2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 466/2001
av den 8 mars 2001
om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
(EGT L 77, 16.3.2001, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 221/2002 av den 6 februari 2002 L 37 4 7.2.2002
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 257/2002 av den 12 februari 2002 L 41 12 13.2.2002
►M3Kommissionens förordning (EG) nr 472/2002 av den 12 mars 2002 L 75 18 16.3.2002
►M4Kommissionens förordning (EG) nr 563/2002 av den 2 april 2002 L 86 5 3.4.2002
►M5Rådets förordning (EG) nr 2375/2001 av den 29 november 2001 L 321 1 6.12.2001
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 80, 23.3.2002, s. 42 (472/2002)
►C2Rättelse, EGT L 155, 14.6.2002, s. 63 (563/2002)
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 466/2001
av den 8 mars 2001
om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen
i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari
1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande
ämnen i livsmedel(1), särskilt artikel 2.3 i denna,
efter samråd med Vetenskapliga kommittén för livsmedel, ochav följande skäl:
(1)I förordning (EEG) nr 315/93 fastställs att högsta tillåtna halt för
vissa främmande ämnen i livsmedel skall fastställas för attskydda folkhälsan. Dessa högsta tillåtna halter skall fastställas iform av en icke uttömmande gemenskapsförteckning innehål-lande gränsvärden för ett visst främmande ämne i olika
livsmedel. De metoder som skall användas för provtagning och
analys kan noga anges.
(2)Kommissionens förordning (EG) nr 194/97 av den 31 januari1997 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande
ämnen i livsmedel(
2), senast ändrad genom förordning (EG)
nr 1566/1999(3), har genomgått omfattande ändringar vid ett
flertal tillfällen. I samband med nya ändringar bör nämndaförordning för tydlighetens skull omarbetas.
(3)För att skydda folkhälsan är det nödvändigt att hålla halten avfrämmande ämnen på en acceptabel toxikologisk nivå. I syfteatt öka hälsoskyddsnivån främst för särskilt utsatta befolknings-grupper måste förekomsten av främmande ämnen ytterligare
minskas så snart detta är möjligt med hjälp av god tillverknings-
eller jordbrukssed.
(4)Med tanke på de skillnader som finns mellan medlemsstaternas
lagstiftning i fråga om högsta tillåtna halter för vissa främmande
ämnen i livsmedel, och den risk för konkurrenssnedvridning somföljer av detta, är åtgärder på gemenskapsnivå nödvändiga för attsäkerställa en enhetlig marknad, samtidigt som proportionalitets-principen måste beaktas.
(5)Medlemsstaterna bör vidta lämpliga övervakningsåtgärder vadgäller förekomsten av främmande ämnen i livsmedel.
(6)Hittills har det i gemenskapsrätten inte fastställts högsta tillåtnahalter av vissa främmande ämnen i livsmedel avsedda förspädbarn och småbarn som omfattas av kommissionens direktiv91/321/EEG(
4), senast ändrat genom direktiv 1999/50/EG(5),
och kommissionens direktiv 96/5/EG(6), senast ändrat genom
direktiv 1999/39/EG(7). Särskilda högsta tillåtna halter för dessa
livsmedel bör fastställas så snart som möjligt efter samråd medVetenskapliga kommittén för livsmedel. Fram till dess bör dehalter som fastställs i denna förordning även gälla dessa livs-medel såvida inga strängare gränsvärden fastställts i nationelllagstiftning.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 2
(1) EGT L 37, 13.2.1993, s. 1.
(2) EGT L 31, 1.2.1997, s. 48.
(3) EGT L 184, 17.7.1999, s. 17.
(4) EGT L 175, 4.7.1991, s. 35.
(5) EGT L 139, 2.6.1999, s. 29.
(6) EGT L 49, 28.2.1996, s. 17.
(7) EGT L 124, 18.5.1999, s. 8.
▼B
(7)För att förhindra utspädning skall de halter som fastställs i denna
förordning även gälla livsmedelsingredienser som används vid
tillverkningen av sammansatta livsmedel innan de tillsätts denämnda sammansatta livsmedlen.
(8)Grönsaker utgör den huvudsakliga källan för intag av nitrat.
Vetenskapliga kommittén för livsmedel konstaterade i sitt
yttrande av den 22 september 1995 att det totala intaget av nitratnormalt låg långt under det acceptabla dagliga intaget. Denrekommenderade dock fortsatta ansträngningar för att minskaintaget av nitrat via livsmedel och vatten eftersom nitrat kan
omvandlas till nitrit och nitrosaminer, och förordade att god
jordbrukssed skall användas för att tillse att nitrathalterna hållsså låga som möjligt. Vetenskapliga kommittén för livsmedelbetonade att oron för förekomsten av nitrat inte bör avskräckafrån en ökad konsumtion av grönsaker, eftersom de har stornäringsmässig betydelse och är viktiga för att skydda folkhälsan.
(9)Särskilda åtgärder avsedda att bättre kontrollera källorna tillnitrat liksom riktlinjer för god jordbrukssed kan bidra till attminska halten av nitrat i grönsaker. Emellertid påverkar även
klimatförhållandena nitrathalten i vissa grönsaker. För grönsaker
bör det därför fastställas högsta tillåtna nitrathalt beroende påsäsong. Klimatförhållandena varierar i hög grad inom gemenska-pen. Därför bör det vara tillåtet för medlemsstaterna att under enövergångsperiod tillåta saluförande av sallat och spenat, somproduceras och är avsedd att konsumeras inom medlemsstaternas
territorium, med en nitrathalt som är högre än den som fastställs
i punkterna 1.1 och 1.3 i bilaga I, under förutsättning att de aktu-ella mängderna är acceptabla med avseende på folkhälsan.
