2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 466/2001
av den 8 mars 2001
om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
(EGT L 77, 16.3.2001, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens förordning (EG) nr 221/2002 av den 6 februari 2002 L 37 4 7.2.2002
►M2Kommissionens förordning (EG) nr 257/2002 av den 12 februari 2002 L 41 12 13.2.2002
►M3Kommissionens förordning (EG) nr 472/2002 av den 12 mars 2002 L 75 18 16.3.2002
►M4Kommissionens förordning (EG) nr 563/2002 av den 2 april 2002 L 86 5 3.4.2002
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 80, 23.3.2002, s. 42 (472/2002)
►C2Rättelse, EGT L 155, 14.6.2002, s. 63 (563/2002)
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 466/2001
av den 8 mars 2001
om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande ämnen
i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari
1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande
ämnen i livsmedel(1), särskilt artikel 2.3 i denna,
efter samråd med Vetenskapliga kommittén för livsmedel, ochav följande skäl:
(1)I förordning (EEG) nr 315/93 fastställs att högsta tillåtna halt för
vissa främmande ämnen i livsmedel skall fastställas för attskydda folkhälsan. Dessa högsta tillåtna halter skall fastställas iform av en icke uttömmande gemenskapsförteckning innehål-lande gränsvärden för ett visst främmande ämne i olika
livsmedel. De metoder som skall användas för provtagning och
analys kan noga anges.
(2)Kommissionens förordning (EG) nr 194/97 av den 31 januari1997 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmande
ämnen i livsmedel(
2), senast ändrad genom förordning (EG)
nr 1566/1999(3), har genomgått omfattande ändringar vid ett
flertal tillfällen. I samband med nya ändringar bör nämndaförordning för tydlighetens skull omarbetas.
(3)För att skydda folkhälsan är det nödvändigt att hålla halten avfrämmande ämnen på en acceptabel toxikologisk nivå. I syfteatt öka hälsoskyddsnivån främst för särskilt utsatta befolknings-grupper måste förekomsten av främmande ämnen ytterligare
minskas så snart detta är möjligt med hjälp av god tillverknings-
eller jordbrukssed.
(4)Med tanke på de skillnader som finns mellan medlemsstaternas
lagstiftning i fråga om högsta tillåtna halter för vissa främmande
ämnen i livsmedel, och den risk för konkurrenssnedvridning somföljer av detta, är åtgärder på gemenskapsnivå nödvändiga för attsäkerställa en enhetlig marknad, samtidigt som proportionalitets-principen måste beaktas.
(5)Medlemsstaterna bör vidta lämpliga övervakningsåtgärder vadgäller förekomsten av främmande ämnen i livsmedel.
(6)Hittills har det i gemenskapsrätten inte fastställts högsta tillåtnahalter av vissa främmande ämnen i livsmedel avsedda förspädbarn och småbarn som omfattas av kommissionens direktiv91/321/EEG(
4), senast ändrat genom direktiv 1999/50/EG(5),
och kommissionens direktiv 96/5/EG(6), senast ändrat genom
direktiv 1999/39/EG(7). Särskilda högsta tillåtna halter för dessa
livsmedel bör fastställas så snart som möjligt efter samråd medVetenskapliga kommittén för livsmedel. Fram till dess bör dehalter som fastställs i denna förordning även gälla dessa livs-medel såvida inga strängare gränsvärden fastställts i nationelllagstiftning.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 2
(1) EGT L 37, 13.2.1993, s. 1.
(2) EGT L 31, 1.2.1997, s. 48.
(3) EGT L 184, 17.7.1999, s. 17.
(4) EGT L 175, 4.7.1991, s. 35.
(5) EGT L 139, 2.6.1999, s. 29.
(6) EGT L 49, 28.2.1996, s. 17.
(7) EGT L 124, 18.5.1999, s. 8.
▼B
(7)För att förhindra utspädning skall de halter som fastställs i denna
förordning även gälla livsmedelsingredienser som används vid
tillverkningen av sammansatta livsmedel innan de tillsätts denämnda sammansatta livsmedlen.
(8)Grönsaker utgör den huvudsakliga källan för intag av nitrat.
Vetenskapliga kommittén för livsmedel konstaterade i sitt
yttrande av den 22 september 1995 att det totala intaget av nitratnormalt låg långt under det acceptabla dagliga intaget. Denrekommenderade dock fortsatta ansträngningar för att minskaintaget av nitrat via livsmedel och vatten eftersom nitrat kan
omvandlas till nitrit och nitrosaminer, och förordade att god
jordbrukssed skall användas för att tillse att nitrathalterna hållsså låga som möjligt. Vetenskapliga kommittén för livsmedelbetonade att oron för förekomsten av nitrat inte bör avskräckafrån en ökad konsumtion av grönsaker, eftersom de har stornäringsmässig betydelse och är viktiga för att skydda folkhälsan.
