1538/91 - - - I
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för
fjäderfäkött
(EGT nr L 143, 7.6.1991, s. 11)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
Kommissionens förordning (EEG) nr 2988/91 av den 11 oktober 1991 L 284 26 12.10.1991
Kommissionens förordning (EEG) nr 315/92 av den 10 februari 1992 L 34 23 11.2.1992
Kommissionens förordning (EEG) nr 1980/92 av den 16 juli 1992 L 198 31 17.7.1992
Kommissionens förordning (EEG) nr 2891/93 av den 21 oktober 1993 L 263 12 22.10.1993
Kommissionens förordning (EG) nr 1026/94 av den 2 maj 1994 L 112 32 3.5.1994
Kommissionens förordning (EG) nr 3239/94 av den 21 december 1994 L 338 48 28.12.1994
Kommissionens förordning (EG) nr 2390/95 av den 11 oktober 1995 L 244 60 12.10.1995
Kommissionens förordning (EG) nr 205/96 av den 2 februari 1996 L 27 6 3.2.1996
Kommissionens förordning (EG) nr 1000/96 av den 4 juni 1996 L 134 9 5.6.1996
Rättad genom:
C1 Rättelse, EGT nr L 284, 6. 11. 1996, s. 20 (1000/96)
1538/91 - - - I
IKOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91
av den 5 juni 1991
om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för
fjäderfäkött
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR
ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeis-
ka ekonomiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1906/90 av
den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för fjäderfä-
kött (1), särskilt artikel 9 i denna, och
med beaktande av följande:
Genom förordning (EEG) nr 1906/90 antogs vissa handels-
normer för fjäderfä. Tillämpningen av dessa kräver att man
fastställer bestämmelser om särskilt förteckningen över de
fjäderfäslaktkroppar, delar därav och slaktbiprodukter för
vilka nämnda förordning gäller, klassificering efter konfor-
mation, utseende och vikt, typer av presentationsformer,
det namn i vilket de aktuella produkterna skall säljas, det
valfria användandet av uppgifter om kylmetoder och pro-
duktionssystem, villkoren för lagring och transport av vissa
typer av fjäderfäkött och tillsynen av dessa bestämmelser
för att säkerställa att de tillämpas enhetligt inom hela ge-
menskapen.
För att göra det möjligt att saluföra fjäderfä i olika klasser
beroende på konformation och utseende, är det nödvändigtatt fastställa definitioner av slaktkropparnas arter, ålder
och presentationsformer, samt när det gäller styckningsde-
lar av fjäderfäkött, den anatomiska konformationen och in-
nehållet. För den produkt som kallas ”foie gras”, dvs. fet
gås- och anklever, är det med hänsyn till denna produkts
höga värde och den därav följande risken för bedrägligt
förfarande, nödvändigt att fastställa särskilt exakta minimi-
handelsnormer.
Dessa normer behöver inte tillämpas på vissa produkter
och presentationsformer som är av lokal eller på annat sätt
begränsad betydelse. De namn i vilka sådana produkter
säljs bör emellertid inte vara av en sådan art att de väsent-
ligt kan vilseleda konsumenten att förväxla dessa produkter
med produkter som omfattas av dessa bestämmelser. Lika-
ledes bör denna bestämmelse även gälla för ytterligare be-
skrivande termer som används för att närmare namnge så-
dana produkter.
(1) EGT nr L 173, 6.7.1990, s. 1.
1538/91 - - - I
IILagrings- och hanteringstemperaturen är av avgörande be-
tydelse för upprätthållandet av höga kvalitetsnormer. Föl-
jaktligen är det lämpligt att fastställa en minimitemperatur
vid vilken frysta produkter av fjäderfäkött skall förvaras.
Bestämmelserna i denna förordning, särskilt dem om kon-
troll och genomförande, skall tillämpas enhetligt inom hela
gemenskapen. Även de tillämpningsföreskrifter som fast-
ställs i dessa syften skall vara enhetliga. Följaktligen är det
nödvändigt att besluta om gemensamma åtgärder med hän-
syn till provtagningsförfaranden och toleranser.
För att ge konsumenten tillräckliga, otvetydiga och objekti-
va upplysningar om sådana produkter som bjuds ut till för-
säljning, samt för att inom hela gemenskapen säkerställa
den fria rörligheten för dessa produkter, är det nödvändigt
att så långt som möjligt säkerställa att det i handelsnormer
för fjäderfäkött tas hänsyn till bestämmelserna i rådets di-
rektiv nr 76/211/EEG av den 20 januari 1976 om tillnärm-ningen av medlemsstaternas lagar om vissa konsumentför-
packade produkters sammansättning efter vikt eller
volym (
1), ändrat genom direktiv nr 78/891/EEG (2).
Exempel på frivilliga uppgifter som får användas vid märk-
ning är kylmetoden och särskilda produktionssystem. Med
hänsyn till konsumentskyddet bör det fastställas att vid
märkning med produktionssystemet skall angivande av vis-
sa uppgifter, såsom ålder vid slakt eller gödningsperiodens
längd och innehållet i vissa foderingredienser, vara under-
ordnat noggrant definierade kriterier för både driftsförhål-
landen och kvantitetsgränser.
Det är lämpligt att kommissionen ständigt övervakar att
särskilt de eventuella nationella åtgärder som vidtas till
följd av dessa bestämmelser är förenliga med gemenskaps-
rätten, inbegripet handelsnormerna. Särskilda bestämmelser
bör även fastställas för registreringen och den regelbundna
kontrollen av företag som har tillstånd att använda termer
som hänvisar till särskilda produktionssystem. Sådana före-
tag måste följaktligen vara skyldiga att för detta syfte föra
regelbundna och detaljerade register.
(1) EGT nr L 46, 21.2.1976, s. 1.
(2) EGT nr L 311, 4.11.1978, s. 21.
1538/91 - - - I
IIIMed hänsyn till den särskilda arten av dessa kontroller kan
de behöriga myndigheterna i den aktuella medlemsstaten,
förutsatt att det finns lämpliga tillsyns- och säkerhetsföre-
skrifter, delegera ansvaret för dessa kontroller till externa
organ som har lämpliga kvalifikationer och vederbörligt
tillstånd.
Om aktörerna i tredje land vill använda de valfria uppgif-
terna om kylmetoder och produktionssystem bör de ges
möjlighet att göra detta, förutsatt att de beviljas tillstånd
av den behöriga myndigheten i det aktuella tredje landet,
vilken myndighet skall finnas uppförd i en förteckning som
sammanställts av kommissionen.
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga
med yttrandet från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött
och ägg.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
1538/91 - - - I
1Artikel 1
De produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EEG)
nr 1906/90 definieras på följande sätt:
1.Fjäderfäslaktkroppar
a) TAMHÖNS (Gallus domesticus)
— kycklingar, slaktkycklingar: höns med böj-
lig bröstbensspets (inte förbenad),
— tuppar, hönor, gryt- eller kokhöns: höns
med stel bröstbensspets (förbenad),
— kapuner: tuppar som före könsmognaden
kastrerats genom ett kirurgiskt ingrepp ochsom slaktas vid en ålder på lägst 140 dagar;
efter kastreringen bör kapunerna gödas under
en period på minst 77 dagar.
— poussin, coquelet: kyckling med en slaktvikt
på högst 650 g (utan inkråm, huvud och föt-
ter); kycklingar på 650–750 g får kallas ‘pous-
sin’ om slaktåldern är högst 28 dagar. Med-
lemsstaterna får tillämpa artikel 11 vid kontroll
av denna slaktålder.
b) KALKONER (Meleagris gallopavo dom.)
— (unga) kalkoner: kalkoner med böjlig bröst-
bensspets (inte förbenad),
— kalkoner: kalkoner med stel bröstbensspets
(förbenad),
c) ANKOR ( Anas platyrhynchos dom., cairina mu-
schata) ,m u l a r d ä n d e r( C m x A p )
— unga ankor eller ankungar, (unga)
myskänder, (unga) mulardänder: änder
med böjlig bröstbenspets (inte förbenad),
— ankor, myskänder, mulardänder: änder
med stel bröstbenspets (förbenad).1538/91
1000/96
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
2d) GÄSS (Anser anser dom.)
— ( u n g a )g ä s se l l e rg å s u n g a r :g ä s sm e db ö j -
lig bröstbensspets (inte förbenad). Fettlagret
över hela slaktkroppen är tunt eller medel-
tjockt. Unggåsens fett kan ha en färg som ty-
der på en särskild diet,
— gäss: gäss med stel bröstbensspets (förbenad).
Över hela kroppen finns ett medeltjockt till
tjockt fettlager,
e) PÄRLHÖNS (Numida meleagris domesticus)
— (unga) pärlhöns: pärlhöns med böjlig bröst-
bensspets (inte förbenad),
— pärlhöns: pärlhöns med stel bröstbensspets
(förbenad).
Vid tillämpning av denna förordning skall könsrelaterade
varianter av nämnda termer tolkas som synonyma termer.
2.Styckningsdelar av fjäderfäkött
a) Halva: halva kroppen, som delats genom ett läng-
sgående snitt längs bröstbenet och ryggbenet.
b) Kvart: lårkvart eller bröstkvart som erhållits ge-
nom ett snitt genom en halva.
c) Bakdelspart: båda lårkvarterna förenade med en
del av ryggen, med eller utan gumpen.
d) Bröst: bröstbenet och revbenen eller en del därav,
fördelad på båda sidor om bröstbenet, med omgi-
vande muskulatur. Bröstet kan vara helt eller halvt.
e) Klubba: lårbenet, skenbenet och vadbenet med
omgivande muskulatur. De två snitten skall göras
vid lederna.
f) Kycklingklubba med en del av ryggen: ryg-
gens vikt överskrider inte 25 % av hela delen.
g) Överlår: lårbenet med omgivande muskulatur. De
två snitten skall göras vid lederna.
h) Ben: skenbenet och vadbenet med omgivande
muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
3i) Vinge: överarmsbenet, strålbenet och armbågsbe-
net med omgivande muskulatur. När det gäller kal-
konvingar kan överarmsbenet eller strålbenet/arm-
bågsbenet med omgivande muskulatur presenteras
som separata delar. Spetsen med handlovsbenen
k a nv a r ab o r t t a g e nm e nb e h ö v e ri n t ev a r ad e t .