(10)Sallat- och spenatproducenter, i de medlemsstater som har givitovannämnda tillåtelse, bör gradvis ändra sina odlingsmetoderoch följa nationella riktlinjer för god jordbrukssed för att efteren övergångsperiod komma ned till de gränsvärden som före-skrivs på gemenskapsnivå. Det är önskvärt att så snart sommöjligt nå ned till gemensamma gränsvärden.
(11)De fastställda halterna för sallat och spenat bör ses över och ommöjligt minskas före den 1 januari 2002. Denna översyn kommeratt grunda sig på den övervakning som genomförs av medlems-
staterna och riktlinjerna för god jordbrukssed i syfte att fastställa
så låga gränsvärden som rimligtvis är möjligt.
(12)Övervakningen av nitrathalterna i sallat och spenat och tillämp-
ningen av god jordbrukssed skall ske med metoder som står i
proportion till det uppsatta målet och erhållna övervakningsre-sultat, och särskilt mot bakgrund av risker och vunnaerfarenheter. Tillämpningen av riktlinjerna för god jordbrukssedi vissa medlemsstater kommer att följas noga. Medlemsstaternabör därför varje år meddela resultaten av sin övervakning och
rapportera om åtgärder som vidtagits och framsteg som gjorts
när det gäller tillämpningen av riktlinjerna för god jordbrukssedför att minska nitrathalterna; ett utbyte av synpunkter mellanmedlemsstaterna på dessa rapporter bör lämpligen ske årligen.
(13)Lägre gränser är fastställda för frilandsodlad sallat än för sallatsom odlats i växthus, och för att möjliggöra en effektiv kontrollbör de gränser som är satta för frilandsodlad sallat också gällasallat som odlats i växthus när det saknas exakt märkning.
(14)Aflatoxiner är mykotoxiner som produceras av vissa arter avAspergillus som utvecklas vid hög temperatur och fuktighet.
Aflatoxiner är genotoxiska cancerogena substanser och kanfinnas i ett stort antal olika typer av livsmedel. För denna typ
av substanser finns det ingen tröskelnivå under vilken ingen
skadlig effekt har observerats. Det går därför inte att fastställanågot tolerabelt dagligt intag. De aktuella kunskaperna inomvetenskap och teknik och förbättringar vad gäller produktionoch lagring gör det inte möjligt att helt eliminera uppkomstenav dessa mögelsvampar och därigenom eliminera förekomsten2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 3
▼B
av aflatoxiner i livsmedel. Det är därför lämpligt att sätta
gränsvärdena så låga som rimligtvis är möjligt.
(15)De ansträngningar som görs för att förbättra metoderna förproduktion, skörd och lagring i syfte att minska uppkomsten av
mögelsvampar bör uppmuntras. Aflatoxingruppen omfattar ett
antal olika föreningar vars giftighet och förekomst i livsmedelvarierar. Aflatoxin B1 är utan tvekan den giftigaste föreningen.Det är av säkerhetsskäl lämpligt att begränsa både den totalamängden aflatoxin i livsmedel (aflatoxin B1, B2, G1 och G2)och mängden aflatoxin B1. Aflatoxin M1 är en nedbrytningspro-
dukt av aflatoxin B1 som finns i mjölk och mjölkprodukter från
djur som har ätit kontaminerat foder. Även om aflatoxin M1anses som en genotoxiskcancerogen substans som inte är lik afarlig som aflatoxin B1, är det nödvändigt att förhindra att detförekommer i mjölk och i mjölkprodukter som konsumeras avmänniskor, särskilt av små barn.
(16)Det är allmänt känt att halten av aflatoxiner i jordnötter, nötter
och torkad frukt kan minskas genom sortering eller annan meka-
niskbehandling. För att minimera effek terna inom handeln börhögre halter av aflatoxin tillåtas för dessa produkter när de inteär avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livs-medel. I dessa fall har de högsta tillåtna halterna för aflatoxinerfastställts med hänsyn både till de kända möjliga effekterna av
ovannämnda behandlingar för jordnötter, nötter och torkad frukt
och till nödvändigheten av att dessa produkter efter behandlinginte skall innehålla högre halter än de gränsvärden som fastställtsför produkter som är avsedda att konsumeras direkt eller ingåsom ingrediens i livsmedel. När det gäller spannmål kan detinte uteslutas att sortering och annan mekanisk behandling kan
minska kontamineringsnivån i fråga om aflatoxiner. För att
kunna kontrollera hur effektiva dessa metoder är och i förekom-mande fall fastställa specifika högsta tillåtna halter förobearbetad spannmål, föreskrivs det att man under en begränsadperiod skall tillämpa de högsta tillåtna halter som anges i bilaga
I endast för spannmål och bearbetade spannmålsprodukter
avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel.Om det efter en väldefinierad tidsperiod inte finns någrauppgifter som motiverar att en specifikhögsta tillåten halt förobearbetad spannmål fastställs, skall den högsta tillåtna haltsom gäller för spannmål och bearbetade spannmålsprodukter
avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel
tillämpas även för obearbetad spannmål.
(17)För att möjliggöra en effektiv kontroll av att de olikagränsvärden som fastställts för dessa produkter iakttas, bör denexakta destinationen framgå av lämplig märkning. De produktersom innehåller halter av aflatoxiner som överskrider de högstatillåtna halterna får inte släppas ut på marknaden vare sig som
sådana, blandade med andra livsmedel eller som ingrediens i
livsmedel. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 315/93 kanmedlemsstaterna behålla nationella gränsvärden för aflatoxinersom de har fastställt för vissa livsmedel om ingen annangemenskapsbestämmelse har antagits gällande dessa.
