2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EG) nr 2423/2001
av den 22 november 2001
om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut
(ECB/2001/13)
(EGT L 333, 17.12.2001, s. 1)
Ändrad genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 993/2002 av den 6 juni
2002L 151 11 11.6.2002
Rättad genom:
►C1Rättelse, EGT L 57, 27.2.2002, s. 34 (ECB/2423/2001)
▼B
EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EG) nr
2423/2001
av den 22 november 2001
om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut
(ECB/2001/13)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23
november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska
uppgifter(1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4 i denna,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23
november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimi-reserver(
2), särskilt artikel 6.4 i denna, och
av följande skäl:
(1)Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 2819/98 av den 1
december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för
sektorn för monetärafina nsinstitut (ECB/1998/16)(3) har redan
ändrats genom förordning (EG) nr 1921/200 (ECB/2000/8)(4).
Eftersom nya omfattande ändringar nu görs är det önskvärt attsammanföra bestämmelserna i en enda rättsakt genom den härförordningen.
(2)För att kunna utföra sina uppgifter är Europeiska centralbanks-systemet (ECBS) beroende av att det framställs konsoliderade
balansräkningar för de monetära finansinstituten (MFI). Huvud-
syftet med en sådan balansräkning är att Europeiskacentralbanken (ECB) skall få en heltäckande statistisk bild avden monetära utvecklingen i de deltagande medlemsstaterna,vilka ses som ett enda ekonomiskt område. Statistiken omfattarde sammanlagda finansiella tillgångarna och skulderna, i form
av stocksiffror (utestående belopp), tillförlitliga uppgifter i fråga
om låneflöden samt förbättrad flödesstatistik för MFI:s värdepap-persinnehav.
(3)Enligt bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europe-iska gemenskapen (nedan kallat fördraget) och enligt stadganför Europeiska centralbankssystemet och Europeiska central-banken (nedan kallad stadgan) skall ECB utfärda förordningar iden utsträckning som behövs för att genomföra ECBS uppgifter
sådana dessa anges i stadgan, och i vissa fall, i bestämmelser
som antagits av rådet i enlighet med artikel 107.6 i fördraget.
(4)Enligt artikel 5.1 i stadgan skall ECB med stöd från de nation-ella centralbankerna samla in de statistiska uppgifter som behövsför utförandet av ECBS uppgifter, antingen från de behöriganationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiskaaktörerna. Enligt artikel 5.2 i stadgan skall de nationella central-bankerna så långt som möjligt utföra de uppgifter som anges i
artikel 5.1.
(5)Det kan bli nödvändigt, och minskar eventuellt rapporterings-
bördan, att låta insamlingen av de statistikuppgifter från den
faktiska uppgiftslämnande populationen som behövs för att
uppfylla ECB:s statistikkrav utgöra en del av en mer omfattandedatainsamling, som de nationella centralbankerna organiserarinom sitt eget ansvarsområde för andra syften i enlighet medgemenskapsrätten, nationell lag eller vedertagen praxis. Detta
gäller under förutsättning att det inte finns risk för att ECB:s
statistikkrav åsidosätts. För att främja öppenhet och insyn är deti sådana fall lämpligt att uppgiftslämnarna underrättas om att2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 2
(1) EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.
(2) EGT L 318, 27.11.1998, s. 1.
(3) EGT L 356, 30.12.1998, s. 7.
(4) EGT L 229, 9.9.2000, s. 34.
▼B
uppgifter samlas in även för andra statistikändamål. I särskilda
fall kan ECB använda sig av sådan statistik för att uppfyllastatistikkraven.
(6)Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 skall ECB specifi-cera den faktiska uppgiftslämnande populationen inom ramen förreferenspopulationen av uppgiftslämnare. Enligt samma artikelhar ECB rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier avuppgiftslämnare från kraven på rapportering av statistiska
uppgifter. Enligt artikel 6.4 i samma förordning får ECB utfärda
förordningar som anger under vilka förutsättningar rätten attverifiera eller inhämta statistiska uppgifter skall få utövas.
(7)Enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2531/98 har ECB rätt attanta förordningar och beslut i syfte att undanta institut frånkassakrav (kravet på minimireserver), att närmare ange hur
skulder gentemot andra institut får uteslutas eller avräknas från
kassakravsbasen och att fastställa skilda kassakravskvoter förvissa kategorier av skulder. Enligt artikel 6 har ECB rätt attfrån instituten samla in den information som behövs för tillämp-ningen av kassakravet och att kontrollera riktigheten ochtillförlitligheten på den information som instituten tillhandahåller
för att visa att de uppfyller kassakraven. För att minska den
sammanlagda rapporteringsbördan för instituten är det önskvärtatt de statistiska uppgifterna från de månatliga balansräkningarnaäven används för den återkommande beräkningen av kassakravs-basen för kreditinstitut som omfattas av ECBS kassakravssystem.
(8)Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2533/98 skall medlemssta-terna organisera sig själva på statistikområdet och samarbeta heltoch fullt med ECBS för att garantera att förpliktelserna enligtartikel 5 i stadgan fullgörs.
(9)Även om de förordningar som ECB utfärdar med stöd av artikel34.1 i stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för
icke deltagande medlemsstater är ändå artikel 5 i stadgan
tillämplig på såväl deltagande som icke deltagande medlems-stater. I förordning (EG) nr 2533/98 erinras om att artikel 5 istadgan tillsammans med artikel 5 i fördraget medför en skyl-dighet för de icke deltagande medlemsstaterna att på nationellnivå utforma och genomföra alla de åtgärder som de anser
lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som
behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i tidfullborda förberedelserna på statistikområdet för att de skall blideltagande medlemsstater.
(10)För att underlätta ECB:s och kreditinstitutens likviditetshantering
skall kassakraven bekräftas senast den första dagen av uppfyllan-
deperioden. I undantagsfall kan behov uppstå för kreditinstitutatt rapportera om ändringar av kassakravsbasen eller av kassa-krav som har bekräftats. Förfarandena för att bekräfta ellergodkänna kassakrav påverkar inte uppgiftslämnarnas skyldighetatt alltid rapportera korrekta statistiska uppgifter eller ändra
felaktiga statiska uppgifter som de eventuellt redan rapporterat.
(11)Det är nödvändigt att fastställa särskilda förfaranden för fusioner
och uppdelningar som rör kreditinstitut för att klargöra institu-tens skyldigheter i fråga om kassakrav. Definitionerna avfusioner och uppdelningar i denna förordning baseras på defini-tioner som redan finns i gemenskapens sekundärrätt rörande
publika aktiebolag. Dessa definitioner har anpassats för denna
förordning. Dessa förfaranden påverkar inte möjligheten attinneha kassakravsmedel genom ombud.
(12)ECB:s monetära statistik grundar sig på balansräkningsstatistiksom samlas in från MFI i enlighet med förordning (EG) nr
2819/98 (ECB/1998/16). Den utformades under den andra
etappen av Ekonomiska och monetära unionen och ansågs inne-fatta endast ett minimum av de uppgifter som behövs förpenningpolitiska ändamål. Förordningen omfattade dessutombara insamling av balansräkningsstatistik över stockar, däremotinte sådana uppgifter om justeringar för omvärderingar som2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 3
▼B
behövs för sammanställning av flödesstatistik för motposterna i
det breda penningmängdsaggregatet M3, på vilken tillväxttaktenberäknas. Eftersom dessa sammanställningar var så begränsade,
har det blivit nödvändigt med en förbättring av MFI:s balansräk-
ningsstatistik.
(13)Det är nödvändigt att utöka kraven på månadsvisa uppgifter tillatt omfatta en uppdelning av inlåning på undersektorer och dess-utom på löptid/valuta och av utlåning på undersektorerna löptid
och ändamål, eftersom dessa uppdelningar anses viktiga för
penningpolitiska ändamål. Häri skall även ingå uppgifter somtidigare endast lämnats kvartalsvis.
(14)Det är nödvändigt att snabbt utarbeta stock- och flödesstatistikför penningmängdsaggregaten och motposterna. Utifrån denkonsoliderade balansräkningen över stockar skall flödesstatistik
tas fram med hjälp av kompletterande statistiska uppgifter om
växelkursförändringar, övriga värdeförändringar på värdepapper,av- och nedskrivningar på lån och övriga justeringar såsomomklassificeringar.
(15)Det är nödvändigt att säkra tillgången på tillräckligtöverensstämmande och högkvalitativa uppgifter om av- och
nedskrivningar på lån genom att begära rapporter härom från
uppgiftslämnarna. Även prisförändringar på värdepapper behöverrapporteras.
(16)Den särskilda kategorin penningmarknadspapper i balansräk-ningen tas bort och slås samman med uppgiftskategorinemitterade värdepapper under skulder. Instrument som hänförs
till den kategorin kommer att föras in under emitterade skul-
debrev och fördelas efter ursprunglig löptid. En motsvarandeomfördelning har gjorts på tillgångssidan i MFI:s balansräkning.
(17)När termen inlåning definieras bör hänsyn även tas till saldon påkontantkort avseende elektroniska pengar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Definitioner
I dennaförordning a nvänds termerna uppgiftslämnare, deltagande
medlemsstat, hemvist/hemmahörande/inhemsk med den betydelse som
framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98 avseendeuppgiftslämnare, deltagande medlemsstat ochsom har sin hemvist .
Artikel 2
Faktisk uppgiftslämnande population
1. Den faktiska uppgiftslämnande populationen skall bestå av MFI
med hemvist i de deltagande medlemsstaternas territorium. För statis-tiska ändamål avses med sådana MFI kreditinstitut enligtgemenskapsrättens definition samt alla andra finansinstitut vilkas verk-samhet består i att de tar emot inlåning eller nära substitut till inlåning
från andra enheter än MFI och i att de för egen räkning (åtminstone i
ekonomisk bemärkelse) beviljar krediter eller placerar i värdepapper.
2. De nationella centralbankerna får bevilja undantag för små MFI
med det förbehållet att de MFI som bidrar till den månatliga konsolide-
rade balansräkningen skall utgöra minst 95 % av den sammanlagdaMFI-balansräkningen avseende stocksiffror i varje deltagandemedlemsstat. De nationella centralbankerna skall kontrollera att dettavillkor är uppfyllt i så god tid att de vid behov kan bevilja elleråterkalla undantag med verkan från varje års början.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 4
▼B
Artikel 3
Lista över MFI för statistiska ändamål
1. ECB skall upprätta och underhålla en lista över MFI för statis-
tiska ändamål i enlighet med de klassifikationsprinciper som anges idel 1.I i bilaga I och med beaktande av de krav i fråga om frekvensoch tidsramar som följer av att listan skall användas i samband medECBS kassakravssystem. ECB:s direktion skall vara behörig att
upprätta och uppdatera listan.
2. De nationella centralbankerna och ECB skall se till att listan över
MFI för statistiska ändamål och uppdaterade versioner därav på
lämpligt sätt hålls tillgänglig för de berörda instituten, bland annat på
elektronisk väg, över Internet eller - på begäran av berördauppgiftslämnare - på papper.
3. Listan över MFI för statistiska ändamål skall tjäna enbart som
informationskälla. Om den senast tillgängliga versionen av listan enligtpunkt 2 är felaktig skall ECB emellertid inte besluta om sanktioner förenheter som underlåtit att på ett korrekt sätt fullgöra sin rapporterings-
skyldighet i den mån som underlåtenheten beror på att enheten i god
tro utgått från den felaktiga listan.
Artikel 4
Skyldigheter i fråga om statistikrapportering
1. För att konsoliderade balansräkningar skall kunna upprättas regel-
bundet avseende stocksiffror och flöden för MFI-sektorn skall denfaktiska uppgiftslämnande populationen varje månad lämna statistiskauppgifter om sin balansräkning vid månadens slut tillsammans med
månadsvisa justeringar av flödessiffror för av- och nedskrivningar på
lån samt justeringar för prisförändringar på innehav av värdepapperunder rapporteringsperioden till den nationella centralbanken i denmedlemsstat där MFI har sitt hemvist. Ytterligare detaljuppgifter omvissa av balansräkningens poster skall lämnas varje kvartal i form avstocksiffror.
2. De statistiska uppgifter som krävs anges i bilaga I till den här
förordningen.
3. De nödvändiga statistiska uppgifterna skall lämnas i enlighet med
de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässigöverensstämmelse och revidering som anges i bilaga IV till den här
förordningen.
4. De nationella centralbankerna skall fastställa och genomföra de
förfaranden som skall användas när den faktiska uppgiftslämnande
populationen skall lämna sina uppgifter och därvid ta hänsyn tillnationella förhållanden. De nationella centralbankerna skall säkerställaatt de nödvändiga statistiska uppgifterna tillhandahålls genom dessaförfaranden och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att
minimistandarderna enligt punkt 3 för överföring, noggrannhet,
begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.
5. De undantag som avses i artikel 2.2 skall minska MFI:s skyldig-
heter i fråga om statistikrapportering enligt följande:
— Kreditinstitut som omfattas av sådana undantag skall fullgöra de
begränsade rapporteringsskyldigheter som anges i bilaga II till denhär förordningen.
— Små MFI som inte är kreditinstitut skall fullgöra de begränsade
rapporteringsskyldigheter som anges i bilaga III till den här förord-ningen.
Små MFI kan välja att inte utnyttja undantagen utan i stället fullgöra de
fullständiga rapporteringsskyldigheterna.
