1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 6 februari 1970
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och avgassystemet för
motorfordon
(70/157/EEG)
(EGT L 42, 23.2.1970, s. 16)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 73/350/EEG av den 7 november 1973 L 321 33 22.11.1973
►M2Rådets direktiv 77/212/EEG av den 8 mars 1977 L 66 33 12.3.1977
►M3Kommissionens direktiv 81/334/EEG av den 13 april 1981 L 131 6 18.5.1981
►M4Kommissionens direktiv 84/372/EEG av den 3 juli 1984 L 196 47 26.7.1984
►M5Rådets direktiv 84/424/EEG av den 3 september 1984 L 238 31 6.9.1984
►M6Council Directive 87/354/EEC of 25 June 1987 (*) L 192 43 11.7.1987
►M7Kommissionens direktiv 89/491/EEG av den 17 juli 1989 L 238 43 15.8.1989
►M8Rådets direktiv 92/97/EEG av den 10 november 1992 L 371 1 19.12.1992
►M9Kommissionens direktiv 96/20/EG av den 27 mars 1996 L 92 23 13.4.1996
►M10Kommissionens direktiv 1999/101/EG av den 15 december 1999 L 334 41 28.12.1999
Ändrat genom:
►A1Anslutningsakten för Danmark, Irland, Förenade konungariket Storbritan-
nien och NordirlandL 73 14 27.3.1972
►A2Anslutningsakten för Spanien och Portugal L 302 23 15.11.1985
►A3Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
►A4Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken
Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniensoch Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger tillgrund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
(*) Denna rättsakt finns inte publicerad på svenska.
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 6 februari 1970
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten
ljudnivå och avgassystemet för motorfordon
(70/157/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och
med beaktande av följande:De tekniska krav som motorfordon måste uppfylla enligt nationell
lagstiftning avser bl.a. tillåten ljudnivå och avgassystemet.
Dessa krav skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Det är därför
nödvändigt att alla medlemsstater antar samma krav, antingen somtillägg till eller i stället för sina nuvarande bestämmelser, så att EEG-typgodkännande, i överensstämmelse med rådets direktiv (
3) av den 6
februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om
typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon, kantillämpas för alla fordonstyper.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
I detta direktiv avses med ”fordon” varje motorfordon som är avsett att
användas på väg, med eller utan karosseri, som har minst fyra hjul ochsom är konstruerat för en högsta hastighet som överstiger 25 km/timmed undantag av ►
M9spårbundna fordon, jordbruks- och lantbruks-
traktorer och alla mobila maskiner. ◄
Artikel 2
Ingen medlemsstat får, med hänvisning till tillåten ljudnivå och avgas-
systemet, vägra att bevilja EEG- eller nationellt typgodkännande med
avseende på typ av motorfordon eller typ av avgassystem eller del iett sådant system som betraktas som en separat teknisk enhet om
— fordonet uppfyller kraven i bilaga 1 avseende ljudnivå och avgas-
systemet,
— avgassystemet, eller någon del av detta system som betraktas som
en separat teknisk enhet enligt ►
M9artikel 2 ◄i direktiv 70/
156/EEG, uppfyller kraven i bilaga 2.
Artikel 2a
1. Ingen medlemsstat får, med hänvisning till tillåten ljudnivå och
avgassystemet, vägra eller förbjuda försäljning, registrering, förstaibruktagande eller bruk av fordon för vilket ljudnivån och avgassys-temet uppfyller kraven enligt bilaga 1.
2. Ingen medlemsstat får, med hänvisning till den tillåtna ljudnivån
och avgassystemet, förbjuda att ett avgassystem, eller någon del avdetta system som betraktas som en särskild teknisk enhet enligt1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 2
(1) EGT nr C 160, 18.12.1969, s. 7.
(2) EGT nr C 48, 16.4.1969, s. 16.
(3) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1.▼M3
▼M3
►M9artikel 2 ◄i direktiv 70/156/EEG, släpps ut på marknaden om
systemet eller delen, i enlighet med vad som sägs i artikel 2, är av entyp som har beviljats typgodkännande.
Artikel 3
Ändringar, som är nödvändiga för att anpassa kraven i
►
M9bilagorna ◄med hänsyn till den tekniska utvecklingen (med
undantag för krav enligt ►M3punkt 5.2.2.1 och 5.2.2.5 i bilaga
1◄), skall antas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i
rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar tilldessa fordon.
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser som är
nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månader efter dagen
för anmälan och skall genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna
texterna till de centrala bestämmelserna i nationell lagstiftning som deantar inom det område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 5
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 3
▼B
▼M9
Förteckning över bilagor
BILAGA I: EG-typgodkännande av ljudnivån för en motorfordonstyp
Tillägg 1: InformationshandlingTillägg 2: Typgodkännandeintyg
BILAGA II: EG-typgodkännande av avgassystem som separata tekniska
enheter
Tillägg 1: Informationshandling
Tillägg 2: TypgodkännandeintygTillägg 3: Mall för EG-typgodkännandemärket
BILAGA III: Kontroll av produktionsöverensstämmelse
BILAGA IV: Beskrivning av provbana1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 4
▼M8
BILAGA 1
EEG-TYPGODKÄNNANDE AVSEENDE LJUDNIVÅNFÖR EN MOTOR-
FORDONSTYP
1. DEFINITIONER
I detta direktiv avses med
1.1. fordonstyp
Fordon som inte väsentligen skiljer sig åt sinsemellan med
avseende på följande delar:
1.1.1. Karosseriets form eller material (särskilt motorrummet och dess
ljudisolering)
1.1.2. Fordonets längd och bredd
1.1.3. Motortyp (otto-motor eller motor med kompressionständning,
två- eller fyrtakts-, fram- och återgående eller roterande kolv,
antal cylindrar och deras slagvolym, antal och typ av förgasare
eller insprutningssystem, ventilarrangemang, angiven högsta
effekt och motsvarande motorvarvtal (S)).
1.1.4. Kraftöverföringssystem, utväxling som provningen utförs vid
och relevanta utväxlingsförhållanden.
1.1.5. Antal, typ och utformning av avgassystem.
1.1.6. Antal, typ och utformning av insugningssystem.
1.1.7. Oavsett bestämmelserna i punkt 1.1.2 och 1.1.4 kan andra
fordon än de i kategori M1och N1►M9(1)◄med samma
typ av motor och/eller olika utväxlingsförhållanden anses vara
samma fordonstyp. Om emellertid olikheterna enligt ovan
kräver en annan provningsmetod skall dessa olikheter anses
vara en typändring.
1.2. avgas- och insugningssystem
1.2.1. Avgassystem
dvs. en komplett uppsättning delar som är nödvändiga för att
dämpa det ljud som alstras av motorns avgaser.
1.2.2 Insugningssystem
dvs. en komplett uppsättning delar som är nödvändiga för att
dämpa det ljud som alstras av motorns insugning.
1.2.3. I detta direktiv ingår inte grenrören i dessa system.
1.3. olika typer av avgas- eller insugningssystem
dvs. system som har grundläggande olikheter som, t. ex.
följande:
1.3.1. System där delarna har olika varumärken eller handelsbeteck-
ningar.
1.3.2. System där materialegenskaperna hos en viss del är olika, eller
system i vilka delarna har olika form eller storlek. Olika ytbe-
handling (galvanisering, aluminiumbeläggning, etc.) anses inte
som typavvikelse.
1.3.3. System, för vilka funktionssättet för minst en del är olika.1.3.4. System, i vilka delarna har kombinerats på olika sätt.
1.4. delar av ett avgas- eller insugningssystem
dvs. en av de separata delar som tillsammans bildar avgassys-
temet (t. ex. avgasrör, ljuddämpare) eller insugningssystemet (t.
ex. luftfilter).1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 5
(1) Enligt de definitioner som anges i bilaga II A till direktiv 70/156/EEG.
▼M8
1.5. total utväxling
dvs. det antal varv som görs av motorn för varje varv på driv-
hjulen.
2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE
2.1. Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv
70/156/EEG av ljudnivån för en fordonstyp skall inges av
fordonstillverkaren.
2.2. I tillägg 1 visas en mall för informationshandlingen.
2.3. Fordonstillverkaren ►M9 ◄skall tillställa den
tekniska provningstjänst som utför provningen ett fordon som
överensstämmer med den typ som ansökan avser.