Snitten skall göras vid lederna.
j) Sammanhängande vingar: båda vingarna före-
nade av med del av ryggen, varvid ryggdelens vikt
inte får överstiga 45 % av hela styckningsdelens
vikt.
k) Bröstfilé: hela eller halva bröstet utan ben, dvs.
utan bröstben och revben. När det gäller kalkon-
bröst kan filén bestå av enbart den djupa bröst-
muskeln.
l) Bröstfilé med nyckelben: bröstfilén utan skinn
och enbart med bröstbenets broskartade spets, var-vid nyckelbenets och broskets vikt inte får översti-
ga 3 % av hela styckningsdelens vikt.
m) magret, maigret: bröstfilé av ankor och gäss som
avses i punkt 3 med skinn och underhudsfettet som
omger bröstmuskeln, utan den djupa bröstmuskeln.
För de produkter som avses i e, g och h skall orden
‘snitten skall göras vid lederna’ innebära att snitten
görs innanför de två linjer som avgränsar lederna en-
ligt illustrationen i bilaga 1 a.
Till och med den 31 december 1991 får de två snittengöras i närheten av lederna när det gäller de produkter
som anges i e, g och h.
De produkter som anges i d- - -k får presenteras med
eller utan skinn. Avsaknaden av skinn hos de produkt-
er som anges i d- - -j eller förekomsten av skinn hos de
produkter som anges i k, skall anges vid märkningen i
enlighet med artikel 1.3 a i rådets direk-
tiv 79/112/EEG (
3).
(3) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
43)Fet gås- och anklever:
Lever av gäss eller ankor av arterna cairina muschata
eller c.m. x Anas platyrachos som har götts på ett
sådant sätt att de utvecklat hypertrofi till följd av fet-
tinlagring i levercellerna.
Djur från vilka sådan lever hämtas skall vara full-
ständigt avblodade och levern skall ha en enhetlig färg.
Levrarna skall ha följande vikt:
— Anklever skall väga minst 300 g netto.
— Gåslever skall väga minst 400 g netto.
Artikel 1a
I denna förordning används följande beteckningar med de
betydelser som här anges:
saluföring: innehav eller skyltning för saluföring, försälj-
ningsanbud, försäljning, leverans eller varje annan form av
saluföring.
parti: fjäderfäkött av samma art och typ, samma klass, sam-
ma produktionsomgång, från samma slakteri eller styck-
ningsanläggning, belägen på samma plats, som skall kon-
trolleras. För tillämpningen av artikel 8 och bilaga 5 och 6
avses med “parti” endast konsument-förpackningar av sam-
ma nominella viktkategori.
Artikel 2
1. För saluförande i enlighet med denna förordning skall
slaktkroppar bjudas ut till försäljning i en av följande for-
mer:
— Delvis urtagen (”effilé”, ”roped”).
—M e d i n k r å m .— Utan inkråm. Urtagen.
2. Delvis urtagna slaktkroppar är slaktkroppar från vilka
hjärta, lever, lungor, muskelmage, kräva och njurar inte
har avlägsnats.
3. Beträffande alla presentationsformer av slaktkropparfår luft- och matstrupe liksom kräva lämnas kvar i kroppen
om huvudet inte är borttaget.1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91
2390/95
1538/91
2891/93
1538/91 - - - I
54. Inkråm får endast bestå av följande:
Hjärta, hals, muskelmage och lever samt alla andra delar
som anses vara ätliga på den marknad där produkten är
tänkt att slutligen konsumeras. Levern skall vara utan
gallblåsa. Muskelmagen skall vara utan hornlagret och in-
nehållet i muskelmagen skall vara urtaget. Hjärtat kan vara
med eller utan hjärtsäcken. Om halsen sitter kvar på krop-
pen anses den inte utgöra del av inkråmet.
Om ett av dessa fyra organ vanligtvis inte ingår i de slakt-
kroppar som bjuds ut till försäljning skall det vid märk-
ningen anges att detta organ saknas.
Artikel 3
1. De namn under vilka produkter som omfattas av den-
na förordning säljs, i den bemärkelse som avses i arti-
kel 3.1.1 i direktiv 79/112/EEG, skall vara de namn som
nämns i artikel 1 samt motsvarande termer på övriga ge-
menskapsspråk som anges i bilaga 1, åtföljda av följande
hänvisning:
— För hela slaktkroppar en hänvisning till en av de pre-
sentationsformer som fastställs i artikel 2.1.
— För styckningsdelar av fjäderfä en hänvisning till re-
spektive arter.
2. De namn som definieras i artikel 1.1 och 1.2 får kom-
pletteras med andra termer, förutsatt att dessa inte i avse-
värd grad vilseleder konsumenten, särskilt inte på ett så-
dant sätt att det kan leda till en förväxling med andra
produkter som anges i artikel 1.1 och 1.2 eller med de
uppgifter som avses i artikel 10.
Artikel 4
Andra produkter än de som definieras i artikel 1 får en-
dast saluföras inom gemenskapen under namn som inte i
avsevärd grad vilseleder konsumenten genom att ge upp-
hov till förväxling med de produkter som anges i artikel 1
eller med de uppgifter som avses i artikel 10.1538/91
1538/91 - - - I
6Artikel 5
Följande tilläggsbestämmelser skall gälla för fryst fjäderfä-
kött enligt definitionen i artikel 2.6 i förordning (EEG) nr
1906/90:
Fryst fjäderfäkött som berörs av denna förordning skall
hålla en stabil temperatur på högst - - - 12 ûC på alla ställen
i produkten, med eventuella kortvariga temperaturökningar
på högst 3 ûC. Dessa toleranser för produktens temperatur
skall vara tillåtna i enlighet med god förvarings- och distri-
butionspraxis vid lokal distribution och i frysdiskar i detalj-
handeln.
Artikel 6
1. Fjäderfäslaktkroppar och styckningsdelar av fjäderfä
som omfattas av denna förordning skall uppfylla följande
minimikrav för att klassificeras i klass A och B:
— Hela, med hänsyn tagen till presentationsformen.
— Rena, fria från synliga synliga föroreningar och blod.
— Fria från främmande lukter.
— Fria från synliga blodfläckar, undantaget sådana som är
små och icke iögonenfallande.
— Fria från utskjutande brutna ben.
— Fria från svåra kontusioner.Färskt fjäderfäkött får inte uppvisa tecken på tidigare frys-
ning.
2. För att klassificeras som klass A skall slaktkroppar
och styckningsdelar av fjäderfä dessutom uppfylla följande
kriterier:
— De skall ha en god konformation. Köttet skall vara fyl-
ligt, bröstet väl utvecklat, brett, långt och köttigt, och
låren skall vara köttiga. Kycklingar, unga ankor eller
ankungar och kalkoner skall ha ett tunt, jämnt fettlager
på bröstet, ryggen och låren. På tuppar, höns, ankor
och unga gäss är det tillåtet med ett tjockare fettlager.
Gäss skall ha ett medeltjockt till tjockt fettlager över
hela slaktkroppen.1538/91
1538/91 - - - I
7— Ett fåtal små fjädrar, fjäderspolar (ving- eller stjärt-
pennslut) och dun (trådfjädrar) får finnas på bröst,
k l u b b a ,g u m p ,f o t l e d e ro c hv i n g s p e t s a r .K o k h ö n s ,a n -
kor, kalkoner och gäss får ha ett fåtal sådana rester
även på andra kroppsdelar.
— Viss skada, kontusion och missfärgning är tillåten un-
der förutsättning att den är liten och icke iögonenfal-
lande och inte förekommer på bröst eller klubba.
Vingspetsen får saknas. En liten rödfärgning av vings-
petsar och fjäderfolliklar är tillåten.
— Frysta eller djupfrysta fjäderfä får inte uppvisa tecken
på frysbränna (1), undantaget sådan som oväsentlig, li-
ten och icke iögonenfallande och inte förekommer på
bröst eller klubba.
Artikel 7
1. Beslut till följd av artiklarna 1, 2 och 6 inte följts får
endast avse hela det parti som har kontrollerats i enlighet
med bestämmelserna i denna artikel.
(1) Frysbränna: (i bemärkelsen kvalitetsförsämring) är en lokal
eller fläckvis irreversibel uttorkning av skinnet och/ellerköttet som kan visa sig som förändringar av— den ursprungliga färgen (oftast blekare) och/eller— smaken och lukten (utan smak eller härsken) och/eller— konsistensen (torr, svampaktig).1538/91
2891/93
utgått
1538/91 - - - I
83. Ett prov bestående av följande antal enskilda produk-
ter enligt artikel 1 skall väljas ut slumpmässigt från varje
parti för kontroll i slakthus, styckningsanläggningar, gross-
ist- och deltaljhandelslager, eller vid import från tredje
land, vid förtullningen.
Tilltåtet antal defekta enheter
Partiets storlek Provets storlek
SummaFör artiklarna
1.1*, 3.1 och 6.1
1 2 3 4
100 - - - 500 30 5 2
501 - - - 3 200 50 7 3
> 3 20080 10 4
* Tolerans inom varje art, inte mellan arter.
4. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass A är
hela det tillåtna antalet defekta enheter som avses i ko-
lumn 3 i tabellen i punkt 3 tillåtet. Dessa defekta enheter
får i fråga om bröstfilé även ha en förekomst av filéer med
högst 2 viktprocent brosk (bröstbenets böjliga spets).
Antalet defekta enheter som inte uppfyller bestämmelserna
i artikel 1 nummer 1 och 3 och artikel 6.1 skall dock inte
överskrida de tal som anges i kolumn 4 i tabellen i
punkt 3.
V ad gäller artikel 1.3 skall inga defekta enheter tillåtas om
inte vikten är minst 240 g i fråga om anklever och minst
385 g i fråga om gåslever.
5. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass B skall
det tillåtna antalet defekta enheter fördubblas.
6. Om det kontrollerade partiet bedöms vara bristfälligt,skall kontrollorganet förbjuda att det saluförs eller impor-teras om det kommer från tredje land, såvida inte respekti-
ve till dess att bevis föreligger för att åtgärder har vidtagits
så att partiet överensstämmer med bestämmelserna i arti-
kel 1 och 6.1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
9Artikel 8
1. Konsumentförpackat fryst eller djupfryst fjäderfäkött
får i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EEG)
nr 1906/90 klassificeras i viktkategorier i konsumentför-
packningar i den bemärkelse som avses i artikel 2 i direk-
tiv 76/211/EEG.
