1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 2406/9
av den 26 november 1996
om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter
(EGT L 334, 23.12.1996, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 323/97 av den 21 februari 1997 L 52 8 22.2.1997
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 2
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 2406/9
av den 26 november 1996
om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring
av vissa fiskeriprodukter
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA
FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17
december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden förfiskeri- och vattenbruksprodukter(
1), särskilt artikel 2.3 i denna,
med beaktande av kommissionens förslag, ochmed beaktande av följande:Gemensamma marknadsnormer har fastställts dels för vissa fiskarter
genom förordning (EEG) nr 103/76 (
2), dels för räkor av släktet
Crangon genom förordning (EEG) nr 104/76 (3). För att beakta utveck-
lingen av marknaden och förändringar i handelsbruk måste nya omfat-tande förändringar göras i dessa förordningar. Följaktligen är detnödvändigt att göra en total översyn av dessa bestämmelser i en enda nyrättsakt, i syfte att säkerställa att de är tydliga och kan tillämpas på ettkorrekt sätt. Förordningarna (EEG) nr 103/76 och (EEG) nr 104/76 bördärför ersättas.
Det huvudsakliga målet med de gemensamma marknadsnormerna för
fiskeriprodukter är att förbättra produktkvaliteten och därmed att under-lätta avsättningen, till gagn för både producenter och konsumenter.Eftersom det handlar om icke beredda produkter som saluförs i färskteller fryst tillstånd avgörs kvaliteten i hög grad av färskheten, somfastställs genom organoleptisk undersökning på grundval av objektivakriterier. För att fiskeriproduktpartier skall ha samma färskhetsgradmåste de innehålla produkter av samma art, komma från samma fångst-plats och samma fartyg.
Ett begränsat men tillräckligt antal färskhetskategorier bör fastställas på
grundval av en skala som fastställs för varje produktgrupp. Eftersomkvalitetsprodukter måste stödjas senast från den 1 januari 2000, är detdock inte lämpligt att tillåta att samtliga färskhetskategorier omfattas avde interventionsmekanismer som införts som en del av systemen inommarknadsorganisationen.
De gemensamma marknadsnormerna syftar också till att fastställa
enhetliga handelsegenskaper för produkterna i fråga för hela gemens-kapsmarknaden för att förhindra snedvridning av konkurrensen ochdessutom att möjliggöra att marknadsorganisationens prissystem till-lämpas på samma sätt. I detta syfte bör ett krav vara att fiskeriproduktergraderas på grundval av storlekskategorier som fastställs i förhållandetill produkternas vikt eller, i vissa särskilda fall, deras storlek.
De gemensamma marknadsnormerna skall tillämpas när alla berörda
produkter som är avsedda som livsmedel, oavsett om de har sittursprung i gemenskapen eller kommer från tredje land, säljs för förstagången inom gemenskapens territorium. Dessa normer skall tillämpasutan att det påverkar antagna hygienföreskrifter eller regler som fast-ställts inom ramen för åtgärder för bevarandet av fiskeresurser. Det ärsärskilt viktigt att erinra om att de biologiska minimistorlekar someventuellt är i kraft under alla omständigheter har företräde i förhållande
(1) EGT nr L 388, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3318/94 (EGT nr L 350, 31.12.1994, s. 15).
(2) EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 29. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 1935/93. (EGT nr L 176, 20.7.1993, s. 1).
(3) EGT nr L 20, 28.1.1976, s. 35. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 1300/95 (EGT nr L 126, 9.6.1995, s. 3).
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 3
▼B
till de minimistorlekar som fastställs för fiskeriprodukter genom gemen-
samma marknadsnormer.
Tillämpningen av gemensamma marknadsnormer på produkter från
tredje land innebär att det krävs kompletterande information på förpack-ningarna. Denna informationär dock inte nödvändig om det rör sig omprodukter som införs i gemenskapen av fartyg som för tredje lands flaggpå samma villkor som för gemenskapsfångster.
Mot bakgrund av rådande praxis i flertalet medlemsstater är det lämpligt
att industrin graderar fiskeriprodukter i färskhets- och storlekskatego-rier. Särskilt i syfte att bedöma färskheten utifrån organoleptiska krite-rier bör berörda branschorganisationer utnämna experter för dettaändamål.
För att hålla varandra underrättade bör varje medlemsstat förse de andra
medlemsstaterna och kommissionen med en förteckning över berördaexperters och branschorganisationers namn och adresser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
A.Almänna bestämmelser
Artikel 1
1. I denna förordning fastställs i fråga om vissa fiskeriprodukter de
gemensamma marknadsnormer som avses i artikel 2 i förordning (EEG)nr 3759/92, nedan kallad grundförordningen.