Vad gäller punkt 1.1.7 kommer i samråd med fordonstillver-
karen ett fordon med lägsta fordonsvikt och kortaste längd
och representativt för typen i fråga, att väljas ut av den
tekniska provningstjänst som utför provningarna för godkän-
nande enligt specifikationen i punkt 5.2.2.4.3.3.1.2.
2.4. På begäran skall den tekniska tjänsten även tillställas ett exem-
plar av avgassystemet och en motor med minst samma
slagvolym och angiven högsta effekt som den motor som är
monterad i den fordonstyp som ansökningen avser.
3. MÄRKNING
3.1. Avgas- och insugningssystemets delar, med undantag av fästen
och rör, skall märkas med
3.1.1. varumärke eller namn på tillverkaren av systemen och
ingående delar,
3.1.2. tillverkarens handelsbeskrivning.3.2. Dessa märkningar skall vara klart läsbara och beständiga även
då systemet är inmonterat på fordonet.
4. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE
4.1. Om tillämpliga krav är uppfyllda skall EG-typgodkännande
enligt artikel 4.3 och, i tillämpliga fall, artikel 4.4 i direktiv
70/156/EEG, beviljas.
4.2. I tillägg 2 visas en mall för EG-typgodkännandeintyg.4.3. Varje fordonstyp som godkänns skall tilldelas ett godkännande-
nummer enligt bilaga VII till direktiv 70/156/EEG. Samma
medlemsstat får inte tilldela en annan fordonstyp samma
nummer.
5. SPECIFIKATIONER
5.1. Allmänna specifikationer
5.1.1. Fordonet, dess motor och avgas- och insugningssystem skall
vara uppbyggda, konstruerade och monterade så att fordonet
under normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som
de kan vara utsatta för, uppfyller kraven enligt detta direktiv.
5.1.2. Systemen skall vara uppbyggda, konstruerade och monterade
så att de med hänsyn till fordonets driftsförhållanden erbjuder
skälig tålighet mot den korrosiva miljö som de utsätts för.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 6
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M8
5.2. Specifikationer för ljudnivåer
5.2.1. Mätmetod
5.2.1.1. Mätning av ljud, som avges från den typ av fordon som
tillställts för EEG-typgodkännande, skall utföras i överensstäm-
melse med de två mätmetoder som beskrivs i punkt 5.2.2.4 för
fordon i rörelse respektive punkt 5.2.3.4 för stillastående
fordon (1).
För fordon som är utrustade med tryckluftsbromsar och med en
totalvikt som överstiger 2 800 kg måste ytterligare en mätning
utföras av tryckluftsljudet på stillastående fordon enligt punkt
5.4.
5.2.1.2. De värden, som uppmätts enligt punkt 5.2.1.1 skall anges i
provningsrapporten och i ett intyg motsvarande mallen i
►M9tillägg 2 ◄. Detaljer om rådande förhållanden,
nämligen provningsbana (typ av beläggning), lufttemperatur,
vind (riktning och hastighet) och bakgrundsljud måste också
anges i provningsrapporten.
5.2.2. Ljudnivå från fordon i rörelse
5.2.2.1. Gränsvärden
Den ljudnivå, som uppmätts i enlighet med punkterna 5.2.2.2
— 5.2.2.5 i denna bilaga, får inte överstiga följande
gränsvärden:
FordonskategorierVärde
uttryckt i
dB(A)
(decibel (A))
5.2.2.1.1. Fordon avsedda för persontransport och med
högst 9 sittplatser, förarplatsen inräknad. 74
5.2.2.1.2. Fordon avsedda för persontransport och med
mer än 9 sittplatser, förarplatsen inräknad,
med en tillåten totalvikt som inte överstiger
3,5 ton och:
5.2.2.1.2.1. — med en motorstyrka på mindre än 150 kW 78
5.2.2.1.2.2. — med en motorstyrka på inte mindre än 150
kW8 0
5.2.2.1.3. Fordon avsedda för persontransport och med
mer än 9 sittpatser förarplatsen inräknad;
fordon avsedda för godstransport:
5.2.2.1.3.1. — med en tillåten totalvikt som inte överstiger
2 ton 76
5.2.2.1.3.2. — med en tillåten totalvikt som överstiger 2
ton men inte 3,5 ton 77
5.2.2.1.4. Fordon avsedda för godstransport, och med en
tillåten totalvikt som överstiger 3,5 ton:
5.2.2.1.4.1. — med en motorstyrka på mindre än 75 kW 77
5.2.2.1.4.2. — med en motorstyrka på minst 75 kW men
mindre än 150 kW 78
5.2.2.1.4.3. — med en motorstyrka på minst 150 kW 80
Dockgäller följande:
— För fordon i kategorierna 5.2.2.1.1 och 5.2.2.1.3 ökas
gränsvärdena med 1 dB (A) om de är utrustade med diesel-
motorer med direktinsprutning.
— För fordon med en tillåten totalvikt på över två ton utfor-
made för användning i terrängen ökas gränsvärdena med 1
dB (A) om motorstyrkan är mindre än 150 kW och 2 dB
(A) om motorstyrkan är 150 kW eller mer.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 7
(1) Provning på stillastående fordon utförs för att fastställa ett referensvärde för de myndig-
heter som tillämpar denna metod vid kontroll av fordon i bruk.
▼M8
— För fordon i kategori 5.2.2.1.1 utrustade med en manuell
växellåda med fyra växlar framåt och med en maximal
motoreffekt som överstiger 140 kW/ton och förhållandet
mellan den maximala motoreffekten och den tillåtna total-
vikten är över 75 kW/ton, ökas gränsvärdena med 1 dB
(A) om hastigheten då den bakre delen på bilen passerar
linjen BB ′(figur 1) på tredje växeln är högre än 61 km/tim.
5.2.2.2. Mätinstrument
5.2.2.2.1. Akustiska mätningar
Den apparat som används för mätning av ljudnivån skall vara
en precsionsljudnivåmätare av den typ som beskrivs i publika-
tion 179 ”Precisionsljudnivåmätare”, andra utgåvan, från
Internationella elektroniska kommissionen (IEC). Mätningarna
skall utföras med ljudmätaren i läge ”fast” och med A-filtret
inkopplat som också beskrivs i publikationen.
Ljudnivåmätaren skall, före och efter varje mätserie, kalibreras
enligt tillverkarens anvisningar och med hjälp av en lämplig
ljudkälla (t.ex. en pistonphone). Provningen skall betraktas
som ogiltig om ljudnivåmätarens fel som registrerats vid kalib-
reringen överstiger 1 dB.
5.2.2.2.2. Hastighetsmätningar
Motorns varvtal och fordonets hastighet på provningssträckan
skall mätas med en noggrannhet på 3 % eller högre.
5.2.2.3. Mätförhållanden5.2.2.3.1. Provningsområde
Provningsområdet skall bestå av en accelerationssträcka,
omgiven av en i det närmaste plan provningsyta. Accelerations-
sträckan skall vara plan och körbanan skall vara torr och av
sådan beskaffenhet att däcks- och vägbanebullret är lågt.
Provningsbanan skall vara sådan att det fria ljudfältet mellan
ljudkällan och mikrofonen skall hållas inom 1 dB. Dessa
villkor skall anses uppfyllda när det inte finns några stora ljud-
reflekterande föremål såsom staket, klippor, broar eller
byggnader inom 50 meter, räknat från accelerationssträckans
mittpunkt. Provningsbanans beläggning måste uppfylla specifi-
kationerna i ►
M9bilaga IV ◄.
Hinder som kan påverka det akustiska fältet får inte finnas i
närheten av mikrofonen, och ingen får befinna sig mellan
mikrofonen och ljudkällan. Den operatör som utför mätning-
arna skall stå så att mätinstrumentets mätvärde inte påverkas.
5.2.2.3.2. Meteorologiska förhållanden
Mätningar får inte utföras under dåliga atmosfäriska
förhållanden. Det måste säkerställas att resultaten inte påverkas
av vindstötar.
5.2.2.3.3. Bakgrundsljud
För dessa mätningar skall den A-viktade ljudnivån från andra
ljudkällor än det fordon som skall provas och från vinden ligga
minst 10 dB (A) under den ljudnivå som avges av fordonet.