(18)Upptag av bly kan utgöra ett allvarligt hot mot folkhälsan. Blykan medföra försämrad kognitiv utveckling och intellektuellprestationsförmåga hos barn och högt blodtryckoch ök ad
förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar hos vuxna. Under de
senaste tio åren har halterna i livsmedel minskat betydligt tackvare medvetenheten om att bly är ett hälsoproblem, källoriente-rade ansträngningar för att minska utsläppet av bly ochförbättringar av kvalitetssäkringen av kemiska analyser. Veten-
skapliga kommittén för livsmedel kom i sitt yttrande av den
19 juni 1992 fram till att den genomsnittliga blyhalten i livs-medel inte verkar alarmerande, men att åtgärder på längre siktbör vidtas för att ytterligare sänka de genomsnittliga blyhalternai livsmedel. Därför bör de högsta tillåtna halterna sättas så lågasom rimligtvis är möjligt.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 4
▼B
(19)Kadmium kan ansamlas i kroppen och medföra försämrad njur-
funktion, skelettskador och nedsatt fortplantningsförmåga. Det
kan inte uteslutas att ämnet är cancerframkallande hosmänniskor. Vetenskapliga kommittén för livsmedel rekommen-derade i sitt yttrande av den 2 juni 1995 att störreansträngningar skulle vidtas för att minska kadmiumexponer-ingen via kosten eftersom livsmedel utgör huvudkällan för
människors kadmiumintag. Därför bör de högsta tillåtna halterna
sättas så låga som rimligtvis är möjligt.
(20)Metylkvicksilver kan medföra förändringar i hjärnans normalautveckling hos barn och höga halter kan medföra neurologiskaförändringar hos vuxna. Det är främst fisk och fiskproduktersom är kvicksilverkontaminerade. För att skydda folkhälsanfastställs gränsvärden för kvicksilver i fiskprodukter genom kom-missionens beslut 93/351/EEG(
1). Av tydlighetsskäl bör de
relevanta bestämmelserna i det beslutet överföras till denna
förordning och uppdateras. Halterna bör vara så låga somrimligtvis är möjligt med hänsyn till att vissa fiskarter av fysio-logiska orsaker ansamlar mer kvicksilver i vävnaden än andraarter.
(21)3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD) kan uppstå vid produktionav livsmedel under vissa betingelser. Det kan i synnerhet uppstå
under tillverkningen av den smakgivande livsmedelsingrediensen
”hydrolyserat vegetabiliskt protein” som framställs med hjälp avsur hydrolys. Till följd av ändrade produktionsmetoder har haltenav 3-MCPD i den nämnda produkten kunnat minskas markantunder senare år. Under den senaste tiden har flera medlemsstateräven rapporterat höga halter av 3-MCPD i vissa prover av
sojasås. För att säkra god tillverkningssed och skydda konsumen-
ternas hälsa bör högsta tillåtna halter av 3-MCPD fastställas.Vetenskapliga kommittén för livsmedel rekommenderade i sittyttrande av den 16 december 1994, vilket bekräftades den12 juni 1997, att 3-MCPD borde betraktas som en genotoxisk
cancerogen och att det inte borde gå att spåra rester av 3-
MCPD i livsmedelsprodukter. Nyare toxikologiska studier tyderpå att substansen inte är en genotoxiskcancerogen invivo.
(22)Yttrandet från Vetenskapliga kommittén för livsmedel ligger till
grund för gränsvärderna för 3-MCPD i bilaga I. Vetenskapligakommittén för livsmedel kommer att bedöma toxiciteten av 3-MCPD på nytt mot bakgrund av de nya studierna. Gränsvärdernabör ses över så snart som det nya yttrandet från Vetenskapliga
kommittén för livsmedel föreligger. Medlemsstaterna uppmanas
att undersöka om andra livsmedel innehåller 3-MCPD för attdet skall kunna avgöras om gränsvärden behöver fastställas förytterligare livsmedel.
(23)Alla högsta tillåtna halter som fastställs på gemenskapsnivå börregelbundet genomgå en översyn för att ta hänsyn till framsteg ivetenskaplig och teknisk kunskap liksom förbättringar i tillverk-nings- och jordbruksmetoderna i syfte att ständigt sänka halterna.
(24)De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga medyttrandet från Ständiga livsmedelskommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. De livsmedel som anges i bilaga I skall då de släpps ut på mark-
naden inte innehålla halter av främmande ämnen som överstiger demsom anges i den bilagan.
1a. Genom undantag från punkt 1 skall Sverige och Finland under
en övergångsperiod tillåtas att till och med den 31 december 2006 på2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 5
(1) EGT L 144, 16.6.1993, s. 23.▼M5
▼M5
marknaden släppa ut fisk, som har sitt ursprung i Östersjöområdet och
som är avsedd för konsumtion inom deras territorium, med dioxinhaltersom är högre än de som fastställs i punkt 5.2 i avsnitt 5 i bilaga I,
förutsatt att det finns ett system för att garantera att konsumenterna
informeras fullständigt om de kostrekommendationer som syftar till attbegränsa vissa sårbara befolkningsgruppers konsumtion av fisk frånÖstersjöområdet för att undvika eventuella hälsorisker.
All tillämpning i framtiden av detta undantag kommer att behandlas
inom ramen för översynen av avsnitt 5 i bilaga I, enligt artikel 5.3.
Finland och Sverige skall senast den 31 december varje år meddela
kommissionen resultatet av sin övervakning av dioxinhalterna i fiskfrån Östersjöområdet och rapportera om de åtgärder som vidtagits för
att minska människors exponering för dioxin från fisk från Östers-
jöområdet.
2. De högsta tillåtna halter som anges i bilaga I avser den ätliga
delen av det angivna livsmedlet.
3. De metoder som skall användas för provtagning och analys skall
vara de som anges i bilaga I.
Artikel 2
1. När det gäller andra produkter än de som anges i artikel 4.1 och
som är torkade, utspädda, bearbetade eller sammansatta av mer än eningrediens, skall det gränsvärde tillämpas som fastställs i bilaga I,med beaktande av
a) förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
torknings- eller utspädningsprocesser,
b) förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
bearbetning,
c) de relativa proportionerna av ingredienser i produkten och
d) den analytiska kvantifieringsgränsen.