Dessa konsumentförpackningar kan bestå av
— konsumentförpackningar som innehåller en fjäderfäs-
laktkropp eller
— konsumentförpackningar som innehåller en eller flera
styckningsdelar av fjäderfä av samma typ och art, en-
ligt definitionen i artikel 1.
2. I enlighet med punkterna 3 och 4 skall det på alla
konsumentförpackningar finnas en uppgift om produktens
vikt, den så kallade “nominella vikt” som de skall innehål-
la.
3. Konsumentförpackningar med fryst eller djupfryst fjä-
derfäkött får klassificeras i kategorier av nominella vikter
enligt följande:
— Slaktkroppar:
— < 1 100 g: klasser om 50 g (1 050- - - 1 000 ---950
etc.),
— 1 100 – < 2 400 g: klasser om 100 g (1 100- - -1 200
--- 1 3 0 0 e t c . ) ,
—²2 400 g: klasser om 200 g (2 400–2 600–2 800
etc.).
— Styckningsdelar:
— < 1 100 g: klasser om 50 g (1 050- - - 1 000 ---950
etc.),
—²1 100 g: klasser om 100 g (1 100–1 200–1 300
etc.).
4. Sådana konsumentförpackningar som avses i stycke 1
skall vara så beskaffade att de uppfyller följande krav:
— Det faktiska innehållet skall i genomsnitt inte understi-
ga den nominella vikten.
— Andelen konsumentförpackningar med en negativ avvi-
kelse som är större än den tillåtna negativa avvikelse
som fastställs i punkt 9 skall för ett parti konsument-
förpackningar vara så liten att partiet uppfyller de kon-
trollkrav som anges i punkt 10.
— En konsumentförpackning med en negativ avvikelse
som är större än dubbelt så stor som den i punkt 9
angivna tillåtna avvikelsen får inte saluföras.1980/92
1538/91 - - - I
10De definitioner av nominell vikt, faktiskt innehåll och ne-
gativ avvikelse som fastställs i bilaga 1 till direk-
tiv 76/211/EEG skall gälla för denna f örordning.
5. Beträffande det ansvar som vilar på förpackaren eller
importören av fryst eller djupfryst fjäderfäkött och de kon-
troller som skall utföras av behöriga myndigheter, skall
punkterna 4–6 i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG gälla i
tillämpliga delar.
6. Kontrollen av konsumentförpackningar, som skall ut-
föras genom att prov väljs ut, omfattar två delar:
— En kontroll avseende det faktiska innehållet i varje
konsumentförpackning i provet.
— En kontroll avseende det genomsnittliga faktiska inne-
hållet i konsumentförpackningarna i provet.
Ett parti konsumentförpackningar skall anses godtagbart
om resultaten av båda kontrollerna uppfyller de kriterier
för godkännande som avses i punkterna 10 och 11.
7. Ett parti skall utgöras av alla de konsumentförpack-
ningar med samma nominella vikt, av samma typ och sam-
ma produktionsomgång, förpackade på samma ställe, som
skall kontrolleras.
Partiets storlek skall begränsas till det antal som fastställs
nedan:
— Om konsumentförpackningarna kontrolleras i slutet av
förpackningslinjen skall antalet i varje parti motsvara
förpackningslinjens maximala produktion per timme,
utan begränsning vad beträffar partiets storlek.
— I andra fall skall partiets storlek begränsas till 10 000.
8. Ett prov bestående av följande antal konsumentför-
packningar skall slumpmässigt väljas ut från varje parti
som skall kontrolleras:
Partiets storlek Provets storlek
100-500 30
501-3 200 50
> 3 200 80
För partier som består av färre än 100 konsumentförpack-
ningar skall det icke-förstörande prov som avses i bilaga 2till direktiv 76/211/EEG, om den utförs, omfatta hela parti-
et.1980/92
1538/91 - - - I
119. För konsumentförpackade enskilda slaktkroppar är
följande negativa avvikelser tillåtna:
NominellviktgTillåten negativ avvikelse, g
Nominell vikt, g
Slaktkroppar Styckningsdelar
< färre än 1 000 25 25
11 0 0 —< 2 400 50 50
2 400 eller fler 100
10. För kontrollen av det faktiska innehållet i varje kon-
sumentförpackning i provet skall det minsta godtagbara in-
nehållet beräknas genom att den tillåtna negativa avvikel-
sen för det aktuella innehållet subtraheras från
konsumentförpackningens nominella vikt.
Konsumentförpackningar i provet vars faktiska innehåll un-
derstiger det minsta godtagbara innehållet skall anses de-
fekta.
Det kontrollerade partiet konsumentförpackningar skall an-
ses vara godkänt eller underkänt om antalet defekta enhe-
ter i provet är mindre än eller lika med kriteriet för god-
kännande eller lika med eller större än kriteriet för icke
godkännande enligt nedan:
Antal defekta enheter
Antal i provetKriterium för
godkännandeKriterium för
underkännande
30 2 3
50 3 4
80 5 6
11. För kontrollen av det genomsnittliga faktiska innehål-
let skall ett parti konsumentförpackningar anses godkänt
om det genomsnittliga faktiska innehållet i de konsument-
förpackningar som utgör provet överstiger nedan angivna
kriterium för godkännande:1980/92
1538/91 - - - I
12x = genomsnittligt faktiskt innehåll i konsu-
mentförpackningarna,
Qn = konsumentförpackningens nominella innehåll,
s = standardavvikelse i det faktiska innehållet i konsu-
mentförpackningarna i partiet.
Standardavvikelsen skall beräknas i enlighet med punkt
2.3.2.2 i bilaga 2 till direktiv 76/211/EEG.
12. Så länge kompletterande uppgifter tillåts enligt be-
stämmelserna i direktiv 80/181/EEG, får en kompletteran-
de uppgift anges tillsammans med uppgiften om nominell
vikt på konsumentförpackningar på vilka denna artikel är
tillämplig.
13. Som alternativ till att tillämpa bestämmelserna i
punkterna 2–12, får aktörerna fram till den 31 decem-
ber 1994 i Förenade kungariket saluföra sådana konsu-
mentförpackningar som avses i denna artikel som märkts i
enlighet med den inhemska lagstiftningen med de nominel-la vikterna uttryckta i brittiska standardenheter.
Beträffande fjäderfäkött som förs in i Förenade kungariket
från andra medlemsstater och som uppfyller bestämmelser-
na i föregående stycke skall kontroller utföras slumpvis och
inte vid gränsen.
Artikel 9
Uppgift om att en av nedan angivna kylmetoder har an-
vänts och motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk
som anges i bilaga 2 får anges vid märkning i den bemär-
kelse som avses i artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG:
— Luftkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar
med kall luft.
— Evaporation: Kylning av fjäderfäslaktkroppar
med kall luft som uppblandatsmed vattendimma eller finförde-
lat vatten.
— Vattenkylning: Kylning av fjäderfäslaktkroppar i
tankar med vatten eller is ochvatten i enlighet med den mot-
strömsprocess som definieras i rå-
dets direktiv 71/118/EEG (
1), bi-
laga 1, kapitel 5, punkt 28 a och
b.
(1) EGT nr L 55, 8.3.1971, s. 23.1980/92
1538/91
1538/91 - - - I
13Artikel 10
1. Vid uppgift om produktionssystem, får med undantag
av organisk eller ekologisk produktion, inga andra termer
än de som anges nedan och motsvarande termer på de öv-
riga gemenskaps-språken enligt bilaga 3, användas i märk-
ningen i enlighet med artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG,
och de får anges endast om de villkor som anges i bilaga 4
uppfylls.
a) ”Utfodrade med ... % ...”
b) ”Extensivt uppfödd inomhus”
c) ”Tillgång till utomhusvistelse”
d) ”Fri tillgång till utomhusvistelse”
e) ”Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad”.
Dessa termer får kompletteras med uppgifter som hänvisar
till de särskilda kännetecknen för respektive produktions-
system.
2. Uppgift om slaktålder eller om gödnings-periodens
längd skall tillåtas endast vid användning av en av de ter-
mer som avses i punkt 1 och för en ålder som lägst mots-
varar den som anges i bilaga 4 b, c eller d. Denna bestäm-
melse gäller dock inte för djur som omfattas av artikel 1.1
a fjärde strecksatsen.
3. Dessa bestämmelser skall gälla utan att påverka till-lämpningen av nationella tekniska bestämmelser som är
mer omfattande än de minimikrav som anges i bilaga 4,
och som endast gäller för producenter i den berörda med-
lemsstaten, förutsatt att de nationella bestämmelserna är
förenliga med gemenskapsrätten och de gemensamma han-
delsnormerna för fjäderfäkött.
4. Kommissionen skall underrättas om de nationella åt-
gärder som avses i punkt 3.
5. Närhelst kommissionen så begär skall medlemsstater-
na överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att be-
döma om de åtgärder som avses i denna artikel är förenli-
ga med gemenskapsrätten och de gemensamma
handelsnormerna för fjäderfäkött.
Artikel 11
1. Slakterier som har tillstånd att använda de termer
som anges i artikel 10 skall vara föremål för särskild regist-
rering. De skall föra ett separat register per produktions-
system
— över namn och adress på fjäderfäproducenter som skall
registreras efter en kontroll av den behöriga myndighe-
ten i medlemsstaten, och1538/91
2891/93
1538/91
2891/93
1538/91
1538/91 - - - I
14— på begäran av denna myndighet, antalet djur som varje
producent håller vid varje produktionsomgång.
2. Nämnda producenter skall därefter kontrolleras regel-
bundet. De skall föra aktuella register över antalet fåglar
per fjäderfäsystem. Av dessa register skall även framgå an-
talet sålda djur och köparnas namn.
3. Regelbundna kontroller som avser iakttagandet av ar-
tikel 10 och 11 skall göras på
— jordbruksföretag: minst en gång per produktionsom-
gång,
— foderfabriker: minst en gång per använd foderbland-
ning, i alla händelser minst en gång om året,
— slakterier: minst fyra gånger per år,
— kläckerier: minst en gång per år för de produktionssys-
tem som avses i artikel 10.1 d och e.
4. V arje medlemsstat skall före den 1 juli 1991 till övriga
medlemsstater och kommissionen överlämna en förteckningöver de godkända slakterier som registrerats i enlighet med
punkt 1. Av denna förteckning skall framgå namn och ad-
ress och det nummer som tilldelats varje slakteri. Övriga
medlemsstater och kommissionen skall i början av varje
kvartal av kalenderåret underrättas om eventuella ändring-
ar av denna förteckning.