Mikrofonen kan förses med lämplig vindavskärmning, förutsatt
att hänsyn tas till hur denna påverkar mikrofonens känslighet
och riktningsegenskaper.
5.2.2.3.4. Fordonets tillstånd
För dessa mätningar skall fordonet vara i körklart skick enligt
punkt 2.6 i bilaga 1 till direktiv 70/156/EEG och inte dra
släpvagn eller påhängsvagn, med undantag av fordon som inte
kan kopplas isär.
Fordonstillverkaren skall välja de däck som skall användas vid
provningen och de skall följa praxis inom handeln och vara
tillgängliga på marknaden. De skall överensstämma med en av
de däckdimensioner (se punkt 2.17 i bilaga II till rådets
direktiv 92/23/EEG (1) som fordonstillverkaren har anvisat för1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 8
(1) EGT nr L 129, 14.5.1992, s. 95.▼M9
▼M9
fordonet enligt punkt 1.5 i supplementet till tillägg 2 och som,
när det gäller fordon i kategorierna M1 och N1, uppfyller
kraven i direktiv 89/459/EEG med avseende på minsta
mönsterdjup. För fordon i andra kategorier kommer det minsta
mönsterdjup som anges i direktiv 89/459/EEG att tillämpas
som om fordonen omfattades av nämnda direktiv. Däcken skall
pumpas till korrekt ringtryck för fordonets provningsvikt.
Innan mätningen utförs skall motorn vara i normalt drifts-
tillstånd avseende temperatur, inställning, bränsle, tändstift,
förgasare, etc. (allt efter tillämplighet). Om fordonet har en
eller flera automatiska fläktar får detta system inte påverkas
under mätningarna.
För fordon med mer än 2 drivande hjul skall endast den utväx-
ling vara inkopplad som är avsedd för normal körning på
landsväg.
5.2.2.4. Mätmetod
5.2.2.4.1. Mätningarnas utförande och antal
Den högsta ljudnivån, uttryckt i dB (A), skall mätas medan
fordonet körs mellan linjerna AA ′och BB ′(figur 1).
Mätningen skall anses ogiltig om en onormal avvikelse mellan
toppvärdet och den generella ljudnivån registreras.
Minst två mätningar skall utföras på varje sida av fordonet.
5.2.2.4.2. Mikrofonens placering
Mikrofonen skall placeras på ett avstånd av 7,5 ± 0,2 m från
körbanans referenslinje CC ′(figur 1) och 1,2 ± 0,1 m över
körbanan. Den axel där mikrofonen har högst känslighet skall
vara vågrät och vinkelrät mot fordonets körsträcka (linjen CC ′).
5.2.2.4.3. Provningsförhållanden
5.2.2.4.3.1. Allmänna föreskrifter
Vid samtliga mätningar skall fordonet köras i rät linje längs
accelerationssträckan på så sätt att fordonets längsgående
symmetriplan ligger så nära linjen CC ′som möjligt.
Fordonet skall närma sig linjen AA ′med en jämn begynnelse-
hastighet enligt punkt 5.2.2.4.3.2 och 5.2.2.4.3.3. När fordonets
front når linjen AA ′skall gaspedalen tryckas i botten så snabbt
som möjligt och hållas i detta läge till dess fordonets bakersta
del når linjen BB ′. Gaspedalen skall då släppas upp så fort som
möjligt.
Släpvagnar till ledade fordon som inte kan kopplas isär skall
inte beaktas vid passage av linjen BB ′.
5.2.2.4.3.2. Ingångshastighet
Fordonet skall köras fram mot linjen AA ′med en jämn
hastighet som motsvarar den lägsta av följande två hastigheter:
— 50 km/tim
— den hastighet som motsvarar 3/4 av det motorvarvtal (S)
vid vilket motorn avger angiven maximal effekt, vad gäller
fordon i kategori M1och fordon i andra kategorier som har
en motorstyrka som inte överstiger 225 kW
— den hastighet som motsvarar ett motorvarvtal lika med
halva varvtalet S, vid vilket motorn avger angiven maximal
effekt, vad gäller fordon som inte tillhör kategori M1som
har en motorstyrka större än 225 kW.
Om det för fordon utrustade med automatiskväxellåda och mer
än två utväxlingar sker en nedväxling till första växeln under
provningen kan tillverkaren välja ett av följande till-
vägagångssätt vid provningen:
— fordonets hastighet, V, ökas till maximalt 60 km/tim för att
undvika nedväxling
eller1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 9
▼M8
▼M8
— hastigheten V måste hållas kvar vid 50 km/tim och bränsle-
tillförseln till motorn begränsas till 95 % av nödvändig
mängd vid full belastning. Detta krav anses uppfyllt
— för motor med styrd tändning när spjällöppningen är
90 %
och
— för motor med kompressionständning när kuggstångens
rörelse på insprutningspumpen är begränsad till 90 % av
dess rörelse.
Om fordonet är försett med automatiskväxellåda utan manuell
växelväljare måste fordonet provas vid olika ingångshastig-
heter: 30, 40 och 50 km/tim eller 3/4 av fordonets högsta
hastighet om detta värde är lägre. Provningsresultaten erhålls
från provning vid den hastighet som ger den högsta ljudvnivån.
5.2.2.4.3.3. Val av växel (för fordon med växellåda)5.2.2.4.3.3.1. Manuell, icke-automatisk växellåda5.2.2.4.3.3.1.1. Fordon i kategori M
1och N1som är försedda med växellåda
med högst fyra växlar för körning framåt skall provas på
2:ans växel.
Fordon i dessa kategorier med manuell växellåda med fler än
fyra växlar för körning framåt skall i tur och ordning provas
på 2:ans och 3:ans växel. Endast utväxlingar avsedda för
normal körning på växel skall användas. Det aritmetiska
medelvärdet av de ljudnivåer som erhålls vid dessa tvåförhållanden skall beräknas.
Om motorns varvtal under provningen på 2:ans växel översk-
rider det motorvarvtal S, där motorn avger angiven maximal
effekt, skall provningen uppprepas med en ingångshastighet
och/eller ett motorvarvtal som minskas stegvis med 5 % av S
tills det motovarvtal som uppnås inte längre överskrider S.
►
M9Om motorvarvtalet ”S” fortfarande uppnås vid en
ingångshastighet som motsvarar tomgångsvarvtalet, kommer
fordonet att provas endast på 3:ans växel och de aktuella resul-
taten skall utvärderas. ◄
Fordon i kategori M1som har mer än fyra växlar framåt och är
utrustade med en motor som utvecklar en maximal effekt högre
än 140 kW och vars tillåtna förhållande mellan maximal effekt
och maximal vikt överskrider 75 kW/ton kan provas bara på
tredje växeln, förutsatt att hastigheten då den bakre delen av
fordonet passerar linjen BB ′på tredje växeln inte är högre än
61 km/tim.
5.2.2.4.3.3.1.2. Fordon i andra kategorier än M1och N1med totalt X antal
växlar framåt (inklusive de utväxlingar som erhålls med till-
satsväxellåda eller slutväxel med flera utväxlingar) skall
provas i tur och ordning med utväxlingar lika med eller högre
än x/n (1)(2).
Provningsresultatet erhålls från provning vid den utväxling som
ger den högsta ljudnivån.
Uppväxling från x/n måste avslutas med växel x, när varvtalet
S vid vilket motorn avger angiven maximal effekt uppnås för
sista gången när linje BB ′passeras.
Vad gäller fordon med andra utväxlingar (inklusive ett annat
antal växlar) skall fordonets representativitet för typen
bestämmas enligt följande:
— Om den högsta ljudnivån uppnås mellan förhållandena x/n
och X anses fordonet representativt för typen.
— Om den högsta ljudnivån upppnås vid förhållandet x/n
bedöms fordonet representativt för denna typ bara för
fordon som har en total lägre utväxling vid x/n.
— Om den högsta ljudnivån uppnås vid utväxlingsförhållandet
X bedöms det valda fordonet vara representativt för typen
bara för de fordon som har en högre total utväxling vid X.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 10
(1) n = 2 för fordon som inte har högre motoreffekt än 225 kW.
n = 3 för fordon som har högre motoreffekt än 225 kW
(2) Om x/n inte motsvarar ett heltal måste närmaste högre utväxling användas.
