Om köttet uppvisar skador eller förändringar skallhälsokontrollen efter slakt utföras av den officiella veterinären.Den officiella veterinären eller dennes assistent skall på egetansvar regelbundet kontrollera att de hygienregler som anges i
kapitlen V och VII i bilaga I följs.
Vid tillämpning av denna artikel skall medlemsstaterna använda
följande omräkningstal:
i)Nötkött
— vuxna nötkreatur i enlighet med förordning (EEG) nr 805/68
och hovdjur: 1 slaktenhet
— annan nötboskap: 0,50 slaktenheter
ii)Griskött
— svin med levande vikt över 100 kg: 0,20 slaktenheter— övriga svin (
a): 0,15 slaktenheter
iii)Annat kött
— får och get: 0,10 slaktenheter— lamm, killing och spädgris med en levande vikt under 15 kg:
0,05 slaktenheter
B. Medlemsstaterna kan inom gränsen på 1 000 slaktenheter enligt
avsnitt A första stycket a i) bevilja undantag från den gräns per
vecka som anges däri för att hänsyn skall kunna tas till behovet att
slakta lamm och killingar under den tid som föregår religiösahögtider, under förutsättning att den officiella veterinären är närva-rande vid slakten, hygienkraven följs och köttet inte fryses innandet släpps ut på marknaden.
C. De maximala kvantiteter som anges i A första stycket a i) får tillä-
mpas på individuella aktörer som för egen räkning slaktar på1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 8
(a) Behårat villebråd skall jämställas med respektive arter vid tillämpning av
omräkningstalen.
▼M21
bestämda tidpunkter under veckan i en anläggning som uppfyller
följande krav:
a) Anläggningens ägare eller varje annan person som utnyttjar
anläggningen har genomgått en särskild utbildning i produktions-
hygien som godkänts av den behöriga myndigheten.
b) De djur som är avsedda för slakt tillhör anläggningens ägare
eller en slaktmästare eller har köpts av dem för att täcka debehov som anges under d).
c) Produktionen av köttet äger rum i lokaler som uppfyller de krav
som anges i bilaga II.
d) Produktionen utnyttjasenbart för förs örjning av anläggningar
som tillhör sådana slaktare som avses i b) och för försäljningpå platsen till konsumenter eller lokala myndigheter.
Vid en ackumulering av individuella slaktmängder får de maximala
kvantiteter som anges i A första stycket a i) uppgå till 30 slakten-
heter per vecka och till 1 500 slaktenheter per år för de slakterier
som uppfyller kraven enligt första stycket. De medlemsstater somutnyttjar denna möjlighet skall till kommissionen översända enförteckning över de anläggningar som berös av dessa bestämmelser.
D. I enlighet med det förfarande som anges i artikel 16 kan medlems-
staterna få tillåtelse att tillämpa bestämmelserna i avsnitt A på
slakterier som är belägna i områden med särskilt besvärliga geogra-fiska förhållanden eller som har försörjningssvårigheter ochbehandlar högst 2 000 slaktenheter per år.
E. Undantag kan i enlighet med bilaga II beviljasav den behöriga
myndigheten för styckningsanläggningar som inte är belägna i en
godkänd anläggning och som inte producerar mer än fem tonbenfritt kött per vecka eller motsvarande mängd kött med ben.
Bestämmelserna i kapitel V, kapitel VII punkt 38, kapitel IX —
med undantag för det krav på temperaturen i lokalen som anges i
punkt 46 c) andra meningen — och i kapitel X punkt 48 i bilaga I
skall vara tillämpliga på lagrings- och styckningsoperationer somutförs i de anläggningar som avses i första stycket.
F. Kött som kommer från de anläggningar som avses i denna artikel,
och som bedömts lämpligt som livsmedel med hänsyn till de kravpå hygien och hälsokontroll som fastställs i detta direktiv skall
märkas med en nationell stämpel som inte skall kunna förväxlas
med gemenskapsstämpeln och i synnerhet inte får vara oval. Dennastämpel krävs dock ej för icke emballerade styckningsdelar.
G. Medlemsstaterna får även frångå de minimikrav som anges i kapitel
I i bilaga I för sådana kyl- och fryslager med liten kapacitet i vilka
endast emballerat kött och andra livsmedel lagras. Sverige får fram
till och med den 30 juni 1997 tillåta lagring av emballerat och ickeemballerat kött i samma frys- och kylutrymme om en lämpligavskiljning anordnas.
H. De slakterier som beviljats undantag i enlighet med denna artikel
skall underkastas den gemenskapsbesiktning som gäller för
godkända anläggningar.
Artikel 4a
1. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 1995 överlämna
en förteckning över de anläggningar som avses i artikel 1 i direktiv
91/498/EEG (
1) samt en förteckning över de anläggningar som beviljats
en frist i enlighet med denna artikel.
2. De höriga myndigheterna kan bevilja ett slakteri som medgetts
undantag i enlighet med artikel 2 i direktiv 91/498/EEG och som påett tillfredsställande sätt kan påvisa för den nämnda myndigheten att1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 9
(1) Rådetsdirektiv 91/498/EEG av den 29 juli 1991 om villkoren för beviljande
av tillfälliga och begränsade undantag från särskilda hygienregler inom ge-
menskapen beträffande framställning och saluföring av färskt kött (EGT nr
L 268, 24.9.1991, s. 105). Direktivet ändrat genom 1994 års anslutningsakt.
▼M21
det har börjat uppfylla kraven i det här direktivet, men som — av
omständigheter som det inte råder över — inte kan uppfylla deursprungligen uppsatta fristerna, ytterligare en frist som är nödvändig
för att slakteriet skall kunna uppfylla sina förpliktelser.
3. När en anläggning som är registrerad i enlighet med artikel 4
undergår anpassning på grundval av en omstruktureringsplan som hargodkäntsav den behöriga myndigheten i s yfte att erhålla ett godkän-nande enligt artikel 10 kan denna myndighet fastställa de mängdersom denna anläggning får avsätta med hänsyn till hur långt arbetet
framskridit.
4. Medlemsstaterna skall vid genomförandet av bestämmelserna i
detta direktiv i den nationella lagstiftningen närmare ange under vilka
omständigheter den påföljd som anges i artikel 10 och i artikel 2.2 idirektiv 91/498/EEG skall tillämpas om en anläggning som avses iden här artikeln inte uppfyller de förpliktelser den tog på sig vid bevil-jandet av ett tillfälligt undantag, så att denna påföljd kan tillämpas
senast den 31 december 1995 och, vad gäller Sverige, senast den 31
december 1996, och vad gäller Österrike och Finland, senast den 31december 1997.
Artikel 5
1. Medlemsstaterna skall säkerställa att officiella veterinärer
förklarar följande vara otjänligt som livsmedel:
a) Kött från djur
i) hos vilka någon av följande sjukdomar har diagnosticerats,
utan att påverka kraven beträffande de sjukdomar som anges i
bilaga C till direktiv 90/425/EEG (
1):
— Generaliserad aktinobacillos eller strålsvamps juka.
— Blackleg.
— Generaliserad tuberkulos.
— Generaliserad lymfkörtelinflammation.— Rots.
— Rabies.
— Stelkramp.— Akut salmonellos.— Akut brucellos.
— Rödsjuka hos svin.
— Botulism.— Septikemi, pyemi, toxemi eller viremi;
ii) som uppvisar akuta förändringar i form av bronkopneumoni,
pleurit, peritonit, metrit, mastit, artrit, perikardit, enterit ellermeningo-encefalomyelit som konstaterats genom en noggrannundersökning, eventuellt kompletterad med en bakteriologiskundersökning och en undersökning för att spåra rester avämnen med farmakologisk verkan;
Om resultaten av dessa speciella undersökningar dock är gynn-
samma, skall slaktkropparna godkännas som livsmedel sedan
de delar som är otjänliga som livsmedel har avlägsnats;
iii) i vilka man påvisat parasitsjukdomarna generaliserad
►
M21makroskopiskt synlig ◄sarkocystos, generaliserad
cysticerkos, trikinos,
iv) som är döda, dödfödda eller ofödda,
v) som är slaktade vid för späd ålder och vilkas kött är ödematöst,
vi) som uppvisar tecken på utmärgling eller långt framskriden
anemi,1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 10
(1) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/
174/EEG (EGT nr L 85, 5.4.1991, s. 37).▼M18
▼M18
vii) som uppvisar ett flertal tumörer, bölder eller allvarliga
förändringar i olika delar av slaktkroppen eller i olika inreorgan.
b) Kött från djur
i) som har uppvisat en positiv eller obestämd reaktion vid tuberku-
lintest och där en undersökning som utförts i enlighet med punkt
41 G i kapitel VIII i bilaga 1 har avslöjat endast lokala tube-rkulösa förändringar i ett antal organ eller i olika delar avslaktkroppen;
Om en tuberkulösförändring dock endas t upptäcktsi lymfknu-
torna till angripet organ eller angripen del av slaktkroppen skallenbart det angripna organet eller del av slaktkroppen med tillhö-
rande lymfknutor anses otjänliga som livsmedel;
ii) som har reagerat positivt eller obestämt vid brucellostest konfir-
merat genom vävnadsförändringar som tyder på akut infektion;
Även om man inte hittat någon sådan skada skall juver,
könsorgan och blod ändå anses vara otjänliga som livsmedel.
c) — Delar av slaktkroppen med större allvarliga infiltrationer eller
blödningar, lokala bölder eller lokal förorening,
— ätliga och inre organ med sjukliga förändringar av infektiös,
parasitär eller traumatisk natur.
d) Kött
— från febersjuka djur
— som uppvisar allvarliga avvikelser beträffande färg, lukt, konsi-
stens eller smak.
e) Om den officiella veterinären är övertygad om att en slaktkropp
eller ätliga organ har lymfkörtelinflammation med ostvandling ellerannan varig förändring och att denna förändring inte är generali-serad eller förenad med utmärgling
i) alla organ med tillhörande lymfknutor, om förändringarna ovan
konstaterats på ytan eller inne i själva organet eller lymfknutan,
ii) i de fall då i inte är tillämpligt bedömsförändringen och
påverkan på omgivande delar som han anser lämpligt medhänsyn till ålder och grad av aktivitet i processen. En gammalväl inkapslad förändring kan anses vara inaktiv.
f) Kött som härrör från putsning av stickkanalen.
g) I de fall där den officella veterinären är övertygad om att hela eller
delar av slaktkroppen eller ätliga organ är påverkade av annansjukdom eller förändrade på annat sätt än vad som angetts i punk-
terna ovan, hela slaktkroppen med ätliga organ eller den mindre del
som han finner lämplig.
h) Slaktkroppar om de ätliga organen från dem inte genomgått någon
besiktning efter slakt.
i) Blodet från djur vars kött har ansetts vara otjänligt som livsmedel i
enlighet med föregående punkter och blod som är förorenat avmaginnehåll eller andra ämnen.
j) Kött från djur som har tillförts
i) ämnen som är förbjudna enligt direktiven 81/602/EEG (
1) och
88/146/EEG (2),
ii) substanser som skulle kunna göra köttet farligt eller skadligt för
människors hälsa och rörande vilka ett beslut skall fattas i
enlighet med förfarandet i artikel 16 efter yttrande från den
Vetenskapliga veterinärkommittén,
iii) mörningsenzymer.
k) Kött som innehåller rester av ämnen som är tillåtna i enlighet med
de undantag som avses i artikel 4 i direktiv 81/602/EEG och artik-larna 2 och 7 i direktiv 88/146/EEG, rester av1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 11
(1) EGT nr L 222, 7.8.1981, s. 32. Direktivet senast ändrat genom direktiv 85/
358/EEG (EGT nr L 191, 23.7.1985, s. 46).