(9)Särskilda åtgärder avsedda att bättre kontrollera källorna tillnitrat liksom riktlinjer för god jordbrukssed kan bidra till attminska halten av nitrat i grönsaker. Emellertid påverkar även
klimatförhållandena nitrathalten i vissa grönsaker. För grönsaker
bör det därför fastställas högsta tillåtna nitrathalt beroende påsäsong. Klimatförhållandena varierar i hög grad inom gemenska-pen. Därför bör det vara tillåtet för medlemsstaterna att under enövergångsperiod tillåta saluförande av sallat och spenat, somproduceras och är avsedd att konsumeras inom medlemsstaternas
territorium, med en nitrathalt som är högre än den som fastställs
i punkterna 1.1 och 1.3 i bilaga I, under förutsättning att de aktu-ella mängderna är acceptabla med avseende på folkhälsan.
(10)Sallat- och spenatproducenter, i de medlemsstater som har givitovannämnda tillåtelse, bör gradvis ändra sina odlingsmetoderoch följa nationella riktlinjer för god jordbrukssed för att efteren övergångsperiod komma ned till de gränsvärden som före-skrivs på gemenskapsnivå. Det är önskvärt att så snart sommöjligt nå ned till gemensamma gränsvärden.
(11)De fastställda halterna för sallat och spenat bör ses över och ommöjligt minskas före den 1 januari 2002. Denna översyn kommeratt grunda sig på den övervakning som genomförs av medlems-
staterna och riktlinjerna för god jordbrukssed i syfte att fastställa
så låga gränsvärden som rimligtvis är möjligt.
(12)Övervakningen av nitrathalterna i sallat och spenat och tillämp-
ningen av god jordbrukssed skall ske med metoder som står i
proportion till det uppsatta målet och erhållna övervakningsre-sultat, och särskilt mot bakgrund av risker och vunnaerfarenheter. Tillämpningen av riktlinjerna för god jordbrukssedi vissa medlemsstater kommer att följas noga. Medlemsstaternabör därför varje år meddela resultaten av sin övervakning och
rapportera om åtgärder som vidtagits och framsteg som gjorts
när det gäller tillämpningen av riktlinjerna för god jordbrukssedför att minska nitrathalterna; ett utbyte av synpunkter mellanmedlemsstaterna på dessa rapporter bör lämpligen ske årligen.
(13)Lägre gränser är fastställda för frilandsodlad sallat än för sallatsom odlats i växthus, och för att möjliggöra en effektiv kontrollbör de gränser som är satta för frilandsodlad sallat också gällasallat som odlats i växthus när det saknas exakt märkning.
(14)Aflatoxiner är mykotoxiner som produceras av vissa arter avAspergillus som utvecklas vid hög temperatur och fuktighet.
Aflatoxiner är genotoxiska cancerogena substanser och kanfinnas i ett stort antal olika typer av livsmedel. För denna typ
av substanser finns det ingen tröskelnivå under vilken ingen
skadlig effekt har observerats. Det går därför inte att fastställanågot tolerabelt dagligt intag. De aktuella kunskaperna inomvetenskap och teknik och förbättringar vad gäller produktionoch lagring gör det inte möjligt att helt eliminera uppkomstenav dessa mögelsvampar och därigenom eliminera förekomsten2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 3
▼B
av aflatoxiner i livsmedel. Det är därför lämpligt att sätta
gränsvärdena så låga som rimligtvis är möjligt.
(15)De ansträngningar som görs för att förbättra metoderna förproduktion, skörd och lagring i syfte att minska uppkomsten av
mögelsvampar bör uppmuntras. Aflatoxingruppen omfattar ett
antal olika föreningar vars giftighet och förekomst i livsmedelvarierar. Aflatoxin B1 är utan tvekan den giftigaste föreningen.Det är av säkerhetsskäl lämpligt att begränsa både den totalamängden aflatoxin i livsmedel (aflatoxin B1, B2, G1 och G2)och mängden aflatoxin B1. Aflatoxin M1 är en nedbrytningspro-
dukt av aflatoxin B1 som finns i mjölk och mjölkprodukter från
djur som har ätit kontaminerat foder. Även om aflatoxin M1anses som en genotoxiskcancerogen substans som inte är lik afarlig som aflatoxin B1, är det nödvändigt att förhindra att detförekommer i mjölk och i mjölkprodukter som konsumeras avmänniskor, särskilt av små barn.
(16)Det är allmänt känt att halten av aflatoxiner i jordnötter, nötter
och torkad frukt kan minskas genom sortering eller annan meka-
niskbehandling. För att minimera effek terna inom handeln börhögre halter av aflatoxin tillåtas för dessa produkter när de inteär avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livs-medel. I dessa fall har de högsta tillåtna halterna för aflatoxinerfastställts med hänsyn både till de kända möjliga effekterna av
ovannämnda behandlingar för jordnötter, nötter och torkad frukt
och till nödvändigheten av att dessa produkter efter behandlinginte skall innehålla högre halter än de gränsvärden som fastställtsför produkter som är avsedda att konsumeras direkt eller ingåsom ingrediens i livsmedel. När det gäller spannmål kan detinte uteslutas att sortering och annan mekanisk behandling kan
minska kontamineringsnivån i fråga om aflatoxiner. För att
kunna kontrollera hur effektiva dessa metoder är och i förekom-mande fall fastställa specifika högsta tillåtna halter förobearbetad spannmål, föreskrivs det att man under en begränsadperiod skall tillämpa de högsta tillåtna halter som anges i bilaga
I endast för spannmål och bearbetade spannmålsprodukter
avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel.Om det efter en väldefinierad tidsperiod inte finns någrauppgifter som motiverar att en specifikhögsta tillåten halt förobearbetad spannmål fastställs, skall den högsta tillåtna haltsom gäller för spannmål och bearbetade spannmålsprodukter
avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel
tillämpas även för obearbetad spannmål.