▼M9
Fordonet skall emellertid anses vara representativt för sin typ
även om provningen på sökandens begäran utvidgas till att
omfatta fler växellägen än vad som var avsett och den högsta
ljudnivån uppnås mellan de ytterlighetslägen som provas.
5.2.2.4.3.3.2. Automatiskväxellåda med manuell växelväljare
Provningen skall utföras med väljaren i ett läge rekommenderat
av tillverkaren för ”normal” körning. Tvingad nedväxling (t.
ex. kick-down) skall vara frånkopplad.
5.2.2.5. Tolkning av resultaten5.2.2.5.1. Med hänsyn till mätinstrumentens bristande nogrannhet skall
varje avläst värde minskas med 1 dB (A).
5.2.2.5.2. Mätresultaten skall anses giltiga om skillnaden mellan två
mätningar i följd på samma sida av fordonet inte överstiger 2
dB (A).
5.2.2.5.3. Den högsta ljudnivå som uppmätts skall utgöra provningsresul-
tatet. Om detta värde överstiger för fordonskategorin högsta
tillåtna ljudnivå med 1 dB (A), skall ytterligare två mätningar
utföras med motsvarande mikrofonplacering. Tre av de fyra
mätresultaten som fås vid denna mikrofonplacering skall ligga
inom föreskrivna gränsvärden.
5.2.3. Ljudnivå från stillastående fordon
5.2.3.1. Ljudnivå i fordonets närhet
För att underlätta senare kontroller av det aktuella fordonet
skall ljudnivån mätas nära avgassystemets mynning enligt
nedanstående krav, och mätresultaten föras in i provningsrap-
porten som utarbetas i syfte att utfärda det intyg som beskrivs
i►
M9tillägg 2 ◄.
5.2.3.2. Mätinstrument5.2.3.2.1. Akustiska mätningar
Mätningarna skall utföras med en precisionsljudnivåmätare
enligt punkt 5.2.2.2.1.
5.2.3.2.2. Mätning av motorvarvtal
Motorvarvtalet skall bestämmas med en varvtalsmätare som
har en noggrannhet på 3 % eller högre. Varvtalsmätare får
inte vara densamma som den i fordonet.
5.2.3.3. Mätförhållanden
5.2.3.3.1. Provningsområde (figur 2)
Varje område som inte utsätts för betydande akustiska
störningar kan användas som provningsområde. En plan yta
som är täckt med betong, asfalt eller annan hård ytbeläggning
med goda ljudreflekterande egenskaper är speciellt lämplig.
Ytor av komprimerad jord får inte användas.
Provningsområdet skall ha formen av en rektangel, vars sidor
befinner sig minst 3 meter från fordonets sidor. Inom
rektangeln får det inte finnas några större föremål eller
personer utöver de som utför mätningen och föraren. Fordonet
skall placeras inom rektangeln så att mikrofonen befinner sig
minst 1 meter från eventuella stenkanter.
5.2.3.3.2. Meteorologiska förhållanden
Mätningarna får inte utföras under dåliga atmosfäriska
förhållanden. Det måste säkerställas att resultaten inte påverkas
av vindstötar.
5.2.3.3.3. Bakgrundsljud
Den med instrumentet uppmätta ljudnivån för bakgrundsljud
och vind skall ligga minst 10 dB(A) under den ljudnivå som
skall mätas. Mikrofonen kan förses med en lämplig vindskärm,
förutsatt att hänsyn tas till hur denna påverkar mikrofonens
känslighet.
5.2.3.3.4. Fordonets tillstånd1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 11
▼M8
▼M8
Innan mätningarna utförs skall motorn varmköras till normal
arbetstemperatur. Om fordonet är försett med en eller flera
automatiska fläktar får detta system inte påverkas under
ljudmätningarna.
Under mätningarna skall växelväljaren stå i neutralläge.
5.2.3.4. Mätmetod5.2.3.4.1. Mätningarnas utförande och antal
Den högsta ljudnivån uttryckt i A-viktad decibel (dB(A)) skall
mätas under de i punkt 5.2.3.4.3 beskrivna driftsförhållandena.
Minst tre mätningar skall utföras i varje mätpunkt.
5.2.3.4.2. Mikrofonens placering (figur 2)
Mikrofonen skall placeras i höjd med avgassystemets mynning
eller 0,2 m över körbanan, beroende på vilket som är högst.
Mikrofonmembranet skall riktas mot mynningen och placeras
på ett avstånd av 0,5 m från denna. Axeln för mikrofonens
högsta känslighet skall vara parallell med körbanans yta och
bilda en vinkel på 45º ± 10º mot det lodräta plan som bestäms
av avgasernas utloppsriktning.
Mikrofonen placeras vid sidan av det lodräta planet så att
största möjliga avstånd mellan mikrofonen och fordonets
kontur erhålls.
Om avgassystemet har flera mynningar, förbundna till samma
ljuddämpare och det inbördes avståndet mellan mynningarna
inte överstiger 0,3 m, skall mikrofonen riktas mot den mynning
som ligger närmast fordonets yttre begränsning eller den
mynning som är högst över körbanans yta. I alla andra fall
skall separata mätningar utföras för varje mynning, varvid det
högsta värdet registreras som provningsresultat.
För fordon som är försedda med lodrät avgasmynning (t. ex.
fordon i yrkesmässig trafik) skall mikrofonen placeras i höjd
med mynningen och riktas uppåt med dess axel lodrät. Den
skall placeras på ett avstånd av 0,5 m från den sida av fordonet
som är närmast avgasmynningen.
När fordonets konstruktion är sådan att mikrofonen inte kan
placeras som anges i figur 2 på grund av hinder som utgör en
del av fordonet (t. ex. reservhjul, bränsletank, batterifack) skall
i samband med mätningen en ritning upprättas som tydligt
anger mikrofonens placering. Mikrofonen skall om det är
möjligt placeras mer än 0,5 m från närmaste hinder, och dess
axel med högsta känslighet riktas mot mynningen från den
punkt som är minst dold av ovannämnda hinder.
5.2.3.4.3. Motors driftsvillkor
Motorns varvtal skall stabiliseras på 3/4 av det varvtal (S) vid
vilket motorn utvecklar sin angivna högsta effekt.
När konstant varvtal har uppnåtts skall gaspedalen snabbt
släppas tillbaka till tomgångsläge. Ljudnivån skall mätas över
en driftsperiod som omfattar en kort period vid konstant varvtal
och hela retardationsperioden. Ljudmätarens högsta värde skall
ugöra provningsresultat.
5.2.3.5. Resultat (provningsrapport)5.2.3.5.1. Den provningsrapport som upprättas i syfte att utfärda det intyg
som avses i ►
M9tillägg 2 ◄skall innehålla alla nödvändiga
uppgifter, särskilt de som gällt för uppmätningen av ljudnivån
för stillastående fordon.
5.2.3.5.2. Värdena, avrundade till närmaste hela decibel, skall avläsas
från mätinstrumentet.
Endast värden, som inte avviker med mer än 2 dB(A) från
varandra under tre mätningar i följd, skall beaktas.
5.2.3.5.3. Det högsta av dessa tre värden skall utgöra provningsresultatet.
5.3. Avgassystem som innehåller fibermaterial
5.3.1. Fibermaterial i ljuddämpare får bara användas om lämpliga
åtgärder vidtas under konstruktions- och tillverkningsfaserna
för att se till att verkningsgraden vid färd på väg uppnås i1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 12
▼M8
överensstämmelse med de gränsvärden som anges i punkt
5.2.2.1. En sådan ljuddämpare anses tillfredsställande vid
körning på väg om avgaserna inte kommer i kontakt med fibe-
rmaterialet, eller om ljuddämparen på det typfordon, som
provas i enlighet med kraven i punkt 5.2.2 och 5.2.3, har
försatts i det normala tillståndet för körning på väg, innan
ljudmätningarna utförs. Detta kan uppnås med en av de prov-
ningsmetoder som beskrivs i punkt 5.3.1.1, 5.3.1.2 och 5.3.1.3
nedan, eller genom att fibermaterialet tas bort från ljud-
dämparen.
5.3.1.1. Kontinuerlig körning på väg under 10 000 km5.3.1.1.1. Av denna körning skall ungefär hälften bestå av stadskörning
och den andra hälften av långdistanskörning i hög hastighet.