2. I den här förordningen avses med
a)saluföring : det första försäljningsutbudet och/eller den första försälj-
ningen som livsmedel på gemenskapens territorium,
b)parti: den mängd fiskeriprodukter av samma art som bearbetats på
samma sätt och som eventuellt kommer från samma fångstplats ochsamma fartyg,
c)fångstplats : den inom fiskerinäringen vanliga beteckningen på den
plats där fångsten gjorts,
d)produktform : den form i vilken fisken saluförs, såsom hel, rensad,
utan huvud, etc.,
e)synligaparasiter : en parasit eller grupp av parasiter av en storlek,
färg eller struktur som klart skiljer sig från fiskvävnad och som kaniakttas utan förstorande optiska hjälpmedel under för det mänskligaögat goda ljusförhållanden.
3. a) Bestämmelserna i den här förordningen i fråga om färskhetskate-
gorier för fiskeriprodukter skall tillämpas utan att det påverkarkraven i rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 omfastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsför-ingen av fiskprodukter(
1).
b) Till dess kommissionen antar ett beslut enligt direktiv 91/
493/EEG anges kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedeli kategorin för fisk som ”inte är tillåten” i bilaga I till den härförordningen.
Artikel 2
1. De produkter som avses i artikel 3, och som har sitt ursprung i
gemenskapen eller som kommer från tredje land, får endast saluförasom de uppfyller kraven i denna förordning.
2. Bestämmelserna i denna förordning skall dock inte tillämpas på
små produktkvantiteter som av kustfiskaren avsätts direkt till detalj-handlare eller konsumenter.
(1) EGT nr L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv
96/23/EG (EGT nr L 125, 23.5.1996, s. 10).
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 4
▼B
3. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall
antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.
Artikel 3
1. Gemensamma marknadsnormer fastställs härigenom för följande
produkter:
a) Saltvattenfisk enligt KN-nummer 0302:
— Rödspätta ( Pleuronectes platessa ).
— Långfenad tonfisk ( Thunnus alalunga ).
— Blåfenad tonfisk ( Thunnus thynnus ).
— Fisk av släktet Thunnus ellerParathunnus obesus .
— Sill/strömming av arten Clupea harengus .
— Torsk av arten Gadus morhua .
— Sardiner av arten Sardina pilchardus .
— Kolja (Melanogrammus aeglefinus ).
— Gråsej (Pollachius virens ).
— Lyrtorsk (Pollachius pollachius ).
— Makrill av arten Scomber scombrus .
— Makrill av arten Scomber japonicus .
— Taggmakrill ( Trachurus spp. ).
— Pigghaj och rödhaj ( Squalus acanthias ochScyliorhinus spp. ).,
— Kungsfisk ( Sebastes spp. ).
— Vitling (Merlangius merlangus ).
— Blåvitling ( Micromesistius poutassou ellerGadus poutassou ).
— Långa (Molva spp. ).
— Ansjovis (Engraulis spp. ).
— Kummel av arten Merluccius merluccius .
— Glasvar (Lepidorhombus spp. ).
— Havsbraxen ( Brama spp. ).
— Marulk (Lophius spp. ).
— Sandskädda ( Limanda Limanda ).
— Bergtunga ( Microstomus kitt ).
— Skäggtorsk och glyskolja ( Trisopterus luscus ochTrisopterus
minutus).
— Oxögonfisk ( Boops boops ),
— Picarel (Maena smaris ).
— Havsål (Conger conger ).
— Knotfisk (Trigla spp. )
— Multefisk (Mugil spp. ).
— Rocka (Raja spp. ).
— Skrubbskädda ( Platichthys flesus ).
— Tunga (Solea spp. ).
— Strumpebandsfisk och dolkfisk ( Lepidopus caudatus ochApha-
nopus carbo ).
b) Kräftdjur enligt KN-nummer 0306, antingen levande, färska eller
kylda eller ångkokta eller kokta i vatten:
— Hästräka ( Crangon crangon ) och nordhavsräka ( Pandalus
borealis).
— Krabba (Cancer pagurus ).
— Havskräfta ( Nephrops norvegicus ).
c) — Bläckfisk enligt KN-nummer 0307:
— Tioarmad bläckfisk ( Sepia officinalis ochRossia macrosoma ).
2. De marknadsnormer som avses i punkt 1 omfattar följande:
a) Färskhetskategori.
b) Storlekskategori.
B.Färskhetskategorier
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 5
▼B
Artikel 4
1. Färskhetskategori skall fastställas för varje parti på grundval av
produkternas färskhet och ett antal ytterligare krav.
Färskhetsgrad skall definieras med hänvisning till särskilda värderingar
för olika typer av produkter enligt bilaga I till denna förordning.
2. På grundval av värderingarna som avses i punkt 1 skall de
produkter som avses i artikel 3 klassificeras i parti enligt någon avföljande färskhetskategorier:
a) Extra, A eller B i fråga om fisk, broskfiskar, bläckfisk och havs-
kräfta.
b) Extra eller A i fråga om räkor.