(17)För att möjliggöra en effektiv kontroll av att de olikagränsvärden som fastställts för dessa produkter iakttas, bör denexakta destinationen framgå av lämplig märkning. De produktersom innehåller halter av aflatoxiner som överskrider de högstatillåtna halterna får inte släppas ut på marknaden vare sig som
sådana, blandade med andra livsmedel eller som ingrediens i
livsmedel. Enligt artikel 5 i förordning (EEG) nr 315/93 kanmedlemsstaterna behålla nationella gränsvärden för aflatoxinersom de har fastställt för vissa livsmedel om ingen annangemenskapsbestämmelse har antagits gällande dessa.
(18)Upptag av bly kan utgöra ett allvarligt hot mot folkhälsan. Blykan medföra försämrad kognitiv utveckling och intellektuellprestationsförmåga hos barn och högt blodtryckoch ök ad
förekomst av hjärt- och kärlsjukdomar hos vuxna. Under de
senaste tio åren har halterna i livsmedel minskat betydligt tackvare medvetenheten om att bly är ett hälsoproblem, källoriente-rade ansträngningar för att minska utsläppet av bly ochförbättringar av kvalitetssäkringen av kemiska analyser. Veten-
skapliga kommittén för livsmedel kom i sitt yttrande av den
19 juni 1992 fram till att den genomsnittliga blyhalten i livs-medel inte verkar alarmerande, men att åtgärder på längre siktbör vidtas för att ytterligare sänka de genomsnittliga blyhalternai livsmedel. Därför bör de högsta tillåtna halterna sättas så lågasom rimligtvis är möjligt.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 4
▼B
(19)Kadmium kan ansamlas i kroppen och medföra försämrad njur-
funktion, skelettskador och nedsatt fortplantningsförmåga. Det
kan inte uteslutas att ämnet är cancerframkallande hosmänniskor. Vetenskapliga kommittén för livsmedel rekommen-derade i sitt yttrande av den 2 juni 1995 att störreansträngningar skulle vidtas för att minska kadmiumexponer-ingen via kosten eftersom livsmedel utgör huvudkällan för
människors kadmiumintag. Därför bör de högsta tillåtna halterna
sättas så låga som rimligtvis är möjligt.
(20)Metylkvicksilver kan medföra förändringar i hjärnans normalautveckling hos barn och höga halter kan medföra neurologiska
förändringar hos vuxna. Det är främst fisk och fiskprodukter
som är kvicksilverkontaminerade. För att skydda folkhälsanfastställs gränsvärden för kvicksilver i fiskprodukter genom kom-missionens beslut 93/351/EEG(
1). Av tydlighetsskäl bör de
relevanta bestämmelserna i det beslutet överföras till denna
förordning och uppdateras. Halterna bör vara så låga som
rimligtvis är möjligt med hänsyn till att vissa fiskarter av fysio-logiska orsaker ansamlar mer kvicksilver i vävnaden än andraarter.
(21)3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD) kan uppstå vid produktionav livsmedel under vissa betingelser. Det kan i synnerhet uppståunder tillverkningen av den smakgivande livsmedelsingrediensen”hydrolyserat vegetabiliskt protein” som framställs med hjälp avsur hydrolys. Till följd av ändrade produktionsmetoder har halten
av 3-MCPD i den nämnda produkten kunnat minskas markant
under senare år. Under den senaste tiden har flera medlemsstateräven rapporterat höga halter av 3-MCPD i vissa prover avsojasås. För att säkra god tillverkningssed och skydda konsumen-ternas hälsa bör högsta tillåtna halter av 3-MCPD fastställas.Vetenskapliga kommittén för livsmedel rekommenderade i sitt
yttrande av den 16 december 1994, vilket bekräftades den
12 juni 1997, att 3-MCPD borde betraktas som en genotoxiskcancerogen och att det inte borde gå att spåra rester av 3-MCPD i livsmedelsprodukter. Nyare toxikologiska studier tyderpå att substansen inte är en genotoxiskcancerogen in vivo.
(22)Yttrandet från Vetenskapliga kommittén för livsmedel ligger till
grund för gränsvärderna för 3-MCPD i bilaga I. Vetenskapligakommittén för livsmedel kommer att bedöma toxiciteten av 3-MCPD på nytt mot bakgrund av de nya studierna. Gränsvärderna
bör ses över så snart som det nya yttrandet från Vetenskapliga
kommittén för livsmedel föreligger. Medlemsstaterna uppmanasatt undersöka om andra livsmedel innehåller 3-MCPD för attdet skall kunna avgöras om gränsvärden behöver fastställas förytterligare livsmedel.
(23)Alla högsta tillåtna halter som fastställs på gemenskapsnivå börregelbundet genomgå en översyn för att ta hänsyn till framsteg ivetenskaplig och teknisk kunskap liksom förbättringar i tillverk-nings- och jordbruksmetoderna i syfte att ständigt sänka halterna.