Artikel 12
När det gäller kontrollen av angivandet av använt produk-
tionssystem enligt artikel 5.6, andra stycket i förordning
(EEG) nr 1906/90 skall de organ som medlemsstaterna ut-
sett uppfylla de kriterier som fastställs i europeisk standard
nr ES/45011 av den 26 juni 1989, och skall som sådana
godkännas och kontrolleras av den behöriga myndigheten i
den aktuella medlemsstaten.
Artikel 13
Fjäderfäkött som importeras från tredje land får vara
märkt med en eller flera av de valfria uppgifter som anges
i artikel 9 eller 10, om köttet åtföljs av ett intyg som utfär-
dats av den behöriga myndigheten i ursprungslandet, om
att de aktuella produkterna är i överensstämmelse med till-
lämpliga bestämmelser i denna förordning.
På begäran av ett tredje land skall kommissionen utarbeta
en förteckning över sådana myndigheter.1538/91
1538/91 - - - I
15Artikel 14
Namn på produkter och andra termer som fastställs i den-
na förordning skall anges:
— i fråga om försäljning till slutkonsument, på ett språk
som är lättförståeligt för köparen enligt artikel 14 i rå-
dets direktiv 79/112/EEG i den medlemsstat där för-
säljningen äger rum; denna bestämmelse skall dock in-
te förhindra att sådana uppgifter anges på olika språk,
— i alla andra fall på ett eller flera av gemenskapens
språk.
Artikel 14a
1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 och
10 får fryst och djupfryst kyckling saluföras genom affärs-
verksamhet eller handel inom gemenskapen endast om vat-
tenhalten inte överskrider de tekniskt oundvikliga värden
som bestäms genom den analysmetod som beskrivs i bilaga
5 (avdroppningstest) eller metoden i bilaga 6 (kemiskt
test).
2. De behöriga myndigheter som utses av varje med-
lemsstat skall säkerställa att slakterierna vidtar alla nödvän-
diga åtgärder för att uppfylla bestämmelserna i punkt 1
och särskilt se till att
— prov tas för att övervaka vattenupptagningen vid kyl-
ning och vattenhalten i fryst och djupfryst kyckling,
— resultaten av kontrollerna antecknas och sparas i ett
år,
— varje parti märks på ett sådant sätt att produktionsda-
gen kan identifieras; denna märkning av partiet måste
anges i produktionsprotokollen.
3. I enlighet med bilaga 7 skall regelbundna kontroller
genomföras av det vatten som upptas eller kontroller i en-
lighet med bilaga 5 genomföras i slakterierna minst en
gång under varje arbetsperiod om fyra timmar.
Om kontrollerna visar att den vattenmängd som upptas är
större än den totalt tillåtna vattenhalten enligt denna för-
ordning, med beaktande av vatten som upptas av slakt-
kropparna vid den del beredningen som inte omfattas av
kontroll, och om i något fall den vattenmängd som upptas
är större än de nivåer som anges i bilaga 7 punkt 9 eller i
bilaga 5 punkt 7, skall nödvändiga tekniska justeringar av
produktionen genast göras av slakteriet.2891/93
1538/91 - - - I
164. I samtliga de fall som avses i punkt 3 andra stycket
och i vart fall åtminstone en gång varannan månad skall de
kontroller av vattenhalten som avses i punkt 1 genomföras
genom provtagning i enlighet med bilaga 5 eller 6 på frysta
och djupfrysta kycklingar från de slakterier som väljs ut av
den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Dessa kontrol-
ler skall inte utföras på slaktkroppar som är avsedda ute-
slutande för export om detta kan intygas på ett godtagbart
sätt för den behöriga myndigheten.
5. De kontroller som avses i punkt 3 och 4 skall genom-
föras av eller under tillsyn av den behöriga myndigheten.
Den behöriga myndigheten får i vissa fall tillämpa bestäm-
melserna i punkt 3, särskilt punkt 1 och 9 i bilaga 7, samt
punkt 4 striktare i fråga om ett givet slakteri där detta
visar sig nödvändigt för att säkerställa att den totalt tillåtna
vattenhalten enligt denna förordning följs.
De skall vid alla tillfällen, då ett parti frysta eller djupfrys-
ta kycklingar inte anses vara i överensstämmelse med den-
na förordning, först återuppta kontrollen med den lägsta
möjliga frekvens som anges i punkt 4, när tre på varandra
följande kontroller enligt bilaga V eller VI, genomförda på
ett urval av tre olika produktionsdagar inom högst fyra
veckor, har visat negativt resultat. Kostnaden för dessa
kontroller skall betalas av slakteriet i fråga.
6. Om resultatet av de kontroller som avses i punkt 4överskrider de tillåtna gränsvärdena skall bedömningen gö-
ras att det berörda partiet inte anses uppfylla bestämmel-
serna i denna förordning. Det berörda slakteriet får dock
begära att en motanalys genomförs med hjälp av en metod
som väljs av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.
7. Om det efter en sådan motanalys bedöms att det be-
rörda partiet inte uppfyller bestämmelserna i denna förord-
ning skall den behöriga myndigheten vidta lämpliga åtgär-
der för att tillåta att ett sådant parti saluförs inom
gemenskapen endast på villkor att såväl individuella som
gemensamma förpackningar av slaktkropparna i fråga, un-
der tillsyn av den behöriga myndigheten, av slakteriet
märks med en banderoll eller etikett som har minst ett av
följande angivet med röda versaler:
“Contenido en agua superior al límite CEE”
“Vandindhold överstiger (SIC! overstiger) EØF-Normen”
“Wassergehalt über dem EWG-Höchstwert”
“Περιεκτικότητα οε νερό ανώτερη του οριον ΕΟΚ ”
“Water content exceeds EEC limit”
“Teneur en eau supérieure à la limite CEE”
“Tenore d’acqua superiore al limite CEE”2891/93
205/96
205/96
2891/93
1538/91 - - - I
17“Watergehalte hoger dan het EEG-maximum”
“Teor de água superior ao limite CEE”
“Vesipitoisuus ylittää ETY-normin”“Vattenhalten överstiger den halt som är tillåten inom
EEG”.
Det parti som avses i första stycket skall förbli under denbehöriga myndighetens överinseende till dess att det har
behandlats i enlighet med bestämmelserna i första stycket
eller på annat sätt slutbehandlats. Om det intygas för den
behöriga myndigheten att det parti som avses i första
stycket skall exporteras, skall den behöriga myndigheten
vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra att det be-
rörda partiet saluförs inom gemen-skapen. De uppgifter
som anges i första stycket skall anbringas på en väl synlig
plats och vara tydliga och outplånliga. De skall inte döljas,
skymmas eller störas av andra texter eller bilder. Bokstä-
verna skall på individuella förpackningar vara minst 1 cmhöga och på gemensamma förpackningar 2 cm.
8. Om det föreligger allvarliga misstankar om oegentlig-
heter får den medlemsstat som är bestämmelse-land ge-
nomföra stickprovskontroller av fryst och djupfryst kyckling
för att kontrollera att försändelsen uppfyller kraven i den-
na artikel.
9. De kontroller som avses i punkt 8 skall genomföras
på varornas bestämmelseort eller på en annan lämplig
plats, under förutsättning att i det senare fallet platsen inte
är belägen vid gränsen och i minsta möjliga mån påverkar
varornas färdväg och att varorna kan fortsätta mot bestäm-
melseorten när provtagning har skett. De berörda produk-
terna skall dock inte säljas till slutkonsument förrän resul-
tatet av kontrollen finns tillgängligt.
Sådana kontroller skall genomföras snarast möjligt för att
inte onödigt försena produkternas saluförande eller föror-
saka förseningar som kan påverka deras kvalitet.
Resultaten av dessa kontroller och eventuellt påföljande
beslut och skälen till dessa skall senast två arbetsdagar ef-
ter provtagningen meddelas till avsändaren och mottagaren
eller deras företrädare. Beslut som fattas av den behöriga
myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelseland
och skälen för besluten skall meddelas till den behöriga
myndigheten i den medlemsstat som är avsändarland.2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
18Om avsändaren eller hans företrädare begär det skall dessa
beslut och skälen för dem meddelas till honom skriftligen
med uppgifter om rätten att överklaga enligt gällande lag i
den medlemsstat som är bestämmelseland, förfarandet för
överklagande och gällande tidsfrister.
10. Om resultaten av de kontroller som avses i punkt 8
överskrider de tillåtna gränsvärdena får innehavaren av
partiet begära att en motanalys med hjälp av en metod
som han väljer genomförs i ett av de referens-laboratorier
som anges i bilaga 8, eller i något annat laboratorium som
godkänns för detta ändamål av den behöriga myndigheten.
De utgifter som uppstår på grund av motanalysen skall bä-
ras av innehavaren av partiet. Referenslaboratoriernas upp-
gifter och kompetens anges i bilaga 9.
11. Om det efter en kontroll som genomförs i enlighet
med punkt 8 och 9 — och efter en begärd motanalys —
visar sig att den frysta eller djupfrysta kycklingen inte upp-fyller kraven i denna artikel, skall den behöriga myndighe-
ten i den medlemsstat som är bestämmelseland tillämpa
förfarandet i punkt 7.
12. I de fall som anges i punkt 10 och 11 skall den behö-
riga myndigheten i den medlemsstat som är bestämmelse-
land snarast ta kontakt med den behöriga myndigheten i
den medlemsstat som är avsändarland. Den senare skall
vidta alla nödvändiga åtgärder och underrätta den behöriga
myndigheten i bestämmelse-landet om vilken typ av kon-
troller som genomförts, de beslut som fattats och skälen
för dem.
När de kontroller som avses i punkt 8 och 10 visar uppre-
pade avvikelser eller när sådana kontroller — enligt den
medlemsstat som är avsändarland — genomförs utan till-
räcklig anledning skall de behöriga myndigheterna i den
berörda medlemsstaten underrätta kommissionen.