Levande havskräfta skall dock klassificeras i en kategori benämnd E.3. Krabba enligt artikel 3 skall inte klassificeras enligt särskilda
färskhetsnormer.
Dock får endast hela krabbor saluföras, med undantag av romhonor och
krabbor med mjukt skal.
Artikel 5
1. Varje parti måste innehålla produkter av samma färskhetsgrad. Ett
litet parti behöver dock inte ha samma färskhet. Om det inte har detskall partiet placeras i den lägsta färskhetskategori som är företrädd idet.
2. Färskhetskategori skall tydligt anges med läsliga och outplånliga
bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas påpartierna.
Artikel 6
1. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta enligt artikel 3 place-
rade som parti i kategori B skall inte vara berättigade, i den mån detgäller partiet, till ekonomisk kompensation som avses i artiklarna 12,12a, 14 och 15 i grundförordningen.
2. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategorin
Extra skall vara fri från tryckmärken, skador, fläckar och missfärg-ningar.
3. Fisk, broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori A
skall vara fri från fläckar och missfärgningar. En mycket liten andelmed lättare tryckmärken och ytliga skador skall tolereras.
4. För fisk, broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori B
skall en liten andel med allvarligare tryckmärken och ytliga skadortolereras. Fisken skall vara fri från fläckar och missfärgningar.
5. När produkterna klassificeras i färskhetskategorier skall, utan att
det påverkar tillämpningen av gällande hygienbestämmelser, även före-komsten av synliga parasiter och deras eventuella negativa inverkan påproduktens kvalitet beaktas, dock med hänsyn till typ av produkt ochproduktform.
6. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen till denna artikel skall
vid behov antas i enlighet med förfarandet i artikel 32 i grundförord-ningen.
C.Storlekskategorier
Artikel 7
1. Produkter enligt artikel 3 skall bedömas efter vikt eller antal per
kilo. Hästräkor och krabbor skall dock delas in i storlekskategorier pågrundval av skalets omfång.
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 6
▼B
2. De minimistorlekar som fastställs i denna förordning i enlighet
med skalan i bilaga II skall tillämpas utan att det påverkar de minimis-torlekar, uttryckta i längd, som krävs enligt följande:
— Rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om
fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresur-serna i Östersjön, Bälten och Öresund(
1).
— Rådets förordning (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om
vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna(2).
— Rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa
tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet(3).
För de behöriga myndigheternas kontroll skall för de arter som omfattas
av marknadsnormerna de föreskrivna biologiska minimistorlekarnaenligt bilaga II följas.
Artikel 8
1. Partier skall placeras i storlekskategorier enligt den skala som
återges i bilaga II.
2. Varje parti måste innehålla produkter av samma storlek. Ett litet
parti behöver dock inte vara av samma storlek. Om det inte har det skallpartiet placeras i den lägsta kategori som är företrädd i det.
3. Storlekskategori och produktform skall tydligt anges med outplån-
liga bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas påpartierna
Nettovikten i kilo skall klart och tydligt anges på varje parti. I fråga om
partier som säljs i standardförpackningar är denna viktuppgift intenödvändig om den vägning som genomförs före försäljningen visar attförpackningarnas innehåll väl motsvarar det förmodade innehålletuttryckt i kilo.
4. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall
antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen, särskilt vadgäller vägningsmetod och bestämning av den högre eller lägre variationi nettovikt mot den angivna eller förmodade nettovikten som tillåts ifråga om varje parti.
Artikel 9
Pelagisk fisk får klassificeras i andra färskhets- och storlekskategorier
enligt ett stickprovsförfarande. Detta system skall säkerställa att färskhetoch storlek hos produkterna i partiet är så enhetlig som möjligt.
Detaljerade bestämmelser för tillämpning av denna artikel, särskilt vad
gäller bestämning av antalet stickprover som skall tas, vikten ellervolymen på fisken inom varje stickprov samt bedömningsmetoder förklassificering och kontroll av vikten på saluförda partier, skall antasenligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.
Artikel 10
För att säkerställa lokala eller regionala leveranser av kräftdjur och
krabba i vissa kustområden inom gemenskapen får undantag från deminimistorlekar som fastställs för dessa produkter i bilaga II antas..
Områdena i fråga skall bestämmas och de motsvarande saluföringsstor-
lekarna skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.
(1) EGT nr L 162, 18.6.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EG) nr 1821/96 (EGT nr L 241, 21.9.1996, s. 8).
(2) EGT nr L 288, 11.10.1986, s. 1. Förordningen senast ändrad genom
förordning (EG) nr 3071/95 av den 22.12.1995 (EGT nr L 329,30.12.1995, s. 14).
(
3) EGT nr L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EG) nr 1075/96 (EGT nr L 142, 15.6.1986, s. 1).