(24)De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga medyttrandet från Ständiga livsmedelskommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. De livsmedel som anges i bilaga I skall då de släpps ut på mark-
naden inte innehålla halter av främmande ämnen som överstiger demsom anges i den bilagan.
2. De högsta tillåtna halter som anges i bilaga I avser den ätliga
delen av det angivna livsmedlet.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 5
(1) EGT L 144, 16.6.1993, s. 23.
▼B
3. De metoder som skall användas för provtagning och analys skall
vara de som anges i bilaga I.
Artikel 2
1. När det gäller andra produkter än de som anges i artikel 4.1 och
som är torkade, utspädda, bearbetade eller sammansatta av mer än en
ingrediens, skall det gränsvärde tillämpas som fastställs i bilaga I,med beaktande av
a) förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
torknings- eller utspädningsprocesser,
b) förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
bearbetning,
c) de relativa proportionerna av ingredienser i produkten och
d) den analytiska kvantifieringsgränsen.
Det första stycket skall tillämpas såvida inga särskilda gränsvärden har
fastställts för dessa torkade, utspädda, bearbetade eller sammansattaprodukter.
2. De högsta tillåtna halter som anges i bilaga I skall även gälla de
livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn som omfattas av direktiv91/321/EEG och direktiv 96/5/EG, såvida inga strängare gränsvärdenhar fastställts i nationell lagstiftning för de angivna livsmedelsproduk-terna, med beaktande av förändringar i koncentrationen av detfrämmande ämnet på grund av torkning, utspädning eller bearbetning
och ingrediensernas relativa proportioner i produkten. För dessa livs-
medel skall särskilda högsta tillåtna halter av främmande ämnenfastställas senast den 5 april 2004.
3. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.1 och 4.3 är
det förbjudet att som livsmedelsingredienser vid tillverkningen avsammansatta livsmedel använda produkter som överskrider de högsta
tillåtna halterna enligt bilaga I.
Artikel 3
1. När det är befogat får medlemsstaterna under en övergångsperiod
tillåta utsläppande på mark naden av färsksallat och färskspenat, somproduceras och är avsedd att konsumeras inom deras territorium, med
nitrathalter som överstiger de gränsvärden som anges i punkterna 1.1,
1.3 och 1.4 i bilagan, under förutsättning att riktlinjer för god jord-brukssed iakttas för att gradvis genomföra en anpassning till de högstatillåtna halter som fastställs i denna förordning.
Följande bestämmelser gäller för övergångsperioden:
a) För sallat skall övergångsperioden upphöra den 1 januari 2005.
b) För spenat skall övergångsperioden ses över senast den 1 januari
2005.
Medlemsstaterna skall varje år underrätta de övriga medlemsstaterna
och kommissionen om tillämpningen av första stycket.
2. Medlemsstaterna skall varje år senast den 30 juni meddela
kommissionen resultaten av övervakningen och rapportera om vidtagnaåtgärder samt om de framsteg som gjorts när det gäller tillämpning ochförbättring av riktlinjerna för god jordbrukssed för att minska nitrathal-terna i sallat och spenat. Dessa upplysningar skall också inbegripa de
uppgifter som den goda jordbruksseden grundar sig på.
3. De medlemsstater som inte tillämpar punkt 1 skall övervaka nitra-
thalterna i sallat och spenat och tillämpa riktlinjerna för godjordbrukssed med metoder som står i proportion till det uppsattamålet, till erhållna övervakningsresultat och särskilt mot bakgrund avrisker och vunna erfarenheter.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 6
▼M4
▼B
▼B
Artikel 4
1. De högsta tillåtna halter av aflatoxiner som föreskrivs för de
produkter som anges i punkterna 2.1.1.1 och 2.1.2.1 i bilaga I skall
även vara tillämpliga för de produkter som framställts genom bearbet-
ning av dessa, om inte särskilda högsta tillåtna halter fastställts försådana bearbetade produkter.
2.►
M3Beträffande aflatoxiner och ochratoxin A i produkter som
anges i punkt 2.1 och 2.2 i bilaga I gäller följande: ◄
a) Det är förbjudet att blanda produkter vars halter inte överstiger de
högsta tillåtna halterna enligt bilaga I med produkter vars halteröverstiger dessa, eller att blanda produkter som skall genomgåsortering eller annan mekanisk behandling med produkter som äravsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel.
b) Det är förbjudet att använda produkter vars halter överstiger de
högsta tillåtna halterna enligt punkterna 2.1.1.1, 2.1.2.1 ►
M3,
2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 och 2.2.2 ◄i bilaga I som ingrediens i tillverk-
ningen av andra livsmedel.
c) Det är förbjudet att dekontaminera produkter genom kemisk behand-
ling.