Den kontinuerliga körningen på väg kan ersättas av motsva-
rande provningsbaneprogram.
5.3.1.1.2. Växling mellan de två hastighetsområdena skall ske vid flera
tillfällen.
5.3.1.1.3. Det fullständiga provningsprogrammet skall innehålla minst 10
avbrott på vardera minst 3 timmar så att verkningarna av
avkylning och eventuell kondensering uppträder.
5.3.1.2. Konditionering i provbänk
5.3.1.2.1. Ljuddämparen skall med hjälp av tilhörande standarddelar och
enligt fordonstillverkarens anvisningar anslutas till motorn, som
kopplas till en dynamometer.
5.3.1.2.2. Provningen skall utföras under sex perioder på sex timmar
vardera med avbrott på minst 12 timmar mellan varje period
så att verkningarna av avkylning och eventuell kondensering
uppträder.
5.3.1.2.3. Under varje sextimmarsperiod skall motorn i tur och ordning
köras under följande förhållanden:
1. Fem minuter på tomgångsvarvtal.
2. En timme med 1/4 belastning vid 3/4 av varvtalet för
märkeffekt (S).
3. En timme med 1/2 belastning vid 3/4 av varvtalet för
märkeffekt (S).
4. 10 minuter med full belastning vid 3/4 varvtalet för märkef-
fekt (S).
5. 15 minuter med 1/2 belastning vid varvtalet för märkeffekt
(S).
6. 30 minuter med 1/4 belastning vid varvtalet för märkeffekt
(S).
Den totala tiden av de sex delproven: tre timmar.Varje period skall bestå av två omgångar med de sex delproven
enligt ovan.
5.3.1.2.4. Under provningen skall ljuddämparen inte kylas med någon
särskild ventilation som simulerar ett normalt luftflöde runt
fordonet. På tillverkarens begäran kan ljuddämparen dock kylas
av för att den temperatur som uppmäts i ljuddämparens inlopp
inte skall överskridas när fordonet körs med sin högsta
hastighet.
5.3.1.3. Konditionering genom pulsering5.3.1.3.1. Avgassystemet eller delar därav skall vara monterat på ett
fordon enligt punkt 2.3. eller en motor enligt punkt 2.4. I det
första fallet skall fordonet vara monterat på en dynamometer
med rullar. I det andra fallet skall motorn vara monterad på
en dynamometer.
Provapparaten av vilken en detaljerad ritning visas i figur 3,
skall monteras vid avgassystemets utloppsmyning. Andra appa-
rater som ger samma resultat får också användas.
5.3.1.3.2. Provapparaten skall ställas in på ett sådant sätt att avgasflödet
växelvis avbryts och öppnas med den snabbverkande ventilen
under 2 500 cykler.
5.3.1.3.3. Ventilen skall öppnas när avgasernas mottryck, uppmätt minst
100 mm nedströms inloppsflänsen, når ett värde mellan 0,351970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 13
▼M8
och 0,40 bar. Den skall stängas när detta tryck avviker med
högst 10 % från det stabila värdet med ventilen öppen.
5.3.1.3.4. Tidreläet skall ställas in för varaktigheten av avgasflödet, som
följer av bestämmelserna i punkt 5.3.1.3.3 ovan.
5.3.1.3.5. Motorvarvtalet skall vara 75 % av det varvtal (S) där motorn
avger sin högsta effekt.
5.3.1.3.6. Den effekt som visas av dynamometern skall vara 50 % av den
högsta effekt som uppmätts vid 75 % av motorvarvtalet (S).
5.3.1.3.7. Eventuella dräneringshål skall vara stängda under provningen.
5.3.1.3.8. Provningen skall i sin helhet vara avslutad inom 48 timmar.
En avkylningsperiod kan vid behov läggas in efter varje timme.
5.3.2. I det fall bestämmelserna i ►M9artikel 11.2 eller 11.3 ◄i
direktiv 70/156/EEG om EEG-typgodkännande skall tillämpas,
skall provningsmetoden enligt punkt 5.3.1.2 ovan användas.
5.4. Tryckluftsbuller
5.4.1. Mätmetod
Mätningen utförs med mikrofonerna placerade vid 2 och 6
enligt figur 4, med stillastående fordon. De högsta A-viktade
ljudnivåerna registreras under tryckregulatorns avluftning och
under avluftning efter användning av fotbroms och parkerings-
broms.
Ljudet vid avluftning av tryckregulatorn mäts med motorn på
tomgång.
Avluftningssljudet registreras när fotbroms och parkerings-
broms används. Före varje mätning skall tryckluftsaggregatet
köras med högsta tillåtna tryck och sedan skall motorn slås av.
5.4.2. Utvärdering av resultat
För alla mikrofonplaceringar görs två mätningar. För att
kompensera bristande precision i mätutrustningen reduceras
mätvärdet med 1 dB(A) och det reducerade värdet blir mätre-
sultatet. Reultaten anses giltiga om skillnaden mellan
mätningarna vid en och samma mikrofonplacering inte översk-
rider 2 dB(A).
Det högsta uppmätta värdet anges som provningsreultat. Om
detta värde överskrider bullergränsen med 1 dB(A) skall två
ytterligare mätningar göras med motsvarande mikrofonpla-
cering. I detta fall måste tre av fyra uppnådda mätningar vid
denna mikrofonplacering vara förenliga med bullergränsen.
5.4.3. Gränsvärde
Ljudnivån skall inte överskrida gränsen på 72 dB(A).
6. MODIFIERINGAR AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV
GODKÄNNANDEN
6.1. Vid modifieringar av den typ som har godkänts i enlighet med
detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv 70/156/
EEG gälla.
7. ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP
7.1. Åtgärder skall vidtas för att säkerställa produktionsöve-
rensstämmelsen i enlighet med de krav som fastställs i artikel
10 i direktiv 70/156/EEG.
7.2. Särskilda bestämmelser:7.2.1. De provningar som avses i punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv
70/156/EEG är de provningar som fastställs i bilaga III.1 till
detta direktiv.
7.2.2. De kontroller som avses i punkt 2.4 i bilaga X till direktiv 70/
156/EEG skall normalt utföras vartannat år.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 14
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
Figur 1
Mikrofonplacering vid mätning av fordon i rörelse
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 15
▼M8
Figur 2
Provningsområde och mikrofonplacering vid mätning av stillastående fordon
(alla avstånd ar uttryckta i meter)
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 16
▼M8
Figur 3
Provapparat för konditionering genom pulsering
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 17
▼M8
Figur 4
Mikrofonplacering vid mätning av tryckluftsljud
Matningen utfors på stillastående fordon enligt figur 4, med användning av två mikrofoner placerade på ett avstånd av
7 m från var sida av fordonets ytterlinje och 1,2 m ovan mark.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 18
▼M9
Tillägg 1
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 19
▼M9
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 20
▼M9
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 21
▼M9
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 22
▼M9
Tillägg 2
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 23
▼M9
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 24
▼M8
BILAGA 2
EEG-TYPGODKÄNNANDE AV AVGASSYSTEM SOM SEPARAT
TEKNISK ENHET (UTBYTESAVGASSYSTEM)
0. ANVÄNDNINGSOMRÅDE
Denna bilaga avser typgodkännande av avgassystem eller
delar därav som separata tekniska enheter enligt
►M9artikel 2 ◄i direktiv 70/156/EEG, för montering
som reservdel på en eller flera typer av motorfordon i kate-
gori M1och N1.
1. DEFINITIONER
1.1. Med Utbytesavgassystem eller deldärav avses varje del av
ett avgasystem enligt punkt 1.2.1 i bilaga 1 som är avsedd
att på ett fordon ersätta en del av den typ som är EEG-typgodkänd med fordonet enligt bilaga 1.
2. ANSÖKAN OM EEG-TYPGODKÄNNANDE
2.1. Ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3.4 i direktiv
70/156/EEG för ett utbytesavgassystem eller en komponent i
detta som en separat teknisk enhet, skall inges av fordonstill-
verkaren eller av tillverkaren av den aktuella separata
tekniska enheten.