6. Utan att det påverkar tillämpningen av undantaget enligt artikel
2.2 kan de nationella centralbankerna medge undantag för penning-marknadsfonder från rapporteringen om justeringar för omvärderingaroch slopa skyldigheten för dem att rapportera om justeringar föromvärderingar.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 5
▼B
7. De nationella centralbankerna kan medge undantag avseende tids-
intervallet och tidsramarna för rapportering om prisomvärderingaravseende värdepapper och begära in dessa uppgifter kvartalsvis och
enligt samma tidsramar som för stockuppgifter, under förutsättning att
följande tvingande minimikrav uppfylls:
— Uppgiftslämnare skall lämna relevanta uppgifter till de nationella
centralbankerna om värderingspraxis, inbegripet siffror på hur storprocentuell del av innehavet av dessa instrument som omfattas avde olikavärderingsmetoderna .
— Om det görs en betydande prisomvärdering, skall de nationella
centralbankerna ha rätt att begära kompletterande upplysningarfrån uppgiftslämnaren rörande den månad då detta inträffade.
8. Om det sker en fusion, en uppdelning eller någon annan omorga-
nisation som kan påverka uppgiftslämnandet skall den berördauppgiftslämnaren - så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärdhar offentliggjorts och i god tid innan fusionen, uppdelningen elleromorganisationen träder i kraft - underrätta berörd nationell central-
bank om de förfaranden som planeras för att uppfylla
rapporteringskraven enligt den här förordningen.
Artikel 5
Användning av inrapporterade statistiska uppgifter inom ramen
för förordning (EG) nr 2818/98 (ECB/1998/15)
1. De uppgifter som kreditinstitut lämnar enligt den här förord-
ningen skall användas av respektive kreditinstitut för att beräkna desskassakravsbas i enlighet med Europeiska centralbankens förordning(EG) nr 2818/98 av den 1 december 1998 angående tillämpningen avminimireserver (kassakrav) (ECB/1998/15)(
1), ändrad genom förord-
ning (EG) nr 1921/2000 (ECB/2000/8). Varje kreditinstitut skall
särskilt använda uppgifterna för att kontrollera att det har uppfyllt sittkassakrav under uppfyllandeperioden.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av uppgiftslämnarnas skyldig-
heter enligt artikel 4 och bilaga IV i den här förordningen får
kreditinstitut som omfattas av kassakrav rapportera ändringar av
kassakravsbasen och kassakravet enligt förfarandet i artikel 5 i förord-ning (EG) nr 2818/98 (ECB/1998/15).
3. Särskildabestämmelser och övergångsbestämmelser för tillämp-
ningen av ECBS kassakravssystem anges i bilaga II till den här
förordningen. De särskilda bestämmelserna i den bilagan skall gälla
framför bestämmelserna i förordning (EG) nr 2818/98 (ECB/1998/15).
Artikel 6
Kontroll och tvångsvis insamling
Rätten att kontrollera och att tvångsvis samla in de uppgifter som
uppgiftslämnarna skall lämna i enlighet med kraven i fråga om statis-
tikrapportering i den här förordningen skall utövas av de nationellacentralbankerna, utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv utövadenna rätt. Rätten skall särskilt utövas då ett institut som ingår i denfaktiska uppgiftslämnande populationen inte uppfyller de minimistan-darder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse
och revidering som anges i bilaga IV till den här förordningen.
Artikel 7
Övergångsbestämmelser
Övergångsbestämmelser för tillämpningen av delar av förordningen har
tagits in i bilaga V till den här förordningen.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 6
(1) EGT L 356, 30.12.1998, s. 1.
▼B
Artikel 8
Upphävande
1. Förordning (EG) nr 2819/98 (ECB/1998/16) upphör att gälla den
1 januari 2003.
2. Hänvisningar till den upphävda förordningen skall gälla som
hänvisningar till den här förordningen.
Artikel 9
Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 7
▼M1
▼B
▼M1
▼B
BILAGA I
KRAV PÅ STATISTIKRAPPORTERING SAMT KLASSIFIKATIONS-
PRINCIPER
DEL 1
Statistikkrav för de monetära finansinstituten
Inledning
Syftet är att en ändamålsenligt uppställd konsoliderad balansräkning regelbundet
skall tas fram för penningskapande finansinstitut i de deltagande medlemssta-
terna, sedda som ett enda ekonomiskt område. Balansräkningen skall anges i
stockar och flöden samt bygga på en heltäckande och homogen monetär sektor
och uppgiftslämnande population.
Statistiksystemet för de deltagande medlemsstaterna avseende den konsoliderade
balansräkningen för MFI-sektorn har därför följande två huvudkomponenter:
— En lista över MFI för statistiska ändamål.
— En specifikation av den statistik som dessa MFI skall lämna varje månad
respektive varje kvartal.
Statistiken från MFI samlas in av de nationella centralbankerna enligt nationella
förfaranden som bygger på de harmoniserade definitioner och klassifikations-
principer som anges i den här bilagan.
I.Monetära finansinstitut
1. Europeiska centralbanken (ECB) skall upprätta och regelbundet uppda-
tera listan över MFI för statistiska ändamål enligt
klassifikationsprinciperna nedan. En viktig aspekt i sammanhanget är
innovationer på det finansiella området, vilka i sig är påverkade av den
inre marknadens utveckling och övergången till den ekonomiska och
monetära unionen. Båda dessa faktorer påverkar de finansiella instru-
mentens egenskaper och kan medföra att instituten ändrar inriktning på
sin verksamhet. Rutiner för övervakning och fortlöpande kontroll
säkerställer att MFI-listan alltid är aktuell, exakt, så homogen som
möjligt och tillförlitlig för statistiska ändamål. I listan anges också huru-
vida de enskilda instituten enligt gällande regler omfattas av Europeiska
centralbankssystemets (ECBS) kassakravssystem (krav på att hålla mini-
mireserver).
2. Enligt definitionen i artikel 2.1 i den här förordningen inbegriper följakt-
ligen MFI-sektorn två stora grupper av inhemska finansinstitut utöver
centralbankerna, nämligen dels kreditinstitut enligt gemenskapslagstift-
ningens definition (”ett företag vars verksamhet består i att från
allmänheten ta emot insättningar eller andra återbetalbara medel(1) och
att bevilja krediter för egen räkning eller institut för elektroniska pengar
i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/46/EG av
den 18 september 2000 om rätten att starta och driva affärsverksamhet i
institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet”)
(EGT L 275, 27.10.200, s.39)(2), delsandra MFI, dvs. andra inhemska
finansinstitut som uppfyller kriterierna för ett MFI, oavsett vilken verk-
samhet de bedriver. Avgörande för klassificeringen är i vilken
utsträckning instrument emitterade av sådana andra MFI kan räknas
som substitut till sådan inlåning som kreditinstitut tar emot, detta förut-
satt att instituten i övrigt uppfyller kriterierna för MFI.
3. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG av den 20 mars
2000 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut undantas
vissa enheter från fullständig tillämpning av direktivet. Dessa undantagna
enheter skall omfattas av den här förordningen, förutsatt att de uppfyller
kriteriernaför MFI.
4. I vilken utsträckning instrument emitterade av andra finansinstitut än
kreditinstitut kan räknas som substitut till inlåning beror på instrumen-
tens likviditet, definierad som en kombination av faktorerna2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 8
(1) Inklusive medel som härrör från försäjning till allmänheten av bankers skuldförbin-
delser.
(2) Artikel 1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 200/12/EG av den 20 mars 2000 om
rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (EGT L 126, 26.5.2000, s. 1),ändrat genom direktiv 2000/28/EG av den 18 september 2000 (EGT L 275,
27.10.2000, s. 37).
▼B
överförbarhet, konvertibilitet, värdesäkerhet och omsättningsbarhet, och
där så är lämpligt även instrumentens löptid.
5. Vid fastställandet av i vilken utsträckning ett instrument kan utgöra
substitut till inlåning enligt punkten ovan skall begreppen nedan
användas med följande betydelser:
—överförbarhet : innebär att de medel som är bundna i ett finansiellt
instrument kan lösgöras med hjälp av betalningsmedel som check,
girering, direktdebitering eller liknande.
—konvertibilitet : avser möjligheten till och kostnaden för konvertering
av instrumentet mot kontanter eller överförbar inlåning. De skatte-
mässiga fördelar som går förlorade genom konverteringen kan ses
som en straffavgift som minskar graden av likviditet.
—värdesäkerhet : innebär att ett finansiellt instruments exakta kapi-
talvärde i nationell valuta är känt i förväg.
—omsättningsbarhet : anses föreligga om värdepapper är föremål för
offentlig notering och regelbunden handel på en reglerad marknad.
För andelar i öppna värdepappersfonder finns det ingen marknad i
sedvanlig mening. Placerarna får emellertid information om den
dagliga noteringen för fondandelarna och kan ta ut sina andelar till
den kursen.
6. Bland värdepappersfonderna (collective investment undertaking) uppfylls
likviditetskravet av penningmarknadsfonder (money market funds), vilka
därför räknas till MFI-sektorn. En penningmarknadsfond definieras som
en värdepappersfond, vars andelar i fråga om likviditet utgör nära
substitut till inlåning, och som huvudsakligen investerar i penningmark-
nadsinstrument, andelar i penningmarknadsfonder, andra överförbara
skuldförbindelser med en återstående löptid upp till ett år, insättningar i
bank, eller strävar efter en avkastning som ligger nära räntorna påpenningmarknadsinstrument. De upplysningar som behövs för att
fastställa om det rör sig om en penningmarknadsfond skall kunna utläsas
av värdepappersfondens offentliga emissionsprospekt, liksom av fond-
regler, stiftelseurkund, stadgar, lokala bestämmelser,
teckningsdokumentation, placeringsavtal, marknadsföringsmaterial eller
andra handlingar med liknande status.
7. Vid fastställandet av om det rör sig om en penningmarknadsfond enligt
punkt 6 skall begreppen nedan användas med följande betydelser:
—värdepappersfond: ett företag vars enda syfte är att företa kollektiva
investeringar med kapital från allmänheten och vars andelar på
begäran av innehavarna återköps eller inlöses direkt eller indirekt
med medel ur företagets tillgångar. Sådana företag kan bildas med
stöd av lag, antingen på avtalsrättslig grund (värdepappersfonder
som förvaltas av fondbolag), enligt trustlagstiftning (unit trusts) eller
på bolagsrättslig grund (investmentbolag).
—bankinlåning: kontantinsättningar hos kreditinstitut som återbetalas
på anfordran eller efter en uppsägningstid upp till tre månader, eller
efter en överenskommen löptid upp till två år, inbegripet belopp som
betalas till kreditinstitut vid överlåtelse av värdepapper inom ramen
för återköpstransaktioner eller i samband med värdepapperslån.
—nära substitut till inlåning likviditetsmässigt: möjligheten att under
normala marknadsförhållanden på begäran av innehavaren kunna
återköpa, inlösa eller överföra andelar i värdepappersfonder på ett
sådant sätt att andelarnas likviditet är jämförbar med likviditeten hos
inlåning.
—huvudsakligen: minst 85 % av investeringsportföljen.
—penningmarknadsinstrument: de kategorier av överförbara skuldför-
bindelser som normalt är föremål för handel på penningmarknaden
(t.ex. bankcertifikat, företagscertifikat, bankväxlar och statliga och
kommunala skuldförbindelser) eftersom de har följande egenskaper:
i) De är likvida, dvs. de kan återköpas, inlösas eller säljas till
begränsad kostnad (låg provision och liten marginal mellan köp-
och säljkurs) och avvecklas snabbt.
ii) De har en djup marknad , dvs. de är föremål för handel på en
marknad som kan absorbera stora transaktionsvolymer, och
handel med sådana stora volymer får bara begränsad inverkan
på instrumentens pris.
iii) De har värdesäkerhet , dvs. deras värde kan exakt fastställas vid
varje tid eller minst en gång i månaden.
iv) De medför en låg ränterisk , dvs. de har en återstående löptid på
upp till ett år eller är föremål för regelbundnaräntejusteringa r
mot bakgrund av utvecklingen på penningmarknaden minst en
gång om året.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 9
▼B
v) De medför en låg kreditrisk i den bemärkelsen att de antingen
— är noterade på en fondbörs eller är föremål för handel på
andra reglerade, erkända marknadsplatser som bedriver regel-
bunden verksamhet och som är öppna för allmänheten,
— har emitterats enligt bestämmelser om skydd för investerare
och insättningar,
—
har emitterats
— av stater, delstater eller kommuner, centralbanker i
medlemsstater, Europeiska unionen, ECB, Europeiska
investeringsbanken, en icke-medlemsstat - eller om denna
är en federal stat - även en av dess delstater, eller offent-
liga internationella organisationer som en eller flera
medlemsstater tillhör,
— av enheter som är föremål för tillsyn enligt kriterier
fastställda i gemenskapslagstiftningen, eller av enheter
som omfattas av och efterlever tillsynsregler som av de
behöriga myndigheterna anses vara minst lika stränga
som gemenskapslagstiftningens, eller med garanti från en
sådan enhet, eller
— av företag vilkas värdepapper är noterade på en fondbörs
eller är föremål för handel på andra reglerade, erkända
marknadsplatser som bedriver regelbunden verksamhet
och är öppnaför a llmänheten.
8. I det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95)
indelas finansinstitut klassificerade som MFI i två undersektorer,
nämligen centralbanker (S.121)(1) och andra monetära finansinstitut
(S.122).
II.Redovisningsregler
Deredovisningsregler som MFI tillämpar finns i de nationella genomförandereg-
lerna av rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och
sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut(2) och övriga
tillämpliga internationella standarder. Utan att det påverkar rådande redovis-
ningspraxis och nettningsrutiner i medlemsstaterna skall alla finansiella
tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.