Det första stycket skall tillämpas såvida inga särskilda gränsvärden har
fastställts för dessa torkade, utspädda, bearbetade eller sammansattaprodukter.
2. De högsta tillåtna halter som anges i bilaga I skall även gälla de
livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn som omfattas av direktiv
91/321/EEG och direktiv 96/5/EG, såvida inga strängare gränsvärdenhar fastställts i nationell lagstiftning för de angivna livsmedelsproduk-terna, med beaktande av förändringar i koncentrationen av detfrämmande ämnet på grund av torkning, utspädning eller bearbetningoch ingrediensernas relativa proportioner i produkten. För dessa livs-
medel skall särskilda högsta tillåtna halter av främmande ämnen
fastställas senast den 5 april 2004.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.1 och 4.3 är
det förbjudet att som livsmedelsingredienser vid tillverkningen avsammansatta livsmedel använda produkter som överskrider de högsta
tillåtna halterna enligt bilaga I.
Artikel 3
1. När det är befogat får medlemsstaterna under en övergångsperiod
tillåta utsläppande på mark naden av färsksallat och färskspenat, somproduceras och är avsedd att konsumeras inom deras territorium, mednitrathalter som överstiger de gränsvärden som anges i punkterna 1.1,1.3 och 1.4 i bilagan, under förutsättning att riktlinjer för god jord-
brukssed iakttas för att gradvis genomföra en anpassning till de högsta
tillåtna halter som fastställs i denna förordning.
Följande bestämmelser gäller för övergångsperioden:
a) För sallat skall övergångsperioden upphöra den 1 januari 2005.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 6
▼B
▼M4
▼M4
b) För spenat skall övergångsperioden ses över senast den 1 januari
2005.
Medlemsstaterna skall varje år underrätta de övriga medlemsstaterna
och kommissionen om tillämpningen av första stycket.
2. Medlemsstaterna skall varje år senast den 30 juni meddela
kommissionen resultaten av övervakningen och rapportera om vidtagna
åtgärder samt om de framsteg som gjorts när det gäller tillämpning och
förbättring av riktlinjerna för god jordbrukssed för att minska nitrathal-terna i sallat och spenat. Dessa upplysningar skall också inbegripa deuppgifter som den goda jordbruksseden grundar sig på.
3. De medlemsstater som inte tillämpar punkt 1 skall övervaka nitra-
thalterna i sallat och spenat och tillämpa riktlinjerna för god
jordbrukssed med metoder som står i proportion till det uppsatta
målet, till erhållna övervakningsresultat och särskilt mot bakgrund avrisker och vunna erfarenheter.
Artikel 4
1. De högsta tillåtna halter av aflatoxiner som föreskrivs för de
produkter som anges i punkterna 2.1.1.1 och 2.1.2.1 i bilaga I skall
även vara tillämpliga för de produkter som framställts genom bearbet-
ning av dessa, om inte särskilda högsta tillåtna halter fastställts försådana bearbetade produkter.
2.►
M3Beträffande aflatoxiner och ochratoxin A i produkter som
anges i punkt 2.1 och 2.2 i bilaga I gäller följande: ◄
a) Det är förbjudet att blanda produkter vars halter inte överstiger de
högsta tillåtna halterna enligt bilaga I med produkter vars halter
överstiger dessa, eller att blanda produkter som skall genomgåsortering eller annan mekanisk behandling med produkter som äravsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel.
b) Det är förbjudet att använda produkter vars halter överstiger de
högsta tillåtna halterna enligt punkterna 2.1.1.1, 2.1.2.1 ►
M3,
2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 och 2.2.2 ◄i bilaga I som ingrediens i tillverk-
ningen av andra livsmedel.
c) Det är förbjudet att dekontaminera produkter genom kemisk behand-
ling.
3. Jordnötter, nötter och torkad frukt vars halter överskrider de
högsta tillåtna halterna av aflatoxiner enligt punkt 2.1.1.1 i bilaga I
och spannmål vars halter överskrider de högsta tillåtna halterna enligt
punkt 2.1.2.1 kan släppas ut på marknaden förutsatt att
a) produkterna inte är avsedda att konsumeras direkt eller att användas
som ingrediens i livsmedel,
b) produkternas halter inte överskrider de högsta tillåtna halterna för
jordnötter enligt punkt 2.1.1.2 i bilaga I och för nötter och torkadfrukt enligt punkt 2.1.1.3 i bilaga I,
c) produkterna genomgår ytterligare en sortering eller annan mekanisk
behandling och att de högsta tillåtna halterna enligt punkterna 2.1.1.1och 2.1.2.1 i bilaga I efter denna behandling inte överskrids samt attbehandlingen inte resulterar i andra skadliga restsubstanser,
d) destinationen för produkterna klart framgår av en märkning som
skall innehålla uppgiften att ”produkten måste sorteras ellerbehandlas mekaniskt på annat sätt så att halten aflatoxiner minskasinnan produkten konsumeras eller används som ingrediens i livs-medel”.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 7
▼B
▼M5
Artikel 4a
När det gäller dioxiner i produkter som avses i avsnitt 5 i bilaga I är
det förbjudet
a) att blanda produkter med halter under de högsta tillåtna halterna
med produkter som överskrider dessa högsta tillåtna halter,
b) att använda produkter som överskrider de högsta tillåtna halterna
som ingredienser vid framställningen av andra livsmedel.
Artikel 5
1. På grundval av resultaten från den övervakning som medlemssta-
terna genomfört för att kontrollera att de högsta tillåtna nitrathalternasom fastställs i avsnitt I av bilaga I inte överskrids, de rapporter som
avser tillämpning och förbättring av riktlinjerna för god jordbrukssed
för att minska nitrathalterna och utvärderingen av de uppgifter på vilkamedlemsstaterna grundar sina riktlinjer för god jordbrukssed, skallkommissionen vart femte år och före den 1 januari 2002 för förstagången se över de högsta tillåtna halterna i syfte att sänka dessa halter.