2.2. I tillägg 1 visas en mall för informationshandlingen.
2.3. På begäran från berörd teknisk tjänst skall sökanden tillhan-
dahålla följande:
2.3.1. — Två exemplar av det avgassystem för vilket EEG-
typgodkännande söks.
2.3.2. — Ett avgassystem av den typ som ursprungligen var
monterat på fordonet när EEG-typgodkännande beviljades.
2.3.3. — Ett fordon som är representativt för den typ för vilket
systemet är avsett och som uppfyller de krav som anges i
punkt 4.1 i bilaga III, del I.
2.3.4. — En separat motor till den typ av fordon som beskrivs
ovan.
►M92.4.◄Märkning
►M92.4.1◄. Utbytesavgassystemet eller dess delar med undantag av
fästen och rör skall märkas med
►M92.4.1.1◄. — tillverkarens varumärke eller handelsbeteckning för utby-
tessystemet och dess delar,
►M92.4.1.2◄. — tillverkarens handelsbeskrivning.
►M92.4.2.◄Dessa märkningar skall vara lättlästa och beständiga, även
när systemet är monterat i fordonet.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 25
▼M9
▼M8
▼M10
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
▼M8
▼M9
3. BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE
3.1 Om de aktuella kraven är uppfyllda skall EG-typgodkän-
nande enligt artikel 4.3 och, i tillämpliga fall, artikel 4.4 i
direktiv 70/156/EEG, beviljas.
3.2 I tillägg 2 visas en mall för EG-typgodkännandeintyget.3.3 Ett typgodkännandenummer enligt bilaga VII till direktiv 70/
156/EEG skall tilldelas varje typ av utbytesavgassystem eller
komponent i ett sådant som har godkänts som en separat
teknisk enhet. I sektion 3 av typgodkännandenumret skall
numret på det ändringsdirektivet som vid den aktuella
tidpunkten tillämpades för fordonets typgodkännande anges.
Samma medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en
annan typ av utbytesavgassystem eller komponent i samma
nummer.
4. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE
4.1. Varje utbytesavgassystem eller komponent i detta, utom
metallfästen och rör, som överensstämmer med en typ som
har godkänts enligt detta direktiv skall vara försett med ett
EG-typgodkännandemärke.
4.2. Typgodkännandemärket skall bestå av en rektangel i vilken
den gemena bokstaven ”e” är inskriven följd av siffer- eller
bokstavsbeteckningen för den medlemsstat som har beviljat
godkännandet:
”1” för Tyskland
”2” för Frankrike”3” för Italien”4” för Nederländerna”5” för Sverige”6” för Belgien
”7” för Ungern
”8” för Tjeckien
”9” för Spanien
”11” för Förenade kungariket”12” för Österrike”13” för Luxemburg
”17” för Finland
”18” för Danmark
”20” för Polen”21” för Portugal
”23” för Grekland
”26” för Slovenien
”27” för Slovakien
”29” för Estland”32” för Lettland”36” för Litauen”CY” för Cypern
”IRL” för Irland”MT” för Malta
I närheten av rektangeln skall märket även innehålla det
”basgodkännandenummer” i del 4 av typgodkännandenumret
och som avses i bilaga VII till direktiv 70/156/EEG, föregått
av de två siffror som anger det sekvensnummer som tillde-1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 26
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼A4
▼M9
▼M9
lats den senaste betydande tekniska ändringen av rådets
direktiv 70/157/EEG och som gällde vid den tidpunkt då
EG-typgodkännande beviljades. I direktiv 70/157/EEG är
sekvensnumret 00; i direktiv 77/212/EEG är sekvensnumret
01; för direktiv 84//424/EEG är sekvensnumret 02 och i
direktiv 92/97/EEG är sekvensnumret 03.
4.3 Märket skall vara klart läsligt och outplånligt även när utby-
tesavgassystemet eller komponenten till detta monteras på
fordonet.
4.4 I bilaga III visas ett exempel på ett EG-typgodkännan-
demärke.
5. SPECIFIKATIONER
5.1. Allmänna specifikationer
5.1.1. Utbytesavgassystemet eller delar därav skall vara uppbyggt,
konstruerat och kunna monteras så att fordonet under
normala driftsförhållanden, och trots de vibrationer som det
kan vara utsatt för, överensstämmer med bestämmelserna i
detta direktiv.
5.1.2. Utbytesavgassystemet eller delar därav skall vara uppbyggt,
konstruerat och kunna monteras så att det med hänsyn till
fordonets driftsförhållanden erbjuder skälig tålighet mot den
korrosiva miljö som det eller de utsätts för.
5.1.3. Avgassystem skall installeras på ett noggrant sätt på
fordonet. Det skall framför allt kontrolleras att det kompletta
avgassystemet inte kommer att läcka märkbart efter att det
installerats.
5.2. Specifikationer för ljudnivåer
5.2.1. Utbytesavgassystemets eller dess delars akustiska egenskaper
skall kontrolleras enligt de metoder som beskrivs i avsnitt
5.2.2.4 och 5.2.3.4 i bilaga 1 ►M9(1)◄.
När utbytesavgassystemet eller delar därav är monterade på
det fordon som anges i avsnitt 2.3.3 i denna bilaga, skall de
ljudnivåer som erhålls med de två metoderna (stillastående
fordon och fordon i rörelse) uppfylla ett av följande villkor:
5.2.1.1. De får inte överstiga de värden som erhölls när den aktuella
fordonstypen beviljades EEG-typgodkännande.
5.2.1.2. De får inte överstiga de ljudnivåer som uppmättes för det
fordon som anges i avsnitt 2.3.3, när detta är försett med ett
avgassystem av samma typ, som var monterat på fordonet
när EEG-typgodkännandet beviljades.
5.3. Mätning av fordonets prestanda
5.3.1. Utbytesavgassystemet eller delar därav skall vara så beskaf-
fade att fordonets prestanda motsvarar de prestanda som
uppnås med ett originalsystem eller originaldelar.
5.3.2. Utbytesavgassystemet eller, beroende på tillverkarens val,
delarna till detta system skall jämföras med ett obegagnat
originalsystem eller delar därav som i tur och ordning
monterats på ett fordon enligt punkt 2.3.3.
5.3.3. Kontrollen skall ske genom mätning av tryckfallet under de
förhållanden som beskrivs i punkt 5.3.4.1 eller 5.3.4.2. Det
värde som mätts upp med utbytesavgassystemet får inte
överstiga det värde som uppmättes med originalsystemet
med mer än 25 % under de förhållanden som beskrivs
nedan.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 27
(1) Enligt vad som föreskrivs i den version av detta direktiv som gällde för typgodkän-
nande av fordonet.▼M8
▼M10
▼M8
▼M8
5.3.4. Provningsmetod
5.3.4.1. Metod för provning av motor
Mätningen skall utföras på en sådan motor som beskrivs i
punkt 2.3.4, kopplad till en dynamometer.
Provbänken skall ställas in så att motorvarvtalet (S) motsva-
rande motorns angivna högsta effekt uppnås när gasspjället
är helt öppet.
För mätning av mottryck skall tryckuttaget placeras på ett
avstånd från avgasgrenröret enligt figurerna 1, 2 och 3.
5.3.4.2. Metod för provning av fordon
Mätningarna skall utföras på ett sådant fordon som beskrivs i
punkt 2.3.3.
Provningen skall utföras
— antingen på väg,
eller
— på en dynamometer med rullar.
Motorn skall belastas så att motorvarvtalet (S) motsvarande
angivna högsta effekt uppnås när gasspjället är helt öppet.
För mätning av mottryck skall tryckuttaget placeras på ett
avstånd från avgasgrenröret enligt figurerna 1, 2 och 3.
5.4. Ytterligare bestämmelser om avgassystem eller delar
därav, som är fyllda med fibermaterial
Fibermaterial får användas i utbytesavgassystem eller delar
därav, endast om lämpliga åtgärder vidtas under konstruk-
tions- och tillverkningsfaserna som säkerställer att en
effektivitetsnivå uppnås, som motsvarar de gränsvärden som
anges i avsnitt 5.2.2.1 i bilaga 1.
Ett sådant ljuddämpningssystem skall anses vara effektivt
under körning om avgaserna inte kommer i kontakt med
fibermaterialet eller om, efter borttagning av fibermaterialet,
ljudnivåerna uppfyller de krav som framgår av avsnitt 5.2.1
ovan när avgassystemet provas på ett fordon enligt demetoder som beskrivs i avsnitt 5.2.2 och 5.2.3 i bilaga 1.