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 7
▼B
D.Produkter från tredje land
Artikel 11
1. Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2.1 får produkter
enligt artikel 3 importerade från tredje land endast saluföras om de ärpresenterade i förpackningar på vilka följande information klart ochtydligt framgår:
— Ursprungsland tryckt med romerska bokstäver som är minst 20
millimeter höga.
— Vetenskapligt namn på varan och handelsnamn.— Produktform.— Färskhets- och storlekskategori.— Nettovikt i kilo av produkterna i förpackningen.— Datum för sortering och avsändningsdatum.— Leverantörens namn och adress.
2. Produkter som avses i artikel 3, som landats i en gemenskapshamn
direkt från fångstplatsen av fartyg som för tredje lands flagg, och som äravsedda att saluföras skall dock omfattas av samma bestämmelser somdem som är tillämpliga på gemenskapsfångster utan att detta påverkarförordning EEG nr 1093/94 (
1).
E.Slutbestämmelser
Artikel 12
1. Fiskeriindustrin skall dela in produkterna i färskhetskategorierna
Extra, A och B och storlekskategorier i samarbete med experter som fördetta syfte utnämnts av berörda branschorganisationer. Medlemsstaternaskall utföra kontroller för att säkerstäila att bestämmelserna i dennaartikel följs.
2. De behöriga nationella myndigheterna får själva åta sig indel-
ningen om denna inte utförs enligt förfarandet i punkt 1.
Artikel 13
Varje medlemsstat skall förse övriga medlemsstater och kommissionen
senast en månad före dagen för denna förordnings ikraftträdande meden förteckning över namn på och adresser till de experter och bran-schorganisationer som avses i artikel 12. De övriga medlemsstaternaoch kommissionen skall informeras om ändringar i denna lista.
Artikel 14
Kommissionen skall före den 31 december 2001 lägga fram en rapport
till rådet om resultatet av tillämpningen av artikel 6.1 i den här förord-ningen samt, vid behov, lämpliga förslag.
Artikel 15
Förordningarna (EEG) nr 103/76 och 104/76 skall härmed upphöra att
gälla. Hänvisningar till dessa förordningar skall tolkas som hänvisningartill denna förordning.
Artikel 16
1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997..2. Utan hinder av vad som sägs i stycke 1 skall bestämmelserna i
artikel 6.1 gälla från och med den 1 januari 2000.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.
(1) EGT nr L 121, 12.5.1994, s. 3.
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 8
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A BInte tillåten(1)BILAGA I
FÄRSKHETSVÄRDERINGAR
De värderingar som anges i denna bilaga är tillämpliga på följande produkter
eller grupper av produkter, med beaktande av de bedömningskriterier som ärspecifika för var och en av dem.
A.Vitfisk
Kolja, torsk, gråsej, lyrtorsk, kungsfisk, vitling, långa, kummel, havsbraxen,
marulk, skäggtorsk, oxögonfisk, picarel, havsål, knotfisk, multefisk,rödspätta, glasvar, tunga, sandskädda, bergtunga, skrubbskädda, strumpe-bandsfisk
B.Blåfisk
Långfenad tonfisk, blåfenad tonfisk, bigeye tuna, blåvitling, sill/strömming,
sardin, makrill, taggmakrill, ansjovis
C.Broskfisk
Haj, rocka
D.Bläckfisk
Bläckfisk
E.Kräftdjur
1. Räkar
2. Havskräfta
A. VITFISK
Skinn Kraftigt, glänsande
pigment (medundantag av kungs-fisk) eller genom-skinligt, utan miss-färgningKraftig men integlänsande pigmen-tering Pigmentering påväg att bli miss-färgad och matt Matt pigmen-tering (
2)
Hudslem Vattnigt; genom-skinligt Lätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått,ogenomskinligtslem
Ögon Konvexa (utstå-ende); svart, klarpupill; genom-skinlig hornhinnaKonvexa (utstå-ende) och lättinsjunkna, svartmatt pupill, svagtopaliserande horn-hinnaPlatta; opaliserandehornhinna;ogenomskinligpupillKonkava imitten; gråpupill, mjöl-kaktig horn-hinna (
2)
Gälar Klara färger; ingetslem Mindre färgade;slemmet genom-skinligt Gråbruna på vägatt missfärgas;tjockt och ogenom-skinligt slemGulaktiga; mjöl-kaktigt slem (
2)
Bukhinna (påurtagen fisk) Glatt; klar; svår attlossa från köttet En aning matt; kanlossas från köttet Porös; lossnar lättfrån köttet Sitter inte fast påköttet (
2)
Lukt från gälaroch bukhåla —vitfisk medundantag avrödspättaSom tång Ingen lukt av tång;neutral lukt Fermenterad; lättsyrligSyrlig (
2)
— Rödspätta Som färsk olja;
pepparaktig; jord-luktOljig tång eller lättsöt Som olja; fermen-terad, unken någothärskenSyrlig
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 9
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A BInte tillåten(1)
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A BInte tillåten(1)Kött Fast och elastiskt,
jämn yta (3)Mindre elastiskt Något mjukt (löst),mindre elastiskt;vaxartat (sammets-mjukt) och matt ytaMjukt (löst) (2);
fjäll som lossnarlätt från skinnet;ytan snarastskrynklig
Ytterligarekriterierförmarulkutanhuvud
Blodkärl(bukmuskler) Skarpa kontureroch klart röda Skarpa konturer,mörkare blod Diffusa och bruna Helt (2) diffusa,
bruna ochgulnande kött
(1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG
som anger kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel.