3. Jordnötter, nötter och torkad frukt vars halter överskrider de
högsta tillåtna halterna av aflatoxiner enligt punkt 2.1.1.1 i bilaga I
och spannmål vars halter överskrider de högsta tillåtna halterna enligt
punkt 2.1.2.1 kan släppas ut på marknaden förutsatt att
a) produkterna inte är avsedda att konsumeras direkt eller att användas
som ingrediens i livsmedel,
b) produkternas halter inte överskrider de högsta tillåtna halterna för
jordnötter enligt punkt 2.1.1.2 i bilaga I och för nötter och torkadfrukt enligt punkt 2.1.1.3 i bilaga I,
c) produkterna genomgår ytterligare en sortering eller annan mekanisk
behandling och att de högsta tillåtna halterna enligt punkterna 2.1.1.1och 2.1.2.1 i bilaga I efter denna behandling inte överskrids samt attbehandlingen inte resulterar i andra skadliga restsubstanser,
d) destinationen för produkterna klart framgår av en märkning som
skall innehålla uppgiften att ”produkten måste sorteras ellerbehandlas mekaniskt på annat sätt så att halten aflatoxiner minskasinnan produkten konsumeras eller används som ingrediens i livs-medel”.
Artikel 5
1. På grundval av resultaten från den övervakning som medlemssta-
terna genomfört för att kontrollera att de högsta tillåtna nitrathalternasom fastställs i avsnitt I av bilaga I inte överskrids, de rapporter somavser tillämpning och förbättring av riktlinjerna för god jordbrukssedför att minska nitrathalterna och utvärderingen av de uppgifter på vilkamedlemsstaterna grundar sina riktlinjer för god jordbrukssed, skall
kommissionen vart femte år och före den 1 januari 2002 för första
gången se över de högsta tillåtna halterna i syfte att sänka dessa halter.
2. På grundval av nya vetenskapliga uppgifter och resultaten från
den övervakning som medlemsstaterna genomfört för att kontrolleraatt de högsta tillåtna halterna av tungmetaller och 3-MCPD i
avsnitten 3 och 4 av bilaga I inte överskrids skall kommissionen vart
femte år och för första gången före den 5 april 2003 se över de högstatillåtna halterna i syfte att sänka dessa halter.
2a. Kommissionen skall senast den 31 december 2003 se över de
högsta tillåtna halter för aflatoxiner som fastställs i avsnitt 2 punkt
2.1.4 i bilaga I och, om så är lämpligt, sänka dem på grundval av nyavetenskapliga och tekniska rön.
Kommissionen skall senast den 31 december 2003 se över bestämmel-
serna i avsnitt 2 punkt 2.2.2 och 2.2.3 i bilaga I när det gäller de högstatillåtna halterna av ochratoxin A i torkade vindruvor i syfte att införa2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 7
▼M3
▼M3
en högsta tillåtna halt för ochratoxin A i råkaffe, rostat kaffe, kaffepro-
dukter, vin, öl, druvsaft, kakao, kakaoprodukter och kryddor motbakgrund av de undersökningar som utförts och de förebyggande
åtgärder som vidtagits i syfte att minska förekomsten av ochratoxin A
i dessa produkter.
Medlemsstaterna och de berörda parterna skall därför årligen meddela
kommissionen resultaten av de undersökningar och framsteg som gjortsavseende tillämpningen av förebyggande åtgärder i syfte att undvikaföroreningar av ochratoxin A.
Artikel 6
Förordning (EG) nr 194/97 upphör att gälla från och med den 5 april
2002.
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvis-
ningar till denna förordning och skall läsas i enlighet medjämförelsetabellen i bilaga II.
Artikel 7
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 5 april 2002. Avsnitten 3 (tung-
metaller) och 4 (3-MCPD) i bilaga I skall inte tillämpas på produktersom lagenligt har släppts ut på marknaden inom gemenskapen före
detta datum.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstaterna.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 8
▼B
▼B
BILAGA I
HÖGSTA TILLÅTNA HALT FÖR VISSA FRÄMMANDE ÄMNEN I LIVSMEDEL
1: Nitrater (1)
Produkt Högsta tillåtna halt (mg NO3/kg) ProvtagningsmetodReferens-
analys-metod
1.1 Färsk
spenat (2)(Spinaci-
a oleracea)Skörd 1 november–31
mars3 000 Kommissionens
direktiv 79/700/
EEG(4)Skörd 1 april–31 oktober 2 500
1.2 Spenat,
konserverad,
djupfryst eller
fryst2 000 Kommissionens
direktiv 79/700/
EEG
1.3 Färsksallat
(Lactuca sativa
L.)(skyddad och
frilandsodlad
sallat) förutom
sallat enligt punkt
1.4Skörd 1 oktober–31 mars: Kommissionens
direktiv 79/700/
EEG. Minsta
antalet enheter
per laboratorie-
prov är tio— sallat odlad under
skydd4 500(5)
— frilandsodlad sallat 4 000(5)
Skörd 1 april–30
september
— sallat odlad under
skydd3 500(5)
— frilandsodlad sallat 2 500(5)
1.4 Isbergs-
sallat (27)Sallat odlad under skydd 2 500(5) Direktiv 79/700/
EEG. Minsta
enheter per
laboratorieprov
är tioFrilandsodlad sallat 2 000(5)
2: Mykotoxiner
ProduktHögsta tillåtna halt (µg/kg)Provtagnings-
metodKriterier för
analysmetoderB1B1+B2+G1+G2M1
2.1 AFLATOXINER(1)
2.1.1 Jordnötter, nötter
och torkad frukt
2.1.1.1 Jordnnötter,
nötter och torkad
frukt och
produkter som
framställts genom
bearbetning av
dessa, avsedda
för direkt
konsumtion eller
som ingrediens i
livsmedel2(6)4 (6) — Direktiv 98/
53/EG (7)Direktiv 98/53/
EG
2.1.1.2 Jordnötter
avsedda att
sorteras eller
genomgå annan
mekanisk behand-
ling innan de
används somlivsmedel eller8(
6)1 5 (6) Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 9
▼M4
▼B
▼M2
▼M2
ProduktHögsta tillåtna halt (µg/kg)Provtagnings-
metodKriterier för
analysmetoderB1B1+B2+G1+G2M1
som ingrediens i
livsmedel
2.1.1.3 Nötter och torkad
frukt avsedda att
sorteras eller
genomgå annan
mekanisk behand-
ling innan de
används som
livsmedel eller
som ingrediens i
livsmedel5(6)1 0 (6) — Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG
2.1.2 Spannmål (inklu-
sive bovete, Fago-
pyrumspp.)