(2) EGT nr L 70, 16.3.1988, s. 16.
▼M18
veterinärmedicinpreparat, antibiotika, bekämpningsmedel eller
andra ämnen som är skadliga eller som kan göra färskt kött farligteller skadligt för människors hälsa, om dessa rester förekommer i
högre halter än gemenskapsreglerna tillåter.
l) Kött som är förorenat eller smittat i den utsträckning som skall
fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 16 efter
utlåtande av Vetenskapliga veterinärkommittén.
m) Lever och njurar från djur som är äldre än två år och som kommer
från regioner där utbredd förekomst av tungmetaller i miljön harpåvisats vid undersökningar som genomförts i enlighet med artikel4 i direktiv 86/469/EEG (
1).
n) Kött som utan att det påverkar tillämpningen av eventuella gemens-
kapsförordningar om jonisering, har behandlats med joniserandeeller ultraviolett strålning.
o) Kött som avger en uttalad könslukt.
2. Tillägg eller ändringar till punkt 1 kan antasframför allt
beträffande tuberkulos, brucellos och salmonellos i enlighet med förfa-
randet i artikel 16 och efter yttrande av Vetenskapligaveterinärkommittén.
3. I fråga om salmonella skall, i väntan på att de gemenskapsbe-
stämmelser som avses i punkt 2 antas, följande regler gälla för sådantkött som är avsett för Finland och Sverige:
a) Köttleveranserna skall ha kontrollerats genom mikrobiologiska
stickprov i ursprungsanläggningen i enlighet med regler som skallfastställas av rådet på förslag av kommissionen före dagen föranslutningsfördragets ikraftträdande.
b) i) Sådana kontroller som anges i a skall inte göras på köttleve-
ranser till anläggningar för pastörisering, sterilisering ellernågon annan behandling med motsvarande verkan.
ii) Under en period av tre år från och med dagen för anslutnings-
fördragets ikraftträdande skall emellertid det kött som anges i
punkt i omfattas av de regler som fastställs i de kontrollprogramsom Finland och Sverige tillämpar. I detta hänseende kommerdetta kött att omfattas av samma åtgärder som gäller för köttmed ursprung i Finland och Sverige. Före utgången av denna
treårsperiod skall denna bestämmelse ses över och eventuellt
ändrasi enlighet med förfarandet i artikel 16.
c) Sådana kontroller som anges i a skall inte göras på kött med
ursprung i en anläggning som omfattas av ett program som erkäntssom likvärdigt med det program som anges i punkt 4, i enlighet medförfarandet i artikel 16.
4. Garantierna enligt punkt 3 skall gälla först efter det att kommis-
sionen godkänt de kontrollprogram som Finland och Sverige skall
lägga fram. Kommissionens beslut måste fattas före dagen för anslut-ningsfördragets ikraftträdande, för att kontrollprogrammen ochgarantierna skall vara tillämpliga från dagen för ikraftträdandet.
Artikel 6
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att, utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 a iii och
artikel 5.2, färskt griskött eller hästkött som avses i artikel 3 ochsom inte har genomgått trikinundersökning i enlighet med bilaga 1i direktiv 77/96/EEG (
2) kylbehandlasi enlighet med bilaga 4 i det
direktivet.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 12
(1) EGT nr L 275, 26.9.1986, s. 36.
(2) EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 67. Direktiv senast ändrat genom kommissionens
direktiv 89/321/EEG (EGT nr L 133, 17.5.1989, s. 33).▼A3
▼M18
▼M18
b) Att kött
i) från galtar som används för avel,
ii) från grisar som är kryptorkider och hermafroditer,
iii) utan att det påverkar de fall som avses i artikel 5.1 o från
okastrerade galtar med en slaktvikt över 80 kg, såvida inte
anläggningen med en metod som godkänts genom det förfarande
som fastställs i artikel 16 eller, om det inte finns någon sådanmetod, med en metod som godkänts av den behöriga myndig-heten kan garantera att slaktkroppar som avger en uttaladgaltlukt kan upptäckas
bär ett speciellt märke enligt beslut 84/371/EEG (
1) och genomgår
någon av de behandlingar som anges i direktiv 77/99/EEG.
c) Att mekaniskt urbenat kött genomgår värmebehandling i enlighet
med direktiv 77/99/EEG.
d) Att efter avlägsnande av delar som är otjänliga som livsmedel färskt
kött och ätliga organ från djur med ej generaliserad förekomst avCysticercus bovis ellerCysticercus cellulosae kylbehandlasmed en
metod som godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 16.
e) Att djur som har nödslaktats endast får användas som livsmedel på
den lokala marknaden och endast om följande villkor uppfylls:
— Ursprungsgården är inte underkastad restriktioner av sjukdoms-
bekämpningsskäl.
— Djuret har besiktats före slakt av en veterinär i enlighet med
artikel 3.1 A b.
— Djuret har avlivatsefter bedövning och avblodatsoch om
möjligt tagitsur på plats en. Veterinären får underlåta att krävabedövning av djuret och tillåta att det skjuts i speciella fall.
— Det avlivade och avblodade djuret transporteras så snabbt som
möjligt under tillfredsställande hygieniska förhållanden till ettslakteri som godkänts i enlighet med detta direktiv. Om djuret
inte kan föras till ett sådant slakteri inom en timme, skall det
transporteras i en container eller ett transportmedel i vilkettemperaturen ligger mellan 0º och + 4ºC. Om urtagning integjorts vid slakten skall den ske inom högst tre timmar därefter.Om urtagningen utförs på platsen skall inälvorna skickas med
slaktkroppen till slakteriet.
— Under transporten till slakteriet åtföljs det slaktade djuret av ett
intyg som utfärdats av den veterinär som beordrat slakt. Avintyget skall framgå att djuret vid besiktning före slakt hargodkäntstill s lakt ►
M21 ◄. Tidpunkten för
avlivningen skall anges och vad djuret eventuellt behandlats
med. I tillämpliga fall noteras också resultatet av besiktningen
av inälvorna. Detta intyg skall följa den förebild som skallupprättasenligt förfarandet i artikel 16.
— Kroppen av det slaktade djuret skall hanteras så att den inte
kommer i kontakt med slaktkroppar eller ätliga organ som äravsedda som livsmedel innan besiktningen efter slakt utförts i
enlighet med artikel 3.1 A d och vid behov efter en bakteriolo-
gisk undersökning och den därvid konstaterats vara helt ellerdelvis tjänlig som livsmedel.
f) Att kött från områden som omfattas av restriktioner ur djurhälsosyn-
punkt hanteras enligt särskilda regler som skall fastställas från falltill fall i enlighet med förfarandet i artikel 16.
g) Att den hantering som avses i föregående punkter utförs på
ursprungsanläggningen eller vid annan anläggning som den offici-ella veterinären utser.
h)►
M21Att köttet märks med en nationell stämpel som inte skall
kunna förväxlas med gemenskapsstämpeln och i synnerhet inte fårvara oval. ◄1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 13
(1) EGT nr L 196, 26.7.1984, s. 46.
▼M18
2. Rådet skall på förslag av kommissionen och med kvalificerad
majoritet före den 1 juli 1992 fastställa vilka delar av gemenskapendär undantag från kravet i 1 a får medges, under förutsättning
— att det genom epidemiologiska studier styrkts att det inom området
inte förekommer trikiner,
— att levande djur och slaktdjur underkastas en effektiv metod för
upptäckt och kontroll.
Artikel 7
1. Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
a) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel klart kan
särskiljas från kött som är tjänligt som livsmedel.
b) Att kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel behandlas i
enlighet med direktiv 90/667/EEG (
1).
2. Närmare regler för genomförandet av denna artikel skall vid
behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 8
1. Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 86/469/EEG skall
djur eller kött undersökas med avseende på restsubstanser om den offi-ciella veterinären misstänker att sådana förekommer på grundval av defynd han gjort vid besiktningen.
Denna undersökning skall avse såväl rester av ämnen med en farmako-
logisk inverkan och nedbrytningsprodukter därav som andra ämnen
som överförts till köttet och som skulle kunna vara skadliga för männi-
skors hälsa.
Om det undersökta köttet visar förekomst av restsubstanser i sådana
mängder som överstiger de tillåtna gränsvärdena, skall det förklaras
vara otjänligt som livsmedel.
Dessa undersökningar med avseende på restsubstanser skall utföras i
enlighet med beprövade metoder som är vetenskapligt erkända, framför
allt sådana som fastställs i gemenskapens regler eller andra internatio-nella standarder.
Det skall vara möjligt att utvärdera resultaten av undersökningar med
avseende på restsubstanser genom att använda referensmetoder somfastställs i enlighet med förfarandet i artikel 16.
I enlighet med förfarandet i artikel 16 skall minst ett referenslaborato-
rium utses i varje medlemsstat för att utföra undersökningar medavseende på restsubstanser.
2. På förslag av kommissionen skall rådet fastställa gränsvärden för
ämnen som överförs till kött och som skulle kunna vara skadliga förmänniskors hälsa. Detta gäller andra ämnen än de som finns angivna irådetsdirektiv 86/363/EEG (
2) och rådetsförordning (EEG) nr 2377/
90 (3).
Artikel 9
Medlemsstaterna skall säkerställa följande:
i) Att minst en officiell veterinär hela tiden är närvarande vid besikt-
ningar före och efter slakt på slakterier som godkänts i enlighetmed artikel 10.
ii) Att en officiell veterinär minst en gång om dagen besöker styck-
ningsanläggningar som godkänts i enlighet med artikel 10 närarbete med kött äger rum; detta för att kontrollera de hygieniskaförhållandena på anläggningarna och listorna över färskt kött somkommer till anläggningen och som lämnar den.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 14
(1) EGT nr L 363, 27.12.1990, s. 51.
(2) EGT nr L 221, 7.8.1986, s. 43.
(3) EGT nr L 224, 18.8.1990, s. 1.
▼M18
iii) Att en officiell veterinär regelbundet besöker kyl- och fryslager
►M21vid godkända emballeringscentraler ◄.
Den officiella veterinären får biträdas av assistenter som står under
hansledning vid följande arbets moment:
a) Besiktning före slakt då assistentens uppgift består i att göra en
första kontroll av djuren och att biträda med rent praktiska
uppgifter.
b) Besiktning efter slakt förutsatt att den officiella veterinären själv
kan övervaka derasarbete på plats en.
c) Hygienkontroll av styckat och lagrat kött.
d) Inspektion och kontroll av godkända anläggningar i enlighet med
artikel 10.
Rådet skall på förslag från kommissionen senast den 1 januari 1992
fastställa det högsta antal assistenter som får biträda en officiell vete-rinär i hans arbete. Antalet skall vara så lågt att den officiellaveterinären har möjlighet att effektivt kontrollera besiktningen efterslakt.
Endast personer som uppfyller kraven i bilaga 3 och som genomgått
prov som anordnas av den behöriga centrala myndigheten i medlems-
staten eller av den myndighet som utses av den centrala myndigheten
får utses till assistenter.