(2) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
(3) Innan rigor mortis inträder är inte färsk fisk fast och elastisk men skall ändå höra till kategori Extra.
B. BLÅFISK
Skinn (2) Kraftig pigmen-
tering, klara glän-sande regnbågs-skimrande färger;tydlig skillnadmellan ryggsidaoch buksidaMindre lyster;faddare färger;mindre skillnadmellan ryggsidaoch buksidaMatt, utan lyster,fadda färger;skinnet skrynklarnär man böjerfiskenMycket mattpigmentering;skinnet lossnarfrån köttet (
3)
Hudslem Vattnigt, genom-skinligt Lätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått,ogenomskinligtslem (
3)
Köttkonsis-tens (
2)Mycket fast, styvt Ganska styvt, fast Något mjukt Mjukt (löst) (3)
Gällock Silvriga Silvriga, lätt röd-eller brunaktiga Brunaktiga medtydliga blodsutgjut-ningar Gulaktiga (3)
Ögon Konvexa; utstå-ende; blåsvart klarpupill, genomskin-ligt ”ögonlock”Konvexa och lättinsjunkna; mörkpupill, svagt opali-serande hornhinnaPlatta, töcknigpupill; blodsutgjut-ningar runt ögat Konkava imitten; gråpupill, mjöl-kaktig horn-hinna (
3)
Gälar (2) Mörkröda tillpurpurröda i sinhelhet Inget slem Mindre klar färg,något bleknad ikanterna Genom-skinligt slem.Tjocknande ochmissfärgade;ogenomskinligtslemGulaktigt; mjöl-kaktigt slem (
3)
Lukt från gälar Färsk tång; skarpjodaktig Luktfri eller somtång Neutral lukt Fet, något svave-laktig (
4) lukt, som
unket härsket späckeller som ruttenfruktRutten, syrlig (3)
(1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut som anger kriterierna för fisk som är
otjänlig som livsmedel enligt direktiv 91/493/EEG.
(2) För sill och makrill som konserveras i kylt havsvatten (antingen kylt av is (CSW) eller fryst på mekaniskt vis
(RSW)) och som svarar mot de krav som anges i direktiv 92/48/EEG (EGT nr L 187, 7.7.1992, s. 41) bilaga II,punkt 8, gäller följande färskhetskategorier:
— Kriteriet A gäller kategorierna Extra och A.
(
3) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
(4) Isad fisk luktar härsket innan den luktar unket, CSW/RSW-fisk luktar unket innan den luktar härsket.
C. BROSKFISKAR
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 10
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A BInte tillåten(1)
Extra A B Inte tillåten(1)
Kriterier
Färskhetskategorie
Extra A BÖgon Konvexa, mycket
klart lysande ochregnbågsskim-rande; små pupillerKonvexa och lättinsjunkna; harförlorat lyster ochregnbågsskimmer;ovala pupillerPlatta, matta Konkav, gulak-tiga (
2)
Helhetsintryck Rigor mortis ellerpartiell rigormortis; en aningklart slem påskinnetStadiet rigor mortispasserat; inget slempå skinnet, särskiltinte i munhålanoch gälöppningarnaNågot slem imunhålan ochgälöppningarna;käken svagt till-plattadMycket slem imunnen och pågälöppning-arna (
2)
Lukt Tånglukt Luktfri eller lättunken lukt meninte av ammoniak Lätt lukt av ammo-niak; syrlig Kraftig ammo-niaklukt (
3)
Särskilda eller ytterligare kriterier för rocka
Skinn Kraftig, regnbågs-
skimrande ochglänsande pigmen-tering, vattnigtslemKraftig pigmen-tering, vattnigtslem Pigmentering påväg att bli miss-färgad och matt;ogenomskinligtslemMissfärgning,skrynklat skinn,tjockt slem
Köttkonsistens Fast och elastiskt Fast Mjukt Löst
Utseende Kanten på fenornagenomskinlig ochbågformig Styva fenor Lös Hängande
Buk Vit och glänsandemed en ljuslila kantrunt fenorna Vit och glänsandemed röda fläckarrunt fenorna Vitt och matt, medtalrika röda ellergula fläckar Gult till grönak-tigt bukskinn,röda fläckar påsjälva köttet
(1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut som anger kriterierna för fisk som är
otjänlig som livsmedel enligt rådets direktiv 91/493/EEG.