Kommissionen får i den utsträckning som är nödvändig för
att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning
eller på begäran av den behöriga myndigheten i den med-
lemsstat som är bestämmelseland och med beaktande av
arten av oegentligheter vidta någon av följande åtgärder:
— Sända en grupp experter till den berörda anläggningen
och i samarbete med den behöriga nationella myndig-
heten genomföra kontroller på platsen, eller
— b e g ä r aa t td e nb e h ö r i g am y n d i g h e t e nid e nm e d l e m s -
stat som är avsändarland gör fler provtagningar i den
berörda anläggningen och om nödvändigt vidtar sank-
tioner i enlighet med artikel 10 i förordning (EEG)
nr 1906/90.2891/93
1538/91 - - - I
19Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om sina
rön. Medlemsstater på vars område en inspektion genom-
förs skall ge experterna all nödvändig hjälp för utförandet
av deras uppdrag.
De medlemsstater som är avsändarland måste på begäran
av den medlemsstat som är bestämmelseland, i avvaktan på
kommissionens rön, göra fler kontroller av produkterna
från den berörda anläggningen.
När dessa åtgärder vidas för att komma till rätta med upp-
repade avvikelser i en anläggning skall kommissionen debi-
tera de utgifter som uppkommer genom tillämpningen av
tredje styckets strecksatser på den berörda anläggningen.
12a. Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall omedel-bart underrätta respektive nationella referenslaboratorium
om resultaten av den kontroll som genomförs av dem eller
under deras övervakning.
De nationella referenslaboratorierna skall vidarebefordra
dessa data till gemenskapens referenslaboratorium var sjät-
te månad för ytterligare utvärdering och diskussion med
nationella referenslaboratorium minst en gång per år. Rö-
nen skall presenteras för förvaltningskommittén för övervä-
gande i enlighet med artikel 18 i förordning (EEG) nr
2777/75.
13. Medlemsstaterna skall utarbeta praktiska åtgärder förde kontroller som föreskrivs i denna artikel. De skall infor-
mera de övriga medlemsstaterna och kommissionen om
dessa åtgärder före den 1 november 1993. Alla relevanta
ändringar skall genast anmälas till de övriga medlemssta-
terna och kommissionen.
14. Gemenskapen skall bevilja gemenskapens referensla-boratorium “Het Spelderholt”, Centre for Poultry Research
and Information Services, Beekbergen, Nederländerna, ett
finansiellt stöd på högst 75 000 ecu för en period på tre år
för fullgörandet av de uppgifter som avses i bilaga 9 punkt
1.
Det finansiella stödet skall betalas till referenslaboratoriet i
enlighet med villkoren i ett kontrakt som sluts mellan
kommissionen på uppdrag av Europeiska gemenskapen och
laboratoriet.
Generaldirektören vid generaldirektoratet för jordbruk be-
myndigas att på kommissionens vägnar underteckna kon-
traktet.
Artikel 15
Denna förordning träder i kraft den 20 juni 1991.
Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1991.
Artikel 8 skall tillämpas från och med den 1 mars 1992 för
import från tredje land.2891/93
205/96
2891/93
1026/94
2988/91
1538/91 - - - I
20T i l lo c hm e dd e n3 1m a r s 1992 får aktörerna emellertid
förpacka produkter som omfattas av denna förordning i
förpackningsmaterial som är försett med de uppgifter som
anges i gemenskapslagstiftningen eller i den nationella lags-
tiftning som tillämpades före denna förordnings ikraftträ-
dande. Dessa produkter får sedan saluföras till och med
den 31 december 1992.2988/91 - - - 315/92
BILAGA 1
ARTIKEL 1.1 — DEFINITION AV SLAKTKROPPAR AV FJÄDERFÄ
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
1. Chicken,
broilerPoulet (dechair) Hähnchen,
MasthuhnKylling, slag-tekylling Pollo (decarne) ΚοτόπουλοΠετεινοί καικότες(κρεατοπαρα
γωγήςPollo, «Broil-er» Kuiken,braadkuiken Frango Broileri Kyckling,slaktkyckling(broiler)
3239/94
2. Cock, hen,
casserole, orboiling fowlCoq, poule (àbouillir) Suppenhuhn Hane, høne,suppehøne Gallo, gallina Πετεινοί καικότες (για
βράσιμο )Gallo, gallina
Pollame dabrodoHaan, hen,soepkip ofstoofkip Galo, galinha Kukko, kana Tupp, höna,gryt- ellerkokhöna
3. Capon Chapon Kapaun Kapun Capón Καπόνια Cappone Kapoen Capão, Chapon(syöttökuk-ko) Kapun
4. Poussin, Co-
queletPoussin, co-quelet Stubenküken Poussin, Co-quelet Polluelo Νεοσσός ,
πετεινάριGalletto Piepkuiken franguitos Kananpoika,kukonpoika Poussin, Co-quelet
1. (Y oung)turkey Dindonneau,(jeune) dinde (Junge) Pute,(Junger) Tru-thahn (Mini) kalkun Pavo (joven) (Νεαροί )
γάλοι καιγαλοπούλες(Giovane)tacchino (Jonge) kal-koen Peru (Nuori) kalk-kuna (Ung) kalkon
2. Turkey Dinde (àbouillir) Pute, Tru-thahn Avlskalkun Pavo Γάλοι καιγαλοπούλες Tacchino/a Kalkoen Peru adulto Kalkkuna Kalkon
1. (Y oung)duck, duck-ling, (Young)Muscovyduck (Young)Mulard duck (Jeune) ca-nard, cane-ton, (jeune)canard debarbarie(jeune) ca-nard mulard Frühmas-tente, Jun-gente,(Junge) Bar-barieente (
1)
(Junge) Mu-lardente(Ung) and(Ung) ber-berieand(Ung) mular-dand Pato (joven oanadino),pato de Ber-bería (joven),Pato cruzado(joven) (Νεαρές )
πάπιες ήπαπάκια ,
(νεαρές )
πάπιεςβαρβαρίας ,
(νεαρές )
πάπιες mu-
lard(Giovane)Anatra(Giovane)Anatra muta(Giovane)Anatra «mu-lard» (Jonge) eend
(Jonge) Bar-barijse eend(Jonge) Mu-lard eendPato, patoBarbary,Pato Mulard (Nuori) ank-
ka, (Nuori)myskiankka(Ung) anka,ankunge,(ung) mular-dand (ung)myskand
2. Duck, Mus-covy duck,Mulard duck Canard, ca-nard de Bar-barie (àbouillir), ca-nard mulard(à bouillir) Ente, Barba-rieente (
1)
MulardenteAvlsandBerberieandMulardand Pato, pato deBerbería Patocruzado Πάπιες ,
πάπιεςβαρβαρίαςπάπιες mu-
lardAnatraAnatra mutaAnatra «mu-lard» EendBarbarijseeend,,Mulard”-eend Pato adulto,pato adultoBarbary, pato
adulto Mu-
lardAnkka, mys-kiankka Anka, mular-dand, mys-kand
212891/931538/91 - - - I
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
1. (Y oung)
goose, gosling(Jeune) oieou oison Frühmast-gans, (Junge)Gans,
Jung-
mastgans(Ung) gås Oca (joven),ansarón (Νεαρές )
χήνες ήχηνάκια(Giovane)oca (Jonge) gans Ganso (Nuori) hanhi (Ung) gås,gåsunge
3239/94
2. Goose Oie Gans Avlsgås Oca Χήνες Oca Gans Ganso adul-
toHanhi Gås
1. (Y oung)guinea fowl (Jeune) pin-tadePintadeau (Junges)Perlhuhn (Ung) per-lehøne Pintada (jo-ven) (Νεαρές )
Ôραγκόκοτες(Giovane) fa-
raona(Jonge) pa-relhoen Pintada (Nuori) hel-mikana (Ung)pärlhöna
2. Guinea fowl Pintade Perlhuhn Avlsper-lehøne Pintada Φραγκόκοτες Faraona Parelhoen Pintada adul-ta Helmikana Pärlhöna
(1) T ermen ‘‘Flugente’’ får användas till och med den 31 december 1995.
222891/93 - - -3239/941538/91 - - - I
ARTIKEL 1.2 — DEFINITION AV STYCKNINGSDELAR
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
a) Half Demi ou moi-
tiéHälfte oderhalbes Halvt Medio Μισά Metà Helft Metade Puolikas Halva
b) Quarter Quart (V order-,Hinter-)Viertel Kvart Cuarto Τεταρτημόρια Quarto Kwart Quarto Neljännes Kvart
c) Unseparatedleg quarters Quarts post-érieurs nonséparés Hinterviertelam Stück Sam-menhængende lårstykker Cuartos tras-eros unidos Αδιαχώριστατεταρτημόριαποδιών Cosciotto Niet-geschei-den achterk-warten Quartos decoxa não se-parados Taka -neljännes Bakdelspart
d) Breast Poitrine,blanc ou filetsur os Brust, halbeBrust, hal-bierte Brust Bryst Pechuga Στήθος Petto conosso Borst Peito Rinta Bröst
e) Leg Cuisse Schenkel,Keule Helt lår Muslo y con-tramuslo Πόδι Coscia Hele poot,hele dij Perna inteira Koipi-reisi Klubba
f) Chicken legwith a por-tion of theback Cuisse depoulet avecune portiondu dos Hähnchens-chenkel mitRückenstück,
Hühnerkeule
mitR
ückenstückKyllingelårmed en del afryggen Cuarto tras-ero de pollo Πόδι απόκοτόπουλο μεένα κομμάτιτης ράχης Coscetta Poot/dij metrugdeel(bout) Perna inteirade frangocom umaporção dodorso Koipi-reisi,jossa selkäosa Kycklingklub-ba med del avryggben
3239/94
g) Thigh Haut de
cuisseOberschen-kel,Oberkeule Overlår Contramuslo Μηρός(μπούτι ) Sovraccoscia Bovenpoot,
bovendijCoxa Reisi Lår
h) Drumstick Pilon Unterschen-kel, Unter-keule Underlår Muslo Κνήμη Fuso Onderpoot,onderdij(Drumstick) Perna Koipi Ben
i) Wing Aile Flügel Vinge Ala Φτερούγα Ala Vleugel Asa Siipi Vinge
j) Unseparatedwings Ailes non sé-parées Beide Flügel,ungetrennt Sam-menhængendev i n g e r Alas unidas ΑδιαχώριστεςÔτερούγες Ali non sepa-
rateNiet-geschei-den vleugels Asas não se-paradas Siivet kiinitoisissaan Sam-manhängandev i n g a r
k) Breast fillet Filet de poi-trine, blanc,filet, noix Brustfilet, Fi-let aus derBrust,
FiletBrystfilet Filete de pe-chuga Φιλέτοστήθους Filetto, fesa(tacchino) Borstfilet C a r n ed ep e i -to Rintafile’ Bröstfilé
3239/94
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE
23 242891/931538/91 - - - I
2891/93 - - -3239/942891/93
l) Breast fillet
with wish-boneFilet de poi-trine avec cla-vicule Brustfilet mitSchlüsselbein Brystfiletmed ønske-ben Filete de pe-chuga conclavícula Φιλέτοστήθους μεκλειδοκόκαλο Petto (conforcella), fesa(con forcella) Borstfilet metvorkbeen C a r n ed ep e i -to com fúrcu-la Rintafile’ so-lisluineen Bröstfilé mednyckelben
m) Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, Mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Maigret, ma-gret Magret, mai-gret Magret Magret, mai-gret Magret, mai-gret Magret, mai-gret1538/91 - - - I
1538/91 - - - I
25BILAGA 1 A
Snitt som skiljer lår/klubba och rygg
— avgränsning av höftled
Snitt som skiljer lår och ben
— avgränsning av knäled
2891/93
BILAGA 2
ARTIKEL 9 — KYLMETODER
E F D DK ESP GR I NL PT FIN SE 3239/94
1. Air chilling Refroidisse-
ment à l’airLuftkühlung Luftkøling Refrigeraciónpor aire Ψύξη μεαέρα Raffredda-mento ad aria Luchtkoeling Refrigeraçãopor venti-lação Ilmajäähdytys Luftkylning
2. Air spraychilling Refroidisse-ment par as-persion venti-lée Luft-Sprühkühlung Lufts-praykøling Refrigeraciónpor aspersiónventilada Ψύξη μεψεκασμό Raffredda-mento per as-persione eventilazione Lucht-sproei-koeling Refrigeraçãopor aspersãoev e n t i l a ç ã o Ilmas-prayjäähdytys Evaporativkylning
3. Immersionchilling Refroidisse-ment par im-mersion Gegenstrom-T auchkühlung Neddyp-ningskøling Refrigeraciónpor immer-sión Ψύξη μεβύθιση Raffredda-mento perimmersione Dompelkoel-ing Refrigeraçãopor imersão Vesijäähdytys Vattenkylning
261538/911538/91 - - - I
BILAGA 3
ARTIKEL 10.1 — PRODUKTIONSSYSTEM
E F D DK ESP GR I NL P FIN SE 3239/94
a) Fed with . . .