III.En konsoliderad balansräkning byggd på månadsvisa ställningsupp-
gifter
Syfte
1. Syftet med balansräkningen är att tillhandahålla månadsdata om MFI:s
verksamhet när det gäller ställningsuppgifter. Uppgifterna skall vara
tillräckligt detaljerade för att ECB skall få en heltäckande statistisk bild
av den monetära utvecklingen i de deltagande medlemsstaterna, sedda
som ett endaekonomiskt område, och få möjlighet a tt beräknapenning-
mängdsaggregat och motposter för hela området på ett flexibelt sätt. Den
månadsstatistik avseende enskilda ställningsuppgifter som lämnas av
kreditinstitut som omfattas av ECBS kassakravssystem används dessutom
för beräkning av kassakravsbasen för dessa institut i enlighet med Euro-
peiska centralbankens förordning (EG) nr 2818/98 av den 1 december
1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/
1998/15)(3), ändrad genom förordning (EG) nr 1921/2000 (ECB/2000/
8)(4). Den månadsvisa rapporteringen av ställningsuppgifter skall ske
enligt tabell 1. De uppgifter som skall redovisas i de tunnstreckade
cellerna(5) lämnas endast av kassakravspliktiga kreditinstitut (se bilaga
II för ytterligare detaljer). Denna rapportering är obligatorisk med
undantag för rapporteringen avseende inlåning med uppsägningstid över
två år, som tills vidare är frivillig. I del 3 i den här bilagan finns detalje-
rade definitioner av de instrument som omfattas.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 10
(1) Denna hänvisning liksom hänvisningarna längre fram avser sektorer och undersektorer
enligt klassificeringen i ENS 95.
(2) EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.
(3) EGT L 356, 30.12.1998, s. 1.
(4) EGT L 229, 9.9.2000, s. 34.
(5) Kreditinstituten får rapportera positioner gentemot ”MFI exklusive kassakravspliktiga
kreditinstitut, ECB och NCB:er” i stället för gentemot ”MFI ” och ”kassakravspliktigakreditinstitut, ECB och NCB:er”, förutsatt att detta inte innebär att detaljuppgifter går
förlorade och att inga rubriker i fet stil påverkas.▼C1
▼B
▼B
Krav
2. ECB skall sammanställa penningmängdsaggregaten för de deltagande
medlemsstaternas territorium i form av utestående belopp (stockar).
Penningmängden omfattar sedlar och mynt i omlopp och MFI:s övriga
monetära skulder (inlåning och andra finansiella instrument som är nära
substitut till inlåning). Övriga poster i MFI-balansräkningen är motposter
till penningmängden. ECB sammanställer även flöden som härrör från
stockarna och från andra uppgifter, inklusive sådana som ges in av MFI
(se avsnitt V).
3. ECB vill ha statistiken uppdelad på kategorier avseende instrument/
löptider, valutor och motparter. Eftersom kraven är olika för skulder
och tillgångar behandlas de båda sidorna i MFI-balansräkningen var för
sig - se tabell A i del 2 av den här bilagan.
i) Instrument- och löptidskategoriera) Skulder
4. För att penningmängdsaggregat skall kunna beräknas för de deltagande
medlemsstaterna måste instrumenten klassificeras i lämpliga
kategorier.
Dessa är följande: utelöpande sedlar och mynt, inlåning, utgivna andelar
i penningmarknadsfonder, emitterade värdepapper, eget kapital och
reserver och övrigaskulder. För a tt särskiljamonetäraoch icke-monetära
skulder delas inlåningen dessutom in i inlåning över natten, inlåning med
överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid och återköpsavtal
(repor).
5. Uppdelning efter ursprunglig löptid kan användas i stället för klassifi-
cering efter instrumenttyp i de fall där de finansiella instrumenten på de
olika marknaderna inte är fullt jämförbara. Indelningen efter ursprunglig
löptid (eller uppsägningstid) är följande: för inlåning med överens-
kommen löptid upp till ett år, över ett år och upp till två år och över
två år, och för inlåning med uppsägningstid upp till tre månader, över
tre månader och upp till två år och över två år. Repor delas inte upp efter
löptid eftersom de i regel är mycket kortfristiga(ofta st med en
ursprunglig löptid under tre månader). Skuldebrev emitterade av MFI
delas upp på löptidskategorierna upp till ett år, över ett år och upp till
två år och över två år. Andelar i penningmarknadsfonder behöver inte
delas upp efter löptid.
b) Tillgångar
6. MFI:s tillgångar indelas i följande kategorier: kassa, utlåning, obliga-
tioner och andra räntebärande värdepapper, andelar i
penningmarknadsfonder, aktier och andra andelar, anläggningstillgångar
och övrigatillgånga r. En uppdelning efter ursprunglig löptid (upp till ett
år, över ett år och upp till fem år och över fem år) skall göras av MFI-
lån till motparter med hemvist i deltagande medlemsstater (andra än MFI
och offentliga sektorn), allt efter underkategorier, och dessutom efter
ändamål när det gäller MFI-lån till hushållen. En uppdelning efter löptid
skall även göras av MFI:s innehav av skuldförbindelser emitterade av
övriga MFI i de deltagande medlemsstaterna. Innehavet skall delas upp
i löptidskategorierna upp till ett år, över ett år och upp till två år och
över två år för att möjliggöra nettning av inbördes MFI-innehav av
instrumentet i fråga vid beräkningen av penningmängdsaggregaten.
ii) Valutor
7. ECB måste ha möjlighet att definiera penningmängdsaggregaten på ett
sådant sätt att de inbegriper saldon i samtliga valutor tillsammans eller
endast saldon uttryckta i euro. Eurosaldon skall därför redovisas separat
för de balansräkningsposter som kan användas för beräkning av penning-
mängdsaggregaten.
iii) Motparter
8. För beräkningen av penningmängdsaggregat och deras motposter för
samtliga deltagande medlemsstater måste det fastställas vilka av motpar-
terna i de deltagande medlemsstaternas territorium som bildar
innehavarsektorn för penningmängden. Inhemska motparter och
motparter i andra deltagande medlemsstater redovisas separat och
behandlas på exakt samma sätt i alla statistikuppdelningar. Motparter
utanför de deltagande medlemsstaternas territorium behöver inte delas
upp efter land i månadsstatistiken.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 11
▼B
9. Motparter i de deltagande medlemsstaterna särredovisas enligt ländernas
nationella sektorsklassificering eller enligt deras indelning i institutio-
nella enheter i enlighet med listan över MFI för statistiska ändamål och
de riktlinjer för statistisk klassificering av kunder som ges i ECB:s
”Money and Banking Statistics Sector Manual” (”Guidance for the statis-
tical classification of customers”), som följer klassificeringsprinciper som
överensstämmer med ENS 95 så långt det är möjligt. För att innehavar-
sektorn för penningmängden i de deltagande medlemsstaterna skall
kunna avgränsas delas motpartsgruppen icke-MFI upp på offentlig sektor
(S.13), varvid staten (S.1311) redovisas separat under inlåning totalt, och
övriga inhemska sektorer. För att kunna beräkna en månatlig sektorsvis
uppdelning av penningmängdsaggregaten och motposterna delas övriga
inhemska sektorer upp i följande undersektorer: andra finansinstitut + fi-
nansiella serviceföretag (S.123 + S.124), försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S.125), icke-finansiella företag (S.11) och hushåll +
hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15). För inlåning
totalt och kategorierna inlåning med överenskommen löptid över två år,
inlåning med uppsägningstid över två år och repor görs en ytterligare
uppdelning på kreditinstitut, övriga MFI-motparter och staten. Denna
uppdelning behövs för ECBS kassakravssystem.
iv) Angivande av ändamål
10. Lån till hushållen (inklusive hushållens icke vinstdrivande organisa-
tioner) delas upp efter typ av lån (konsumtionskrediter, bostadslån,
övriga krediter). En detaljerad beskrivning av konsumtionskrediter och
bostadslån finns i del tre av den här bilagan, under rubriken Detaljbe-
skrivning av instrumentkategorier i den aggregerade
månadsbalansräkningen för MFI-sektorn, under kategori 2 ”Utlåning”.
v) Inbördes förhållanden mellan instrument- och löptidska-
tegorier respektive valutor och motparter
11. För sammanställning av penningstatistiken för de deltagande medlems-
staterna och för beräkning av kassakravsbasen för kreditinstitut som
omfattas av ECBS kassakravssystem är det nödvändigt att balansräk-
ningen innehåller vissa uppgifter om inbördes förhållanden mellan
instrument/löptidskategorier/valutor och motpartskategorier samt för lån
till hushållen även om ändamålet.
12. De mest detaljerade uppgifterna krävs för motparter som ingår i inneha-
varsektorn. Statistiska uppgifter om inlåning, uppdelade efter
underkategori och löptid samt ytterligare efter valuta, är nödvändiga för
att möjliggöra en närmare analys av utvecklingen för de utländska valut-
akomponenter som ingår i M3. Särskilt valutaanalysen av dessa
komponenter underlättar undersökningar rörande i vilken utsträckning
utländska valutor kan utgöra substitut för komponenter denominerade i
euro i M3. Positioner gentemot andra MFI delas upp endast i den
utsträckning som detta behövs för nettning av MFI-saldon inbördes eller
för beräkning av kassakravsbasen.
13. Positioner gentemot övrigautla ndet behöver uppges i frågaom inlåning
med överenskommen löptid över två år, inlåning med uppsägningstid
över två år och repor (för beräkning av den kassakravsbas för vilken
kassakravsprocenten är större än noll) samt i fråga om inlåning totalt
(för beräkning av externa motposter). När det gäller betalningsbalansen
och finansräkenskaperna delas inlåning från och utlåning till övriga
utlandet även upp på ursprunglig löptid upp till ett år och över ett år.
Tidsramar
14. En aggregerad månadsbalansräkning över MFI-positioner i varje delta-
gande medlemsstat skall vara ECB till handa före stängningsdags den
femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna
avser. De nationella centralbankerna bestämmer själva när de senast
behöver få in materialet från de uppgiftslämnande instituten för att kunna
lämna sina uppgifter till ECB i tid. De bör då även beakta tidsramarna
för ECBS kassakravssystem.
IV.Balansräkningsstatistik byggd på kvartalsvisa ställningsuppgifter
Syfte
1. Vissa uppgifter behövs för närmare analys av den monetära utvecklingen
och för andra statistikändamål, t.ex. för finansräkenskaperna och betal-
ningsbalansen. Syftet är att ytterligare detaljer om vissa
balansräkningsposter skall redovisas för dessa ändamål.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 12
▼B
Krav
2. Kvartalsvisa uppdelningar skall redovisas endast avseende de viktigaste
posterna i den aggregerade balansräkningen. ECB kan dessutom tillåta
viss flexibilitet vad gäller beräkningen av aggregat i fall där inrapporte-
rade uppgifter som insamlats på en högre aggregeringsnivå visar att de
berörda uppgifterna sannolikt inte är signifikanta.
a) Uppdelning efter underkategori och löptid av utlåningen
till icke-MFI i de deltagande medlemsstaterna
3. För uppföljning av den totala underkategori- och löptidsstrukturen hos
MFI:s totala kreditgivning (utlåning och värdepapper) till innehavarsek-
torn skall utlåningen till offentliga sektorn med undantag för staten
kvartalsvis delas upp efter ursprunglig löptid upp till ett år, över ett år
och upp till fem år och över fem år, och innehavet av värdepapper emit-
terade av offentliga sektorn med undantag för staten delas upp efter
ursprunglig löptid upp till ett år och över ett år, samtliga korsvis relate-
rade till en uppdelning efter underkategori (delstater (S.1312), kommuner
(S.1313) och socialförsäkringsfonder (S.1314). En korsvis uppdelning av
underkategorier med löptid upp till ett år och över ett år skall också
göras av innehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper,
utställda av andra inhemska sektorer än MFI och offentliga sektorn. En
uppdelning av MFI:s innehav av aktier och andra andelar efter under-
sektor skall göras efter följande undersektorer: andra finansinstitut +
finansiella serviceföretag (S.123 + S.124), försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S.125) och icke-finansiella företag (S.11).
4. Totala beloppet för MFI:s lån och MFI:s innehav av obligationer och
andra räntebärande värdepapper gentemot staten (S.1311) skall också
rapporteras.
b) Uppdelning på undersektorer av MFI:s inlåning från den
offentliga sektorn i de deltagande medlemsstaterna med
undantag av staten
5. Inlåning från offentliga sektorn i de deltagande medlemsstaterna med
undantag för staten skall delas upp på delstater (S.1312), kommuner (S.
1313) och socialförsäkringsfonder (S.1314).
c) Uppdelning efter land
6. En uppdelning av motparter efter medlemsstat görs för en vidare analys
av den monetära utvecklingen och av skäl som sammanhänger med
övergångskraven och kvalitetskontrollen rörande uppgifterna. För att få
bättre information om de innehav av skuldförbindelser fördelade på
utställande land som ingår i penningmängdsaggregaten krävs uppgifter
om löptid upp till ett år, över ett år och upp till två år samt över två år.
d) Uppdelning efter valuta
7. De viktigaste balansräkningsposterna skall delas upp på de icke delta-
gande medlemsstaternas valutor och de viktigaste internationella
valutorna (US-dollar, yen och schweiziska franc). Detta behövs för
beräkningen av flödesstatistik för penningmängdsaggregat och motposter
justerade för valutakursförändring i de fall aggregaten definieras så att de
omfattar alla valutorna tillsammans. För betalningsbalansen och finansrä-
kenskaperna ges uppdelning på valutor för inlåning från och utlåning till
övriga utlandet tillsammans med en uppdelning på ursprunglig löptid upp
till ett år och över ett år.
e) Uppdelning efter sektor av positioner gentemot motparter
utanför de deltagande medlemsstaterna (icke deltagande
medlemsstater och övriga utlandet)
8. Vad gäller MFI:s positioner gentemot motparter utanför de deltagande
medlemsstaternas territorium måste positioner gentemot banker (eller
MFI i icke deltagande medlemsstater) och icke-banker kunna särskiljas.