(2) Eller i ett senare stadium av förruttnelse.
D. BLÄCKFISK
Skinn Kraftig pigmentering;
skinnet sitter fast vidköttetMatt pigmentering;skinnet sitter fast vidköttet Missfärgat; lossnarganska lätt från köttet
Kött Mycket fast; pärlemovitt Fast; kritvitt Något mjukt, vitrosaeller lätt gulnat
Armar Lossnar inte utan kraft Lossnar inte utan kraft Lossnar lättare
Lukt Frisk; tång Luktfri eller svag lukt Bläcklukt
E. KRÄFTDJUR
1)Hästräkor
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 11
▼B
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A
Kriterier
Färskhetskategori
Extra A BLägsta krav på egen-
skaper— Skalyta; fuktig och glänsande
— Vid omflyttning skall räkorna
falla separat
— Kött utan främmande lukt— Fria från sand, slem och andra
främmande ämnenSamma som för kategorin Extra
Utseende:
1) Hästräka med skal — Hästräka klar rödrosa färg medsmå vita fläckar; skalets ryggsida tillstörre delen ljus— Färgen går från blekt rödrosa till
blåaktigt röd med vita fläckar;skalets ryggsida bör vara ljus meddragning åt grått
2) Nordhavsräka — Enhetlig rosa färg — Rosa färg som kan börja mörknapå huvudet
Köttets tillstånd vidoch efter urtagning urskalet — Lossnar lätt med nästan inga
förluster av kött
— Fast, inte segt— Lossnar mindre lätt med smärre
förluster av kött
— Mindre fast, lätt segt
Lossnade räkdelar Få lossnade räkdelar är tillåtet En mindre antal lossnade räkdelar är
tillåtet
Lukt Färsk tång, svagt söt lukt Syrlig, ingen lukt av tång
2.Havskräfta
Skal Blekrosa eller rosa till
orangeröttBlekrosa eller rosa tillorangerött; inga svartafläckar Lätt missfärgning;aningen svarta fläckaroch färgen med en drag-ning åt grått, särskilt påskalet och mellan stjärt-segmenten
Ögon och gälar Ögat glänsande svart;gälarna rosa Ögat matt gråsvart;gälarna med en dragningåt grått Gälarna mörkgrå ellergrön färg på skaletsryggsida
Lukt Karakteristik mild skal-djurslukt Förlust av den karakte-ristiska lukten av skal-djur, men ingen lukt avammoniakLätt syrlig lukt
Kött (i stjärten) Genomskinligt, blåaktigtkött med dragning åt vitt Köttet har förloratgenomskinligheten menär inte missfärgat Ogenomskinligt ochnågot matt
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 12▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon MinimistorlekBILAGA II
STORLEKSKATEGORIER
►M1Sill (clupeaharengus ) 1 0,25 och däröver 4 eller färre ◄ 1 ICES Vb (EG-zon) 20cm
►M12 0,125 till 0,25 5 till 8◄ 2 (a)2 0 c m
►M13 0,085 till 0,125 9 till 11◄ (b)1 8 c m
►M14a) 0,05 till 0,085 12 till 20 ◄ 3 20cm
strömming fångad och landad
söder om 59 °30 /prime1b) 0,036 till 0,085 12 till 27
strömming fångad och landad
norr om 59 °30 /prime15 0,031 till 0,085 12 till 32
Sardiner 1 0,067 och däröver 15 eller färre ännuej fastställd
(Sardinapilchardus) 2 0,042 till 0,067 16 till 24
3 0,028 till 0,042 25 till 35
4 0,015 till 0,028 36 till 67
Medelhavet 0,011 till 0,028 36 till 91
Rödhaj 1 2 och däröver — —
(Scyliorhinusspp.) 2 1 till 2
3 0,5 till 1
Pigghaj 1 2,2 och däröver — —
(Squalusacanthias) 2 1 till 2,2
3 0,5 till 1
Rödfisk 1 2 och däröver — —
(Sebastesspp.) 2 0,6 till 2
3 0,35 till 0,6
Torsk 1 7 och däröver — 1 35cm
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 13▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
(Gadusmorhua) 2 4 till 7 2 (a)3 5 c m
3 2 till 4 (b)3 0 c m
4 1 till 2 3 35 cm