%o f...Oats fedgooseAlimentéa v e c...%d e...O i en o u r r i eàl’avoine Mast mit . . .%...Hafermast-gans Fodret med . .
.%...HavrefodretgåsAlimentadocon . . . %Oca engorda-da con avena Έχει τρα Ôεί
με... %...
Χήνα πουπαχαίνεται μεβρώμηAlimentatoc o ni l...%di . . .Oca ingrassa-ta con avena Gevoed met ...%...Met havervetgemestegans Alimentadocom . . . % de...Ganso engor-dado comaveia Ruokittu . . .%...Kauralla ruo-kittu hanhi Utfodradm e d...%
...
Havreutfo-drad gås
b) Extensive in-door (barn-reared) Élevé à l’inté-rieur:système ex-tensif Extensive Bo-denhaltung Extensivtstaldopdræt(skrabe...) Sistema ex-tensivo engallinero Εκτατικήςεκτρο Ôής Estensivo al
copertoScharrel . . .binnengehou-den Produção ex-tensiva em in-terior Laajaperäi-nen sisäkas-vatus Extensivtuppfödd in-omhus
c) Free range Sortant à l’ex-térieur Auslaufhal-tung Fritgående Gallinero consalida libre Ελεύθερηςβοσκής All’aperto Scharrel . . .met uitloop Produção emsemiliber-dade Ulkoilumah-dollisuus Tillgång tillutomhusvis-telse
d) Traditionalfree range Fermier-élevéen plein air BäuerlicheAuslaufhal-tung Frilands . . . Granja al airelibre Πτηνοτρο Ôείο
περιορισμένηςβοσκήςRurale all’ap-erto Boerenschar-r e l...m e tuitloopH o e v e...met uitloop Produção aoar livre Ulkoiluva-paus Traditionellutomhusvis-telse
e) Free-range —total freedom Fermier-élevéen liberté BäuerlicheFreilandhal-tung Frilands . . .opdrættet ifuld frihed Granja decría en liber-tad Πτηνοτρο Ôείο
απεριόριστηςτροÔήςRurale in lib-
ertàBoerenschar-r e l...m e tvrije uitloopH o e v e...met vrije uit-loop Produção emliberdade Vapaa kas va -tus Uppfödd ifull frihet
272891/931538/91 - - - I
1538/91 - - - I
28BILAGA 4
a) Fodertyp
Hänvisning till följande foderingredienser får endast göras i följande fall:
— Till spannmål när detta utgör minst 65 viktprocent av den foderblandning som ges under
större delen av gödningsperioden och innehåller högst 15 % spannmålsbiprodukter; när hän-
visning görs till ett särskilt spannmålslag skall detta utgöra minst 35 % av den foderbland-
ning som ges och beträffande majs minst 50 %.
— I fråga om baljväxter och grönsaker när de utgör minst 5 viktprocent av den foderblandning
som ges under större delen av gödningsperioden.
— I fråga om mjölkprodukter när de utgör minst 5 viktprocent av den foderblandning som ges
under större delen av avslutningsperioden.
Termen “havreutfodrad gås” får dock användas när gässen under avslutningsperioden om tre
veckor utfodras med minst 500 g havre dagligen.
b) “Extensivt uppfödd inomhus”
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten per m2golvyta inte överskrider
— för kycklingar, 12 djur men högst 25 kg levande vikt,
— för ankor, pärlhöns, kalkoner, 25 kg levande vikt,
— för gäss, 15 kg levande vikt.
— Djurens slaktålder är följande:
— Kycklingar: lägst 56 dagar.
— Kalkoner: lägst 70 dagar.
— Gäss: lägst 112 dagar.
— Pekingankor: lägst 49 dagar.— Myskänder: för honor lägst 70 dagar, för hannar lägst 84 dagar.
— Mulardänder, honor: lägst 65 dagar.
— Pärlhöns: lägst 82 dagar.
c) Tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten i fjäderfästallet och slaktåldern överensstämmer med gränserna enligt b,
med undantag av kycklingar, för vilka beläggningstätheten får ökas till 13 men högst 27,5 kg
levande vikt per m
2och för kapuner, för vilka beläggningstätheten skall vara högst 7,5
per m, dock högst 27,5 kg levande vikt per m2.
— Djuren under minst hälften av sin livstid under dagtid har haft fortlöpande tillgång till en
rastgård utomhus med en till största delen vegetationstäckt markyta om minst
—1 m2per kyckling eller pärlhöns,
—2 m2per anka eller kapun
—4 m2p e rk a l k o ne l l e rg å s .
— Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt golvstall med en
golvyta som är minst lika stor som hönshusets och med en höjd på minst 2 m. En sittpinne,
minst 10 cm lång, skall finnas per djur totalt sett (fjäderfästall och golvstall).2891/93
1000/9 6 --- C 1 , E GT n r
L 284, 6.11.1996, s. 20
2891/93
1538/91 - - - I
29— Minst 70 % av den foderblandning som används under gödningsperioden utgörs av spann-
mål.
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål med en sammanlagd längd motsvarande minst 4 m
per 100 m2golvyta.
d) Fri tillgång till utomhusvistelse
Denna term får endast användas i följande fall:
— Beläggningstätheten inomhus per m2inte överskrider följande antal:
— Kycklingar, 12 men högst 25 kg levande vikt; i fråga om flyttbara stall med högst
150 m2som hålls öppna nattetid får dock beläggningstätheten ökas till 20 men högst
40 kg levande vikt per m2.
— Kapuner, 6,25 (upp till 91 dagars ålder 12) men högst 35 kg levande vikt.
— Myskänder och pekingankor, 8 hannar men högst 35 kg levande vikt, 10 honor men
högst 25 kg levande vikt.
— Mulardänder, 8 men högst 35 kg levande vikt.
— Pärlhöns, 13 men högst 23 kg levande vikt.
— Kalkoner, 6,25 (upp till sju veckors ålder 10) men högst 35 kg levande vikt.— Gäss, 5 (upp till sex veckors ålder 10), 3 under de tre sista veckorna av gödning om de
hålls instängda, men högst 35 kg levande vikt.
— Fjäderfästallens totala användbara yta vid en och samma anläggning inte överskrider
1 600 m
2.
— Varje fjäderfästall innehåller högst
— 4 800 kycklingar,
— 5 200 pärlhöns,
— 4 000 honor av myskand eller pekinganka eller 3 200 hannar av myskand eller pekingan-
ka eller 3 200 mulardänder,
— 2 500 kapuner, gäss och kalkoner.
— Fjäderfästallet är försett med utgångshål av en sammanlagd längd motsvarande minst 4 m
per 100 m2golvyta.
— Djuren har kontinuerlig tillgång till rastgård utomhus från en ålder som är lägst
— s e xv e c k o rf ö rk y c k l i n g a ro c hk a p u n e r ,— åtta veckor för ankor, gäss, pärlhöns och kalkoner.
— Rastgårdar utomhus som är till större delen vegetationstäckta och består av minst
—2 m
2per kyckling, myskand, pekinganka eller pärlhöns,
—3 m2per mulardand,
—4 m2per kapun från 92 dagars ålder (2 m2upp till 91 dagars ålder),
—6 m2per kalkon,
—1 0 m2per gås.
Beträffande pärlhöns får en rastgård utomhus ersättas med ett intensivt golvstall med en
golvyta som är minst dubbelt så stor som fjäderfästallets och med en höjd på minst 2 m. Ensittpinne, minst 10 cm lång, skall finnas per djur totalt sett (fjäderfästall och golvstall).
— Djuren som göds tillhör en art som erkänns som långsamt växande.
— Foderblandningen som ges under gödningsperioden till minst 70 % utgörs av spannmål.2891
/93
1538/91 - - - I
30— Lägsta slaktålder är
— 81 dagar för kyckling,
— 150 dagar för kapuner,
— 49 dagar för pekingankor,— 70 dagar för honor av myskand,
— 84 dagar för hannar av myskand,
— 92 dagar för mulardänder,— 94 dagar för pärlhöns,
— 140 dagar för kalkoner och stekgäss,
— 95 dagar för gäss avsedda för produktion av gåslever och “magret”.