Icke-bankerna skall indelas ytterligare i offentlig sektor och övriga
inhemskasektorer. Sektorsindelning enligt ENS 93 tillämpa s där ENS
95 inte gäller.
Tidsramar
9. Kvartalsstatistiken skall lämnas in till ECB av de nationella centralban-
kerna före stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen räknat från
utgången av den månad som statistiken avser. De nationella centralban-2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 13
▼B
kerna bestämmer själva när de senast behöver få in materialet från
uppgiftslämnarna för att kunna lämna sina uppgifter till ECB i tid.
V.Sammanställning av flödesstatistik
Syfte
1. För att flödesstatistik över penningmängdsaggregat och motposter skall
kunna sammanställas måste uppgifter om värdet av genomförda transak-
tioner ges in i god tid från de konsoliderade balansräkningarna i form av
stockar som ger information om utestående tillgångar och skulder, och
ytterligare statistiska uppgifter rörande omklassificeringar, valutaföränd-
ringar, andra värdeförändring och vissa justeringar som avskrivning av
lån.
Krav
2. Finansiella transaktioner redovisas som skillnaden mellan stockuppgif-
terna vid utgången av respektive rapportmånad med avräkning för
effekterna av förändringar som beror på andra faktorer än genomförda
transaktioner. ECB behöver därför statistik över sådana faktorer för ett
flertal poster i MFI-balansräkningen. Statistiken skall redovisas som
justeringar uppdelade på omklassificeringar och andra justeringar,
justering för valutakursförändringar och omvärderingar och av- och
nedskrivningar på lån. ECB behöver också förklaringar till justeringar i
kategorin omklassificeringar och andra justeringar.
3. De krav som genom den här förordningen ställs på den faktiska
uppgiftslämnande populationen gäller uteslutande justeringar för
omvärderingar, innefattande både av- och nedskrivningar på lån och pris-
omvärderingar rörande värdepappersinnehav under referensperioden.
4. För uppgiftslämnarna gäller de s.k. minimikrav i fråga om rapportering
som anges i tabell 1A i del 2 av den här bilagan. Dessa minimikrav
anses utgöra det minimum som behövs för en sammanställning och
bedömning av justeringar avseende de samlade uppgifter som ECB
behöver. De nationella centralbankerna kan samla in ytterligare uppgiftersom inte omfattas av minimikravet. Dessa uppgifter kan gälla sådana
uppdelningar i tabell A som inte ingår i minimikravet.
5. I de krav som ställs på uppgiftslämnarna ingår inte växelkursförändringar
och justeringar för omklassificering. ECB beräknar den månadsvisa
växelkursförändringen utifrån stockuppgifter valuta för valuta, som ges
in av uppgiftslämnarna. Dessa uppgifter ges in kvartalsvis i enlighet
med tabell 4 i del 2 i den här bilagan. De omklassificeringar som anges
i punkt 1 undantas också, eftersom de nationella centralbankerna själva
samlar in dessa uppgifter med hjälp av olika informationskällor som de
redan har tillgång till.
Av- och nedskrivningar på lån
6. Uppgifter om av- och nedskrivningar på lån skall ges in för att flödessta-
tistiken skall kunna rensas från verkan av värdeförändringar av lånen på
balansräkningen, som orsakas av av- eller nedskrivningar. Uppgifterna
bör också visa förändringar av reserveringar för lån för de fall där en
nationell centralbank beslutar att utestående stockar skall redovisas utan
reserveringar. Av- och nedskrivningar som noteras när lån säljs eller
överförs till tredje man skall också tas upp om de är kända.
i) Instrument- och löptidskategorier
7. Av- och nedskrivningar hänför sig till tillgångsposten utlåning. I mini-
mikravet ingår ingen uppdelning på löptid. De nationella
centralbankerna kan emellertid begära kompletterande uppgifter från
uppgiftslämnarna om den uppdelning på löptider som anges för de
månadsvisa stockuppgifterna.
ii) Valutor
8. En uppdelning av justeringar för omvärderingar efter lånevaluta (euro/
övriga) ingår inte i minimikravet, men de nationella centralbankerna
kan begära en uppdelning efter valuta.
iii) Motparter
9. I minimikravet ingår särskiljande av av- eller nedskrivna belopp, och
förändringar i reserveringar om lånen rapporteras netto utan reservering,
allt efter motpartens geografiska hemvist. Motparter i de deltagande2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 14
▼B
medlemsstaterna delas dessutom upp efter sektor med separata uppgifter
för MFI och övriga inhemska sektorer, varvid den senare delas upp ytter-
ligare i andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123 + S.124),
försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125), icke-finansiella företag
(S.11) och hushåll + hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.14
+ S.15). Hushållssektorn delas dessutom upp efter ändamålet med
lånen, dvs konsumtionskrediter, bostadslån och övriga (restpost). Total-
belopp anges för utlåning till övriga utlandet, utan någon ytterligare
uppdelning.
iv) Tidsramar
10. Uppgifter om de sammanlagda justeringarna för omvärderingar avseende
av- och nedskrivningar på lån för uppgiftslämnarna i varje deltagande
medlemsstat skall ges in till ECB före stängningsdags den femtonde
arbetsdagen räknat från utgången av den månad som uppgifterna avser.
De nationella centralbankerna bestämmer själva när de senast behöver
få in materialet från uppgiftslämnarna för att kunna ge in sina uppgifter
till ECB i tid.
Prisförändringar rörande värdepapper
11. Justeringar för prisförändringar rörande värdepapper avser
värdeförändring som uppkommer på grund av ändringar av det pris till
vilket värdepapper noteras eller handlas. Däri ingår förändringar som
uppkommer över tiden i stockarnas balansräkningsvärde på grund av
vinster/förluster. Justeringarna kan även innefatta värdeförändringar till
följd av värdepapperstransaktioner, dvs. vinster/förluster.
i) Instrument- och löptidskategorier
a) Skulder
12. Det antas att justeringar för övriga värdeförändringar endast kan avse
tillgångssidan på grund av de allmänt tillämpade redovisningsreglerna
när det gäller att sammanställa stockuppgifter. Därför anges inga minimi-
krav för rapportering rörande balansräkningens skuldsida.
b) Tillgångar
13. Justeringar för prisförändringar hämtas från MFI för posterna obliga-
tioner och andra räntebärande värdepapper och aktier och andra andelar.
Minimikravet gäller obligationer och andra räntebärande värdepapper
med en ursprunglig löptid över två år. De nationella centralbankerna
kan emellertid gå utöver minimikraven och begära uppgifter rörande
samma uppdelning på valuta och löptid som för de månadsvisa stockupp-
gifterna. För posten aktier och andra andelar avser minimikravet
totalbelopp per sektor och sammanfaller med kraven i fråga om stock-
uppgifter.
ii) Valutor
14. En uppdelning av prisförändringarna ingår inte i minimikravet. De
nationella centralbankerna kan gå utöver minimikravet vad gäller uppdel-
ningen på valutor (euro/övriga).
iii) Motparter
15. När det gäller prisförändringar för posten obligationer och andra räntebä-
rande värdepapper avser minimikravet en uppdelning av inhemska
motparter respektive motparter hemmahörande i andra deltagande
medlemsstater efter sektorer, dvs. MFI, offentlig sektor och övriga
inhemska sektorer. För övriga utlandet anges totalbeloppet för justering-
arna. De nationella centralbankerna kan gå utöver minimikravet och
begära in samma uppdelningar som för de månadsvisa stockuppgifterna.
16. När det gäller prisförändringar för aktier och andra andelar avser mini-
mikravet en uppdelning av inhemska och andra deltagande
medlemsstater efter sektorer, dvs. MFI och övriga inhemska sektorer,
och totalbelopp för justeringarna avseende övriga utlandet. Här samman-
faller minimikravet med de uppgifter som de nationella centralbankerna
lämnar till ECB.
iv) Tidsramar
17. De sammanlagda justeringarna för omvärderingar som täcker pris-
förändringar på värdepapper avseende uppgiftslämnarna i respektive2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 15
▼B
deltagande medlemsstat skall ges in till ECB före stängningsdags den
femtonde arbetsdagen räknat från utgången av den månad som uppgif-
terna avser. De nationella centralbankerna bestämmer själva när de
senast behöver få in materialet från uppgiftslämnarna för att kunna
lämnasinauppgifter till ECB i tid.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 16
▼C1
DEL 2
Begärda uppdelningar
Tabell A
Översikt över uppdelningar för den aggregerade balansräkningen i MFI-sektorn
Instrument, löptidskategorier, motparter och valutor
(Månadsdata anges i fetstil med *)
INSTRUMENT- OCH LÖPTIDSKATEGORIER
Tillgångar Skulder
1. Kassa*
2. Utlåning*
upp till 1 år (1)*
över 1 år och upp till 5 år (1)*
över 5 år (1)*
3. Obligationer och andra räntebärande
värdepapper*
upp till 1 år (2)*
över 1 år och upp till 2 år (2)*
över 2 år (2)*
4. Andelar i penningmarknadsfonder*5. Aktier och andra andelar*
6. Anläggningstillgångar*
7. Övriga tillgångar*8. Utelöpande sedlar och mynt
9. Inlåning*
upp till 1 år (
3)*
över 1 år (3)*
9.1 Inlåning över natten (4)*
9.2 Inlåning med överenskommen löptid*
upp till 1 år*
över 1 år och upp till 2 år*över 2 år (
5)*
9.3 Inlåning med uppsägningstid*
upp till 3 månader (6)*
över 3 månader*
varav över 2 år (9)*
9.4 Repoavtal*
10. Utgivna andelar i penningmarknads-
fonder*
11. Emitterade värdepapper*
upp till 1 år*
över 1 år och upp till 2 år*
över 2 år *
12. Eget kapital och reserver*
13. Övriga skulder*2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 17
▼C1
MOTPARTER
Tillgångar Skulder
A. Inhemska motparter*
MFI*Icke-MFI*
Offentlig sektor*
staten
delstaterkommuner
socialförsäkringsfonder
Övriga inhemska sektorer (
10)*
andra finansinstitut, etc. (S.
123 + S. 124) (7),(10)*
försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S. 125) (10)*
icke-finansiella företag (S.
11)(10)*
hushåll, etc. (S. 14 + S.
15)(8),(10)*
B. Motparter i andra deltagande medlems-
stater*
MFI*Icke-MFI*
Offentlig sektor*
statendelstaterkommuner
socialförsäkringsfonder
Övriga inhemska sektorer (
10)*
andra finansinstitut, etc. (S.
123 + S. 124) (7),(10)*
försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S. 125) (10)*
icke-finansiella företag (S.
11)(10)*
hushåll, etc. (S. 14 + S.
15)(8),(10)*
C. Motparter i övriga utlandet*
banker
icke-banker
offentlig sektor
övrigamotpa rter
D. OfördelatA. Inhemska motparter*
MFI*
varav Kreditinstitut*
Icke-MFI*
Offentlig sektor*
staten*delstater
kommuner
socialförsäkringsfonder
Övriga inhemska sektorer (
10)*
andra finansinstitut, etc. (S. 123 +
S. 124)(7),(10)*
försäkringsföretag och pensionsin-
stitut (S. 125) (10)*
icke-finansiella företag (S. 11) (10)*
hushåll, etc. (S. 14 + S. 15) (8),(10)*
B. Motparter i andra deltagande medlems-
stater*
MFI*
Varav Kreditinstitut*
Icke-MFI *
Offentlig sektor*
staten*
delstater
kommunersocialförsäkringsfonder
Övriga inhemska sektorer (
10)*
andra finansinstitut, etc. (S.
123 + S. 124) (7),(10)*
försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S. 125) (10)*
icke-finansiella företag (S.
11)(10)*
hushåll, etc. (S. 14 + S.
15)(8),(10)*
C. Motparter i övriga utlandet*
banker
icke-banker
offentlig sektorövrigamotpa rter
D. Ofördelat2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 18
▼C1
Valutor
e euro
x utländska valutor andra valutor än euro (övriga medlemsstaters valutor, USD,
JPY, CHF, övriga)
Anmärkningar
(1) Månadsvis uppdelning efter löptid tillämpas endast för lån till andra inhemska sektorer än MFI och offentliga
sektorn i deltagande medlemsstater, samt månadsvis uppdelning efter löptid per år för lån till övriga utlandet.Kvartalsvis uppdelning efter löptid för lån till offentliga sektorn med undantag för staten i deltagande medlems-stater.
(
2) Krav på månatlig uppdelning gäller endast innehav av värdepapper emitterade av MFI i deltagande medlems-
stater. Innehav av värdepapper emitterade av icke-MFI i deltagande medlemsstater delas i kvartalsdata upp påupp till ett år och över ett år.
(
3) Endast gentemot övriga utlandet.
