2.

Provningsförfaranden som ska tillämpas för typgodkännande av vätgasbehållare som konstruerats för komprimerat (gasformigt) väte ska omfatta följande: a) Sprängningsprovning: Provningens syfte är att ange det tryckvärde vid vilket behållaren brister. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck till ett givet värde som bör vara högre än behållarens nominella arbetstryck. Behållarens sprängningstryck ska överstiga ett bestämt tryck. Behållartypens sprängningstryck ska registreras och arkiveras av tillverkaren under behållartypens hela livslängd. b) Tryckcykelprovning vid omgivande temperatur: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda stora tryckvariationer. För att bevisa detta ska tryckcykler utföras på behållaren tills ett brott inträffar eller tills ett bestämt antal cykler uppnås genom att trycket höjs och sänks till ett bestämt värde. Behållarna får inte ge efter förrän ett bestämt antal cykler fullbordats. Antalet cykler före brott ska dokumenteras tillsammans med brottets läge och en beskrivning. Tillverkaren ska arkivera resultaten under behållarens hela livslängd. c) Provning av läcka-före-bristning-beteende: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren drabbas av läckage före sprickbildning. För att bevisa detta ska tryckcykler utföras på behållaren genom att trycket höjs och sänks till ett bestämt värde. De behållare som provas ska antingen ge efter för läckage eller överskrida ett bestämt antal provningscykler utan brott. Antalet cykler före brott ska registreras tillsammans med brottets läge och en beskrivning. d) Provning i öppen eld: Provningens syfte är att visa att behållaren med sitt brandskyddssystem inte brister när den provas under bestämda brandförhållanden. Den behållare som utsatts för tryck till arbetstrycket ska endast avluftas med tryckutjämningsanordningen och får inte spricka. e) Genomträngningsprovning: Provningens syfte är att visa att behållaren inte spricker när den genomborras av en kula. För att bevisa detta ska hela behållaren med sitt skyddshölje utsättas för tryck och genomborras av en kula. Behållaren får inte spricka. f) Provning vid exponering för kemiska ämnen: Provningens syfte är att visa att behållaren kan uthärda exponering för bestämda kemiska ämnen. För att bevisa detta ska behållaren exponeras för olika kemiska lösningar. Trycket på behållaren ska ökas till ett bestämt värde och en sprängningsprovning enligt led a ska utföras. Behållaren ska uppnå ett bestämt sprängningstryck som ska registreras. g) Spricktoleransprovning för komposit: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda exponering för högt tryck. För att bevisa detta ska sprickor av en bestämd form skäras in i behållarens sidovägg och ett bestämt antal tryckcykler ska utföras. Behållaren får inte läcka eller spricka under ett antal cykler men får ge efter genom läckage under återstående provningscykler. Antalet cykler före brott ska registreras tillsammans med brottets läge och en beskrivning. h) Påskyndad spänningsbrottprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren under en utsträckt tidsperiod kan uthärda exponering för högt tryck och höga temperaturer på gränsen till det tillåtna driftområdet. För att bevisa detta ska behållaren under en bestämd tidsperiod utsättas för bestämda tryck- och temperaturförhållanden och därefter genomgå sprängningsprovningen enligt led a. Behållaren ska uppnå ett bestämt sprängningstryck. i) Tryckcykelprovning vid extrem temperatur: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda tryckvariationer under olika temperaturförhållanden. För att bevisa detta ska behållaren utan något skyddshölje provas hydrostatiskt under en cykel genom att utsättas för extrema omgivningsförhållanden, varefter en sprängningsprovning och en läckageprovning utförs enligt leden a och k. Behållarna ska provas under en cykel utan att visa tecken på brott, läckage eller fibrer som repar upp sig. Behållarna får inte spricka vid ett bestämt tryck. j) Slagskadeprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren förblir funktionsduglig efter att ha utsatts för bestämda mekaniska islag. För att bevisa detta ska behållaren underkastas en fallprovning varefter ett bestämt antal tryckcykler ska utföras. Behållaren får inte läcka eller brista inom ett bestämt antal cykler men får under återstående provningscykler ge efter för läckage. k) Läckageprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren under bestämda förhållanden inte visar tecken på läckage. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck till sitt nominella arbetstryck. Den får inte visa något tecken på läckage som detekteras genom sprickor, porer eller andra liknande defekter. l) Permeabilitetsprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren inte släpper igenom mer än en bestämd mängd. För att bevisa detta ska behållaren utsättas för tryck med vätgas till nominellt arbetstryck och därefter övervakas med avseende på permeabilitet i ett slutet rum under en bestämd tidsperiod och under bestämda temperaturförhållanden. m) Vridprovning för anslutningsklack: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda det bestämda momentet. För att bevisa detta ska ett moment anbringas på behållaren från olika riktningar. Därefter ska en sprängningsprovning och en läckageprovning enligt leden a och k utföras. Behållaren ska uppfylla sprängnings- och läckageprovningskraven. Det anbringade momentet samt läckage- och sprängningstrycket ska registreras. n) Vätgascykelprovning: Provningens syfte är att visa att vätgasbehållaren kan uthärda stora tryckvariationer när vätgas används. För att bevisa detta ska behållaren underkastas ett antal tryckcykler med användning av vätgas och en läckageprovning enligt led k. Slitskador såsom utmattningssprickor eller elektrostatisk urladdning från behållaren ska besiktigas. Behållaren ska uppfylla läckageprovningskraven. Behållaren ska vara fri från all förslitning såsom utmattningssprickor eller elektrostatisk urladdning.