5 0,3 till 1 Östersjön Söder om 59 °30 /prime1N 35 cm
Sej 1 5 och däröver — 1 35 cm
(Pollachiusvirens) 2 3 till 5 2 (a)3 5 c m
3 1,5 till 3 (b)3 0 c m
4 0,3 till 1,5 3 35 cm
Östersjön Söder om 59 °30 /prime1N 30 cm
Kolja 1 1 och däröver — 1 ICES Vb (EG-zon) 30 cm
(Melanogrammusaeglefinus) 2 0,57 till 1 2 (a)3 0 c m
3 0,37 till 0,57 (b)2 7 c m
4 0,17 till 0,37 3 30 cm
Vitling 1 0,5 och däröver — 1 27 cm
(Merlangiusmerlangus) 2 0,35 till 0,5 2 (a)2 3 c m
3 0,25 till 0,35 (b)2 3 c m
4 0,11 till 0,25 3 23 cm
Länga 1 5 och däröver — 1 —
(Molvaspp.) 2 3 till 5 2 (a) ännuej fastställd
3 1,2 till 3 (b)—
3 63 cm
Makrill 1 0,5 och däröver 50 eller färre 1 20 cm
(Scomberscombrus) 2 0,2 till 0,5 51 till 125 2 Utom Nordsjön 20 cm
3 0,1 till 0,2 126 till 250 Nordsjön 30 cm
0,08 till 0,2 126 till 325 3 30 cm
5 20 cm
Medelhavet 18 cm
Spansk makrill 1 0,5 och däröver — —
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 14▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
(Scomber japonicus) 2 0,25 till 0,5
3 0,14 till 0,25
4 0,05 till 0,14
Ansjovis 1 0,033 och däröver 30 eller färre 3 Utom ICEX IX a) 12 cm
(Engraulisspp.) 2 0,020 till 0,033 31 till 50 3 ICES IX a) 10 cm
3 0,012 till 0,020 51 till 83 Medelhavet 9 cm
4 0,008 till 0,012 84 till 125
Rödspätta 1 0,6 och däröver — 1 25 cm
(Pleuronectesplatessa) 2 0,4 till 0,6 2 (a)2 5 c m
3 0,3 till 0,4 (b)2 7 c m
4 0,15 till 0,3 Nordsjön 27 cm
3 25 cm
Östersjön Underområden 22 till 25 25 cm
Underområden 26 till 28 21 cm
Underområden 29 Söder om 59 °30 /prime1N 18 cm
Kummel 1 2,5 och däröver — 1 30 cm
(Merlucciusmerluccius) 2 1,2 till 2,5 2 (a)3 0 c m
3 0,6 till 1,2 (b)3 0 c m
4 0,28 till 0,6 3 27 cm
5 0,2 till 0,28 Medelhavet 20 cm
Medelhavet 0,15 till 0,28
Glasvar 1 0,45 och däröver — 1 25 cm
(Lepidorhombusspp.) 2 0,25 till 0,45 2 (a)2 5 c m
3 0,20 till 0,25 (b)2 5 c m
4 0,11 till 0,20 3 20 cm
Medelhavet 0,05 till 0,20
Havsbraxen 1 0,8 och däröver — —
(Bramaspp.) 2 0,2 till 0,8
Marulk 1 8 och däröver — 1 —
1996R2406 —SV—01.01.1997 — 000.001 — 15▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
(Lophiusspp.) 2 4 till 8 2 (a) ännuej fastställd
hela, rensade 3 2 till 4 (b)—
4 1 till 2 3 ännuej festställd
5 0,5 till 1 Medelhavet 30 cm
Marulk 1 4 och däröver — —
(Lophiusspp.) 2 2 till 4
utan huvud 3 1 till 2
4 0,5 till 1
5 0,2 till 0,5
Sandskädda 1 0,25 och däröver — 1 15 cm
(Limandalimanda) 2 0,13 till 0,25 2 (a)1 5 c m
(b)2 3 c m
Nordsjön 23 cm
3 23 cm
Bergtunga 1 0,6 och däröver — 1 25 cm
(Microstomuskitt) 2 0,35 till 0,6 2 (a)2 5 c m
3 0,18 till 0,35 (b)2 5 c m
3 25 cm
Långfenad tonfisk 1 4 och däröver — —
(Thunnusalalunga) 2 1,5 till 4
Blåfenad tonfisk 1 70 och däröver — Medelhavet 70 cm eller 6,4 kg
(Thunnusthynnus) 2 50 till 70
3 25 till 50
4 10 till 25
5 6,4 till 10
Tonfisk 1 10 och däröver — —
(Thunnusobesus) 2 3,2 till 10
Bleka 1 5 och däröver — 1 —
1996R2406 —SV—01.01.1997 —000.001 —16▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
(Pollachiuspollachius) 2 3 till 5 2 (a)3 0 c m
3 1,5 till 3 (b)—
4 0,3 till 1,5 3 30 cm
Blåvitling 1 — 7 eller färre —
(Micromesistiuspoutassou eller 2 8 till 14
Gaduspoutassou)3 15 till 25
4 26 till 30
Skäggtorsk 1 0,4 och däröver — 3 ännuej fastställd
(Trisopterusluscus) 2 0,25 till 0,4
och Glyskolja 3 0,125 till 0,25
(Trisopterusminutus)4 0,05 till 0,125