2. På grundval av nya vetenskapliga uppgifter och resultaten från
den övervakning som medlemsstaterna genomfört för att kontrollera
att de högsta tillåtna halterna av tungmetaller och 3-MCPD iavsnitten 3 och 4 av bilaga I inte överskrids skall kommissionen vartfemte år och för första gången före den 5 april 2003 se över de högstatillåtna halterna i syfte att sänka dessa halter.
2a. Kommissionen skall senast den 31 december 2003 se över de
högsta tillåtna halter för aflatoxiner som fastställs i avsnitt 2 punkt2.1.4 i bilaga I och, om så är lämpligt, sänka dem på grundval av nyavetenskapliga och tekniska rön.
Kommissionen skall senast den 31 december 2003 se över bestämmel-
serna i avsnitt 2 punkt 2.2.2 och 2.2.3 i bilaga I när det gäller de högstatillåtna halterna av ochratoxin A i torkade vindruvor i syfte att införaen högsta tillåtna halt för ochratoxin A i råkaffe, rostat kaffe, kaffepro-dukter, vin, öl, druvsaft, kakao, kakaoprodukter och kryddor motbakgrund av de undersökningar som utförts och de förebyggande
åtgärder som vidtagits i syfte att minska förekomsten av ochratoxin A
i dessa produkter.
Medlemsstaterna och de berörda parterna skall därför årligen meddela
kommissionen resultaten av de undersökningar och framsteg som gjortsavseende tillämpningen av förebyggande åtgärder i syfte att undvikaföroreningar av ochratoxin A.
3. Kommissionen skall i en första omgång se över avsnitt 5 i bilaga
I senast den 31 december 2004 mot bakgrund av nya data omförekomsten av dioxiner och dioxinlika PCB, framför allt i syfte att ta
med dioxinlika PCB bland de högsta tillåtna halter som skall
fastställas.
Avsnitt 5 i bilaga I skall ses över på nytt senast den 31 december 2006
i syfte att markant minska de högsta tillåtna halterna och eventuelltföreskriva högsta tillåtna halter för andra livsmedel.
Artikel 6
Förordning (EG) nr 194/97 upphör att gälla från och med den 5 april
2002.
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvis-
ningar till denna förordning och skall läsas i enlighet medjämförelsetabellen i bilaga II.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 8
▼B
▼M3
▼M5
▼B
▼B
Artikel 7
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiskagemenskapernasofficiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 5 april 2002. Avsnitten 3 (tung-
metaller) och 4 (3-MCPD) i bilaga I skall inte tillämpas på produkter
som lagenligt har släppts ut på marknaden inom gemenskapen föredetta datum.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstaterna.2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 9
BILAGAI
HÖGSTA TILLÅTNA HALT FÖR VISSA FRÄMMANDE ÄMNEN I LIVSMEDEL
1: Nitrater (1)
Produkt Högsta tillåtna halt (mg NO3/kg) Provtagningsmetod Referensanalys-metod
1.1 Färskspenat (2)(Spinacia
oleracea)Skörd 1 november–31 mars 3 000 Kommissionens direktiv 79/
700/EEG (4)Skörd 1 april–31 oktober 2 500
1.2 Spenat, konserverad,
djupfryst eller fryst2 000 Kommissionens direktiv 79/
700/EEG
1.3 Färsksallat (Lactuca
sativaL.) (skyddad och
frilandsodlad sallat) förutom
sallat enligt punkt 1.4Skörd 1 oktober–31 mars: Kommissionens direktiv 79/
700/EEG. Minsta antalet
enheter per laboratorieprov
är tio— sallat odlad under skydd 4 500(5)
— frilandsodlad sallat 4 000(5)
Skörd 1 april–30 september
— sallat odlad under skydd 3 500(5)
— frilandsodlad sallat 2 500(5)
1.4 Isbergssallat (27) Sallat odlad under skydd 2 500(5) Direktiv 79/700/EEG.
Minsta enheter per laborato-
rieprov är tioFrilandsodlad sallat 2 000(5)▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 10▼M4
2: Mykotoxiner
ProduktHögsta tillåtna halt (µg/kg)
Provtagningsmetod Kriterier för analysmetoder
B1B1+B2+G1+G2M1
2.1 AFLATOXINER(1)
2.1.1 Jordnötter, nötter och torkad frukt
2.1.1.1 Jordnnötter, nötter och torkad
frukt och produkter som
framställts genom bearbetning
av dessa, avsedda för direkt
konsumtion eller som ingre-
diens i livsmedel2(6)4 (6) — Direktiv 98/53/EG (7) Direktiv 98/53/EG
2.1.1.2 Jordnötter avsedda att sorteras
eller genomgå annan mekanisk
behandling innan de används
som livsmedel eller som ingre-
diens i livsmedel8(6)1 5 (6) Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG
2.1.1.3 Nötter och torkad frukt avsedda
att sorteras eller genomgå
annan mekanisk behandling
innan de används som livs-
medel eller som ingrediens i
livsmedel5(6)1 0 (6) — Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG
2.1.2 Spannmål (inklusive bovete,
Fagopyrum spp.)