För att kunna biträda på det sätt som avses ovan skall assistenterna
ingå i ett besiktningslag under den officiella veterinärens kontroll ochansvar. De skall vara oberoende gentemot anläggningen. Medlemssta-tens behöriga myndighet skall fastställa sammansättningen avbesiktningslaget för varje anläggning så att den officiella veterinären
kan övervaka de arbetsmoment som anges ovan.
Närmare regler för det biträde som avses i denna artikel skall vid
behov fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
Artikel 10
1. Medlemsstaterna skall upprätta en förteckning över andra
godkända anläggningar än de som avses i artikel 4, och varje anlägg-ning skall ha ett godkännandenummer. Medlemsstaterna skall skicka
denna förteckning till övriga medlemsstater och till kommissionen.
De styckningsanläggningar som avses i punkt 19 andra stycket andra
strecksatsen i bilaga 1 skall också godkännas i enlighet med direktiv71/118/EEG (
1). Den förteckning över styckningsanläggningar som
kommissionen offentliggör skall innehålla en hänvisning om ett sådantsärskilt godkännande.
En medlemsstat får inte godkänna en anläggning om den inte är
övertygad om att den uppfyller villkoren i detta direktiv.
Om det visar sig att hygienen inte är tillfredsställande och om de
åtgärder som avses i punkt 41 F i kapitel VIII i bilaga 1 inte räcker
för att avhjälpa situationen, skall den behöriga nationella myndigheten
tillfälligt dra in godkännandet ►
M21för den del av verksamheten
som berörs eller för hela anläggningen ◄.
Om anläggningensproduktions chef, ägare eller dennesföreträdare inte
avhjälper de brister som konstaterats inom den tid som den behöriganationella myndigheten fastställt, skall myndigheten återkalla godkän-nandet►
M21för den del av verksamheten som berörs eller för hela
anläggningen ◄.
Den berörda medlemsstaten skall beakta resultaten av alla kontroller
som utförts i enlighet med artikel 12. Övriga medlemsstater och
kommissionen skall underrättas om godkännandet dras in tillfälligt elleråterkallas.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 15
(1) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23. Direktiv senast ändrat genom direktiv 90/654/
EEG (EGT nr L 353, 17.12.1990, s. 48).
▼M18
2. Anläggningensproduktions chef, ägare eller dennesföreträdare
skall i enlighet med punkt 4 andra stycket låta utföra regelbundnakontroller av de allmänna hygieniska förhållandena vid tillverkningen
på anläggningen, bland annat genom mikrobiologiska kontroller.
Kontrollerna skall även omfatta redskap, utrustning och maskiner i alla
produktionsled och vid behov även produkterna.
Anläggningens produktionschef, ägaren eller dennes företrädare skall
på begäran från det officiella organet kunna informera den officiellaveterinären eller kommissionens veterinära experter om arten, frek-vensen och resultaten av de kontroller som gjorts i detta syfte och vid
behov även ange vilket laboratorium som utfört analyserna.
Vilka kontroller som skall utföras och hur ofta det skall ske, liksom
metoder för provtagning och metoder för bakteriologisk undersökningskall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.
3. Anläggningensproduktions chef, ägare eller dennesföreträdare
skall fastställa ett utbildningsprogram för personalen som gör attarbetstagarna kan uppfylla kraven på hygienisk tillverkning anpassadetill tillverkningsförhållandena.
Den officiella veterinär som är ansvarig för anläggningen skall delta i
planeringen och genomförandet av programmet.
4. Besiktning och övervakning av anläggningarna skall utföras under
den officiella veterinärensans var, och denne får i enlighet med artikel9 biträdas av assistenter endast i rent praktiska uppgifter. Den officiellaveterinären skall ständigt ha tillträde till alla delar av anläggningarnaför att säkerställa att detta direktiv följs samt, om det råder tvivel om
varifrån köttet eller de slaktade djuren kommer, till dokumentation som
gör det möjligt för honom att spåra från vilken ursprungsanläggning ettslaktat djur kommer.
Den officiella veterinären skall regelbundet gå igenom resultaten av de
kontroller som avses i 2. Han får på grundval därav låta utföra ytterli-
gare mikrobiologiska undersökningar i alla produktionsled eller avprodukterna.
Resultatet av denna genomgång skall dokumenteras i en rapport, och
anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
delges slutsatserna och rekommendationerna i rapporten, och skallrätta till de fel som konstaterats för att förbättra hygienen.
Artikel 11
Medlemsstaterna skall ge ett centralt organ i uppgift att samla in och
bearbeta resultaten av den officiella veterinärens besiktningar före ochefter slakt med avseende på sjukdomar som kan överföras tillmänniskor.
Om en sådan sjukdom har diagnosticerats skall de behöriga veterinära
myndigheterna som ansvarar för den besättning från vilken djurenhärstammar så snart som möjligt underrättas om resultatet i varjeenskilt fall.
Medlemsstaterna skall överlämna information till kommissionen om
vissa sjukdomar, framför allt om fall där sjukdomar som kan överförastill människor har konstaterats.
Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 16 anta närmare regler
för att genomföra denna artikel, framför allt om
— hur ofta information skall överlämnas till kommissionen,
— vilken typ av information som skall samlas in,— om vilka sjukdomar information skall samlas in,
— hur informationen skall samlas in och användas.
Artikel 12
1. Veterinära experter från kommissionen får i den utsträckning det
är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 16
▼M21
▼M21
direktiv i samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter göra
kontroller på platsen. I detta syfte kan de genom att kontrollera enrepresentativ del av anläggningarna utröna om den behöriga myndig-
heten kontrollerar att anläggningarna följer bestämmelserna i detta
direktiv. Den medlemsstat på vars territorium en kontroll utförs skallge de experter som utför arbetet all nödvändig hjälp. Kommissionenskall underrätta den berörda medlemsstaten om resultatet av de utfördakontrollerna.
2. Före den 1 januari 1995 skall rådet se över denna artikel på
grundval av en rapport, med eventuella bifogade förslag från kommis-sionen.
3. Tillämpningsföreskrifterna för denna artikel, särskilt de som är
avsedda att reglera villkoren för samarbete med de nationella myndig-heterna, skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i
artikel 16.
Artikel 13
2. I enlighet med förfarandet i artikel 16
— får på begäran undantag från kapitel II punkt 14 c andra tillfjärde
strecksatsen, från kapitel VIII 42 A punkt 2 och kapitel IX punkt46 d i bilaga 1 medges varje medlemsstat som ger liknande garan-tier. Beslut om sådana undantag skall fastställa hygienkrav som
lägst motsvarar de som återfinns i bilaga 1,
— får beslut fattas om ytterligare krav som är anpassade till den speci-
ella situationen i de berörda medlemsstaterna med avseende påvissa sjukdomar som skulle kunna vara farliga för människorshälsa,
— får speciella krav uppställas för godkännande av anläggningar i
grossistledet.
Artikel 14
1. Utan att det påverkar de särskilda bestämmelserna i detta direktiv
skall den officiella veterinären eller den behöriga myndigheten utförade kontroller som man finner lämpliga, om man misstänker att de vete-rinära bestämmelserna inte har följts eller om det är tveksamt om köttetär tjänligt som livsmedel.
2. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga administrativa eller
straffrättsliga åtgärder för att beivra varje överträdelse av gemenska-pens veterinära bestämmelser, framför allt när det framkommer attintyg eller dokument som upprättats inte överensstämmer med köttetsfaktiska status, att identifieringsmärken inte följer reglerna, att köttet
inte presenterats för besiktning eller att köttet inte använts för det
ändamål som det var avsett för från början.
Artikel 15
Bilagorna till detta direktiv skall ändras av rådet med kvalificerad
majoritet efter förslag av kommissionen, framför allt för att anpassadem till den tekniska utvecklingen.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 17
▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M20
Artikel 16
1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsme-
delskedjan och djurhälsa, som inrättats genom artikel 58 i förordning
(EG) nr 178/2002 (1).
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut
1999/468/EG (2) tillämpas.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 17
Före den 1 juli 1994 skall kommissionen överlämna en rapport, eventu-
ellt åtföljd av förslag om vilka rådet skall fatta beslut genom detröstningsförfarande som fastställts i fördragets artikel 43, rörande
kontrollmetoder som säkerställer en nivå av djurhälsa som motsvarar
den nivå som säkerställs genom metoderna för besiktning före och efterslakt enligt kapitlen VI och VIII i bilaga 1.
Artikel 18
De regler som fastställs i direktiv 89/662/EEG skall framför allt tillä-
mpas på kontroller vid ursprungsanläggningen, på organisation ochuppföljning av kontroller som skall utföras av den mottagandemedlemsstaten och på de skyddsåtgärder som skall genomföras.
Artikel 19
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 18
(1) EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.
(2) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.▼M18
▼M18
BILAGA 1
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR
Anläggningar skall uppfylla följande minimikrav:1. I lokaler där färskt kött produceras, hanteras eller förvaras och i utrymmen
och gångar genom vilka färskt kött transporteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte
ruttnar och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan.
Vattnet skall ledas mot golvbrunnar med galler och vattenlås för attförhindra uppkomst av dålig lukt. Dock gäller att
— i lokaler som avses i kapitel II punkt 14 d och f, kapitel III punkt 15
a och kapitel IV punkt 16 a krävsinte att vattnet ledsmot golv-
brunnar med galler och vattenlås, och i lokaler som avses i punkt
16 a är det tillräckligt med anordningar som gör att vattnet lätt kan
avlägsnas,
— i lokaler som avses i kapitel IV punkt 17 a i och i utrymmen och
gångar genom vilka färskt kött transporteras är det tillräckligt att
golven är vattentäta och av material som inte ruttnar.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med ljustvättbar yta upp till en höjd
av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler. I kyl- och frysrum
och i lager skall väggarna vara klädda eller ytbehandlade upp till minst
lasthöjd. Övergångarna mellan golv och vägg skall vara rundade eller
utformade på liknande sätt utom i de lokaler som avses i kapitel IV
punkt 17 a.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel IV punkt 17
utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande, under
förutsättning att lokalerna är byggda före januari 1983.
c) Dörrar i tåligt, korrosionsbeständigt material, och om de är av trä skall
de ha slät och vattentät beklädnad på alla ytor.
d) Isoleringsmaterial som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergivning.
g) Ett innertak som är rent och lätt att rengöra. Om innertak saknas skall
yttertakets undersida uppfylla dessa krav.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt tillräckligt många anordningar för att
tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg med varmt
vatten. Kranarna får inte vara handmanövrerade. För handtvätt skall
dessa anordningar ha rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som
är förblandat till lämplig temperatur, rengörings- och desinfektionsmedelsamt hygieniska anordningar för att torka händerna.
b) Anordningar för att desinfektera verktyg med varmt vatten som är minst
82 ºC.
3. Lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och gnagare.4. a) Redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med avtagbara
styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korrosionsbe-
ständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Ytor som kommer eller kan komma i kontakt
med kött, inklusive skarvar och fogar, skall vara släta. Användning av
trä är förbjudet med undantag för lokaler där det endast finns hygieniskt
förpackat färskt kött.
b) Korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som uppfyller hygienk-
raven för
— hantering av kött,
— förvaring av behållare med kött på sådant sätt att varken köttet eller
behållarna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) Anordningar som möjliggör att köttet kan hanteras hygieniskt och
skyddas under lastning och lossning, inklusive lämpligt utformade och
utrustade utrymmen där köttet tas emot och sorteras.
d) För förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel, särskilda
vattentäta korrosionsbeständiga behållare med lock och låsanordningar
så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem. Alternativt får en
låsbar lokal användas om sådant kött förekommer i så stora mängder
att detta behövseller om köttet inte tasbort eller förs törsefter varje1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 19
▼M18
arbetsdag. Om sådant kött förs bort genom störtar, skall dessa vara
konstruerade och installerade så att all risk för förorening av det färska
köttet undviks.
e) Anordningar för hygienisk lagring av innerförpackningar och emballage
om inslagning och emballering sker vid anläggningen.
5. Kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer som krävs i
detta direktiv. I utrustningen skall ingå ett dräneringssystem för konden-
svatten som utesluter risk för förorening av köttet.
6. Tillgång till vatten av dricksvattenkvalitet under tryck enligt direktiv 80/
778/EEG (1). Annat vatten får i undantagsfall användas för framställning av
ånga och brandbekämpning, förutsatt att vattnet i de ledningar som installe-
ratsför detta ändamål inte kan användastill annat och inte utgör någon ris k
för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom får vatten som inte är av
dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för att kyla kylutrustningen.
Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig från ledningar som används
för vatten av dricksvattenkvalitet.
7. Tillfredsställande tillgång till varmvatten av dricksvattenkvalitet enligt
direktiv 80/778/EEG.
8. Avloppssystem för flytande och fasta ämnen som uppfyller hygienkraven.
9. En lämpligt utrustad låsbar lokal som endast får användas av besiktnings-
personalen, eller, när det gäller de lagerlokaler som avses i kapitel IV
punkt 17, lämpliga anordningar.
10. Utrustning som gör det möjligt att när som helst effektivt utföra de vete-
rinärbesiktningar som fastställs i detta direktiv.
11. Ett tillräckligt antal omklädningsrum med släta, vattentäta och tvättbara
väggar och golv, tvättställ, duschar och vattentoaletter, vilka är utrustadeså att de rena delarna i byggnaden skyddas från förorening.
Toaletterna får inte ha dörrar som öppnas direkt ut mot produktionsloka-
lerna. Duschar behövs inte i kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt inslaget färskt kött. Tvättställen skall ha rinnande varmt
och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig temperatur, rengö-
rings- och desinfektionsmedel för händer samt hygieniska anordningar för
att torka händerna. Kranarna på tvättställen får inte vara hand- eller
armmanövrerade. Det skall finnas ett tillräckligt antal tvättställ intill toalet-
terna.
12. En plats med lämpliga anordningar för att rengöra och desinfektera trans-
portmedel för kött, utom vid kyl- och fryslager som endast tar emot och
levererar hygieniskt paketerat färskt kött. En sådan avskild plats med
lämpliga anordningar för rengöring och desinfektion av transportmedel för
levande djur skall finnas vid slakterier. Sådana platser och anordningar
krävs dock inte om det finns bestämmelser att transportmedlen skall
rengörasoch des infekteraspå offentligt godkända anläggningar.
13. En lokal eller säker plats för förvaring av rengörings- och desinfektions-
medel och liknande produkter.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER
14. Utöver de allmänna kraven skall slakterier uppfylla följande minimikrav:
a) Lämpliga slaktdjursstallar eller, om klimatet tillåter det, fållor för djur.
Väggar och golv skall vara tåliga, vattentäta och lätta att rengöra och
desinfektera. Dessa anordningar skall ha utrustning för att kunna ge
djuren vatten och för att vid behov utfodra dem. Vid behov skall det
också finnas ett avloppssystem.
b) Slaktlokaler som är tillräckligt stora för att arbetet skall kunna utföras på
ett tillfredsställande sätt. I slaktlokaler där både grisar och andra djurslag
slaktas skall det finnas en särskild plats för slakt av grisar. En sådan
plats är dock inte nödvändig om grisar och andra djur slaktas vid olika
tidpunkter. I sådana fall skall dock skållning, avhårning, skrapning och
svedning utföras på särskilda platser som är klart avgränsade från slakt-
linjen antingen genom ett öppet utrymme på minst fem meter eller
genom en skiljevägg som är minst tre meter hög.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 20
(1) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 11. Direktiv senast ändrat genom direktiv 81/858/EEG
(EGT nr L 319, 7.11.1981, s. 19).
▼M18
c) Särskilda lokaler som är tillräckligt stora och uteslutande avsedda för
följande:
— Tömning och rengöring av magar och tarmar.
Särskilda lokaler är dock inte nödvändiga om momenten som
omfattar magar utförs i en sluten mekanisk anordning med till-
fredsställande ventilationssystem och som uppfyller följande krav:
i) Utrustningen skall installeras och placeras så att arbetsmomenten
med att separera tarmarna från magen och med att tömma och
rengöra magarna kan utföras hygieniskt. Den skall vara placerad
på ett särskilt ställe som är klart avgränsat från allt oskyddat
färskt kött med en skiljevägg som går minst tre meter upp från
golvet och som omger den plats där dessa arbetsmoment utförs
►M21när dessa arbetsmoment utförs på slakteriet. När det
gäller svin skall detta krav dessutom gälla i nödvändig utsträck-
ning för att förhindra förorening av färskt kött och ätliga
organ◄.
ii) Maskinen skall vara så utformad och konstruerad att den effek-
tivt förhindrar all förorening av det färska köttet.
iii) Det skall finnas en luftsug som är utformad så att den evakuerar
all dålig lukt och förhindrar all risk för förorening via aerosol-
bildning.
iv) Maskinen skall vara utrustad med en anordning för att evakuera
avloppsvatten och maginnehåll till avloppssystemet i ett slutet
system.
v) Den bana som magarna följer till och från maskinen skall både
vara klart avgränsad och avskild från den bana som övrigt färskt
kött följer. Omedelbart efter det att magarna har tömtsoch
rengjorts, skall de föras undan på ett hygieniskt sätt.
vi) Magar får inte hanteras av personal som hanterar annat färskt
kött. Personal som hanterar magar skall inte kunna komma i
kontakt med annat färskt kött.
— Beredning av tarmar och magar om detta utförs på slakteriet. Dessa
moment får dock utföras i samma lokal som avses i första streck-
satsen förutsatt att man undviker korskontamination.
— Beredning och rengöring av andra ätliga organ än de som avses i
föregående strecksatser inklusive en särskild plats för förvaring av
skallar på tillräckligt avstånd från andra ätliga organ, om dessa
moment utförs på slakteriet och inte äger rum efter slaktlinjen.
— Förvaring av hudar, horn, klövar och hovar samt svinhår i slutna, täta
behållare i avvaktan på att de skall föras bort, om detta inte sker
direkt från slakteriet på slaktdagen.
d) En särskild plats för paketering av ätliga organ om detta görs på slakte-
riet.
e) Låsbara lokaler eller, om klimatet så tillåter, lämpligt placerade fållor
med separat avlopp för djur som är sjuka eller misstänks vara det samt
låsbara lokaler avsedda för slakt av sådana djur, för förvaring av anhållet
kött och för förvaring av kött som förklarats vara otjänligt som livs-
medel. Lokaler avsedda enbart för slakt av sådana djur är inte
nödvändiga på en anläggning som den behöriga myndigheten inte har
godkänt för slakt av dessa djur eller där sådan slakt utförs efter den
normala slakten, under förutsättning att åtgärder vidtas för att undvika
förorening av kött som förklarats vara tjänligt som livsmedel. I detta
fall skall lokalerna rengöras och desinfekteras särskilt noga under
offentlig kontroll innan de används igen för slakt av djur som varken är
sjuka eller misstänks vara det.
f) Tillräckligt stora kylrum utrustade med korrosionsbeständiga anord-
ningar utformade så att färskt kött förhindras att komma i kontakt med
golv eller väggar vid transport eller förvaring.
g) Anordningar för att kontrollera in-och utpassage vid slakteriet.h) En klar avgränsning mellan rena och orena avdelningar i byggnaden så
att de rena delarna skyddas från förorening.
i) Sådan utrustning att man efter bedövning kan bereda djuret hängande så
långt som möjligt. Det upphängda djuret får under inga omständigheter
komma i kontakt med golvet under beredningen.
j) Ett hängbanesystem för vidare hantering av köttet.
k) Om dynga förvaras inom slakteriområdet en särskild plats för sådan
dynga.
l) En lokal som är lämpligt utrustad för att utföra trikinundersökningar om
sådana utförs vid anläggningen.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 21
▼M18
KAPITEL III
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV STYCK-
NINGSANLÄGGNINGAR
15. Utöver de allmänna kraven skall styckningsanläggningar uppfylla följande
minimikrav:
a) Kylrum som är tillräckligt stora för förvaring av kött, och om emballerat
kött lagras på anläggningen skall en särskild lokal finnas för sådant kött.
Oemballerat kött får inte förvaras i sådana kylrum om de inte först
rengjorts och desinfekterats.
b) Lokal för styckning och urbening och inslagning utrustad med en termo-
graf eller en fjärrtermograf.
c) Lokal för emballering där detta arbetsmoment utförs på stycknings-
anläggningen, om inte villkoren som avses i punkt 63 är uppfyllda.
d) Lokal för förvaring av paketerings- och emballeringsmaterial om sådan
hantering utförs vid styckningsanläggningen.
KAPITEL IV
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV KYL- OCH
FRYSLAGER
16. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 första stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora kylrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i punkt 66, första stycket.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje lagerutrymme.
17. Förutom de allmänna kraven skall lager där färskt kött förvaras i enlighet
med kapitel XIV punkt 66 fjärde stycket uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stora frysrum som är lätta att rengöra och i vilka färskt kött
kan förvaras vid de temperaturer som avses i ►M21kapitel XIV punkt
66 åttonde stycket ◄.
b) Termograf eller fjärrtermograf för varje förvaringsutrymme.
KAPITEL V
PERSONALHYGIEN SAMT HYGIEN I LOKALER OCH UTRUSTNING
PÅ ANLÄGGNINGARNA
18. Lokaler och utrustning skall hållas absolut rena. Personalen skall iaktta
absolut renlighet. Detta innebär följande:
a) Personal som hanterar oskyddat eller inslaget färskt kött eller som
arbetar i lokaler och utrymmen där sådant kött hanteras, emballeras eller
transporteras skall särskilt bära huvudbonad, skor och ljusa arbetskläder
som är rena och lättvättade och vid behov rena nackskydd eller andra
skyddskläder. Personal som är sysselsatt med slakt av djur eller som
arbetar med eller på annat sätt hanterar kött skall i början av varje
arbetsdag ha rena arbetskläder och vid behov byta kläder under dagen.
De skall tvätta och desinfektera sina händer flera gånger om dagen, bl.
a. varje gång arbetet återupptas efter rast. Personer som kommit i
kontakt med sjuka djur eller med infekterat kött skall omedelbart
därefter noggrant tvätta händerna och armarna med varmt vatten och
desinfektera dem. Rökning är förbjuden i produktionslokaler, i lagerrum,
i utrymmen för varumottagning, expediering och utleveranss amt i andra
utrymmen och gångar genom vilka färskt kött transporteras.
b) Inga andra djur får komma in i anläggningen än, när det gäller slakterier,
djur som skall slaktas eller, i fråga om slakteriområdet, djur som behövs
för att arbetet skall fungera. Gnagare, insekter samt andra skadedjur skall
systematiskt bekämpas.
c) Utrustning och redskap som används vid arbete med kött skall hållas
rena och i gott skick. De skall noggrant rengöras och desinfekteras flera
gånger under arbetsdagen, efter arbetsdagens slut och innan de används
igen om de blivit nedsmutsade.