Om detta villkor inte iakttas skall hela avgassystemet kondi-
tioneras enligt en av de tre metoder som beskrivs i avsnitt
5.3.1.1, 5.3.1.2 och 5.3.1.3 i bilaga 1.
Efter konditionering skall ljudnivån kontrolleras enligt
avsnitt 5.2.1 ovan.
När det förfarande som beskrivs i avsnitt 5.2.1.2 används,
kan den som ansökt om EEG-typgodkännande begära kondi-
tionering av originalavgassystemet eller själv tillhandahålla
ett tomt system.
6. MODIFIERING AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV
GODKÄNNANDEN
6.1. Vid modifieringar av den typ som har godkänts i enlighet
med detta direktiv skall bestämmelserna i artikel 5 i direktiv
70/156/EEG gällla.
7. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
7.1. Åtgärder för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen
skall vidtas i enlighet med de krav som fastställs i artikel
10 i direktiv 70/156/EEG.
7.2. Särskilda bestämmelser:
7.2.1. De provningar som avses i punkt 2.3.5 i bilaga X till direktiv
70/156/EEG är de provningar som fastställs i bilaga III till
detta direktiv.
7.2.2. De kontroller som avses i punkt 2.4 i bilaga X till direktiv
70/156/EEG skall normalt utföras vartannat år.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 28
▼M9
▼M8
Mottryck— mätpunk ter
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 29
▼M9
Tillägg 1
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 30
▼M9
Tillägg 2
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 31
▼M9
1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 32
▼M9
Tillägg 3
MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKE
Det avgassystem eller den komponent till detta som är försett med ovanstående
EG-typgodkännandemärke är en anordning som har godkänts i Spanien (e 9) i
enlighet med direktiv 92/97/EEG och därvid tilldelats basgodkännandenumret
0148.
Siffrorna är endast exempel.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 33
▼M9
BILAGA ►M9III◄
KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE MED GODKÄND TYP
I. FORDON
1.Allmänt
Dessa krav är i enlighet med den provning som skall utföras för att kontrol-
lera överensstämmelse med godkänd typ ►M10enligt punkt 7 i bilaga
I◄.
2.Provningsförfaranden
Provningsmetoderna, mätförhållandena, mätinstrumenten och tolkningen av
resultaten skall vara dem som beskrivs i bilaga I. Det eller de fordon som
provas skall underkastas provningen för mätning av ljudnivån när fordonet
är i rörelse enligt beskrivning i punkt 5.2.2 i bilaga I.
3.Stickprov
Ett fordon måste väljas. Om efter provning enligt 4.1 nedan fordonet inte
anses uppfylla kraven i direktivet, måste två eller fler fordon provas.
4.Utvärdering
4.1. Om ljudnivån från den provade bilen enligt avsnitt 1 och 2 inte överskrider
gränsvärderna i punkt 5.2.2.1 i bilaga 1 med mer än 1 dB(A), skall fordon-
stypen anses uppfylla kraven i direktivet.
4.2. Om fordonet som provats enligt 4.1 inte uppfyller kraven enligt detta
avsnitt måste två eller flera fordon av samma typ provas enligt avsnitt 1
och 2.
4.3. Om ljudnivån från den andra och/eller tredje bilen enligt 4.2 överskrider de
föreskrivna gränsvärdena i avsnitt 5.2.2.1 med mer än 1 dB(A) anses
fordonstypen inte uppfylla kraven i detta direktiv och tillverkaren måste
vidta nödvändiga åtgärder för att återsställa överensstämmelsen.
II. UTBYTESAVGASSYSTEM
1.Allmänt
Dessa krav överensstämmer med den provning som skall utföras för att
kontroll av överensstämmelse med godkänd typ, ►M10enligt punkt 7 i
bilaga II ◄.
2.Tillvägagångssätt vid provning
Metoderna för provning, mätinstrument och tolkning av resultat är de som
beskrivs i bilaga 2. Provningen av avgassystemet eller del därav måste ske
på det sätt som beskrivs i avsnitt 5 i bilaga 2.
3.Stickprov
Ett avgassystem eller en del därav måste väljas. Om proveexemplaret efter
provning enligt 4.1 inte anses uppfylla kraven i detta direktiv skall ytterli-
gare två exemplar provas.
4.Utvärdering av resultat
4.1. Om ljudnivån på avgassystemet eller del därav, under provning enligt
avsnitt 1 och 2, uppmätt enligt avsnitt 5.2 i bilaga 2, inte överskrider den
nivå som uppmätts under provningar för EEG-typgodkännande av denna
typ av avgassystem eller delar därav med mer än 1 dB (A), anses avgassys-
temttypen eller del därav uppfylla kraven i direktivet.
4.2. Om avgassystemet eller del därav vid provning enligt 4.1 inte uppfyller
kraven i det avsnittet skall två ytterligare exemplar av avgassystemet eller
delar därav av samma typ provas enligt avsnitt 1 och 2 ovan.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 34
▼M8
▼M9
▼M8
▼M8
4.3. Om ljudnivån på det andra och/eller tredje provexemplaret enligt 4.2
överskrider ljudnivån uppmätt vid provningarna för EEG-typgodkännande
för denna typ av avgassystem eller del därav med mer än 1 dB (A), anses
denna typ av avgassystem eller delar därav inte uppfylla kraven i direktivet
och tillverkaren måste vidta nödvändiga åtgärder för att återställa
överensstämmelsen.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 35
▼M8
BILAGA ►M9IV◄
SPECIFIKATIONER FÖR PROVNINGSBANAN
Denna bilaga avser egenskaperna hos beläggningen till slitlagret och utförandet
av stenbeläggningen på provningsbanan.
1. KRAV PÅ BELÄGGNINGENS EGENSKAPER
En beläggning anses uppfylla direktivet förutsatt att texturen och
hålrumsinnehållet eller ljudabsorptionskoefficienten har uppmätts
och visat sig uppfylla kraven i 1.1 och 1.4 och förutsatt att konstruk-
tionskraven (avsnitt 2.2) har uppfyllts.
1.1. Resterande hålrumsinnehåll
Det resterande hålrumsinnehållet, Vc (voids content), i beläggnings-
blandningen får inte överstiga 8 %. Se avsnitt 3.1 för
tillvägagångssättet vid mätning.
1.2. Ljudabsorptionskoefficienten
Om beläggningen inte uppfyller kraven på resterande hålrumsinnehåll
är beläggningen acceptabel bara om dess ljudabsorptionskoefficient,
αär≤0,10. Se avsnitt 3.2 för tillvägagångssättet vid mätning.
Kraven i avsnitt 1.1 och 1.2 är uppfyllda bara om ljudabsorptionen
har uppmätts och visat sig vara: α≤0,10.
1.3. Texturdjup
Texturdjupet (TD) mäts enligt volumetriska metoden (se avsnitt 3.3)
och skall vara
TD≥0,4 mm
1.4. Beläggningens homogenitet
Alla praktiska ansträngningar skall vidtas för att säkerställa att
beläggningen görs så homogen som möjligt inom provningsområdet.
Detta inkluderar texturen och hålrumsinnehållet, men det bör också
noteras att om vältningsprocessen resulterar i effektivare vältning på
vissa platser än på andra, kan texturen bli annorlunda och ojämnheter
som orsakar gupp kan också uppkomma.
1.5. Periodiskprovning
För att kontrollera om beläggningen fortsätter att uppfylla kraven på
textur- och hålrumsinnehåll eller ljudabsorption fastställda i denna
standard, skall periodisk provning av beläggningen utföras med
följande intervaller:
a) För resterande hålrumsinnehåll eller ljudabsorption
— när beläggningen är ny,
— om beläggningen uppfyller kraven när den är ny, krävs ingen
ytterligare periodiskprovning.
Om kraven inte är uppfyllda när den är ny, kan den göra det
senare därför att beläggningar har en tendens att bli fasta och
kompakta med tiden.
b) För texturdjup (TD)
— när beläggningen är ny,
— när ljudprovningen börjar (Observera: inte förrän fyra veckor
efter läggning),
— sedan var tolfte månad.