(4) Inklusive svävande saldon, som representerar belopp lagrade på kontantkort som utfärdats i MFI:s namn samt
andra skulder på grund av utställda elektroniska pengar.
(5) Inklusive administrativt reglerad inlåning.
(6) Inklusive icke överförbar avistainlåning.
(7) Andra finansinstitut (S.123) + finansiella serviceföretag (S.124).
(8) Hushåll (S.14) + hushållens icke vinstdrivande organisationer (S.15).
(9) Rapporteringen av posten inlåning med uppsägningstid över två år är frivillig tills annat anges.
(10) Månadsvis uppdelning på undersektorer krävs för ut- och inlåning.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 19
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 20
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 21
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 22
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 23
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 24
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 25
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 26
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 27
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 28
▼B
DEL 3
Definitioner av begrepp i den konsoliderade balansräkning som skall lämnas
till ECB - klassificering av tillgångar och skulder
Allmänna definitioner
För sammanställningen av den konsoliderade balansräkningen för monetära
finansinstitut (MFI) inom de deltagande medlemsstaterna består den
uppgiftslämnande populationen av de MFI som är upptagna på listan över MFI
för statistiska ändamål och som har hemvist inom de deltagande medlemssta-
ternas territorium(1). Dessainstitut är följa nde:
— Institut som är inregistrerade och belägna inom territoriet, inbegripet dotter-
bolag till moderbolag utanför territoriet.
— Filialer till institut som har sitt huvudkontor utanför territoriet.
Dotterbolag är fristående inregistrerade enheter som någon annan enhet är majo-
ritetsägare eller ende ägare till, medan filialer är oregistrerade enheter (de är inte
självständiga juridiska personer) som i sin helhet ägs av moderbolaget.
MFI skall för statistikändamål sammanställa verksamheten vid alla sina kontor
(inregistrerade kontor, huvudkontor eller filialer) inom samma nationella territo-
rium. Sammanställning över nationsgränser är inte tillåten för statistiska
ändamål.
Om ett moderbolag och dess dotterbolag är MFI och belägna inom samma
nationella territorium får moderbolaget sammanställa dotterbolagens verksamhet
i statistikmaterialet. Verksamheten i kreditinstitut och i andra MFI måste emel-
lertid hållas isär för att kunna användas för ECBS kassakravssystem.
Om ett institut har filialer inom andra deltagande medlemsstaters territorium
skall det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss deltagande
medlemsstat betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gent-
emot hemmahörande i andra deltagande medlemsstater. Omvänt skall en filial i
en viss deltagande medlemsstat betrakta positioner gentemot det inregistrerade
kontoret eller huvudkontoret eller gentemot institutets övrigafilia ler inom de
övriga deltagande medlemsstaternas territorium som positioner gentemot
hemmahörande i andra deltagande medlemsstater.
Om ett institut har filialer utanför de deltagande medlemsstaternas territorium
skall det inregistrerade kontoret eller huvudkontoret i en viss deltagande
medlemsstat betrakta positioner gentemot alla dessa filialer som positioner gent-
emot hemmahörande i utlandet. Omvänt skall en filial i en viss deltagande
medlemsstat betrakta positioner gentemot det inregistrerade kontoret eller
huvudkontoret eller gentemot institutets övriga filialer utanför de deltagande
medlemsstaterna som positioner mot hemmahörande i utlandet.
Institut i offshore-finanscentrum räknas statistiskt som hemmahörande inom det
territorium där dessa finanscentrum är belägna.
Ursprunglig löptid avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansielltinstrument inte kan inlösas (t.ex. värdepapper) eller kan inlösas endast mot
något slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). Uppsägningstid är den
tid som förflyter från det att innehavaren aviserar sin avsikt att lösa in instru-
mentet och det datum då innehavaren har rätt att byta ut instrumentet mot
kontanter utan att behöva betala någon straffavgift. Endast då ett finansiellt
instrument saknar överenskommen löptid klassificeras det efter uppsägningstid.
Definitioner av sektorer
Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95) ligger till grund
för
sektorsindelningen. Sektorsindelningen av motparter som inte är MFI och
som är belägna utanför det nationella territoriet beskrivs närmare i ECB:s statis-
tikriktlinjer ” Money and Banking Statistics Sector Manual ”.
Banker utanför medlemsstaterna kallas banker i stället för MFI. På samma sätt
hänför sig icke-MFI bara till medlemsstaterna. För andra länder gäller termen
icke-banker. Kategorin icke-MFI omfattar följande sektorer och undersektorer:
—offentlig sektor: inhemska enheter vilkas primära uppgift är att producera
icke marknadsförda varor och tjänster som är avsedda för individuell och
kollektiv konsumtion eller att omfördela nationella inkomster och
förmögenhet (ENS 95, 2.68-2.70).
—staten:administrativa statliga departement och andra centrala myndigheter
vilkas behörighet sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom
vad avser administration av socialförsäkringsfonder (ENS 95, 2.71).2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 29
(1) I tabellerna i del 2 av den här bilagan klassificeras ECB som ett MFI med hemvist i det
land där ECB fysiskt är beläget.
▼B
—delstater: separata institutionella enheter som utövar några av en regerings
funktioner på en nivå mellan stat och kommun, utom vad beträffar social-
försäkringsfonder (ENS 95, 2.72).
—kommuner: allmänna administrativa enheter vilkas behörighet sträcker sig
endast över en lokal del av det ekonomiska territoriet, och undantar lokala
avdelningar av socialförsäkringsfonder (ENS 95, 2.73).
—socialförsäkringsfonder: statliga, delstatliga och kommunala institutionella
enheter, vilkas huvudsakliga aktivitet är att tillhandahålla sociala förmåner
(ENS 95, 2.74).
Sektorn övrigainhemskasektorer, dvs. a ndrainhemskaicke-MFI än offentlig
sektor, omfattar följande undersektorer:
—andra finansinstitut + finansiella serviceföretag: icke-monetärafina nsiella
företag och företagsliknande enheter (utom försäkringsföretag och pensions-
institut), som främst ägnar sig åt finansförmedling genom att ta upp lån i
andra former än valuta, inlåning eller nära substitut till inlåning från andra
institutionellaenheter än MFI (ENS 95, 2.53-2.56). Häri ingår även fina n-
siella serviceföretag, som utgörs av alla finansiella företag och
företagsliknande enheter vars verksamhet huvudsakligen utgörs av finansiell
serviceverksamhet (ENS 95, 2.57-2.59).
—försäkringsföretag och pensionsinstitut: icke-monetära finansiella företag
och företagsliknande enheter, som främst ägnar sig åt finansförmedling som
en följd av riskspridning (ENS 95, 2.60-2.67).
—icke-finansiella företag: företag och företagsliknande enheter, som inte ägnar
sig åt finansförmedling utan främst åt produktion av marknadsförda varor
och icke-finansiella tjänster (ENS 95, 2.21-2.31).
—hushåll: individer eller grupper av individer i deras egenskap av konsu-
menter och producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande
för egen slutlig användning, och som producenter av marknadsförda varor
och icke-finansiella och finansiella tjänster, förutsatt att deras aktiviteter
inte är sådana som utförs av företagsliknande enheter. Hit räknas de av
hushållens icke vinstdrivande organisationer som främst ägnar sig åt produk-
tion av icke marknadsförda varor och tjänster avsedda för specifika grupper
av hushåll (ENS 95, 2.75-2.88).
Definitioner av instrumentkategorier
I definitionerna av kategorierna tillgångar och skulder i den konsoliderade
balansräkningen har de olika finansiella systemens särdrag beaktats. Uppdelning
efter löptid kan ersätta klassificering efter instrumenttyp i de fall där instru-
menten inte är fullt jämförbara mellan olika finansmarknader.
I tabellerna nedan ges en detaljerad beskrivning av instrumentkategorier som de
nationella centralbankerna i enlighet med den här förordningen skall omvandla
till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå(1).2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 30
(1) Dessa tabeller är således inte förteckningar över enskilda finansiella instrument.
▼B
Detaljbeskrivning av instrumentkategorier i den aggregerade månadsbalansräkningen för MFI-sektorn
KATEGORIER AV TILLGÅNGAR
Kategori Viktigare egenskaper
1. Kassa Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor
som allmänt används som betalningsmedel
2. Utlåning I datainsamlingen omfattar denna post medel som uppgiftslämnarna har
lånat till låntagare och som inte förekommer i form av något dokument
eller som förekommer i form av ett enda dokument (även om det harblivit överlåtbart). Här ingår tillgångar i form av insättningar:
— Lån till hushåll i form av konsumentkrediter (lån som har beviljats
för personlig konsumtion av varor och tjänster), bostadslån (lån
som har beviljats för bostadsförvärv inklusive lån för byggnation
och renovering) och övriga lån (affärskrediter, konsolidering av
skulder, studielån etc.). Lån till bostadsförvärv innefattar lån mot
säkerhet i bostad som innehas med äganderätt och som används
för bostadsförvärv samt andra lån för bostadsförvärv - om de kan
särskiljas - som görs i form av personliga lån eller mot säkerhet i
form av andra tillgångar
— Insättningar hos andra MFI— Finansiell leasing till tredje man
Finansiell leasing är avtal varigenom den lagliga ägaren till en
kapitalvara (leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (leasetagaren)
för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot
delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta.
Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner skall komma
leasetagaren till del samt att denne skall stå för kostnader och risker
som sammanhänger med äganderätten. I statistiksammanhang
behandlas finansiell leasing som lån från leasegivaren till leaset-
agaren (som möjliggör för leasetagaren att förvärva kapitalvaran).
Leasing från ett MFI (som leasegivare) skall tas upp i MFI:s
balansräkning under tillgångsposten utlåning. De tillgångar (kapital-
varor) som hyrts ut till leasetagaren skall inte tas upp i MFI:s
balansräkning
— Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits
Med osäkra fordringar avses lån där återbetalningen är försenad
eller på annat sätt bedöms som osäker. De nationella centralban-
kerna avgör om osäkra fordringar skall anges med eller utan reser-
veringar
— Innehav av icke-överlåtbara värdepapper
Innehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper, som
inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad, se
även under överlåtbara lån
— Överlåtbara lån
Lån som de facto blivit överlåtbara skall tas upp under till-
gångsposten utlåning så länge de förekommer i form av ett enda
dokument och som regel endast handlas tillfälligtvis
— Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning
Efterställda fordringar medför en underordnad fordran på utställa-
rinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda
fordringar (exempelvis in- och utlåning) tillgodosetts, vilket gör att
de får liknande egenskaper som aktier och andra andelar. I statistik-
sammanhang skall efterställda fordringar följa det finansiella instru-
mentet, dvs. de klassificeras som antingen utlåning eller
obligationer och andra räntebärande värdepapper beroende på vilket
instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för
MFI-innehav av samtliga former av efterställda fordringar skall den
tas upp under posten obligationer och andra räntebärande värde-
papper, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värde-
papper än av lån
— Fordringar enligt omvända repor
Beträffande motpost till kontant betalning för värdepapper som
förvärvats av uppgiftslämnare - se skuldpost 9.4
Följande post skall intebehandlas som lån:
— Lån som ges på förtroendebasis
Lån som ges på förtroendebasis (förtroendelån/lån utan säkerhet)
görs i ena partens namn (förvaltaren) för tredje mans räkning (mott-
agaren). Lån på förtroendebasis skall för statistikändamål inte tas
upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 31
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De
risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger
kvar hos mottagaren om: i) mottagaren står kreditrisken för lånet
(dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen
av lånet), eller ii) mottagarens investering är säkrad mot förluster,
om förvaltaren skulle träda i likvidation (dvs. förtroendelånet ingår
inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid even-
tuell konkurs)
3. Obligationer och andra
räntebärande värdepapperInnehav av obligationer och andra räntebärande värdepapper, som är
överlåtbara och vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas
för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form
av äganderätt till det institut som har emitterat värdepapperen. I posten
inräknas
— innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till
en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar
eller en bestämd fast summa på en given dag (eller givna dagar)
eller räknat från en vid emissionen bestämd dag
— överförbara lån som omstrukturerats till ett stort antal identiska
dokument och har en andrahandsmarknad (se även överlåtna lån
under kategori 2)
— efterställda fordringar i form av skuldförbindelser (se även
efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2)
— värdepapper som lånas ut mot säkerhet skall stå kvar i den
ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till
den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett
bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka (och inte endast en
option att låta det återgå). Avsikten härmed är att behandla dessa
transaktioner på samma sätt som repo- och liknande transaktioner
3a. Obligationer och andra
räntebärande värdepapper
med ursprunglig löptid upp
till ett år— Innehav av överlåtbara skuldförbindelser (dokumenterade eller inte)
med ursprunglig löptid upp till ett år
— Överlåtbara lån med ursprunglig löptid upp till ett år som omstruk-
turerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för
handel på andrahandsmarknader
— Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser med ursprunglig
löptid upp till ett år
3b. Obligationer och andra
räntebärande värdepapper
med ursprunglig löptid
över ett år och upp till tva
år— Innehav av överlåtbara skuldförbindelser (dokumenterade eller inte)
med ursprunglig löptid över ett år och upp till två år
— Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över ett år och upp till två
år som omstrukturerats till ett stort antal identiska dokument och är
föremål för handel på andrahandsmarknader
— Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser med ursprunglig
löptid över ett år och upp till tvaår
3c. Obligationer och andra
räntebärande värdepapper
med ursprunglig löptid
över två år— Innehav av överlåtbara skuldförbindelser (dokumenterade eller inte)
med ursprunglig löptid över två år
— Överlåtbara lån med ursprunglig löptid över två år som omstruktu-
rerats till ett stort antal identiska dokument och är föremål för
handel på andrahandsmarknader
— Efterställda fordringar i form av skuldförbindelser med ursprunglig
löptid över två år
4. Andelar i penningmark-
nadsfonderI posten inräknas innehav av andelar som har emitterats av penning-
marknadsfonder. Dessa är värdepappersfonder, vars andelar i fråga om
likviditet utgör närasubstitut till inlåning och som huvudsa kligen inve-
sterar i penningmarknadsinstrument, andelar i penningmarknadsfonder,
andra överförbara skuldförbindelser med en återstående löptid upp till
ett år, insättning i bank eller som strävar efter en avkastning som ligger
nära räntorna på penningmarknadsinstrument (se även kategorierna 5
och 10)
5. Aktier och andra andelar Innehav av värdepapper som medför äganderätt till aktiebolag eller
liknande juridiska personer. Värdepapperen ger vanligen innehavaren
rätt till en andel av bolagens eller de juridiska personernas vinster och
till en andel av deras egna kapital vid likvidation. Andelar i aktiefonder
(utom andelar i penningmarknadsfonder) ingår här
6. Anläggningstillgångar I datainsamlingen består posten av icke-finansiella materiella och2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 32
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
immateriella tillgångar som är avsedda att fortlöpande användas av
uppgiftslämnare under en längre period än ett år. Här ingår mark och
byggnader som disponeras av MFI liksom maskiner och inventarier,
programvara och övrig infrastruktur. Finansiella anläggningstillgångar
tas inte upp här utan under utlåning/obligationer och andra räntebä-
rande värdepapper/aktier och andra andelar beroende på instrumenttyp
7. Övriga tillgångar Posten ”övriga tillgångar” är en restpost på balansräkningens till-
gångssida och definieras som tillgångar som inte kan hänföras till
någon annan kategori
Häri kan ingå:
— Finansiella derivatpositioner med positivt bruttomarknadsvärde
Finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen skall
föras hit när det gäller sammanställningen av statistik
— Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig
till svävande poster
Svävande poster är tillgångssaldon i MFI:s balansräkning, som inte
är kontofördaunder kundna mn men som ändå hänför sig till kund-
medel (dvs. medel som skall investeras, överföras eller avvecklas)
— Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig
till poster på väg
Dessa poster (som oftast tillhör kunder) är medel som håller på att
överföras mellan olika MFI. I posten ingår checkar och andra typer
av betalning som sänts till andra MFI för mottagande
— Upplupnaräntor på utlåning
Upplupna räntor på lån avser ränta som utgör en fordran när boks-
lutet skall rapporteras, men som inte kommer att inflyta förrän
senare (dvs. inte förrän efter rapporteringsdagen). Upplupen ränta
på lån skall tas upp brutto under kategorin övriga tillgångar.