— Avslutningsperioden inomhus inte överskrider
— för minst 90 dagar gamla kycklingar, 15 dagar,
—f ö r k a p u n e r : 4 veckor
— för minst 70 dagar gamla gäss och mulardänder avsedda för produktion av gåslever och
magret, 4 veckor.
e) Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad
Denna term får användas endast vid överensstämmelse med de kriterier som fastställs i d, föru-
tom att djuren under dagtid skall ha kontinuerlig tillgång till rastgårdar utomhus av obegränsadstorlek.2891
/93
1000/9 6 --- C 1 , E GT n r
L 284, 6.11.1996, s. 20
2891/93
1538/91 - - - I
31BILAGA 5
BESTÄMNING AV VATTENFÖRLUST VID UPPTINING
(Avdroppningstest)
1. Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den vattenmängd som går förlorad ur fryst och djupfryst
kyckling vid upptining. Om denna upptiningsförlust, uttryckt i procent av slaktkroppens vikt (inklusivesamtliga ätbara slaktbiprodukter i förpackningen) överskrider det gränsvärde som föreskrivs i punkt 7
skall det bedömas att överskottsvattnet har tagits upp under slaktprocessen.
Denna metod skall inte användas på fjäderfä som har behandlats med polyfosfater eller liknande ämnen
och vars effekt är att höja förmågan att binda vatten. Fjäderfä som har behandlats med sådana ämnen
skall genomgå den analysmetod som beskrivs i bilaga 6.
2. Definition
Upptiningsförluster som bestäms genom denna metod skall uttryckas i procent av den frysta eller djup-
frysta slakt-kroppens totala vikt, inbegripet ätbara slaktbiprodukter.
3. Princip
Den frysta eller djupfrysta slaktkroppen, inklusive befintliga ätbara slaktbiprodukter, skall tinas under
förhållanden som gör det möjligt att beräkna vikten av vattenförlusten.
4. Apparatur
4.1. Vågar som kan väga upp till 5 kg med en noggrannhet av minst 1 g.
4.2. Plastpåsar som är stora nog att rymma slaktkroppen och som har en säker fästanordning.
4.3. T ermostatkontrollerat vattenbad med en utrustning som kan hålla slaktkroppen på det sätt som beskrivs
i 5.5 och 5.6. Vattenbadet skall innehålla en vattenvolym som är minst åtta gånger större än volymen av
det fjäderfä som skall kontrolleras och kunna hålla vattnets temperatur på 42 ûC+–2 ûC.
4.4. Filterpapper eller andra absorberande pappershanddukar.5. Förfarande
5.1. Tjugo slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall kontrolleras. Till dess de kan
t e s t a se n l i g tb e s k r i v n i n g e ni5 . 2–5 . 1 1s k a l ld ef ö r v a r a sv i de nt e m p e r a t u ra vh ö g s t–1 8 ûC.
5.2. Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan. Förpackningen och dess inne-
håll vägs avrundat till närmaste gram; denna vikt skall vara M
0.
5.3. Slaktkroppen, tillsammans med eventuella ätbara slaktbiprodukter, tas ut ur förpackningen, som torkas
och vägs avrundat till närmaste gram; denna vikt skall vara M 1.
5.4. Vikten av den frysta slaktkroppen med slaktbiprodukter beräknas genom att M 1subtraheras från M 0.
5.5. Slaktkroppen, inklusive de ätbara slaktbiprodukterna, placeras i en kraftig, vattentät plastpåse med bu-
köppningen nedåt mot påsens botten. Påsen skall vara tillräckligt lång för att kunna fästas säkert i
vattenbadet men inte så vid att slaktkroppen rubbas ur det vertikala läget.
5.6. Den del av påsen som innehåller slaktkroppen och de ätbara biprodukterena sänks ned helt i vattenba-
det och påsen lämnas öppen upptill för att så mycket luft som möjligt skall försvinna ur den. Påsen
skall hållas vertikalt, om nödvändigt med hjälp av stänger eller med extra vikter i påsen på ett sådantsätt att vatten från badet inte kan tränga in i påsen. De olika påsarna skall inte vidröra varandra.
5.7. Påsen lämnas kvar i vattenbadet, som hela tiden hålls vid en temperatur av 42 ûC+–2C( S I C !2 ûC),
med påsen eller vattnet i ständig rörelse till dess kärntemperaturen i slaktkroppen (den djupaste delenav bröstmuskeln närmast bröstbenet på kycklingar utan inkråm, eller mitten av inkråmet på kycklingar
med inkråm) når minst 4 ûC, mätt på två slumpvis utvalda slaktkroppar. Slaktkropparna skall inte
stanna kvar i vattenbadet längre än nödvändigt efter att temperaturen 4 ûC har uppnåtts. Den nedsänk-
ningsperiod som behövs för slaktkroppar som förvarats vid – 18 ûCä rf ö l j a n d e :2891
/93
1538/91 - - - I
32SlaktkroppensviktNedsänkningstid i minuter
Viktklass (g)Slaktkroppens vikt
±s l a k t b i p r o d u k t e r( g ) Kycklingar utan
slaktbiprodukterKycklingar med
slaktbiprodukter
< 800 <8 2 5 77 92
850 825 —874 82 97
900 875- - - 924 85 100
950 925 —974 88 103
1 000 975- - -1 024 92 107
1 050 1 025- - -1 074 95 110
1 100 1 050- - -1 149 98 113
1 200 1 150- - -1 249 105 120
1 300 1 250- - -1 349 111 126
1 400 1 350- - -1 449 118 133
Därefter krävs en ökning på sju minuter för varje ytterligare 100 g.
Om den föreslagna nedsänkningsperioden går utan att + 4 ûC uppnås i de två slaktkroppar som kon-
trolleras, skall upptiningen fortsätta tills kärntemperaturen + 4 ûC uppås.
5.8. Påsen och dess innehåll tas upp ur vattenbadet och man sticker hål i påsens botten för att allt vatten
som uppkommit vid upptiningen skall rinna ut. Påsen och dess innehåll tillåts att rinna av under en
timme vid en rumstemperatur mellan + 18 ûCo c h+2 5 ûC.
5.9. Den upptinade slaktkroppen tas ut ur påsen och den mindre förpackningen med eventuella ätbara slakt-
biprodukter tas ut ur buköppningen. Slaktkroppen torkas på insidan och utsidan med filterpapper eller
pappershandduk. Man sticker hål i förpackningen med slaktbiprodukter och när vattnet runnit ut skall
även den förpackningen och de upptinade slaktbiprodukterna torkas så noga som möjligt.
5.10. Den totala vikten av den upptinade slaktkroppen, de ätbara slaktbiprodukterna och förpackningen, av-
rundad till närmaste gram, uttrycks som M 2.
5.11. Vikten av förpackningen med de ätbara slaktbiprodukterna, avrundad till närmaste gram, uttrycks som
M3.
6. Beräkning av resultatet
Den mängd vatten som går förlorad vid upptining, uttryckt som en procentandel av vikten av den frysta
eller djupfrysta slaktkroppen (inklusive ätbara slaktbiprodukter), fås genom:
M0—M1—M2
M0—M1—M3×100
7. Utvärdering av resultatet
Om den genomsnittliga vattenförlusten vid upptiningen av de 20 slaktkropparna i testet överskrider de
procenttal som anges nedan skall det anses att den vattenmängd som tagits upp under processen över-
skrider gränsvärdet.
Procenttalen är följande:
— Vid luftkylning: 1,5 %,
— vid evaporativ kylning: 3,3 %,— Vid vattenkylning: 5;1 %.2891
/93
1538/91 - - - I
33BILAGA 6
BESTÄMNING AV DEN TOTALA VATTENHALTEN I KYCKLINGAR
(Kemiskt test)
1. Mål och räckvidd
Denna metod skall användas för att bestämma den totala vattenhalten i fryst och djupfryst kyckling.
Denna metod inbegriper bestämning av innehållet av vatten och protein genom provtagning från denhomogeniserade slaktkroppen av fjäderfä. Den totala vattenhalt som bestäms skall jämföras med det
gränsvärde som uttrycks genom den formel som anges i punkt 6.4, för att bestämma huruvida vatten
har tagits upp under processen. Om undersökaren misstänker närvaro av något ämne som kan störabestämningen skall han eller hon vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder.
2. Definitioner
Slaktkropp: slaktkropp med ben, brosk och eventuella inälvor.
Ätbara organ: lever, hjärta, muskelmage och hals.
3. Princip
Vatten- respektive proteininnehåll skall bestämmas i enlighet med erkända ISO-metoder (International
O r g a n i z a t i o nf o rS t a n d a r d i z a t i o n )e l l e ra n d r am e t o d e re l l e ra n a l y s e rs o mg o d k ä n t sa vr å d e t .
Den högsta tillåtna totala vattenhalten i slaktkroppen beräknas med utgångspunkt i slaktkroppens pro-
teininnehåll som kan sättas i relation till halten av fysiologiskt vatten.
4. Apparatur och reagenser
4.1. Vågar, med en noggrannhet på minst ± 1 g, för att väga slaktkropp och förpackning.
4.2. Köttyxa eller såg för att stycka slaktkroppen i delar som är lagom stora för köttkvarnen.4.3. Kraftig köttkvarn och mixer som kan homogenisera hela stycken av fryst eller djupfryst fjäderfä.
Anm.: Ingen speciell köttkvarn rekommenderas. Den bör dock vara tillräckligt stark för att kunna blan-
da djupfryst kött och ben till en homogen blandning som motsvarar den som fås med en kvarn som haren skiva med hål på 4 mm.
4.4. Apparatur enligt ISO 1442 för att bestämma vattenhalten.
4.5. Apparatur enligt ISO 937 för att bestämma proteininnehållet.
5. Förfarande
5.1. Sju slaktkroppar väljs slumpvis ut från den kvantitet fjäderfä som skall kontrolleras och hålls frysta till
dess analysen enligt 5.2 – 5.6 påbörjas.
Analysen kan utföras antingen av var och en av de sju slaktkropparna eller av en blandning av prover
från de sju slaktkropparna.