2.1.2.1 Spannmål (inklu-
sive bovete,
Fagopyrum spp.)
och bearbetadespannmålspro-
dukter, avseda för
direkt konsumtion
eller som ingre-
diens i livsmedel2 4 — Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG
2.1.2.2 Spannmål (inklu-
sive bovete,
Fagopyrum spp.),
med undantag av
majs, avsedda att
sorteras eller
genomgå annan
mekanisk behand-
ling innan de
används som
livsmedel eller
som ingrediens i
livsmedel2 4 — Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG
2.1.2.3 Majs avsedd att
sorteras eller
genomgå annan
mekanisk behand-
ling innan den
används som
livsmedel eller
som ingrediens i
livsmedel—(
9)— (9) — Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG
2.1.3 Mjölk(obehandlad
mjölk, mjölk
avsedd för frams-
tällning av
mjölkbaserade
produkter och
värmebehandlad
mjölkenligt rådets
direktiv 92/46/
EEG (10), senast
ändrat genom
direktiv 94/71/
EG) (11)— — 0,05 Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 10
▼B
▼B
ProduktHögsta tillåtna halt (µg/kg)Provtagnings-
metodKriterier för
analysmetoderB1B1+B2+G1+G2M1
2.1.4 Följande arter av
kryddväxter:
—Capsicum spp.
(torkade
frukter, hela
eller malda,
innefattande
chilifrukter,
chilipulver,
kajennpepper
och paprika)
—Piper spp.
(frukter, inne-
fattande
vitpepper och
svartpeppar)
—Myristica frag-
rans(muskot)
—Zingiber offici-
nale(ingefära)
—Curcuma longa
(gurkmeja)5 10 — Direktiv 98/
53/EGDirektiv 98/53/
EG
ProduktHögsta tillåtna halt
(µg/kg eller ppb)Provtagningsmetod Referensanalysmetod
2.2 OCHRATOXIN A
2.2.1 Spannmål (inklusive ris
och bovete) och
produkter härledda från
spannmål
2.2.1.1 Obearbetad spannmål
(inklusive råris och bovete)5 Kommissionens
►C1direktiv
2002/26/
EG◄(26)►C1Direktiv
2002/26/EG ◄
2.2.1.2 Samtliga produkter
härledda från spannmål (inklu-
sive bearbetade
spannmålsprodukter och
spannmål avsedda att användas
direkt som livsmedel)3 ►C1Direktiv
2002/26/EG ◄►C1Direktiv
2002/26/EG ◄
2.2.2 Torkade vindruvor
(korinter, russin och sultan-
russin)10 ►C1Direktiv
2002/26/EG ◄►C1Direktiv
2002/26/EG ◄
2.2.3 Råkaffe, rostat kaffe,
kaffeprodukter, vin, öl, druv-
saft, kakao, kakaoprodukter och
kryddor—2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 11
▼M3
▼B
3: Tungmetaller
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg våtvikt)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
3.1 BLY (Pb)
3.1.1 Komjölk(obehandlad
mjölk, mjölk avsedd för
framställning av mjölkba-
serade produkter och
värmebehandlad mjölk
enligt rådets direktiv 92/
46/EEG)0,02 Kommissionens
direktiv 2001/22/
EG(12)Direktiv 2001/22/EG
3.1.2 Modersmjölksersättning
och tillskottsnäring enligt
direktiv 91/321/EEG (13)0,02 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.3 Kött av nötkreatur, får,
svin och fjäderfä enligt
artikel 2 a i rådets
direktiv 64/433/EEG (14),
senast ändrat genom
direktiv 95/23/EG (15),
och artikel 2.1 i rådets
direktiv 71/118/EEG (16),
senast ändrat genom
direktiv 97/79/EG (17),
med undantag för andra
ätliga delar enligt artikel 2
e i direktiv 64/433/EEG
och artikel 2.5 i direktiv
71/118/EEG0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.3.1 Andra ätliga delar av
nötkreatur, får, svin och
fjäderfä enligt artikel 2
e i direktiv 64/433/EEG
och artikel 2.5 i rådets
direktiv 71/118/EEG0,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.4 Fiskkött (25) enligt katego-
rierna a, b och e i
förteckningen i artikel 1 i
rådets förordning (EG) nr
104/2000 (EGT L 17,
21.1.2000, s. 22), utom
fiskarterna i 3.1.4.10,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.4.1 Kött (25)a v
Ryggstrimmig pelamid
(Sarsa sarda)
Tvåbandsblecka
(Diplodus vulgaris)
Ål(Anguilla anguilla)
Tjockläppad multe
(Mugil labrosus
labrosus)
Gummiläpp (Poma-
dasys benneti)
Taggmakrill (Trachurus
trachurus)
Sardin (Sardina
pilchardus)
Sardinops (Sardinops
species)
Fläckig havsabborre
(Dicentrarchus punc-
tatus)0,4 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 12
▼M1
▼M1
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg våtvikt)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
Tonfiskar (Thunnus
species och Euthynnus
species)
Tjocktunga (Dicologog-
lossa cuneata)
3.1.5 Skaldjur utom brunt