2.1.2.1 Spannmål (inklusive bovete,
Fagopyrum spp.) och bearbe-
tade spannmålsprodukter,
avseda för direkt konsumtion
eller som ingrediens i livsmedel2 4 — Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 11▼M2
ProduktHögsta tillåtna halt (µg/kg)
Provtagningsmetod Kriterier för analysmetoder
B1B1+B2+G1+G2M1
2.1.2.2 Spannmål (inklusive bovete,
Fagopyrum spp.), med
undantag av majs, avsedda att
sorteras eller genomgå annan
mekanisk behandling innan de
används som livsmedel eller
som ingrediens i livsmedel2 4 — Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG
2.1.2.3 Majs avsedd att sorteras eller
genomgå annan mekanisk
behandling innan den används
som livsmedel eller som ingre-
diens i livsmedel—(9)— (9) — Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG
2.1.3 Mjölk(obehandlad mjölk , mjölk
avsedd för framställning av
mjölkbaserade produkter och
värmebehandlad mjölkenligtrådets direktiv 92/46/EEG (
10),
senast ändrat genom direktiv 94/
71/EG) (11)— — 0,05 Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG
2.1.4 Följande arter av kryddväxter:
—Capsicum spp. (torkade
frukter, hela eller malda,
innefattande chilifrukter,
chilipulver, kajennpepper och
paprika)
—Piperspp. (frukter, innefat-
tande vitpepper och svart-
peppar)
—Myristica fragrans (muskot)
—Zingiberofficinale (ingefära)
—Curcumalonga (gurkmeja)5 10 — Direktiv 98/53/EG Direktiv 98/53/EG▼M22001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 12▼B
▼M3
ProduktHögsta tillåtna halt
(µg/kg eller ppb)Provtagningsmetod Referensanalysmetod
2.2 OCHRATOXIN A
2.2.1 Spannmål (inklusive ris och bovete) och
produkter härledda från spannmål
2.2.1.1 Obearbetad spannmål (inklusive råris och
bovete)5 Kommissionens
►C1direktiv 2002/26/
EG◄(26)►C1Direktiv 2002/26/EG ◄
2.2.1.2 Samtliga produkter härledda från
spannmål (inklusive bearbetade spannmålspro-
dukter och spannmål avsedda att användas direkt
som livsmedel)3 ►C1Direktiv 2002/26/
EG◄►C1Direktiv 2002/26/EG ◄
2.2.2 Torkade vindruvor (korinter, russin och
sultanrussin)10 ►C1Direktiv 2002/26/
EG◄►C1Direktiv 2002/26/EG ◄
2.2.3 Råkaffe, rostat kaffe, kaffeprodukter, vin,
öl, druvsaft, kakao, kakaoprodukter och kryddor—
3: Tungmetaller
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
3.1 BLY (Pb)
3.1.1 Komjölk(obehandlad mjölk , mjölkavsedd
för framställning av mjölkbaserade
produkter och värmebehandlad mjölk
enligt rådets direktiv 92/46/EEG)0,02 Kommissionens direktiv
2001/22/EG (12)Direktiv 2001/22/EG
3.1.2 Modersmjölksersättning och till-
skottsnäring enligt direktiv 91/321/
EEG (13)0,02 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼M32001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 13 ▼B
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
3.1.3 Kött av nötkreatur, får, svin och fjäderfä
enligt artikel 2 a i rådets direktiv 64/433/
EEG (14), senast ändrat genom direktiv 95/
23/EG (15), och artikel 2.1 i rådets direktiv
71/118/EEG (16), senast ändrat genom
direktiv 97/79/EG (17), med undantag för
andra ätliga delar enligt artikel 2 e i
direktiv 64/433/EEG och artikel 2.5 i
direktiv 71/118/EEG0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.3.1 Andra ätliga delar av nötkreatur, får, svin
och fjäderfä enligt artikel 2 e i direktiv
64/433/EEG och artikel 2.5 i rådets
direktiv 71/118/EEG0,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.4 Fiskkött (25) enligt kategorierna a, b och e i
förteckningen i artikel 1 i rådets förordning
(EG) nr 104/2000 (EGT L 17, 21.1.2000,
s. 22), utom fiskarterna i 3.1.4.10,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.4.1 Kött (25)a v
Ryggstrimmig pelamid (Sarsasarda)
Tvåbandsblecka (Diplodusvulgaris)
Ål(Anguilla anguilla)
Tjockläppad multe (Mugil labrosus
labrosus)
Gummiläpp(Pomadasysbenneti)
Taggmakrill(Trachurustrachurus)
Sardin(Sardinapilchardus)
Sardinops(Sardinopsspecies)
Fläckig havsabborre (Dicentrarchus
punctatus)
Tonfiskar (Thunnus species och
Euthynnusspecies)
Tjocktunga(Dicologoglossacuneata)0,4 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.5 Skaldjur utom brunt krabbkött 0,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 14▼M1
▼B
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
3.1.6 Musslor 1,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.7 Bläckfisk (utom inälvor) 1,0 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.8 Spannmål (inklusive bovete), färska
baljväxter och torkade baljväxter0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.9 Grönsaker enligt artikel 1 i rådets direktiv
90/642/EEG (19), senast ändrat genom
kommissionens direktiv 2000/48/EG (20),
utom kål, bladgrönsaker, färska örter och
all svamp. I fråga om potatis gäller högsta
tillåtna halt skalad potatis0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.9.1 Kål, bladgrönsaker och all odlad svamp 0,3 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.10 Frukt enligt artikel 1 i direktiv 90/642/
EEG, utom bär och små frukter0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.10.1 Bär och små frukter enligt artikel 1 i
direktiv 90/642/EEG0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.11 Oljor och fetter, inklusive mjölkfetter 0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.12 Fruktjuice, koncentrerad fruktjuice (för
direkt konsumtion) och fruktnektar enligt
rådets direktiv 93/77/EEG (21)0,05 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.1.13 Viner enligt rådets förordning (EG)
nr 1493/1999(22) (inklusive mousserande
viner, utom likörviner), aromatiserade
viner, aromatiserade vinbaserade drycker
och aromatiserade drinkar baserade på
vinprodukter enligt rådets förordning
(EEG) nr 1601/91 (23) och cider, päron-
cider och fruktviner. Högsta tillåtna halt
gäller produkter som produceras av
druvor och frukt som skördas från och
med 20010,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 15▼M1
▼B
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
3.2 KADMIUM (Cd)
3.2.1 Kött av nötkreatur, får, svin och fjäderfä
enligt artikel 2 a i direktiv 64/433/EEG
och artikel 2.1 i direktiv 71/118/EEG, med
undantag för andra ätliga delar enligt
artikel 2 e i direktiv 64/433/EEG och