19. Lokaler, redskap och arbetsutrustning får inte användas för andra ändamål
än arbete med färskt kött eller med kött av hägnat vilt som tillåts i enlighet
med direktiv 91/495/EEG (1).1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 22
(1) EGT nr L 268/69, 24.9.1991, s. 41.
▼M18
Denna begränsning skall inte tillämpas på
— transportutrustning som används i de lokaler som avses i punkt 17 a när
köttet är förpackat,
— styckning av kött av fjäderfä, kött av vilt eller kaninkött eller vid till-
verkning av köttberedningar under förutsättning att sådant arbete utförs
vid annan tid än styckning av färskt kött eller kött av hägnat vilt som
avses i första stycket och att styckningslokalen i sin helhet är rengjord
och desinfekterad innan den används igen för styckning av färskt kött
eller kött av hägnat vilt.
Redskap för styckning av kött får endast användas för detta ändamål.
20. Kött och köttbehållare får inte komma i direkt kontakt med golvet.
21. Vatten av dricksvattenkvalitet skall användas för alla ändamål. Annat vatten
får användas i undantagsfall för framställning av ånga, förutsatt att vattnet i
de ledningar som installerats för detta ändamål inte kan användas till annat
och inte utgör någon risk för att det färska köttet kan förorenas. Dessutom
får vatten som inte är av dricksvattenkvalitet användas i undantagsfall för
att kyla kylutrustningen. Ledningar för sådant vatten skall klart skilja sig
från ledningar som används för vatten av dricksvattenkvalitet.
22. Det är förbjudet att sprida sågspån eller liknande på golvet i produktionslo-
kaler och lagerlokaler för färskt kött.
23. Rengörings- och desinfektionsmedel och liknande skall användas på sådant
sätt att verktyg, arbetsutrustning och färskt kött inte påverkas negativt. Efter
att ha använt sådana medel skall man skölja verktygen och arbetsutrust-
ningen noggrant med vatten av dricksvattenkvalitet.
24. Personer som kan förorena köttet förbjuds att arbeta med det eller på annat
sätt hantera det.
Vid anställning skall varje person som skall arbeta med eller på annat sätt
hantera färskt kött med ett läkarintyg styrka att det inte föreligger något
hinder för en sådan anställning. Löpande läkarkontroll av sådan personal
skall ske enligt gällande lagstiftning i den aktuella medlemsstaten.
KAPITEL VI
BESIKTNING FÖRE SLAKT
25.►M21Djuren skall undergå hälsokontroll före slakt inom 24 timmar efter
ankomsten till slakteriet och högst 24 timmar före slakt. Den officiella vete-
rinären kan dessutom begära en hälsokontroll vid varje annat tillfälle. ◄
Slakteriets produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall underlätta
besiktningen före slakt och framför allt biträda med all hantering som anses
nödvändig.
Varje slaktdjur skall identitetsmärkas så att den behöriga myndigheten skall
kunna fastställa dess ursprung.
26. a) Den officiella veterinären skall göra en besiktning före slakt enligt god
yrkessed och i tillfredsställande belysning.
b) Den officiella veterinären skall kontrollera att gemenskapsreglerna om
djurskydd följts beträffande de djur som levererats till slakteriet.
27. Besiktningen skall fastställa följande:
a) Om djuren lider av någon sjukdom som kan överföras till människor
eller djur, om de visar tecken på sjukdom eller har ett allmäntillstånd
som tyder på att sådan sjukdom skulle kunna uppkomma.
b) Om de visar tecken på sjukdom eller på en störning i allmäntillståndet
som skulle kunna göra köttet otjänligt som livsmedel. Man skall vara
uppmärksam på tecken som tyder på att djuren tillförts ämnen med
farmakologisk verkan eller att de har ätit något ämne som kan göra
köttet skadligt för människors hälsa.
c) Om de är utmattade, upphetsade eller skadade.
28. a) Utmattade och upphetsade djur skall få vila minst 24 timmar om inte den
officiella veterinären beslutar annat.
b) Kött från djur hos vilka någon av de sjukdomar som avses i punkt 27 a
och 27 b har konstaterats, får inte användas till livsmedel.
c) Om djur misstänks lida av någon av de sjukdomar som avses i punkt 27
a och 27 b skall slakten skjutas upp. Dessa djur skall genomgå en
noggrann undersökning för att fastställa en diagnos.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 23
▼M18
Om besiktning efter slakt är nödvändig för att ställa en diagnos, skall
den officiella veterinären begära att de aktuella djuren slaktas för sig
eller efter den normala slakten.
Dessa djur skall genomgå en noggrann besiktning efter slakt, om vete-
rinären anser det nödvändigt för att få diagnosen bekräftad med en
lämplig bakteriologisk undersökning, samt en undersökning av om det
finns rester av ämnen med farmakologisk verkan som kan antas ha
tillförts för att behandla det sjukliga tillstånd som konstaterats.
KAPITEL VII
HYGIEN VID SLAKT, STYCKNING OCH ANNAN HANTERING AV
KÖTT
29. Slaktdjur som förts in i slaktlokalen skall slaktas omedelbart. Avblodning,
avhudning eller borttagning av borst samt urtagning skall göras på sådant
sätt att köttet inte riskerar att förorenas.
30. Avblodningen skall vara fullständig. Blod som är avsett som livsmedel skall
samlas upp i absolut rena behållare. Det får inte röras om för hand utan
endast med verktyg som uppfyller hygienkraven.
31. Alla slaktdjur utom svin skall omedelbart avhudas fullständigt, utan att det
påverkar undantaget i kapitel VIII punkt 41 D a andra meningen. Om svinen
inte avhudas, skall borsten tas bort omedelbart. Avborstningsmedel får
användas för detta, under förutsättning att svinen sköljs noggrant efteråt
med vatten av dricksvattenkvalitet.
Avhudning av kalv-och fårskallar är inte nödvändig under förutsättning att
dessa hanteras så att man undviker all förorening av färskt kött.
32. Urtagning skall utföras omedelbart och avslutas inom 45 minuter efter
bedövning eller, när det gäller rituell slakt, en halvtimme efter avblodning.
Lungor, hjärta, lever, njurar, mjälte och krösfår antingen avlägs naseller
lämnas kvar i slaktkroppen vid sina naturliga fästen.
Om de tas ur, skall de numreras eller märkas på annat sätt så att samhörig-
heten med en viss slaktkropp skall kunna fastställas. Detta gäller även
huvud, tunga, mag-tarmkanal och andra delar av djuret som krävs för
besiktning eller som kan krävas för att göra de kontroller som fastställs i
direktiv 86/469/EEG. Dessa delar skall finnas i nära anslutning till slakt-
kroppen tills dess att besiktningen är avslutad. Under förutsättning att den
inte visar några sjukliga tecken eller skador kan penis kasseras omedelbart.
För alla djurslag gäller att njurarna skall avlägsnas från sina fettkapslar. När
det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall även njurkapseln avlägsnas.
33. Redskap får inte lämnas kvar i köttet. Torkning av kött med trasor av tyg
eller av annat material liksom uppblåsning med tryckluft är förbjudet.
Uppblåsning av organ får dock tillåtas för rituella ändamål, men i dessa
fall får det uppblåsta organet inte användas som livsmedel. ►M21De
behöriga myndigheterna kan tillåta mekanisk uppblåsning för avhudning av
lamm och killingar med en levande vikt under 15 kg under beaktande av
hygienkraven. ◄
34. Slaktkroppar av hästdjur, svin som är äldre än fyra veckor och nötkreatur
som är äldre än sex månader skall vid besiktingen vara kluvna i två kropps-
halvor längsryggraden. Om det är nödvändigt för bes iktningen, får den
officiella veterinären kräva att även andra skallar och andra slaktkroppar
klyvspå längden.
För att beakta de tekniska kraven eller de lokala konsumtionsvanorna
►C1får dock den behöriga myndigheten tillåta att slaktkroppar av svin
besiktigas utan att vara kluvna. ◄
35. Innan besiktningen är avslutad får obesiktigade slaktkroppar och ätliga
organ inte kunna komma i kontakt med slaktkroppar och ätliga organ som
redan är besiktigade. Det är vidare förbjudet att avlägsna något från slakt-
kroppen, stycka eller på annat sätt behandla slaktkroppen.
36. Anhållet kött eller kött som förklarats vara otjänligt som livsmedel, magar,
tarmar och oätliga biprodukter får inte kunna komma i kontakt med kött
som förklarats vara tjänligt som livsmedel och skall så snart som möjligt
placeras i särskilda rum eller behållare så att det inte finns någon risk för
förorening av annat färskt kött.
37. Om blod eller ätliga organ från flera olika djur samlas upp i samma behål-
lare innan besiktningen efter slakt är avslutad, skall hela innehållet förklaras
vara otjänligt som livsmedel om slaktkroppen av något av de aktuella djuren
har förklarats vara otjänligt som livsmedel.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 24
▼M18
38. Hantering, putsning, vidare behandling och transport av kött, inklusive
ätliga organ skall utföras på sådant sätt att alla hygienkrav uppfylls. Där
sådant kött förpackas, skall villkoren i kapitel II punkt 14 d och villkoren i
kapitel XI uppfyllas. Förpackat kött skall förvaras i lokaler som är avskilda
från oskyddat färskt kött.
KAPITEL VIII
BESIKTNING EFTER SLAKT
39. Alla delar av djuret inklusive blod skall besiktigas omedelbart efter slakt så
att man kan fastställa om köttet är tjänligt som livsmedel.
40. Besiktningen efter slakt skall omfatta följande:
a) Okulärbesiktning av det slaktade djuret med tillhörande organ.
b) Palpation av de organ som avses i punkt 41 och, om den officiella vete-
rinären bedömer det nödvändigt, av livmodern.
c) Anskärning av vissa organ och lymfknutor och, beroende på de slutsatser
den officiella veterinären har dragit, av livmodern. Om okulärbesikt-
ningen eller palpationen av organ tyder på att djuret har skador som
kan förorena slaktkroppar, utrustning, personal eller produktionslokaler,
får dessa organ inte anskäras i slaktlokalen eller någon annan del av
anläggningen, om detta skulle kunna förorena färskt kött.
d) Undersökning av avvikelser beträffande konsistens, färg, lukt och vid
behov smak.
e) Vid behov laboratorieundersökning, framför allt beträffande de ämnen
som avses i artikel 5.1 j och 5.1 k.
41. Den officiella veterinären skall gå till väga på följande sätt:
A.Nötkreatur äldre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Mandibular-, retropharyngeal-
och parotideallymfknutorna ( lnn. mandibulares, retropharyngiales
ochparotidei ) skall anskäras och undersökas. Den yttre tuggmusku-
laturen, i vilken två snitt skall göras parallellt med underkäken, och
den inre tuggmuskulaturen, som skall anskäras med ett snitt, skall
undersökas.
Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter lossning för att göra
det möjligt att utföra en okulärbesiktning av munhåla och svalg.
Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Besiktning av luftstrupe; okulärbesiktning och palpation av lungor
och foderstrupe; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurca-
tiones, eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och
undersökas. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragma-
lobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna
inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales ); snitt vid porta hepatis och vid basen av lobus caudatus
för att granska gallgångarna; kontroll och palpation av portallymfk-
nutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, mag- och kröslymfknutor
(lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation av
mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning och vid behov palpation och anskärning av juver
med lymfknutor ( lnn. supramammarii ). Hoskor s kall vardera halvan
av juvret öppnas med ett långt djupt snitt ända ned till mjölkcister-
nerna (sinus lactiferes ) och juvrets lymfknutor skall anskäras, utom
när juvret inte skall användas som livsmedel.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 25
▼M18
B.Nötkreatur som är yngre än sex veckor
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe. Retropharyngeallymfknutorna
(lnn. retropharyngiales ) skall anskäras och undersökas. Munhålan
och svalget skall undersökas och tungan palperas. Tonsillerna skall
avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial-och mediastinallymfknutorna ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall anskäras och undersökas.
Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas med ett
längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diafragmalobe-
rnas bakre tredjedel. Dessa snitt är inte nödvändiga om lungorna inte
skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna genom-
skäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation och vid behov anskärning av dessa lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag-och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation
av mag-och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa
lymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder. I tvek-
samma fall skall navelregionen anskäras och lederna öppnas.
Ledvätskan skall undersökas.
C.Svin
a) Okulärbesiktning av skalle och strupe; käklymfknutorna ( lnn. mandi-
bulares ) skall undersökas och anskäras. Munhålan, svalget och
tungan skall okulärbesiktigas. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial-och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). Luftstrupen och bronkernas huvud-
grenar skall öppnas med ett längssnitt och lungorna skall anskäras
vinkelrätt över diafragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är
dock inte nödvändiga om lungorna inte skall användas som livs-
medel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall öppnas
med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan kamrarna
genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning och palpation av lever och portallymfknutor ( lnn.
portales ); palpation av lever med lymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös, och mag- och kröslymfk-
nutor (gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); palpation av
mag- och kröslymfknutor och vid behov anskärning av dessa lymfk-
nutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.
h) Okulärbesiktning av njurar och vid behov anskärning av njurar och
njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.
j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( lnn. supramammarii ),
anskärning av juverlymfknutorna hos suggor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
D.Får och get
a) Okulärbesiktning av skalle efter avhudning och i tveksamma fall
undersökning av strupe, munhåla, tunga samt retropharyngeal- och1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 26
▼M18
parotideallymfknutor. Utan att det påverkar djurhälsokraven är dessa
undersökningar inte nödvändiga om den behöriga myndigheten kan
garantera att huvudet inklusive tungan och hjärnan inte kommer att
användas som livsmedel.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor och bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ). I tveksamma fall skall dessa organ
och lymfknutor anskäras och undersökas.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. I tveksamma fall skall
hjärtat anskäras och undersökas.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och portallymfknutor ( lnn. portales );
palpation av lever med lymfknutor; anskärning av leverns yta mot
löpmagen för att undersöka gallgångarna.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ).
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; vid behov anskärning av njurar och njur-
lymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
E.Tama hästdjur
a) Okulärbesiktning av skalle och, efter att tungan frigjorts, av svalg.
Mandibular-, retropharyngeal- och parotideallymfknutorna ( Lnn.
mandibulares, retropharyngiales , ochparotidei ) skall palperas och
vid behov anskäras. Tungan skall okulärbesiktas och palperas efter
lossning av tungan för att göra det möjligt att utföra en noggrann
undersökning av munhåla och svalg. Tonsillerna skall avlägsnas.
b) Okulärbesiktning av lungor, luftstrupe och foderstrupe; palpation av
lungor; bronkial- och mediastinallymfknutor ( lnn. bifurcationes,
eparteriales ochmediastinales ) skall palperas och vid behov
anskäras. Luftstrupen och bronkernas huvudgrenar skall öppnas
med ett längssnitt och lungorna skall anskäras vinkelrätt över diaf-
ragmalobernas bakre tredjedel. Dessa snitt är dock inte nödvändiga
om lungorna inte skall användas som livsmedel.
c) Okulärbesiktning av hjärtsäck och hjärta. Hjärtkamrarna skall
öppnas med ett längsgående snitt varefter skiljeväggen mellan
kamrarna genomskäres.
d) Okulärbesiktning av mellangärde.
e) Okulärbesiktning av lever och lever- och portallymfknutor ( lnn.
portales ); palpation av lever med lymfknutor; vid behov anskärning
av lever och lever- och portallymfknutor.
f) Okulärbesiktning av mag-tarmkanal, krös och mag- och kröslymfk-
nutor (lnn. gastrici, mesenterici, craniales ochcaudales ); vid behov
anskärning av mag- och kröslymfknutor.
g) Okulärbesiktning och vid behov palpation av mjälte.h) Okulärbesiktning av njurar; palpation av njurar och anskärning vid
behov av njurar och njurlymfknutor ( lnn. renales ).
i) Okulärbesiktning av bröst- och bukhinna.j) Okulärbesiktning av könsorgan hos hingstar och ston.
k) Okulärbesiktning av juver med lymfknutor ( supramammarii ) och vid
behov anskärning av juverlymfknutor.
l) Okulärbesiktning och palpation av navelregion och leder hos unga
djur. I tveksamma fall skall navelregionen anskäras och lederna
öppnas.
m) Alla gråa och vita hästar skall undersökas avseende melanos och
melanomatosi bogmus kler och boglymfknutor ( lnn. lymphonodi
subrhomboidei ) under skulderbladsbrosket genom att ena bogen
lossas. Njurarna skall friläggas och undersökas efter klyvning.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 27
▼M18
F.I tveksamma fall får den officiella veterinären utföra ytterligare
snitt och undersökningar av de delar av de slaktade djuren som
behövs för att kunna fatta ett definitivt beslut.
Om den officiella veterinären finner att man klart har brutit mot de
hygienregler som fastställs i detta kapitel eller att man har försvårat till-
fredsställande hygienkontroll, skall han ha befogenhet att vidta åtgärder
beträffande användningen av utrustningen eller lokalerna, åtgärder av
alla slag som behövs, inklusive åtgärder att minska slakthastigheten eller
att avbryta slakten.
G.Om anskärning av ovan nämnda lymfknutor är obligatorisk skall
det systematiskt göras flera snitt i dem och även göras en okulärbe-
siktning.
42. A. Dessutom skall den officiella veterinären systematiskt utföra följande:
1. En undersökning med avseende på förekomst av dynt hos svin.
Undersökningen skall innefatta en undersökning av de direkt synliga
muskelytorna, framför allt i lårmusklerna, diafragmapelarna, interkos-
talmusklerna, hjärtat, tungan, strupen och vid behov bukväggen och
psoasmuskulaturen som frilagts från sin fettvävnad.
2. En undersökning med avseende på rots hos hästdjur genom noggrann
undersökning av slemhinnor från luftstrupen, struphuvudet,
näshålorna, bihålorna och deras förgreningar sedan huvudet kluvits
på mitten och nässkiljeväggen skurits bort.
3. En undersökning med avseende på förekomst av trikiner i
tvärstrimmig skelettmuskulatur på färskt kött från svin och hästar.
Denna undersökning skall utföras i enlighet med beprövade metoder
som är vetenskapligt erkända, framför allt metoder som finns angivna i
gemenskapens direktiv eller i andra internationella standarder.
Resultaten skall bedömas med en referensmetod som fastställs i enlighet
med förfarandet i artikel 16 i detta direktiv och efter det att Vetenskap-
liga veterinärkommittén har avgett sitt yttrande. Metoden skall vara
minst lika tillförlitlig som den metod för trikinundersökning som avses
i punkt 1 i bilaga 1 till direktiv 77/96/EEG.
Kommissionen skall offentliggöra referensmetoden i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning .
B. Resultaten av besiktningarna före och efter slakt skall journalföras av
den officiella veterinären. Om man konstaterat sådana sjukdomar som
avses i artikel 6 och som kan överföras till människor, skall de behöriga
veterinära myndigheter som ansvarar för kontroll av den besättning från
vilken djuren härstammar samt den person som är ansvarig för den
berörda besättningen underrättas om detta.
KAPITEL IX
KRAV PÅ KÖTT SOM ÄR AVSETT FÖR STYCKNING
43. Styckning i mindre delar än de som avses i artikel 3.1 A, urbening
►M21eller styckning av ätliga organ ◄tillåts endast på godkända styck-
ningsanläggningar.
44. Anläggningens produktionschef, ägare eller dennes företrädare skall
underlätta arbetet med övervakning av anläggningen, framför allt all
hantering som anses nödvändig, och han skall ställa all nödvändig utrust-
ning till kontrollorganetsförfogande. Framför allt s kall han kunna
informera den officiella veterinär som är ansvarig för kontrollen om varifråndet kött som förs in på hans anläggning kommer.
45. Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel V punkt 19 andra stycket får
kött som inte uppfyller kraven i artikel 3.1 B b i detta direktiv inte föras till
godkända styckningsanläggningar med mindre än att det placeras i speciella
förvaringsutrymmen. Det skall styckas avskilt i tid eller rum från kött som
uppfyller dessa krav. Den officiella veterinären skall alltid ha tillgång till
alla förvarings- och produktionslokaler för att kunna förvissa sig om att
föregående bestämmelser strikt följs.
46. a) Färskt kött skall inte föras in i de lokaler som avses i kapitel III punkt 15
b i större mängd än vad som behövs. Så snart det är styckat och eventu-
ellt förpackat skall köttet flyttas till ett lämpligt kylrum enligt kapitel III
punkt 15 a.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 28
▼M18
b) Kött som förs in i styckningslokalerna skall kontrolleras och vid behov
putsas. Arbetsplatsen för detta skall utrustas med nödvändig utrustning
och tillfredsställande belysning.
c) Vid styckning, urbening, emballering och paketering skall köttets
kärntemperatur hållas konstant vid + 7ºC eller lägre. Under styckning
får temperaturen i styckningslokalen inte överskrida + 12 ºC. Vid skiv-
ning, emballering och paketering skall kärntemperaturen i lever hållas
konstant vid + 3ºC eller lägre.
Vid styckning, urbening, skivning, tärning, emballering och paketering
skall temperaturen i lever, njurar och skallkött hållas konstant vid + 3ºC
eller lägre.
d) Trots bestämmelserna i styckena a och c får kött styckas när det är
varmt. I sådant fall skall köttet föras direkt från slaktlokalen till styck-
ningslokalen. Dessutom skall slakt- och styckningslokalerna vara
belägna i samma grupp av byggnader och så nära varandra att köttet
kan föras över direkt och styckningen skall utföras omedelbart efter
överföringen. Så snart köttet är styckat och eventuellt förpackat, skall
det överförastill ett lämpligt kylrum.
e) Styckningen skall utföras så att man undviker all förorening av köttet.
Bensplitter och blodklumpar skall tas bort. Kött från styckningen som
inte är avsett som livsmedel skall samlas upp i sådana anordningar,
behållare eller lokaler som avses i punkt 4 d när det är styckat.
KAPITEL X
HYGIENKONTROLL AV STYCKAT OCH LAGRAT KÖTT
47. Godkända styckningsanläggningar och godkända kyl- och fryslager skall
kontrollerasav en officiell veterinär.
48. Veterinärensövervakning s kall innefatta följande uppgifter:
— Övervakning av färskt kött som kommer in på anläggningen och som
lämnar den.
— Hygienkontroll av färskt kött som finns på de anläggningar som avses i
punkt 47.
— Hygienkontroll av färskt kött före styckning och när det lämnar de
anläggningar som avses i punkt 47.
— Övervakning av hygienen beträffande de lokaler, anordningar och
verktyg som avses i kapitel V och av personalens personliga hygien
inklusive klädsel.