5.2. Förbehandlingen skall påbörjas inom en timme efter det att slaktkropparna har tagits ut ur frysen.2891
/93
1538/91 - - - I
345.3. a) Förpackningens utsida torkas av för att avlägsna is och vatten från ytan. Varje slaktkropp vägs och
tas ut ur eventuellt emballage. Sedan slaktkroppen styckats skall eventuellt förpackningsmaterial
runt de ätbara organen avlägsnas och is som sitter kvar på slaktkroppen skall bestämmas, avrundat
till närmaste gram, till värdet P 1, efter avdrag för vikten av eventuellt emballage.
b) Vid analys av samlingsprov skall den sammanlagda vikten av de sju slaktkropparna, förberedda
enligt 5.3 a, bestämmas till värdet ‘‘P 7’’.
5.4. a) Hela slaktkroppen, vars vikt är P 1, hackas i en köttkvarn enligt 4.3 (och även i en mixer, om
behövligt) för att ge ett homogent material från vilket ett prov kan tas som är representativt för
varje slaktkropp.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov skall alla sju slaktkropparna, vars sammanlagda vikt är P 7,
hackas i en köttkvarn enligt 4.3 (och även i en mixer, om behövligt) för att ge ett homogent mate-
rial från vilket två prov kan tas som är representativa för alla sju slaktkropparna. De två proven
analyseras enligt beskrivningen i 5.5 och 5.6.
5.5. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att bestämma vattenhalten i
enlighet med ISO 1442 för att få vattenhalten “a %”.
5.6. Ett prov av det homogeniserade materialet tas och används genast för att bestämma kvävehalten i enligt
med ISO 937. Denna kvävehalt omräknas till råproteinhalten “b %” genom att multipliceras med koef-
ficienten 6,25.
6. Beräkning av resultatet
6.1. a) Vikten av varje kropps vatteninnehåll (W) uttrycks genom aP 1/100 och vikten av proteinet (RP)
genom bP 1/100, båda i gram.
Summan av vikten av vattnet (W 7) och vikten av proteinet (RP 7) i de sju slaktkroppar som analyse-
ras skall bestämmas.
b) I fråga om analys av ett samlingsprov bestäms den genomsnittliga vatten- respektive proteinhalten i
de två proven och uttrycks som a % respektive b %.
Vikten av vattnet (W 7) i de sju slaktkropparna uttrycks genom aP 7/100 och vikten av proteinet
(RP 7)g e n o mb P 7/100, båda i gram.
6.2. Den genomsnittliga vikten av vattnet (W A)o c hp r o t e i n e t( R P A) beräknas genom att W 7respektive RP 7
divideras med sju.
6.3. Den teoretiska fysiologiska vattenhalt i gram som bestäms genom denna metod beräknas med följande
formel:
— kycklingar: 3,53 x RP A+ 23.
6.4. a) Luftkylning
Vid antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen under processen uppgår till
2%(1) skall den högsta tillåtna gränsen för den totala vattenhalten (W G) i gram som bestäms med
denna metod uttryckas genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
—k y c k l i n g a r W G=3 , 6 5xR P A+ 42.
(1) Beräknad i förhållande till slaktkroppens vikt exklusive upptaget vatten.2891/93
1538/91 - - - I
35b) Evaporativ kylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen under processen uppgår
till 4,5 % (2)( S I C !(1)) skall den högsta tillåtna gränsen för den totala vattenhalten (W G)ig r a m
som bestäms med denna metod uttryckas genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
—k y c k l i n g a r : W G=3 , 7 9xR P A+ 42.
c) Vattenkylning:
Med antagandet att den tekniskt sett minsta möjliga vattenupptagningen under processen uppgår
till 7 % skall den högsta tillåtna gränsen för den totala vattenhalten (W G) i gram som bestäms med
denna metod uttryckas genom följande formel (inkl. konfidensintervall):
—k y c k l i n g a r : W G=3 , 9 3xR P A+ 42.
6.5. Om den genomsnittliga vattenhalten (W A) i de sju slaktkropparna, beräknad enligt 6.2, inte överskrider
det värde som anges i 6.4 (W G) skall den kvantitet fjäderfä som omfattas av kontrollen anses uppfylla
kraven.
(1) Beräknad i förhållande till slaktkroppens vikt exklusive upptaget vatten.2891/93
1538/91 - - - I
36BILAGA 7
Kontroll av vattenupptagningen på produktionsanläggningen
1. Minst en gång per arbetsperiod om fyra timmar väljs 25 slaktkroppar slumpvis ut från bandet genast efter
urtagningen och avlägsnandet av alla slaktbiprodukter och före första spolningen.
2. T a om behövligt bort halsen och lämna kvar halsskinnet på kroppen.3. Märk varje slaktkropp. Väg varje slaktkropp och anteckna vikten, avrundad till närmaste gram.
4. Häng tillbaka de slaktkroppar som skall testas på bandet så att de genomgår den normala behandlingen
med spolning, avkylning, avrinning osv.
5. I slutet av avrinningsbandet tas de märkta slaktkropparna ner utan att få rinna av längre än vad som är
normalt för resten av partiet.
6. Provet utgörs av de första 20 märkta slaktkroppar som tas ner. De vägs på nytt. Deras vikt bestäms,
avrundad till närmaste gram, och ställs mot den vikt som noterades vid den första vägningen. Om färre än
20 märkta slaktkroppar återfinns skall provet annulleras.
7. Ta bort märkningen från slaktkropparna, som därefter får genomgå den normala förpackningsbehandlingen.
8. Bestäm procenttalet för vattenupptagningen genom att subtrahera slaktkropparnas sammanlagda vikt före
spolning från vikten efter spolning, nedkylning och avrinning, genom att dividera skillnaden med den ur-sprungliga vikten och multiplicera med 100.
9. Resultatet skall inte överskrida följande procenttal av slaktkropparnas ursprungliga vikt eller något annat
tal som anger den högsta tillåtna vattenhalt som får absorberas:
— luftkylning: 0 %
— evaporativ kylning: 2 %
— vattenkylning: 4,5 %2891
/93
1538/91 - - - I
37BILAGA 8
FÖRTECKNING ÖVER REFERENSLABORATORIER
Gemenskapens referenslaboratorium:
Spelderholt, Centre for Poultry Research and Information Services
(COVP-DLO)
Spelderholt 9P. O . B o x 1 5
NL-7360 AA Beekbergen
Nationella referenslaboratorier:
Belgien
Faculteit Diergeneeskunde
Vakgroep “Diergeneeskundig toezicht op eetwaren”Universiteit Gent
Wolterslaan 1
B-9000 Gent
DanmarkVeterinærdirektoratets Laboratorium
Howitzvej 13
DK-2000 Frederiksberg
TysklandBundesanstalt für Fleischforschung
Institut für Chemie und Physik
EC–Baumanstraße 20D-95326 Kulmbach
GreklandMinistry of Agriculture
Veterinäry (SIC! Veterinary) Laboratory of Patra
59, T erpsitheas Str.GR-264 42 Patra
Spanien
Centro de Alimentacion Nacional
(Instituto de Salud Carlos III)Ctra de Majadahonda a Pozuelo Km 2
E-28220 Madrid
FrankrikeU n i t é” h y g i è n ee tq u a l i t éd e sp r o d u i t sa v i c o l e s
”Laboratoire central de recherches avicoles et porcines
Centre National d’études vétérinaires et alimentaires
Beaucemaine – B. P . 53F-22400 Ploufragan
IrlandDairy Science Laboratory
Department of Agriculture, Food and Forestry
Model Farm Road
Cork
ItalienIstituto de l’Ispettorato Centrale Repressione
F r o d id iR o m aVia G. Raggini 19
I-00149 Roma2891
/93
1538/91 - - - I
38Luxemburg
Laboratoire National de Santé
42, rue du Laboratoire
L-1911 Luxemburg
NederländernaTNO-voeding
Postbus 360
NL-3700 AJ Zeist
Österrike:
Bundesamt und Forschungszentrum für Landwirtschaft
Trunnerstrasse 1-3A-1020 Wien
Portugal
I. Q. A. Instituto de Qualidade Alimentar
Av. Conde Valbona, 98P-1000 Lisboa
Finland:
Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos
(EELA)
Hämeentie 57, PL 368,
FIN-00231 Helsinki
Sverige:Statens livsmedelsverk
Box 622S-751 26 Uppsala
Förenade Kungariket
Food Science Laboratory,
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food,Norwich Research Park,
Colney,
NorwichNR4 7UQ.2891
/93
3239/94
2891/93
3239/94
2891/93
1538/91 - - - I
39BILAGA 9
Befogenheter och uppgifter för gemenskapens referenslaboratorium
1. Gemenskapens referenslaboratorium som anges i bilaga 8 ansvarar för följande uppgifter:
— Att lämna information om analysmetoder och jämförande tester i fråga om vattenhalten i fjäderfä till
de nationella referenslaboratorierna.
— Att samordna de nationella referenslaboratoriernas tillämpning av de metoder som avses i första
strecksatsen, särskilt genom att utarbeta jämförande tester.
— Att samordna utvecklingen av nya analysmetoder och att informera de nationella referenslaboratorierna
om framsteg på området.
— Att lämna vetenskapligt och tekniskt bistånd till kommissionen, i synnerhet i fall då tvist om analysre-
sultat uppstår mellan medlemsstater.
2. Gemenskapens referenslaboratorium skall uppfylla följande krav för verksamheten:
— Att personalen är kvalificerad och har tillräcklig kännedom om de tekniker som tillämpas vid analys av
vattenhalt.
— Att den utrustning och de ämnen som krävs för att genomföra de uppgifter som föreskrivs i punkt 1
finns tillgängliga.
— Att verksamheten administreras på lämpligt sätt.
— Att personalen inte röjer konfidentiella uppgifter rörande olika ämnen, resultat och rapporter.— Att internationellt erkända principer för god laboratoriesed följs.
De nationella referenslaboratoriernas uppgifter
De nationella referenslaboratorier som anges i bilaga 8 ansvarar för följande uppgifter:
— Att samordna verksamheten vid de nationella laboratorier som ansvarar för analys av vattenhalten i fjäder-
fä.
— Att bistå den behöriga myndigheten i medlemsstaten för att organisera ett system för övervakning av vat-
tenhalten i fjäderfä.
— Att anordna jämförande tester mellan de olika nationella laboratorier som anges i första strecksatsen.— Att se till att den information som lämnas av gemenskapens referenslaboratorium vidarebefordras till den
behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten och till de nationella referenslaboratorier som avses i
första strecksatsen.
— Att samarbeta med gemenskapens referenslaboratorium.2891
/93