artikel 2.5 i direktiv 71/118/EEG0,05 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.2 Hästkött 0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.3 Lever av nötdjur, får, svin och fjäderfä 0,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.4 Njure av nötdjur, får, svin och fjäderfä 1,0 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.5 Fiskkött (25) enligt kategorierna a, b och e i
förteckningen i artikel 1 i förordning (EG)
nr 104/2000, utom fiskarterna i 3.2.5.10,05 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.5.1 Kött (25)a v
Ryggstrimmig pelamid (Sardasarda)
Tvåbandsblecka (Diplodusvulgaris)
Ål(Anguilla anguilla)
Ansjovis(Engraulisencrasicolus)
Tjockläppad multe (Mugil labrosus
labrosus)
Taggmakrill(Trachurustrachurus)
Luvar(Luvarusimperialis)
Sardin(Sardinapilchardus)
Sardinops(Sardinopsspecies)
Tonfiskar (Thunnus species och
Euthynnusspecies)
Tjocktunga(Dicologoglossacuneata)0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 16▼M1
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
3.2.6 Skaldjur, utom brunt krabbkött och utom
kött från huvud och mellankropp av
hummer och liknande stora skaldjur
(NephropidaeochPalinuridae)0,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.7 Musslor 1,0 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.8 Bläckfisk (utom inälvor) 1,0 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.9 Spannmål, utom kli, groddar, vetekorn och
ris0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.9.1 Kli, groddar, vetekorn och ris 0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.10 Sojabönor 0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.11 Grönsaker och frukt enligt artikel 1 i
direktiv 90/642/EEG, utom bladgrön-
saker, färska örter, all svamp,
stjälkgrönsaker, rotgrönsaker och potatis0,05 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.11.1 Bladgrönsaker, färska örter, rotselleri
och all odlad svamp0,2 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.2.11.2 Stjälkgrönsaker, rotgrönsaker (utom
rotselleri) och potatis. I fråga om
potatis gäller högsta tillåtna halt skalad
potatis0,1 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.3 KVICKSILVER
3.3.1 Fiskvaror, utom de i 3.3.1.1 0,5 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
3.3.1.1 Marulkar (Lophiusspecies)
Havskatt(Anarhichaslupus)
Havsabborre (Dicentrarchuslabrax)
Birkelånga(Molva dipterygia)
Ryggstrimmig pelamid (Sardasarda)1,0 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼M12001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 17▼B
▼M1
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg våtvikt) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
Ålfiskar(Anguilla anguilla)
Atlantisksoldafisk (Hoplostethus atlan-
ticus)
Skoläst(Coryphaenoidesrupestris)
Hälleflundra (Hippoglossus hippog-
lossus)
Marlin(Makairaspecies)
Gädda(Esoxlucius)
Ostrimmig pelamid (Orcynopsis
unicolor)
Pailonahaj(Centroscymnescoelolepis)
Rockor(Rajaspecies)
Kungsfiskar (Sebastes marinus, S.
mentella, S.viviparus)
Segelfisk(Istiophorusplatypterus)
Strumpebandfisk (Lepidopus caudatus,
Aphanopuscarbo)
Hajar(allaarter)
Escolar(Lepidocybiumflavobrunneum)
Ruvett/Oljefisk (Ruvettus pretiosus,
Gempylusserpens)
Störfiskar(Acipenserspecies)
Svärdfisk(Xiphiasgladius)
Tonfiskar (Thunnus species och
Euthynnusspecies)
4: 3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD)
Produkt Högsta tillåtna halt (mg/kg) Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
4.1 Hydrolyserat vegetabiliskt protein (24) 0,02 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG
4.2 Sojasås(24) 0,02 Direktiv 2001/22/EG Direktiv 2001/22/EG▼M12001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 18
▼B
5: Dioxin (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt i
toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av det av WHO fastställda TEF (toxic equiva-
lency factors, 1997)
ProduktHögsta tillåtna halt (PCDD + PCDF)(28)
(pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett eller produkt)Kriterier för provtagning Kriterier för analysmetoder
5.1.1 Kött och köttprodukter (31)från
— Idisslare (nötkreatur, får) 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— Fjäderfä och hägnat vilt 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— Svin 1 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
5.1.2 Lever och produkter härav 6 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
5.2 Muskelkött från fisk och fiskeripro-
dukter (32)och produkter härav4 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g färskvikt (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
5.3 Mjölk(33) och mjölprodukter, inklu-
sive smörfett3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
5.4 Hönsägg och äggprodukter (34)(35) 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29)(30) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
5.5 Oljor och fetter
— Animaliskt fett
— från idisslare 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— från fjäderfä och hägnat vilt 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— från svin 1 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— blandat animaliskt fett 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— Vegetabiliskolja 0,75 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
— Fiskolja avsedd för human
konsumtion2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/g fett (29) Direktiv 2001/…/EG (*) Direktiv 2001/…/EG (*)
(1) Denna del återfinns redan i Kommissionens förordning (EG) nr 194/97 och återges här oförändrad.
(2) De högsta tillåtna halterna för färskspenat gäller inte färskspenat som sk all bearbetas och som transporteras i bulkdirek t från fältet till bearbe tningsanläggningen.
►M4 ◄
(4) EGT L 207, 15.8.1979, s. 26.
(5) Saknas korrekt märkning med uppgift om produktionsmetod skall gränsvärdet för frilandsodlad sallat tillämpas.▼M52001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 19
▼B
(6) De högsta tillåtna halterna skall tillämpas på den ätliga delen av jordnötter, nötter och torkad frukt. Om hela nöten analyseras skall det vid beräkn ingen av aflatoxinhalten
antas att hela kontaminationen sitter i den ätliga delen.