krabbkött0,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.6 Musslor 1,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.7 Bläckfisk (utom inälvor) 1,0 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.8 Spannmål (inklusive
bovete), färska baljväxter
och torkade baljväxter0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.9 Grönsaker enligt artikel 1
i rådets direktiv 90/642/
EEG (19), senast ändrat
genom kommissionens
direktiv 2000/48/EG (20),
utom kål, bladgrönsaker,
färska örter och all
svamp. I fråga om potatis
gäller högsta tillåtna halt
skalad potatis0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.9.1 Kål, bladgrönsaker och
all odlad svamp0,3 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.10 Frukt enligt artikel 1 i
direktiv 90/642/EEG,
utom bär och små
frukter0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.10.1 Bär och små frukter
enligt artikel 1 i
direktiv 90/642/EEG0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.11 Oljor och fetter, inklu-
sive mjölkfetter0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.12 Fruktjuice, koncentrerad
fruktjuice (för direkt
konsumtion) och frukt-
nektar enligt rådets
direktiv 93/77/EEG (21)0,05 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.1.13 Viner enligt rådets
förordning (EG) nr 1493/
1999(22) (inklusive
mousserande viner,
utom likörviner), aroma-
tiserade viner,
aromatiserade vinbase-
rade drycker och
aromatiserade drinkar
baserade på vinpro-
dukter enligt rådets
förordning (EEG)
nr 1601/91 (23) och
cider, päroncider och
fruktviner. Högsta
tillåtna halt gäller0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 13
▼B
▼M1
▼B
▼B
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg våtvikt)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
produkter som produ-
ceras av druvor och
frukt som skördas från
och med 2001
3.2 KADMIUM (Cd)
3.2.1 Kött av nötkreatur, får,
svin och fjäderfä enligt
artikel 2 a i direktiv 64/
433/EEG och artikel 2.1 i
direktiv 71/118/EEG,
med undantag för andra
ätliga delar enligt artikel
2 e i direktiv 64/433/EEG
och artikel 2.5 i direktiv
71/118/EEG0,05 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.2 Hästkött 0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.3 Lever av nötdjur, får, svin
och fjäderfä0,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.4 Njure av nötdjur, får, svin
och fjäderfä1,0 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.5 Fiskkött (25) enligt katego-
rierna a, b och e i
förteckningen i artikel 1 i
förordning (EG) nr 104/
2000, utom fiskarterna i
3.2.5.10,05 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.5.1 Kött (25)a v
Ryggstrimmig pelamid
(Sarda sarda)
Tvåbandsblecka
(Diplodus vulgaris)
Ål(Anguilla anguilla)
Ansjovis (Engraulis
encrasicolus)
Tjockläppad multe
(Mugil labrosus
labrosus)
Taggmakrill (Trachurus
trachurus)
Luvar(Luvarus imperi-
alis)
Sardin (Sardina
pilchardus)
Sardinops (Sardinops
species)
Tonfiskar (Thunnus
species och Euthynnus
species)
Tjocktunga (Dicologog-
lossa cuneata)0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 14
▼M1
▼M1
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg våtvikt)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
3.2.6 Skaldjur, utom brunt
krabbkött och utom kött
från huvud och mellan-
kropp av hummer och
liknande stora skaldjur
(Nephropidae och Palinu-
ridae)0,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.7 Musslor 1,0 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.8 Bläckfisk (utom inälvor) 1,0 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.9 Spannmål, utom kli,
groddar, vetekorn och ris0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.9.1 Kli, groddar, vetekorn
och ris0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.10 Sojabönor 0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.11 Grönsaker och frukt
enligt artikel 1 i direktiv
90/642/EEG, utom
bladgrönsaker, färska
örter, all svamp,
stjälkgrönsaker, rotgrön-
saker och potatis0,05 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.11.1 Bladgrönsaker, färska
örter, rotselleri och all
odlad svamp0,2 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.2.11.2 Stjälkgrönsaker,
rotgrönsaker (utom
rotselleri) och potatis.