— All övrig övervakning som den officiella veterinären anser nödvändig
för att säkerställa att detta direktiv följs.
KAPITEL XI
KONTROLLMÄRKNING
49.►M21Kontrollmärkningen skall övervakas av den officiella veterinären.
Härvid skall han övervaka
a) kontrollmärkningen,
b) märknings- och inslagningsmaterial som försetts med en sådan stämpel
som avses i detta kapitel. ◄
50. Kontrollstämpeln skall
a) antingen vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen avsändarlandets initialer med versaler (dvs. en av
följande):
►A3AT -◄B - DK - D - EL - E - F ►A3-F I◄-I R L-I-L
-NL-P ►A3-S E◄- UK,
följda av anläggningensgodkännandenummer.
— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC, EEG ►A3eller ETY ◄.
b) eller vara oval och minst 6,5 cm bred och 4,5 cm hög och innehålla
följande uppgifter med fullt läsliga bokstäver:
— I övre delen namnet på avsändarlandet med versaler.
— I mitten anläggningensgodkännandenummer.— I nedre delen en av följande förkortningar: CEE, EØF, EWG, EOK,
EEC, EEG ►
A3eller ETY ◄.
Bokstäverna skall vara minst 0,8 cm höga och siffrorna minst 1 cm
höga.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 29
▼M18
Kontrollstämpeln kan dessutom innehålla uppgift om den officiella vete-
rinär som utfört hygienkontrollen av köttet.
Stämpeln och bokstäverna på den får vara mindre vid kontrollmärkning
av lamm, killingar och spädgrisar.
51. Slaktkropparna skall märkas med färg- eller brännstämpel i enlighet med
punkt 50 på följande sätt:
— De som väger mer än 65 kg skall märkas på varje kroppshalva på åtmin-
stone följande ställen: utsidan av låret, länden, ryggen, bröstet och
bogen.
— Slaktkroppar av lamm, killingar och spädgrisar skall märkas på åtmin-
stone två ställen: på varje sida av slaktkroppen, på bogen eller på
utsidan av låren.
— Övriga slaktkroppar skall märkas på åtminstone fyra ställen, på bogen
och på utsidan av låret.
Vad gäller slaktkroppar av lamm, killingar och spädgrisar kan kontrollmärk-
ningen emellertid görasmed en etikett eller en bricka om den används
endast en gång.
52. Lever av nöt, svin och hovdjur skall märkas med brännstämpel i enlighet
med punkt 50 om den är avsedd för en annan medlemsstaterna eller ett
EES-land.
53. Övriga biprodukter från slakten som är lämpliga som livsmedel skall märkas
omedelbart, antingen direkt på produktensyta eller på emballaget eller
innerförpackningen i enlighet med punkt 50. Den märkning som avses i
punkt 50 skall göras på en etikett som skall fästas på innerförpackningen
eller emballaget eller tryckaspå emballaget. Om emballeringen eller ins lag-
ningen utförs på ett slakteri skall anläggningens kontrollnummer ingå i
märket.
54. Emballagen skall alltid kontrollmärkas i enlighet med punkt 55.
55. Styckat och emballerat kött samt emballerade ätliga organ som anges i
punkterna 52 och 53 skall vara kontrollmärkta i enlighet med punkt 50.
Märkningen skall innehålla styckningsanläggningens godkännandenummer
i stället för slakteriets. Den skall anbringas på den etikett som är fäst på
emballaget eller tryckas på emballaget så att den rivs sönder när emballaget
öppnas. Det enda tillfälle då det ej krävs att märkningen rivs sönder är när
emballaget självt förstörs vid öppnandet.
När styckat kött eller ätliga organ slås in i enlighet med kapitel XII punkt
62 får emellertid den ovan nämnda etiketten fästas på emballaget. När det
gäller slaktbiprodukter som emballeras på slakteriet skall det nummer som
finns på märkningen svara mot det berörda slakteriets veterinärkontrol-
lnummer. Detta krav gäller även vid användning av Euroboxar som
uppfyller kraven i punkt 59 b).
56. När färskt kött förpackas för direktförsäljning till konsumenterna skall
punkterna 53 och 55 tillämpas. De mått som anges i punkt 50 skall inte
tillämpaspå den märkning s om angesi denna punkt.
När köttet återemballerasi en annan anläggning än den där det s logsin
skall innerförpackningen förses med en kontrollmärkning från den styck-
ningsanläggning som har utfört inslagningen och emballaget förses med en
kontrollmärkning från emballeringsanläggningen.
57. Kött från hästdjur samt förpackningar med sådant skall ha ett speciellt
kontrollmärke som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16 i
detta direktiv.
58. De färger som används för kontrollmärkningen skall vara de som föreskrivs
i artikel 2.8 i direktiv 94/36/EG (EGT nr L 237, 10.9.1994, s. 13).1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 30
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
KAPITEL XII
INSLAGNING OCH EMBALLERING AV FÄRSKT KÖTT
59. a) Emballaget (t.ex. förpackningslådor, pappkartonger) skall uppfylla alla
hygienkrav och framför allt
— får de inte förändra köttets organoleptiska egenskaper,
— får de inte till köttet kunna överföra ämnen som är skadliga för
människors hälsa,
— skall de vara tillräckligt starka för att säkerställa att köttet skyddas
effektivt under transport och annan hantering.
Användning av trä är förbjuden, utom för slaktkroppar av lamm eller
killingar om alla försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika kontakt
mellan köttet och emballaget om innerförpackningen går sönder.
b) Emballaget får inte återanvändasför kött, s åvida det inte är gjort av
korrosionsbeständigt material som är lätt att rengöra och det
dessförinnan har rengjorts och desinfekterats.
60. När färskt styckat kött eller ätliga organ slås in, skall detta moment utföras
omedelbart efter styckning och i enlighet med hygienbestämmelserna.
Med undantag av styckningsdelar av späck och sidfläsk skall styckat kött
och ätliga organ alltid vara inslagna, om de inte är upphängda under trans-
porten.
Sådan innerförpackning skall vara genomskinlig och färglös, och den skall
även uppfylla villkoren i punkt 59 a första och andra strecksatserna. Den får
inte återanvändasför att s lå in kött. ►M19Detta krav får frångåsi fråga
om fryst kött som är avsett att användas utan ytterligare beredning som
råvara för de produkter som avses i direktiv 77/99/EEG eller direktiv 88/
657/EEG. ◄
När lever, njurar och hjärta blir föremål för handel eller import får varje
innerförpackning endast innehålla ett komplett organ.
61. Inslaget kött skall emballeras.
62.►M21Om innerförpackningen uppfyller alla skydds- och emballeringskrav
behöver den dock inte vara genomskinlig och färglös. Euroboxar kan även
användass om ytterbehållare om övriga villkor i punkt 59 är uppfyllda. ◄
63. Styckning, urbening, inslagning och emballering får äga rum i samma lokal
under följande förutsättningar:
a) Lokalen skall vara tillräckligt stor och utformad så att det säkerställs att
hanteringen sker hygieniskt.
b) Förpackningsmaterial och emballage skall inneslutas i ett förseglat
skyddshölje omedelbart efter tillverkning. Detta hölje skall skyddas från
skada under transport till anläggningen och förvaras under hygieniska
förhållanden i en särskild lokal på anläggningen.
c) Lokaler för förvaring av förpackningsmaterial skall vara fria från damm
och skadedjur och får inte ha någon luftförbindelse med lokaler som
innehåller ämnen som skulle kunna förorena det färska köttet. Emballage
får inte förvaraspå golvet.
d) Kartongerna skall resas under hygieniska förhållanden innan de förs in i
lokalen.
e) Kartongerna skall föras in i lokalen på ett hygieniskt sätt och användas
omgående. De får inte hanteras av personal som hanterar färskt kött.
f) Omedelbart efter emballering skall köttet placeras i lagerlokalen.
Färskt kött kan även emballeras i en styckningsanläggning om Euroboxarna,
som skall uppfylla kraven i punkt 59 b), rengjorts och desinficeras innan de
förtsin i anläggningen.
64. De förpackningar som avses i detta kapitel får endast innehålla styckat kött
från ett och samma djurslag ►M21utom när det gäller förpackningar som
är avsedda för direktförsäljning till konsumenter ◄.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 31
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
▼M18
KAPITEL XIII
SUNDHETSINTYG
65. Originalet till det sundhetsintyg som skall åtfölja köttet under transport till
destinationsorten skall utfärdas av en officiell veterinär vid lastningen.
Intyget skall till form och innehåll överensstämma med förebilden i bilaga 4
och upprättas åtminstone på det eller de officiella språk som talas på desti-
nationsorten. Det skall bestå av ett enda pappersark.
KAPITEL XIV
LAGRING
66. Färskt kött skall kylas ned omedelbart efter besiktning efter slakt och hålla
en konstant kärntemperatur på högst + 7ºC i slaktkroppar och stycknings-
delar och + 3ºC i ätliga organ.
Undantag från detta krav kan från fall till fall beviljasav de behöriga
myndigheterna för transport av kött till styckningsanläggningar eller slakte-
ributiker som är belägna i omedelbar närhet av slakteriet om transporten
inte tar mer än två timmar, och av tekniska skäl avseende köttets mognads-
lagring.
Färskt kött som skall frysas skall komma direkt från ett godkänt slakteri
eller en godkänd styckningsanläggning.
Infrysning av färskt kött får endast utföras i lokaler på den anläggning där
köttet har producerats eller styckats eller i ett godkänt kyl- och fryslager
med hjälp av lämplig utrustning.
De styckningsdelar som avses i artikel 3.1 A i detta direktiv och de styck-
ningsdetaljer som avses i kapitel XI punkt 53 i denna bilaga samt ätliga
organ skall, när de är avsedda för infrysning, frysas in omedelbart, om inte
mognadslagring krävs av djurhälsoskäl. I det senare fallet skall de frysas in
omedelbart efter mognadslagringen.
Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktkroppar som styckats i
högst tre grossistdelar samt kvartsparter avsedda för infrysning skall frysas
in omgående efter temperaturutjämning.
Styckat kött som är avsett för infrysning skall frysas in omgående efter
styckning.
Fryst kött skall nå en kärntemperatur på −12 ºC eller lägre och får därefter
inte förvaras vid högre temperatur. Färskt fryst kött skall märkas med
infrysningsmånad och år.
67. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
förvaras i de lokaler som avses i kapitel IV punkterna 16 och 17, om inte
köttet är förpackat och förvarasåts kilt.
68. Temperaturen i de förvaringslokaler som avses i kapitel IV punkterna 16
och 17 skall registreras.
KAPITEL XV
TRANSPORT
69. Färskt kött skall transporteras med transportmedel som kan tillslutas herme-
tiskt eller, när det gäller kött som importerats i enlighet med direktiv 90/
675/EEG eller färskt kött som transiteras genom ett tredje lands territorium,
i plomberade transportmedel. Transportmedlen skall vara utformade och
utrustade på sådant sätt att de temperaturer som anges i kapitel XIV kan
hållasunder hela trans porten.
Trots första stycket får hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som styckats i högst tre grossistdelar samt kvartsparter transporteras
vid temperaturer som är högre än de som avses i kapitel XIV under
förutsättning att de villkor som skall fastställas efter samråd med Veten-
skapliga kommittén i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16
i detta direktiv är uppfyllda.