(7) EGT L 201, 17.7.1998, s. 93.
►M2 ◄
►M2(9) Om inte något specifikt gränsvärde har fastställts före den 1 juli 2003 skall gränsvärdena i punkt 2.1.2.1 i tabellen tillämpas för den typ av majs som avses i denna
punkt.◄
(10) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1.
(11) EGT L 368, 31.12.1994, s. 33.
(12) Se sidan 14 i detta nummer av EGT.
(13) Gränsvärdena skall tillämpas på produkter som saluförs konsumtionsfärdiga eller som bereds enligt tillverkarens anvisningar.
(14) EGT L 121, 29.7.1964, s. 2012.
(15) EGT L 243, 11.10.1995, s. 7.
(16) EGT L 55, 8.3.1971, s. 23.
(17) EGT L 24, 30.1.1998, s. 31.
(18) EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.
(19) EGT L 350, 14.12.1990, s. 71.
(20) EGT L 197, 3.8.2000, s. 26.
(21) EGT L 244, 30.9.1993, s. 23.
(22) EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.
(23) EGT L 149, 14.6.1991, s. 1.
(24) Högsta tillåtna halt anges för produkten i flytande form med 40 % torrsubstans, motsvarande ett gränsvärde på 0,05 mg/kg torrsubstans. Värdet skall justeras i förhållande
till produkternas innehåll av torrsubstans.
►M1(25) När fisken är avsedd att ätas upp helt och hållet skall gränsvärdet gälla för hela fisken. ◄
►M3(26)►C1EGT L 75, 16.3.2002, s. 38. ◄◄
►M4(27) Beskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1543/2001 av den 27 juli 2001 om handelsnormer för huvudsallat, frisésallat och escarolesallat (EGT L 2 03,
28.7.2001, s. 9). ◄
►M5(*) Kommissionens direktiv skall antas före den 1 juli 2002.
(28) Övre koncentrationer: Övre koncentrationer beräknas mot antagandet att alla värden av de olika kongener som ligger under bestämningsgränsen är li ka med
bestämningsgränsen.
(29) Dessa högsta tillåtna halter skall ses över i en första omgång senast den 31 december 2004 mot bakgrund av nya rön om förekomsten av dioxiner och dioxin lika PCB,
framför allt i syfte att ta med dioxinlika PCB bland de högsta tillåtna halter som skall fastställas. De skall sedan ses över på nytt senast den 31 decemb er 2006 i syfte att
markant sänka de högsta tillåtan halterna.
(30) De högsta tillåtna halterna gäller inte livsmedel som innehåller < 1 % fett.
(31) Kött från nötkreatur, får, svin, fjäderfä och hägnat vilt enligt artikel 2 a i rådets direktiv 64/433/EEG (EGT 121, 29.7.1964, s. 2012/64), senast än drat genom direktiv 95/
23/EG (EGT L 243, 11.10.1995, s. 7) och artikel 2.1 i rådets direktiv 71/118/EEG (EGT L 55, 8.3.1971, s. 23), senast ändrat genom direktiv 97/79/EG (EGT L 24,
30.1.1998, s. 31) och artikel 2.2 i rådets direktiv 91/495/EEG (EGT L 268, 24.9.1991, s. 41) senast ändrat genom direktiv 94/65/EG (EGT L 368, 31.12.19 94, s. 10),
utom ätbara slaktbiprodukter enligt artikel 2 e i direktiv 64/433/EEG och artikel 2.5 i direktiv 71/118/EEG.
(32) Muskelkött från fisk och fiskeriprodukter enligt kategorierna a, b, c, e och f i förteckningen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EGT L 1 7, 21.1.2000, s. 22).
Den högsta tillåtna halten gäller för skaldjur, utom brunt krabbkött, och för bläckfisk utan inälvor.
(33) Mjölk (rå mjölk, mjölk avsedd för framställning av mjölkbaserade produkter och värmebehandlad mjölk enligt rådets direktiv 92/46/EEG [EGT L 268, 1 4.9.1992, s. 1],
senast ändrat genom rådets direktiv 96/23/EG [EGT L 125, 23.5.1996, s. 10]).
(34) Hönsägg och äggprodukter enligt artikel 2 i rådets direktiv 89/437/EEG (EGT L 212, 22.7.1989, s. 87), senast ändrat genom rådets direktiv 96/23/EG ( EGT L 125,
23.5.1996, s. 10).
(35) Den högsta tillåtna halten för ägg från utehöns enligt artikel 18 i kommissionens förordning (EEG) nr 1274/91 (EGT L 121, 16.5.1991, s. 11), senast än drad genom
kommissionens förordning (EG) nr 1651/2001 (EGT L 220, 15.8.2001, s. 5) är den som gäller från och med den 1 januari 2004. ◄▼B2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 20
▼M5
BILAGAII
JÄMFÖRELSETABELL
Denna förordning Förordning (EG) nr 194/97
— Artikel 1
Artikel 1.1 Artikel 2.1 aArtikel 2.1 Artikel 2.1 bArtikel 2.1 Artikel 2.1 c
Artikel 3.1 Artikel 2.2
Artikel 3.1 Artikel 2.3Artikel 4.2 Artikel 2.4Artikel 4.3 Artikel 2.5Artikel 3.2 Artikel 3 första stycket
Artikel 3.3 Artikel 3 andra stycket
Artikel 5.1 Artikel 3 tredje stycketArtikel 1.3 Artikel 4
Bilaga I, avsnitt 1 ”Nitrater” Bilagan, I. Främmande ämnen från jordbruket,
punkt 1 ”Nitrat”
Bilaga I, avsnitt 2 ”Mykotoxiner” Bilagan, I. Främmande ämnen från jordbruket,
punkt 2 ”Mykotoxiner”
— Bilagan, II. Övriga främmande ämnen2001R0466 — SV — 01.07.2002 — 003.001 — 21