Oxögonfisk 1 — 5 eller färre —
(Boopsboops) 2 6 till 31
3 32 till 70
Picarel 1 — 20 eller färre —
(Maenamaris) 2 21 till 40
3 41 till 90
Havsål 1 7 och däröver — 1 —
(Congerconger) 2 5 till 7 2 (a)5 8 c m
3 0,5 till 5 (b)—
3 58 cm
Knot 1 1 och däröver — —
(Triglaspp.) 2 0,4 till 1
rouge 3 0,2 till 0,4
4 0,06 till 0,2
Andra slag av knot 1 0,25 och däröver
2 0,2 till 0,25
Fjärsing 1 0,6 och däröver — 1 15 cm
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 17▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
(Trachurusspp.) 2 0,4 till 0,6 2 15 cm
3 0,2 till 0,4 3 15 cm
4 0,08 till 0,2 5 15 cm
5 0,02 till 0,08 Medelhavet 12 cm
Multe 1 1 och däröver — 1 —
(Mugilspp.) 2 0,5 till 1 2 (a)2 0 c m
3 0,2 till 0,5 (b)—
4 0,1 till 0,2 3 20 cm
Medelhavet 16 cm
Rocka 1 5 och däröver — —
(Rajaspp.) 2 3 till 5
3 1 till 3
4 0,3 till 1
Rocka 1 3 och däröver — —
(Vingar) 2 0,5 till 3
Skrubbskädda 1 mer än 0,3 — 1 24 cm
(PlatichthysFlesus) 2 0,2 till och med 0,3 2 (a)2 4 c m
(b)2 4 c m
3 24 cm
Östersjön underområden 22-25 25 cm
underområden 26-28 21 cm
underområden 29-32 söder om 59 °30 /prime1N 18 cm
Tunga 1 0,5 och däröver — 1 24 cm
(Soleaspp.) 2 0,33 till 0,5 2 (a)2 4 c m
3 0,25 till 0,33 (b)2 4 c m
4 0,17 till 0,25 3 24 cm
5 0,12 till 0,17 (3) Medelhavet 20 cm
1 0,5 och däröver
2 0,33 till 0,5
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 18▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
3 0,25 till 0,35
4 0,2 till 0,25
5 0,12 till 0,2 (4)
Strumpebandsfisk 1 3 och däröver — —
(Lepidopuscaudatus) 2 2 till 3
3 1 till 2
4 0,5 till 1
(Aphanopuscarbo) 1 3 och däröver — —
2 0,5 till 3
Bläckfisk 1 0,5 och däröver — —
(Sepiaofficinalis ochRossia 2 0,3 till 0,5
macrosoma)3 0,1 till 0,3
Havskräfta 1 — 20 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 40 mm(*)
(Nephropsnorvegicus) 2 21 till 30 130 mm(**)
3 31 till 40 2 utom Skottland Irländska sjön [ICES VI a)
och VII a)], Skagerrak och Kattegat25 mm(*)
4 fler en 40 85 mm(**)
2 Havet väster om Skottland och Irländska sjön
[ICES VI a) och VII a)]20 mm(*)
70 mm(**)
3 20 mm(*)
70 mm(**)
Medelhavet 20 mm(*)
70 mm(**)
Havskräftstjärtar 1 — 60 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 72 mm
2 61 till 120
3 121 till 180 2 utom havet väster om Skottland, Irländska
sjön [ICES VI a) och VII a)], Skagerrak och
Kattegat46 mm
1996R2406 — SV — 01.01.1997 — 000.001 — 19▼B
StorleksskalaMinimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel
7
Art Storlek Kg/fisk(1) Antal fiskar per kilo(2) Område Geografisk zon Minimistorlek
4 fler än 180
2 havet väster om Skottland och Irländska sjön
[ICES VI a) och VII a)]37 mm
3 37 mm
Hästräkor 1 6,8 mm och däröver(5) — —
(Crangoncrangon) 2 6,5 mm och däröver
Nordhavsräkor
(Pandalusborealis)färska eller kyldaEn storlek — 250 och färre —
Nordhavsräkor kokta eller 1 — 160 och färre —
ångkokta2 161 till 250
Krabbtaska 1 16 cm och däröver(6) — —
(Cancerpagurus) 2 13 till 16 cm (6)
(1) Den övre gräns som fastställts för storlekskategorierna föreslås som utesluten.
(2) För makrill = antal fiskar per 25 kg.
(3) Denna tabell skall tillämpas t.o.m. 31 december 1997.
(4) Denna tabell skall tillämpas fr.o.m. 1 december 1998.
(5) Skalets bredd.
(6) Skalets bredd, mätt på det bredaste stället.
(a) Utom Skagerrak och Kattegatt.
(b) Skagerrak och Kattegat.
(*) Skalets längd.(**) Total längd.