Upplupen ränta skall särskiljas från det lån den hör till, vilket bör
tas upp till det utestående nominella beloppet på rapporterings-
dagen
— Upplupen vinstutdelning— Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter som inte hänför sig
till den primäraMFI-verksa mheten
— Motpost till mynt som ges ut av staten (endast på NCB-balansräk-
ningar)
— Från övrigatillgånga r kanuteslutas finansiella instrument i form av
finansiella tillgångar (som tas upp under andra balansräknings-
poster), vissa finansiella instrument som inte utgör finansiella till-
gångar, såsom garantier, åtaganden, administrerade och
anförtrodda medel (som tas upp utanför balansräkningen) och
icke-finansiella tillgångar, såsom mark och kapitalutrustning (som
tas upp under anläggningstillgångar)
KATEGORIER AV SKULDER
Kategori Viktigare egenskaper
8. Utelöpande sedlar och
myntSkuldkategorin utelöpande sedlar och mynt definieras som utelöpande
sedlar och mynt som allmänt används som betalningsmedel. Häri ingår
sedlar som utgivits av ECB och NCB:er. Utelöpande mynt är inte en
skuldkategori för MFI i de deltagande medlemsstaterna utan för staten.
Mynt är emellertid en del av penningmängdsaggregaten och enligt
praxis skall denna skuld tas upp under kategorin utelöpande sedlar
och mynt. Motposten till denna skuld skall tas upp under övriga till-
gångar
9. Inlåning Belopp som uppgiftslämnare är skyldiga sina fordringsägare, exklusive
belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper. För
datainsamlingen skall kategorin delas upp i inlåning över natten,
inlåning med överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid och
repor
Inlåning täcker även upplåning som skulder för MFI. Begreppsmässigt
står upplåning för belopp som mottagits av MFI och som inte har
formen av inlåning. I ENS 95 skiljer man mellan utlåning och inlåning
utifrån vilken part som tar initiativet (om detta är låntagaren, så utgör
det en utlåning, men om det är långivaren, så är det en inlåning). I2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 33
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
praktiken varierar emellertid betydelsen av den här distinktionen allt
efter den nationella finansstrukturen. För datainsamlingen behandlas
inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida.
Saldon som ses som upplåning skall i stället utan uppdelning klassifi-
ceras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara
instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåning.
Upplåning till MFI som klassificeras som inlåning skall delas upp i
enlighet med kraven för datainsamlingen (dvs. efter sektor, instrument,
valuta och löptid)
Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare skall i
allmänhet klassificeras som inlåning. Instrument kan betecknas som
icke-omsättningsbara i den meningen att det finns restriktioner för
överlåtelse av äganderätten till instrumentet, vilket innebär att de inte
kan handlas eller att de - även om de formellt sett är överlåtbara -
inte kan omsättas eftersom det saknas en reglerad marknad. Icke-
omsättningsbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och
som i ett senare skede blir omsättningsbara och kan handlas på andra-
handsmarknaden bör omklassificeras som skuldförbindelser
Marginalbetalningar i samband med derivat skall klassificeras som
inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till MFI och de
förblir insättarens egendom och skall återbetalas till denne när
kontraktet avvecklas. Med hänsyn till rådande praxis föreslås även att
marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare skall klassifi-
ceras som inlåning endast i den mån MFI får tillgång till medel som
fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som MFI
tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmark-
naden (exempelvis en clearingcentral) skall i princip endast den
återstående delen, som MFI kan förfoga över, klassificeras som
inlåning. De stora skillnaderna i rådande praxis kan göra det svårt att
fastställa vilka marginalinsättningar som verkligen skall återbetalas,
eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på
samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med
medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginal-
insättningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning, allt
beroende på nationell praxis
Öronmärkta saldon i samband med exempelvis leasingavtal klassifi-
ceras som inlåning under inlåning med överenskommen löptid eller
inlåning med uppsägningstid, beroende på löptid/bestämmelser i det
underliggande avtalet
Medel (insättningar) som mottagits på förtroendebasis skall inte tas upp
på MFI:s statistikbalansräkning (se lån som ges på förtroendebasis
under kategori 2)
9.1 Inlåning över natten Insättningar som kan tas ut i kontanter eller på begäran kan överföras
utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan
större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. I denna kategori ingår
saldon avseende belopp i form av elektroniska pengar, antingen
hårdvarubaserade elektroniska pengar (exempelvis kontantkort) eller
mjukvarubaserade elektroniska pengar, som ställts ut av MFI. I posten
skall inte inräknas icke överförbara insättningar som tekniskt sett kantas ut vid anfordran, men där avsevärd straffavgift tas ut:
— saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som kan överföras
genom check, girering, debitering eller liknande utan större straff-
avgift eller begränsningar
— saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran
omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen
efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men
som inte är överförbara
— saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbe-
talda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektro-
niska pengar (exempelvis kontantkort)
— lån som skall återbetalas före stängningsdags dagen efter det att
lånet beviljats
9.2 Inlåning med överens-
kommen löptidIcke överförbara insättningar som inte kan tas ut i kontanter före den
överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under
löptiden endast mot någon form av straffavgift. Posten innehåller
också administrativt reglerad sparinlåning, där löptidskriteriet är irrele-
vant (klassificeras som tillhörande löptidskategorin över två år). Finan-
siella produkter med roll over-bestämmelser skall klassificeras efter
den kortaste löptiden. Även om inlåning med överenskommen löptid2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 34
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
kan tillåta tidigare inlösen efter uppsägning, eller kan inlösas på
anfordran mot viss straffavgift, kan dessa omständigheter inte anses
avgörande för klassificeringen
9.2aInlåning med
överenskommen löptid upp
till ett år— Saldon som placerats med fast löptid på högst ett år (med undantag
för inlåning med en urpsrunglig löptid på en dag), som varken är
överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen
— Saldon som placerats med fast löptid på högst ett år, som inte är
överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning.
Om uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras som tillhö-
rande kategori 9.3a eller 9.3b beroende på vilket som är tillämpligt
— Saldon som placerats med fast löptid på högst ett år, som inte är
överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift
— Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt, som stängs
inom ett år, i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kredi-
trisker men som förblir insättarens egendom och skall återbetalas
till denne när kontraktet avvecklas
— Lån som förekommer i form av ett enda dokument med ursprunglig
löptid upp till ett år
— Icke överlåtbara skuldförbindelser emitterade av MFI (dokumente-
rade eller inte) med ursprunglig löptid upp till ett år
— MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med
ursprunglig löptid upp till ett år
9.2b Inlåning med
överenskommen löptid
över ett år och upp till två
år— Saldon som placerats med fast löptid mellan et och två år, som
varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen
— Saldon som placerats med fast löptid mellan ett och två år, som
inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsäg-
ning. Om uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras som
tillhörande kategori 9.3a eller 9.3b beroende på vilket som är
tillämpligt
— Saldon som placerats med ursprunglig fast löptid mellan ett och två
år, som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss
straffavgift
— Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs
inom ett till två år, i form av kontanter som ställts som säkerhet
mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och skall
återbetalas till denne när kontraktet avvecklas
— Lån som förekommer i form av ett enda dokument med ursprunglig
löptid mellan ett och två år
— Icke överlåtbara skuldförbindelser emitterade av MFI (dokumente-
rade eller inte) med ursprunglig löptid över ett år och upp till två år
— MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med
ursprunglig löptid över ett år och upp till två år
9.2c Inlåning med
överenskommen löptid
över två år— Saldon som placerats med fast löptid över två år, som varken är
överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen
— Saldon som placerats med ursprunglig fast löptid över två år, som
inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsäg-
ning. I fall där uppsägning har skett bör sådana saldon klassificeras
som tillhörande kategori 9.3a eller 9.3b, beroende på vilket som är
tillämpligt
— Saldon som placerats med ursprunglig fast löptid över två år, som
inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffav-
gift
— Saldon (oavsett löptid) för vilka ränta och/eller villkor fastställs i
nationell lagstiftning och som är avsedda för specifika ändamål
(t.ex. bostadsfinansiering) med löptider över två år (även om de
tekniskt sett kan lyftas vid anfordran)
— Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt, som stängs
efter mer än två år, i form av kontanter som ställts som säkerhet
mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och skall
återbetalas till denne när kontraktet avvecklas
— Lån som förekommer i form av ett enda dokument med ursprunglig
löptid över två år
— Icke överlåtbara skuldförbindelser emitterade av MFI (dokumente-
rade eller inte) med ursprunglig löptid över två år
— MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med
ursprunglig löptid över två år2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 35
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
9.3 Inlåning med
uppsägningstidIcke överförbara insättningar utan överenskommen löptid, som inte kan
tas ut i kontanter utan uppsägningstid och som inte kan tas ut i
kontanter före uppsägningstidens utgång eller endast mot viss straffav-
gift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall
juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis
skulle träffas av straffavgifter och avsevärda begränsningar (klassifice-
rade under löptidskategorin upp till tre månader), liksom placerings-
konton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med
restriktiva uttagsvillkor (klassificerade under löptidskategorin över tre
månader)
9.3aInlåning med
uppsägningstid upp till tre
månader— Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan lyftas efter
en uppsägningstid på upp till tre månader. I fall där pengarna kan
lyftas före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför
det att en straffavgift tas ut
— Icke överförbara avistasparkonton och andra former av insättningar
från allmänheten som kan tas ut bara mot en avsevärd straffavgift
även om de juridiskt sett kan lyftas vid anfordran
— Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men
för vilka en uppsägningstid under tre månader för förtida återbetal-
ning har inletts
9.3b Inlåning med
uppsägningstid över tre
månader varav över två år
(i förekommande fall)— Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan lyftas efter
en uppsägningstid över tre månader. I fall där pengarna kan lyftas
före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) tas en straffav-
gift ut
— Placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid
men med restriktivautta gsvillkor
— Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men
för vilka en uppsägningstid av mer än tre månader för förtida
återbetalning har inletts
9.4 Repor Motposten till kontanter, som mottagits i utbyte mot värdepapper/guld,
som sålts av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande
åtagande att återköpa samma (eller motsvarande) värdepapper/guld till
ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som uppgiftslämnare
mottagit i utbyte mot värdepapper/guld, som överlåtits till tredje man
(tillfällig förvärvare) skall klassificeras som repoavtal, om det finns
ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast
en option att låta den återgå. Detta innebär att uppgiftslämnare behåller
den faktiska (ekonomiska) äganderätten till de underliggande värdepap-
peren/guldet under transaktionen. I det avseendet är inte den rent juri-
diska äganderättsövergången avgörande för behandlingen av repo-
liknande transaktioner. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de
mottagna värdepapperen genom en repa, skall den försäljningen ses
som en outright värdepappers/guld-transaktion och tas upp i den tillfäl-
liga förvärvarens balansräkning som en negativ post i portföljen för
värdepapper/guld
De följande tre varianterna av repo-liknande transaktioner är alla utfor-
made så att de skall uppfylla de villkor som gäller för att behandlas
som lån mot säkerhet. Belopp som mottagits av uppgiftslämnare (som
utbyte för värdepapper/guld som tillfälligt överlåtits till tredje man)
skall således behandlas som repoavtal
— Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper/guld, som tillfälligt
överlåtits till tredje man i form av repoavtal
— Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper/guld, som tillfälligt
överlåtits till tredje man i form av obligationslån (mot säkerhet i
form av kontanter)
— Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper/guld, som tillfälligt
överlåtits till tredje man i form av återköpsavtal (sale/buy-back)
10. Andelar i penning-
marknadsfonderAndelar emitterade av penningmarknadsfonder. En penningmarknads-
fond definieras som en värdepappersfond, vars andelar i fråga om likvi-
ditet utgör nära substitut till inlåning och som huvudsakligen investerar
i penningmarknadsinstrument, i andelar i penningmarknadsfonder, i
andra överförbara skuldförbindelser med en återstående löptid upp till
ett år, i insättningar i bank eller som strävar efter en avkastning som
ligger nära räntorna på penningmarknadsinstrument.