I fråga om potatis
gäller högsta tillåtna
halt skalad potatis0,1 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.3 KVICKSILVER
3.3.1 Fiskvaror, utom de i
3.3.1.10,5 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
3.3.1.1 Marulkar (Lophius
species)
Havskatt (Anarhichas
lupus)
Havsabborre (Dicen-
trarchus labrax)
Birkelånga (Molva
dipterygia)
Ryggstrimmig pelamid
(Sarda sarda)
Ålfiskar (Anguilla
anguilla)
Atlantisksoldafisk
(Hoplostethus atlan-
ticus)
Skoläst (Coryphae-
noides rupestris)
Hälleflundra (Hippog-1,0 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 15
▼B
▼M1
▼M1
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg våtvikt)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
lossus hippoglossus)
Marlin (Makaira
species)
Gädda(Esox lucius)
Ostrimmig pelamid
(Orcynopsis unicolor)
Pailonahaj (Centro-
scymnes coelolepis)
Rockor(Raja species)
Kungsfiskar (Sebastes
marinus, S. mentella, S.
viviparus)
Segelfisk (Istiophorus
platypterus)
Strumpebandfisk (Lepi-
dopus caudatus,
Aphanopus carbo)
Hajar(alla arter)
Escolar(Lepidocybium
flavobrunneum)
Ruvett/Oljefisk
(Ruvettus pretiosus,
Gempylus serpens)
Störfiskar (Acipenser
species)
Svärdfisk (Xiphias
gladius)
Tonfiskar (Thunnus
species och Euthynnus
species)
4: 3-monoklor-1,2-propandiol (3-MCPD)
ProduktHögsta tillåtna halt
(mg/kg)Kriterier för provtag-
ningKriterier för analysme-
toder
4.1 Hydrolyserat vegetabiliskt
protein (24)0,02 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
4.2 Sojasås(24) 0,02 Direktiv 2001/22/
EGDirektiv 2001/22/EG
(1) Denna del återfinns redan i Kommissionens förordning (EG) nr 194/97 och återges här oförändrad.
(2) De högsta tillåtna halterna för färskspenat gäller inte färskspenat som sk all bearbetas och som transporteras i
bulkdirek t från fältet till bearbetningsanläggningen.
►M4 ◄
(4) EGT L 207, 15.8.1979, s. 26.
(5) Saknas korrekt märkning med uppgift om produktionsmetod skall gränsvärdet för frilandsodlad sallat tillämpas.
(6) De högsta tillåtna halterna skall tillämpas på den ätliga delen av jordnötter, nötter och torkad frukt. Om hela
nöten analyseras skall det vid beräkningen av aflatoxinhalten antas att hela kontaminationen sitter i den ätligadelen.
(
7) EGT L 201, 17.7.1998, s. 93.
►M2 ◄
►M2(9) Om inte något specifikt gränsvärde har fastställts före den 1 juli 2003 skall gränsvärdena i punkt
2.1.2.1 i tabellen tillämpas för den typ av majs som avses i denna punkt. ◄
(10) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1.
(11) EGT L 368, 31.12.1994, s. 33.
(12) Se sidan 14 i detta nummer av EGT.
(13) Gränsvärdena skall tillämpas på produkter som saluförs konsumtionsfärdiga eller som bereds enligt tillverka-
rens anvisningar.
(14) EGT L 121, 29.7.1964, s. 2012.
(15) EGT L 243, 11.10.1995, s. 7.
(16) EGT L 55, 8.3.1971, s. 23.
(17) EGT L 24, 30.1.1998, s. 31.
(18) EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.
(19) EGT L 350, 14.12.1990, s. 71.2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 16
▼B
▼B
(20) EGT L 197, 3.8.2000, s. 26.
(21) EGT L 244, 30.9.1993, s. 23.
(22) EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.
(23) EGT L 149, 14.6.1991, s. 1.
(24) Högsta tillåtna halt anges för produkten i flytande form med 40 % torrsubstans, motsvarande ett gränsvärde på
0,05 mg/kg torrsubstans. Värdet skall justeras i förhållande till produkternas innehåll av torrsubstans.
►M1(25) När fisken är avsedd att ätas upp helt och hållet skall gränsvärdet gälla för hela fisken. ◄
►M3(26)►C1EGT L 75, 16.3.2002, s. 38. ◄◄
►M4(27) Beskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1543/2001 av den 27 juli 2001 om handelsnormer för
huvudsallat, frisésallat och escarolesallat (EGT L 203, 28.7.2001, s. 9). ◄2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 17
▼B
BILAGA II
JÄMFÖRELSETABELL
Denna förordning Förordning (EG) nr 194/97
— Artikel 1
Artikel 1.1 Artikel 2.1 aArtikel 2.1 Artikel 2.1 bArtikel 2.1 Artikel 2.1 c
Artikel 3.1 Artikel 2.2
Artikel 3.1 Artikel 2.3Artikel 4.2 Artikel 2.4Artikel 4.3 Artikel 2.5Artikel 3.2 Artikel 3 första stycket
Artikel 3.3 Artikel 3 andra stycket
Artikel 5.1 Artikel 3 tredje stycketArtikel 1.3 Artikel 4
Bilaga I, avsnitt 1 ”Nitrater” Bilagan, I. Främmande ämnen från jordbruket,
punkt 1 ”Nitrat”
Bilaga I, avsnitt 2 ”Mykotoxiner” Bilagan, I. Främmande ämnen från jordbruket,
punkt 2 ”Mykotoxiner”
— Bilagan, II. Övriga främmande ämnen2001R0466 — SV — 23.04.2002 — 002.001 — 18