70. Transportmedel som är avsedda för transport av sådant kött skall uppfylla
följande krav:
a) Derasinnerytor och alla andra delar s om kan komma i kontakt med
köttet skall vara av korrosionsbeständigt material som inte kan påverka
köttets organoleptiska egenskaper eller göra köttet skadligt för männi-1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 32
▼M21
▼M18
▼M18
skors hälsa. Dessa ytor skall vara släta och lätta att rengöra och desinfek-
tera.
b) De skall ha effektiva anordningar för att skydda köttet mot insekter och
damm, och de skall vara vattentäta.
c) För att transportera hela slaktkroppar, halva slaktkroppar, halva slaktk-
roppar som är styckade i högst tre grossistdelar, kvartsparter och
oförpackat styckat kött, skall de vara försedda med korrosionsbeständiga
anordningar för upphängning av köttet på sådan höjd att köttet inte
kommer i kontakt med golvet. Denna bestämmelse gäller inte fryst kött
som är hygieniskt förpackat. Vid flygtransport krävs dock inga anord-
ningar för att hänga upp köttet, under förutsättning att det finns
lämpliga korrosionsbeständiga anordningar för hygienisk lastning,
förvaring under transporten och lossning av köttet.
71. Transportmedel avsedda för transport av kött får inte i något fall användas
för transport av levande djur eller produkter som kan påverka eller förorena
köttet.
72. Inga andra produkter som kan påverka köttets hygien eller förorena det får
transporteras på samma gång som köttet i samma transportmedel, om inte
lämpliga försiktighetsåtgärder har vidtagits. Förpackat kött får inte transpor-
teras på samma transportmedel som opaketerat kött såvida det inte finns en
lämplig fysisk avskiljning som skyddar opaketerat kött från förpackat kött.
Dessutom får magar inte transporteras tillsammans med färskt kött, såvida
de inte är skållade eller rengjorda och inte heller skallar och fötter, såvida
de inte är avhudade eller skållade och avhårade.
73. Färskt kött får inte transporteras i ett fordon eller i en behållare som inte har
rengjorts och desinfekterats.
74. Hela slaktkroppar, halva slaktkroppar och kvartsparter, halva slaktkroppar
som är styckade i högst tre grossistdelar med undantag av fryst kött som
är paketerat i enlighet med hygienkraven, skall hänga under transportenutom vid flygtransport i enlighet med punkt 70 c.
Övriga styckningsdelar och ätliga organ skall hänga eller placeras på
ställningar, såvida de inte är förpackade eller ligger i korrosionsbeständiga
behållare. Dessa ställningar, förpackningar eller behållare skall uppfylla
hygienkraven och, framför allt i fråga om förpackningar, bestämmelserna i
detta direktiv. Inälvor skall alltid transporteras i starka vatten- och fettäta
förpackningar som endast får återanvändas efter rengöring och desinfektion.
75. Den officiella veterinären skall före leverans säkerställa att transportfor-
donen och lastningsförhållandena uppfyller hygienkraven i detta kapitel.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 33
▼M18
BILAGA 2
KAPITEL I
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV ANLÄGG-
NINGAR SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
Anläggningar som bedriver småskalig verksamhet skall uppfylla följande mini-
mikrav:
1. I lokaler där färskt kött produceras och hanteras skall följande finnas:
a) Vattentäta golv som är lätta att rengöra och desinfektera, som inte ruttnar
och som är lagda på sådant sätt att vattnet lätt rinner undan. Vattnet skall
ledasmot golvbrunnar med galler och vattenlåsför att förhindra uppkoms t
av dålig lukt.
b) Släta, tåliga och vattentäta väggar med en ljus, tvättbar yta upp till en
höjd av minst två meter och minst tre meter i slaktlokaler.
Om träväggar förekommer i de lokaler som avses i kapitel III punkt 16 i
bilaga 1 utgör detta dock ingen grund för att återkalla ett godkännande,
under förutsättning att lokalerna är byggda före den 1 juli 1991.
c) Dörrar i lätt tvättbart, luktfritt material som inte kan ruttna.
Om kött lagras på anläggningen, skall den ha lagerlokaler som uppfyller
föregående krav.
d) Isolering som inte ruttnar eller avger lukt.
e) Tillfredsställande ventilation och vid behov god avledning av ånga.
f) Tillfredsställande dagsljus eller artificiellt ljus med god färgåtergiv-
ningsförmåga.
2. a) Så nära arbetsplatserna som möjligt skall de ha tillräckligt många anord-
ningar för att tvätta och desinfektera händerna och för att rengöra verktyg
med varmt vatten. För handtvätt skall dessa anordningar ha rinnande
varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig tempe-
ratur, rengörings- och desinfektionsmedel samt hygieniska anordningar
för att torka händerna.
b) De skall ha anordningar på platsen eller i angränsande lokal för att desin-
fektera verktyg med vatten som är minst 82 ºC.
3. De skall ha lämpliga skyddsanordningar mot skadedjur såsom insekter och
gnagare.
4. a) De skall ha redskap och arbetsutrustning såsom styckningsbord, bord med
avtagbara styckningsytor, behållare, transportband och sågar av korro-
sionsbeständigt material som inte kan förorena köttet och som är lätta att
rengöra och desinfektera. Trä får inte användas.
b) De skall ha korrosionsbeständiga anordningar och utrustning som
uppfyller hygienkraven för
— kötthantering,
— förvaring av köttbehållare på sådant sätt att varken köttet eller behål-
larna kommer i direkt kontakt med golvet eller väggarna.
c) De skall ha särskilda vattentäta korrosionsbeständiga behållare för
förvaring av kött som inte är avsett som livsmedel försedda med lock
och låsanordningar så att obehöriga inte kan avlägsna något från dem.
Sådant kött skall avlägsnas eller förstöras efter varje arbetsdag.
5. De skall ha kylutrustning för att hålla köttets kärntemperatur vid de nivåer
som krävs i detta direktiv. Denna utrustning skall innefatta ett avlednings-
system för kondensvatten anslutet till avloppsledningar och som inte medför
någon risk för förorening av kött.
6. De skall ha tillgång till vatten under tryck endast av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG. Annat vatten får dock tillåtasi undantags fall för
framställning av ånga, brandbekämpning och kylning av kylutrustning under
förutsättning att vattnet i de ledningar som installerats för detta ändamål inte
kan användas till annat och inte utgör någon risk för att det färska köttet
förorenas. Ledningar för sådant vatten skall tydligt skilja sig från de som
användsför vatten av dricks vattenkvalitet.
7. De skall ha tillfredsställande tillgång till varmt vatten av dricksvattenkvalitet
enligt direktiv 80/778/EEG.
8. De skall ha hygieniskt avloppssystem för avloppsvatten.
9. De skall ha minst ett tvättställ och vattentoaletter. De senare får inte ha
dörrar som öppnas direkt ut mot produktionslokalerna. Tvättstället skall ha
rinnande varmt och kallt vatten eller vatten som är förblandat till lämplig1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 34
▼M18
temperatur, rengörings- och desinfektionsmedel för händer och hygieniska
anordningar för att torka av händerna. Tvättställ skall finnas intill toaletterna.
KAPITEL II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GODKÄNNANDE AV SLAKTE-
RIER SOM BEDRIVER SMÅSKALIG VERKSAMHET
10. Utöver de allmänna kraven skall slakterier som bedriver småskalig verk-
samhet uppfylla följande minimikrav:
a) Tillräckligt stort slaktdjursstall för djur som övernattar inom slakte-
riområdet.
b) En slaktlokal och andra lokaler som är så stora att de arbetsmoment som
utförs vid slakten kan utföras på ett tillfredsställande sätt ur hygienisk
synpunkt.
c)►M21En klart avskild plats ◄i slaktlokalen för bedövning och
avblodning.
d) I slaktlokalen tvättbara väggar upp till en höjd på minst tre meter eller
upp till taket. Under slakt skall ångan ledas ut på ett tillfredsställande
sätt.
e) Sådan utrustning att man efter bedövning kan slakta upp djuret hängande
så långt som möjligt. Det upphängda djuret får under inga omständig-
heter komma i kontakt med golvet under slakten.
f) Ett kylrum med tillräcklig kapacitet i förhållande till slaktens omfattning
och art med ett avskilt eller avskiljbart utrymme som är avsett för
lagring av omhändertagna slaktkroppar, om de inte omedelbart under
officiell kontroll skickas iväg till en specialanläggning för komplette-
rande kontroll.
11. I slaktlokalen är det förbjudet att tömma ►M21 ◄magar
och tarmar eller att förvara hudar, horn, klövar, hovar och svinborst.
►M21I slaktlokalen får magar och inälvor rengöras om det inte samman-
faller med slakten. ◄
12. Om dynga inte kan föras bort från slakteriområdet varje dag, skall den
förvaras på en klart avskild plats.
13. Djur som förs in i slaktlokalerna skall omedelbart bedövas och slaktas.
14. Sjuka djur eller djur som misstänks vara sjuka får inte slaktas på den
berörda anläggningen, såvida inte den behöriga myndigheten gett tillstånd
till det.
Om tillstånd beviljas, skall slakten utföras under kontroll av den behöriga
myndigheten. Åtgärder skall vidtas för att undvika förorening. Lokalerna
skall rengöras och desinfekteras särskilt noga under offentlig kontroll innan
de användsigen.
15. Slakterierna skall inrymma en lokal med ett låsbart skåp som kan användas
av kontrollpersonalen under arbetet.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 35
▼M21
▼M18
▼M21
▼M18
BILAGA 3
ASSISTENTERNAS YRKESKVALIFIKATIONER
1. Endast sökande som kan visa att de genomgått en teoretisk kurs, inklusive
laboratorieövningar, som är godkänd av de behöriga myndigheterna i
medlemsstaterna i de ämnen som avses i punkt 3 a i denna bilaga under
minst 400 timmar och som har haft praktiska övningar under ledning av en
officiell veterinär under minst 200 timmar, kvalificerar för det prov som
avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv. De praktiska övningarna skalläga rum på slakterier, styckningsanläggningar, kyl- och fryslager och inspek-
tionsplatser där färskt kött inspekteras.
2. Assistenter som uppfyller kraven i bilaga 2 i direktiv 71/118/EEG får dock
gå en praktisk kurs där den teoretiska delen är reducerad till 200 timmar.
3. Det prov som avses i artikel 9, fjärde stycket i detta direktiv skall bestå av en
teoretisk och en praktisk del och skall omfatta följande ämnen:
a) Den teoretiska delen omfattar
— grundläggande kunskaper i anatomi och fysiologi hos slaktade djur,
— grundläggande kunskaper i patologi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i patologisk anatomi hos slaktade djur,— grundläggande kunskaper i hygien, framför allt i industri-, slakt-,
stycknings- och lagringshygien samt arbetshygien,
— kunskaper om metoder för och förfarande vid slakt, besiktning, bered-
ning, inslagning, emballering och transport av färskt kött,
— kunskaper om lagar och andra författningar om hur arbetet skall
utföras,
— provtagningsrutiner.
b) Den praktiska delen omfattar
— kontroll och bedömning av slaktade djur,
— fastställande av djurslag genom undersökning av typiska delar av djur,— undersökning av ett antal delar av slaktade djur med förändringar och
kommentarer till detta,
— besiktning efter slakt på slakteri,— hygienkontroll,— provtagning.1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 36
▼M18
BILAGA 4
1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 37
▼M18
►(1)A31964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 38
▼M18
BILAGA 5
1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 39
▼M18
1964L0433 — SV — 05.06.2003 — 004.001 — 40