11. Emitterade värde-
papperVärdepapper - utom aktier - som emitterats av uppgiftslämnare och
som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 36
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren
någon form av äganderätt till det institut som har emitterat värdepap-
peret. I posten inräknas värdepapper som ger innehavaren en ovill-
korlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av
kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag
(eller dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. Icke-
överlåtbara instrument som emitteras av uppgiftslämnare och som
senare blir överlåtbara bör omklassificeras som skuldebrev (se även
kategori 9)
Efterställda skulder som emitterats av MFI skall, när det gäller finan-
smarknadsstatistik, behandlas på samma sätt som andra skulder som
MFI ådragit sig. Efterställda skulder som emitterats i form av värde-
papper skall alltså klassificeras som emitterade värdepapper, medan
efterställda skulder som emitterats av MFI i form av in eller utlåning
skall klassificeras som inlåning. Om de nationella centralbankerna i
statistiken fastställer alla efterställda skulder som emitterats av MFI
som en enda post skall siffran tas upp under posten emitterade värde-
papper, eftersom efterställda skulder oftare utgörs av värdepapper än av
lån. Efterställda skulder bör inte föras in under skuldposten eget kapital
och reserver
11aVärdepa pper med
ursprunglig löptid upp till
ett år— Överlåtbara skuldförbindelser som emitterats av MFI (dokumente-
rade eller inte) med en ursprunglig löptid upp till ett år
— Efterställda skulder som emitterats av MFI i form av skuldförbin-
delser med en ursprunglig löptid upp till ett år
11b Värdepapper med
ursprunglig löptid över ett
år och upp till två år— Överlåtbara skuldförbindelser emitterade av MFI (dokumenterade
eller inte) med ursprunglig löptid över ett år och upp till två år
— Efterställda skulder emitterade av MFI i form av skuldförbindelser
med ursprunglig löptid över ett år och upp till två år
11c Värdepapper med
ursprunglig löptid över två
år— Överlåtbara skuldförbindelser emitterade av MFI (dokumenterade
eller inte) med ursprunglig löptid över två år
— Efterställda skulder emitterade av MFI i form av skuldförbindelser
med ursprunglig löptid över två år
12. Eget kapital och
reserverI datainsamlingen redovisas här de poster som härrör från emissionen
av aktiekapital i uppgiftslämnande MFI till aktieägare eller andra
ägare och som för innehavaren medför äganderätt till institutet och
vanligen rätt till en del av institutets vinst och av dess egna kapital
vid likvidation. Hit räknas också outdelade förmåner och medel som
uppgiftslämnare avsatt för väntade framtida betalningar och åtaganden.
Häri ingår:
— Aktiekapital
— Outdelade förmåner och medel— Specifika och allmänna reserver mot förluster i samband med
utlåning, värdepapper och andra typer av tillgångar (kan redovisas
enligt bokföringsreglerna)
13. Övriga skulder Posten övriga skulder är en restpost på balansräkningens skuldsida för
skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori
Den här posten kan innefatta:
— Finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden
Finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen skall
föras hit när det gäller sammanställningen av statistik
— Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig
till svävande poster
Svävande poster är saldon i MFI:s balansräkning som inte är
kontofördaunder kundna mn men som ändå hänför sig till kund-
medel (dvs. medel som skall investeras, överföras eller avvecklas)
— Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig
till poster på väg
Poster på väg är medel (oftast tillhörande kunder) som är under
överföring mellan MFI. Posterna innefattar överföringar som har
debiterats på kunders konton och övriga poster för vilka
uppgiftslämnarna ännu inte betalat motsvarande belopp
— Upplupnaräntor på inlåning
Upplupnaräntor på inlåning a vser räntasom utgör en skuld när
bokslutet skall rapporteras, men som inte kommer att betalas2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 37
▼B
Kategori Viktigare egenskaper
förrän senare (dvs. inte förrän efter rapporteringsdagen). I enlighet
med allmänna principer för periodiserad redovisning skall ränta på
lån tas upp i balansräkningen allt eftersom den uppkommer.(dvs.
enligt bokföringsmässiga grunder) i stället för när den betalas
(kontantprincipen). Upplupen ränta på lån skall tas upp brutto under
kategorin övriga skulder. Upplupen ränta skall särskiljas från den
inlåningskategori den hör till, vilken bör tas upp till det utestående
nominella beloppet på rapporteringsdagen
— Upplupen vinstutdelning— Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig
till den primära MFI-verksamheten (belopp som skall betalas till
leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter, etc.)
— Reserver för åtaganden gentemot tredje man (pensioner, utdelning,
etc.)
— Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt
Marginalbetalningar som görs enligt derivatkontrakt skall normalt
klassificeras som inlåning (se kategori 9)
De stora skillnaderna i rådande praxis gör det svårt att fastställa
vilka marginalbetalningar som verkligen skall återbetalas, eftersom
olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på
samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med
medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa
marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som
inlåning, allt beroende på nationell praxis
— Nettopositioner som härrör från värdepapperslån utan säkerhet i
form av kontanter
— Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig
till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner eller valut-
atransaktioner
Från posten övrigaskulder ka n uteslutas i det närmaste alla finan-
siella instrument i form av finansiella skulder (som tas upp under
andra balansräkningsposter), finansiella instrument som inte utgörs
av finansiella skulder, såsom garantier, åtaganden, administrerade
lån och förtroendelån, icke-finansiella skulder såsom kapitalposter
på skuldsidan (som tas upp under eget kapital och reserver)2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 38
▼B
BILAGA II
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER, ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH
BESTÄMMELSER RÖRANDE FUSIONERANDE KREDITINSTITUT I
FRÅGA OM TILLÄMPNINGEN AV KASSAKRAVSSYSTEMET
DEL 1
Särskilda bestämmelser
I.Kreditinstitut med full rapporteringsskyldighet
1. För en korrekt beräkning av en kassakravsbas på vilken en positiv kassak-
ravsprocent tillämpas krävs en månadsvis uppdelning på kreditinstituts
inlåning med överenskommen löptid över två år, inlåning med
uppsägningstid över två år och skulder avseende repoavtal gentemot
(inhemska och andra deltagande medlemsstaters) MFI, kassakravspliktiga
kreditinstitut, ECB och NCB:er samt staten och gentemot motparter i övriga
utlandet. Kreditinstituten kan också rapportera positioner mot andra MFI än
kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er i stället för gentemot
MFI och kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er, förutsatt att
uppgifterna är tillräckligt detaljerade och att inga poster i fetstil påverkas.
Dessutom kan kreditinstitut som omfattas av kassakrav - beroende på de
nationella systemen för insamling av statistiska uppgifter och förutsatt att
de definitioner och klassifikationsprinciper för MFI-balansräkningen som
anges i den här förordningen följs helt och fullt - alternativt välja att
lämna de uppgifter som behövs för beräkning av kassakravsbasen, med
undantag av uppgifter om omsättningsbara instrument, i enlighet med fotnot
5 till tabell 1 i bilaga I, förutsatt att inga poster i fetstil påverkas.
II.Rapporteringskrav för små kreditinstitut behandlade som ”tail”
2. Små ”tail”-klassificerade kreditinstitut skall som ett minimikrav rapportera
de kvartalsdata som behövs för att i enlighet med tabellen i den här bilagan
beräkna kassakravsbasen inom Europeiska centralbankssystemets (ECBS)
kassakravssystem. ”Tail”-klassificerade kreditinstitut skall säkerställa att
rapporteringen i enlighet med tabellen överensstämmer helt med de defini-
tioner och klassificeringar som används i tabell 1. Kassakravsbasen för tre
(enmånaders) uppfyllandeperioder för de ”tail”-klassificerade instituten
beräknas på de kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av kvartalet
som samlas in av de nationella centralbankerna (NCB) med en rapporter-
ingsfrist på 28 arbetsdagar från utgången av det kvartal som statistiken
avser.
III.Rapportering av konsoliderade data på gruppbasis från kreditin-
stitut som omfattas av ECBS kassakravssystem
3. Efter tillstånd från Europeiska centralbanken (ECB) får kassakravspliktiga
kreditinstitut tillämpa konsoliderad statistikrapportering för en grupp av
kassakravspliktiga kreditinstitut inom samma nationella territorium, förutsatt
att alla de berörda instituten har avstått från möjligheten att avräkna ett
engångsavdrag från kassakravet. Avdragsmöjligheten kvarstår dock för
gruppen som helhet. Alla sådana institut tas upp var för sig i ECB:s lista
över MFI.
4. Om samtliga kreditinstitut i gruppen räknas som ”tail” behöver den endast
lämna in data enligt förenklade rapporteringskrav för sådana institut. Annars
gäller full rapporteringsskyldighet för hela gruppen.
IV.Tabellkolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och
NCB:er”
5. Kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB och NCB:er” skall
inte innehålla uppgiftslämnarnas skulder mot institut som beviljats undantag
från ECBS kassakravssystem, dvs. institut som har undantagits av andra
orsaker än rekonstruktion.
6. Listan över undantagna institut innehåller endast institut som beviljats
undantag av andra skäl än rekonstruktion. Institut som tillfälligt medgetts
undantag från kassakrav på grund av att de är föremål för rekonstruktion
behandlas som kassakravspliktiga institut, och skulder mot sådana institut
skall därför ingå i kolumnen ”varav kassakravspliktiga kreditinstitut, ECB
och NCB:er”. Skulder mot institut som i praktiken inte behöver hålla
kassakravsmedel hos ECBS till följd av det generella avdraget skall också
inräknas under den kolumnen.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 39
▼C1
▼B
▼B
DEL 2
Övergångsbestämmelser
7. Rapportering om inlåning med uppsägningstid över två år är tills vidare
frivillig. Uppgiftslämnare har valfrihet, dvs. de får antingen rapportera verk-
liga siffror (inkl. nollpositioner) eller ”uppgifter saknas” (med respektive
symbol). De som en gång valt att rapportera verkliga siffror har inte längre
möjlighet att rapportera ”uppgifter saknas”.
DEL 3
Fusioner där kreditinstitut ingår
8. I denna bilaga har termerna fusion,fusionerande institut och förvärvande
institut den betydelse som anges i Europeiska centralbankens förordning
(EG) nr 2818/98 av den 1 december 1998 angående tillämpningen av mini-
mireserver (kassakrav) (ECB/1998/15)(1), ändrad genom förordning (EG) nr
1921/200 (ECB/2000/8)(2).
9. För den uppfyllandeperiod under vilken en fusion träder i kraft skall kassak-
raven för det förvärvande institutet beräknas och fullgöras i enlighet med
artikel 13 i förordning (EG) nr 2818/98 (ECB/1998/15).
10. För de följande uppfyllandeperioderna skall kassakravet för det förvärvande
institutet i tillämpliga fall beräknas på grundval av en kassakravsbas och av
statistiska uppgifter som lämnats i enlighet med reglerna i tillägget till den
här bilagan. I annat fall skall de vanliga reglerna för rapportering av statis-
tiska uppgifter och beräkning av kassakrav i artikel 3 i förordning (EG) nr
2818/98 (ECB/1998/15) gälla.
11.Tillfälligt undantag från det förvärvande institutets normala rappor-
tering
Utan att det påverkar skyldigheterna i föregående punkter kan berörd NCB
ge det förvärvande institutet tillstånd att uppfylla sin skyldighet att lämna
statistiska uppgifter genom ett tillfälligt förfarande, exempelvis separat för
vart och ett av de fusionerande instituten under ett antal perioder efter det
att fusionen trätt i kraft. Detta undantag från normala rapporteringsförfar-
anden måste begränsas till att gälla kortast möjliga tid och får inte
överskrida sex månader räknat från det att fusionen trätt i kraft. Detta
undantag påverkar inte det förvärvande institutets skyldighet att uppfylla
sinara pporteringsskyldigheter enligt den här förordningen och, i förekom-
mande fall, dess skyldighet att uppfylla de fusionerande institutens
rapporteringsskyldigheter i enlighet med den här bilagan.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 40
(1) EGT L 356, 30.12.1998, s. 1.
(2) EGT L 229, 9.9.2000, s. 34.
▼C1
2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 41
▼B
TILLÄGG
Särskilda bestämmelser för beräkning av kassakrav för fusionerande kreditinstitut (1)
Fall nr Typ av fusion Skyldigheter
1 En fusion, varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) förvärvar ett
eller flera kreditinstitut med full
rapporteringsskyldighet (de fusione-
rande instituten), träder i kraft efter
utgången av den tidsfrist som berörd
NCB fastställer för inlämnande av
månadsvisa statistiska uppgifter för
föregående månad i enlighet med
artikel 4 i den här förordningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-
perioden om fusionen inte ägt rum. Endast
ett engångsavdrag skall medges
2 En fusion, varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) förvärvar ett
eller flera ”tail”-klassificerade institut
och eventuellt ett eller flera kreditin-
stitut med full rapporteringsskyldighet
(de fusionerande instituten), träder i
kraft efter utgången av den tidsfrist
som berörd NCB fastställer för inläm-
nande av statistiska uppgifter för
föregående kvartal i enlighet med
artikel 4 i den här förordningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-
perioden om fusionen inte ägt rum. Endast
ett engångsavdrag skall medges
3 En fusion, varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) förvärvar ett
eller flera kreditinstitut med full
rapporteringsskyldighet (de fusione-
rande instituten), träder i kraft mellan
utgången av en månad och den tidsfrist
som berörd NCB fastställer för inläm-
nande av månadsvisa statistiskauppgifter för föregående månad i
enlighet med artikel 4 i den här förord-
ningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-perioden om fusionen inte ägt rum. Endast
ett engångsavdrag skall medges. Det
förvärvande institutet skall, utöver sin egen
rapporteringsskyldighet, även uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämna statistiska uppgifter för den månad
som föregår fusionen
4 En fusion, varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) förvärvar ett
eller flera ”tail”-klassificerade kreditin-
stitut och eventuellt ett eller flera
kreditinstitut med full rapporterings-
skyldighet (de fusionerande instituten),
träder i kraft mellan utgången av ett
kvartal och den sista dag som berörd
NCB fastställer för inlämnande av
statistiska uppgifter för föregående
kvartal i enlighet med artikel 4 i den
här förordningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-
perioden om fusionen inte ägt rum. Endast
ett engångsavdrag skall medges. Det
förvärvande institutet skall, utöver sin egen
rapporteringsskyldighet, även uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämna statistiska uppgifter för den månad
eller, beroende på institutet, det kvartal
som föregår fusionen
5 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
kreditinstitut med full rapporterings-
skyldighet och eventuellt ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
efter utgången av den tidsfrist som
berörd NCB fastställer för inlämnande
av statistiska uppgifter för föregående
månad i enlighet med artikel 4 i den
här förordningenSamma förfarande som för fall 12001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 42
▼B
Fall nr Typ av fusion Skyldigheter
6 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
efter utgången av den tidsfrist som
berörd NCB fastställer för inlämnande
av statistiska uppgifter för föregående
kvartal i enlighet med artikel 4 i den
här förordningenFrån och med den uppfyllandeperiod som
följer på fusionen och intill dess det
förvärvande institutet första gången har
lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de
förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klas-
sificerade institut som anges i bilaga II till
den här förordningen skall kassakravet för
det förvärvande institutet beräknas på
grundval av en kassakravsbas som omfattar
de sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-
perioden om fusionen inte ägt rum. Endastett engångsavdrag skall medges
7 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraftefter utgången av den tidsfrist som
berörd NCB fastställer för inlämnande
av statistiska uppgifter för föregående
kvartal i enlighet med artikel 4 i den
här förordningen och det ”tail”-klassi-
ficerade institutet, i och med fusionen,
blir ett institut med full rapporterings-
skyldighetSamma förfarande som för fall 2
8 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
mellan utgången av ett kvartal och
den sista dag som berörd NCB
fastställer för inlämnande av statistiska
uppgifter för föregående kvartal i
enlighet med artikel 4 i den här förord-
ningenFrån och med den uppfyllandeperiod som
följer på fusionen och intill dess det
förvärvande institutet första gången har
lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de
förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klas-
sificerade institut som anges i bilaga II till
den här förordningen skall kassakravet för
det förvärvande institutet beräknas på
grundval av en kassakravsbas som omfattar
de sammanlagda kassakravsbaserna för det
förvärvande institutet och för de fusione-
rande instituten. De kassakravsbaser som
skall läggas samman är de som skulle ha
varit relevanta för den aktuella uppfyllande-
perioden om fusionen inte ägt rum. Endast
ett engångsavdrag skall medges. Det
förvärvande institutet skall, utöver sin egen
rapporteringsskyldighet, även uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämna statistiska uppgifter för det kvartal
som föregår fusionen
9 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
kreditinstitut med full rapporterings-
skyldighet och eventuellt ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
mellan utgången av en månad och den
sista dag som berörd NCB fastställer
för inlämnande av månadsvisa statis-
tiska uppgifter för föregående månad i
enlighet med artikel 4 i den här förord-
ningenSamma förfarande som för fall 32001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 43
▼B
Fall nr Typ av fusion Skyldigheter
10 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) förvärvar ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
mellan utgången av ett kvartal och
den sista dag som berörd NCB
fastställer för inlämnande av statistiska
uppgifter för föregående kvartal i
enlighet med artikel 4 i den här förord-
ningen och det ”tail”-klassificerade
institutet, i och med fusionen, blir ett
institut med full rapporteringsskyl-
dighetSamma förfarande som för fall 4
11 En fusion, varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) bildas av kredi-
tinstitut med full rapporteringsskyl-
dighet (de fusionerande instituten),
träder i kraft mellan utgången av en
månad och den sista dag som berördNCB fastställer för inlämnande av
månadsvisa statistiska uppgifter för
föregående månad i enlighet med
artikel 4 i den här förordningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för de
fusionerande instituten. De kassakravsbaser
som skall läggas samman är de som skulleha varit relevanta för den aktuella uppfyl-
landeperioden om fusionen inte ägt rum.
Endast ett engångsavdrag skall medges.
Det förvärvande institutet skall uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämna statistiska uppgifter för den månad
som föregår fusionen
12 En fusion. varigenom ett kreditinstitut
med full rapporteringsskyldighet (det
förvärvande institutet) bildas av ett
eller flera ”tail”-klassificerade kreditin-
stitut och eventuellt ett eller flera
kreditinstitut med full rapporterings-
skyldighet (de fusionerande instituten),
träder i kraft mellan utgången av ett
kvartal och den sista dag som berörd
NCB fastställer för inlämnande av
statistiska uppgifter för föregående
kvartal i enlighet med artikel 4 i den
här förordningenFör den uppfyllandeperiod som följer på
fusionen skall kassakravet för det
förvärvande institutet beräknas på grundval
av en kassakravsbas som omfattar de
sammanlagda kassakravsbaserna för de
fusionerande instituten. De kassakravsbaser
som skall läggas samman är de som skulle
ha varit relevanta för den aktuella uppfyl-
landeperioden om fusionen inte ägt rum.
Endast ett engångsavdrag skall medges.
Det förvärvande institutet skall uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämnauppgifter för den måna d eller,
beroende på institutet, det kvartal som
föregår fusionen
13 En fusion, varigenom ett ”tail”-klassifi-
cerat kreditinstitut (det förvärvande
institutet) bildas av ett eller flera
”tail”-klassificerade kreditinstitut (de
fusionerande instituten), träder i kraft
mellan utgången av ett kvartal och
den sista dag som berörd NCB
fastställer för inlämnande av statistiska
uppgifter för föregående kvartal i
enlighet med artikel 4 i den här förord-
ningenFrån och med den uppfyllandeperiod som
följer på fusionen och intill dess det
förvärvande institutet första gången har
lämnat kvartalsuppgifter i enlighet med de
förenklade rapporteringskrav för ”tail”-klas-
sificerade institut som anges i bilaga II till
den här förordningen skall kassakravet för
det förvärvande institutet beräknas på
grundval av en kassakravsbas som omfattar
de sammanlagda kassakravsbaserna för de
fusionerande instituten. De kassakravsbaser
som skall läggas samman är de som skulle
ha varit relevanta för den aktuella uppfyl-
landeperioden om fusionen inte ägt rum.
Endast ett engångsavdrag skall medges.
Det förvärvande institutet skall uppfylla de
fusionerande institutens skyldighet att
lämna statistiska uppgifter för det kvartal
som föregår fusionen
(1) I tabellen speciferas sådana mera omfattande förfaranden som gäller för vissa fall. Vanliga regler för rappor-
tering av statistiska uppgifter och beräkning av kassakravet enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2818/98
(ECB/1998/15) skall gälla för fall som inte tas upp i tabellen.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 44
▼B
BILAGA III
STATISTIKKRAV FÖR SMÅ MFI SOM INTE ÄR KREDITINSTITUT
Nationella centralbanker som beslutar medge små MFI som inte är kreditinstitut
undantag från full rapporteringsskyldighet skall informera de undantagna insti-
tuten om sitt beslut, men fortsätta att som ett minimikrav årligen samla in
uppgifter över institutens balansomslutning, så att storleken på rapporterande
”tail”-klassificerade institut kan följas upp.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 45
▼B
BILAGA IV
MINIMISTANDARDER SOM SKALL TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA
UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN
Uppgiftslämnarna skall tillämpa följande minimistandarder för att uppfylla
ECB:s rapporteringskrav:
1.Minimistandarder för dataöverföring
a) Rapporteringen till de nationella centralbankerna skall ske snabbt och inom
de tidsramar som fastställts av centralbankerna.
b) Rapporterna skall till form och uppställning följa de tekniska rapporterings-
krav som fastställts av de nationella centralbankerna.
c) Kontaktperson(er) hos uppgiftslämnarna skall namnges.
d) De tekniska specifikationerna för dataöverföringen till de nationella central-
bankerna skall följas.
2.Minimistandarder för noggrannhet
e) De statistiska uppgifterna skall vara exakta:
— uppgifterna skall stämma lineärt (t.ex. balansräkningarna måste gå jämnt
ut, delsummorna skall sammanräknade stämma med totalsumman), och
— uppgifter som inrapporteras med olika frekvens skall stämma sinse-
mellan.
f) Uppgiftslämnarna skall kunna lämna information om den utveckling som
inrapporterade data visar.
g) Statistiken skall vara fullständig, luckor i uppgifterna skall påpekas och
förklaras för de nationella centralbankerna och i förekommande fall snarast
möjligt rättas till.
h) Statistiken får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor.
i) Uppgiftslämnarna skall använda de enheter och antal decimaler som föresk-
rivits av de nationella centralbankerna för den tekniska överföringen av data.
j) Uppgiftslämnarna skall tillämpa de avrundningsregler som föreskrivits av de
nationella centralbankerna för den tekniska överföringen av data.
3.Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse
k) Statistiken skall överensstämma med definitioner och klassificeringar i den
här förordningen.
l) Vid avvikande definitioner och klassificeringar skall uppgiftslämnarna i
förekommande fall regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan
använda mått och måtten enligt ECB:s förordning.
m) Uppgiftslämnarna skall kunna förklara avbrott i inrapporterade data jämfört
med uppgifternaför föregående period.
4.Minimistandarder för revidering
n) De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och de nation-
ella centralbankerna skall följas. Avvikelser från normala
revideringsförfaranden skall förklaras i noter.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 46
▼B
BILAGA V
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER FÖR TILLÄMPNINGEN AV FÖRORD-
NINGEN
1. Förordningen skall tillämpas från och med rapporteringen av månadsuppgif-
terna för januari 2003.
2. Under en övergångsperiod på tolv månader kan de nya månadsvisa stockupp-
gifterna rapporteras till ECB med en förskjutning på en extra månad från och
med stängningsdags den femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad
som uppgifterna avser. De nationella centralbankerna bestämmer när de
senast behöver få in uppgifterna för att kunna lämna dem till ECB i tid.
3. Under en övergångsperiod på tolv månader kan uppgifter om av- och
nedskrivningar på lån och prisförändringar på värdepapper rapporteras till
ECB med en förskjutning på en extra månad från och med stängningsdags
den femtonde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna
avser. De nationella centralbankerna bestämmer när de senast behöver få in
uppgifternaför a tt kunnalämnadem till ECB i tid.
4. För den månadsvisa uppdelningen på löptid av utlåning/inlåning gentemot
övriga utlandet och den extra kvartalsvisa uppdelningen efter valuta av denna
utlåning/inlåning som behövs för statistiken rörande betalningsbalansen, har
varje medlemsstat möjlighet att utifrån sina egna behov fastställa en tidtabell
för användningen av MFI:s balansräkningsuppgifter för betalningsbalansstati-
stiken.
5. En särskild övergångsföreteelse är övriga medlemsstaters införande av euron.
MFI beaktar detta genom att behålla möjligheten att dela upp positioner gent-
emot hemmahörande i icke deltagande medlemsstater efter land. I princip
borde dessa saldon även delas upp efter respektive valutor, och särskilja
icke deltagande medlemsstaters valuta, euron och övriga valutor. För att
minska den tämligen tunga rapporteringsbördan kan eventuellt uppgifterna
rörande tiden före det att en ändring av sammansättningen av de deltagande
medlemsstaterna blir känd framställas på ett mer flexibelt sätt, förutsatt att
ECB gett sitt godkännande.
6. När utbytet av sedlar och mynt genomförs i samband med att en medlemsstat
inför euron skall de poster i rapporteringsschemat som är uttryckta i
medlemsstatens nationella valuta inkluderas i de poster som anges i euro
från och med den dag medlemsstaten går in i den monetära unionen och
innan utbytet av den berörda valutan till euro har avslutats.2001R2423 — SV — 01.01.2003 — 000.001 — 47