2. UTFORMNING AV BELÄGGNINGEN VID PROVNING2.1. Område
Vid utformningen av provningsbanan är det viktigt, att som minimi-
krav säkerställa att området som genomkorsas av fordon som kör
genom provningsbanan är belagt med provmaterial enligt specifika-
tion och med lämpliga marginaler för säker och praktisk körning.
Detta kräver att bredden på banan är åtminstone 3 meter och att1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 36
▼M8
längden på banan sträcker sig förbi linjerna AA och BB med åtmin-
stone 10 m i varje ände. Figur 1 visar en plan för ett lämpligt
provningsområde och anger det minimiområde, som skall maskinbe-
läggas och maskinvältas med det specificerade beläggningsmaterialet
för provning.
Figur 1
Minimikrav för område med beläggning för provning
Den skuggade delen kallas ”provningsområde”
2.2. Krav på utformningen av beläggningen
Beläggningen för provning skall uppfylla fyra krav vad gäller utform-
ning:
1. Den skall vara tät asfaltbetong.
2. Den maximala stenstorleken skall vara 8 mm (toleranser tillåts
från 6,3 — 10 mm).
3. Tjockleken på slitlagret skall vara ≥30 mm.
4. Bindemedlet skall vara bitumen med rak genomträngningsgrad
utan modifiering.
Som vägledning för konstruktören av beläggningen för provning
visas i figur 2 en kornstorleksfördelning som anger de önskade egen-
skaperna. Dessutom ger tabell 3 några riktlinjer dför att uppnå den
önskade texturen och livslängden. Kornstorleksfördelningen passar
på följande formel:
P (% passerande) = 100 (d/dmax)½
där
d = sikt med maskvidd, i mm
dmax= 8 mm för medelvärdeskurvan
dmax= 10 mm för den lägre toleranskurvan
dmax= 6,3 mm för den övre toleranskurvan1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 37
▼M8
Förutom det som anges ovan ges följande rekommendationer:
— Sandfraktionen (0,063 mm < sikt med maskvidd, < 2 mm) skall
inte innehålla mer än 55 % natursand och åtminstone 45 %
krossad sand.
— Bärlager och förstärkningslager skall säkerställa god stabilitet och
jämnhet i enlighet med god väggbyggnadspraxis.
— Stenfraktionen skall krossas (100 % krossat) och skall vara av ett
material med högt krossningsmotstånd.
— Använd stenfraktion i blandningen skall tvättas,
— Ingen extra stenfraktion får tillsättas till ytbeläggningen.
— Bindemedlets hårdhet uttryckt som penetrationsvärde skall vara
40 - 60, 60 - 80 eller även 80 - 100, beroende på klimatförhållan-
dena i landet. Regeln är att så hårt bindemedel som möjligt skall
användas, förutsatt att det är förenligt med gällande praxis.
— Temperaturen på blandningen före vältning skall väljas så att det
hålrumsinnehåll som krävs uppnås genom efterföljande vältning.
För att öka möjligheten att uppfylla specifikationerna i avsnitt
1.1 — 1.4 skall packningen studeras inte bara vad gäller ett
lämpligt val av blandningstemperatur, utan också för ett lämpligt
antal vältningar och för val av asfaltvält.
Figur 2
Kornstorleksfördelning för stenmaterial i asfaltblandningen, med toleranser
Tabell 3
Riktlinjer för utformning
Målvärden
Toleranser Av total
blandnings-
massaAv stenmate-
rialmassan
Stenmassa, Sikt fyrkantiga hål (SM)> 2
mm47,6 % 50,5 % ±5
Sandmassa 0,063 < SM < 2 mm 38,0 % 40,2 % ±5
Fyllningsmassa SM < 0,063 mm 8,8 % 9,3 % ±2
Bindningsmedelmassa (bitumen) 5,8 % N. A. ±0,5
Maximal stenfraktionsstorlek 8 mm 6,3 — 10
Bindningsmedlets hårdhet (se nedan)
”Polished stone value” (PSV) (se dokument
5 i bibliografin)>5 0
Packningsgrad, relativ till Marshall-pack-
ningsgrad98 %1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 38
▼M8
3. PROVNINGSMETODER
3.1. Mätning av resterande hålrumsinnehåll
För att utföra dessa mätningar måste borrkärnor tas från banan på
åtminstone fyra olika ställen jämnt fördelade över provningsområdet
mellan linjerna AA och BB (se figur 1). För att undvika icke homo-
genitet och ojämnheter i hjulspåren bör inte borrkärnor tas i själva
hjulspåren utan nära dem. Två borrkärnor (minimum) bör tas nära
hjulspåren och en borrkärna (minimum) bör tas ungeför halvvägs
mellan hjulspåren och varje mikrofonplacering.
Om man kan misstänka att homogenitetsvillkoret inte är uppfyllt (se
avsnitt 1.4) skall borrkärnor tas från fler ställen inom provning-
sområdet.
Resterande hålrumsinnehåll måste bestämmas för varje borrkärna.
Sedan skall medelvärdet beräknas för alla borrkärnor och jämföras
med kraven i avsnitt 1.1. Vidare får ingen borrkärna ha ett
hålrumsvärde som är högre än 10 %.
Konstruktören av beläggningen för provning bör observera om de
problem som kan uppstå när provningsområdet värms upp av rör
och elektriska ledningar, och borrkärnor måste tas från detta område.
Sådana installationer måste planeras noggrant och med hänsyn till
framtida borrkärneborrningsställen. Det rekommenderas att några
ställen av en storlekpå cirk a 200 × 300 mm lämnas fria från
ledningar eller rör, eller att dessa läggs tillräckligt djup så att de
inte skadas av borrkärnor som tas från beläggningen till slitlagret.
3.2. Ljudabsorptionskoefficienten
Ljudabsorptionskoefficienten (vinkelrätt infall) skall mätas genom
rörmetoden genom användande av tillvägagångssättet specificerat i
ISO/DIS 10534: ”Akustik - Bestämning av ljudabsorptionskoefficient
och impedans med rörmetoden”.
Vad gäller provningsexemplaren skall samma krav följas som vad
beträffar det resterande hålrumsinnehållet (se avsnitt 3.1).
Ljudabsorption skall mätas med räckvidden 400 — 800 Hz och med
räckvidden 800 — 1 600 Hz (åtminstone i centrum av frekvenserna
på tredje oktavbanden) och maximivärdena skall identifieras för
båda dessa räckviddsfrekvenser. Sedan skall med utgångspunkt från
värdena för alla borrkärnor medelvärdet beräknas för att utgöra slut-
resultatet.
3.3. Mätning av texturdjupet (volumetric measurement)
För denna standard skall texturdjupmätningar utföras på åtminstonen
10 ställen, jämnt utspridda längs hjulspåren på provningsbanan och
medelvärdet skall tas för att jämföra detta med det specificerade
minimitexturdjupet. Se bilaga F till Förslag till standard ISO/DIS
10844 för en beskrivning av tillvägagångssättet.
4. UNDERHÅLLS- OCH TIDSSTABILITET4.1. Tidspåverkan
I likhet med många andra beläggningar kan det förväntas att däcks-
och vägbullernivåerna som uppmäts på provningsbeläggningen kan
öka något under de första sex till tolv månaderna efter konstruk-
tionen.
Beläggningen kommer inte att få de begärda egenskaperna förrän
tidigast fyra veckor efter konstruktionen. Tidens påverkan på buller
från lastbilar är allmänt mindre än på buller från bilar.
Stabiliteten över tiden bestäms huvudsakligen av poleringen och
sammanpressningen från fordon som kör på beläggningen. Den skall
periodiskt kontrolleras i enlighet med avsnitt 1.5.
4.2. Underhåll av beläggningen till slitlagret
Löst skräp och damm som i betydande utsträckning minskar det
effektiva texturdjupet måste tas bort från beläggningen. I länder med
vinterklimat används ibland salt för avisning. Salt kan ändra
beläggningen temporärt och även beständigt på ett sådant sätt att
bullret ökar och rekommenderas därför inte.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 39
▼M8
4.3. Återbeläggning av provningsområdet
Om det är nödvändigt att åter belägga provningsbanan är det
vanligtvis onödigt att belägga mer än provbanespåret (3 m brett i
figur 1) där fordonen kör, förutsatt att provningsområdet utanför
banan uppfyller kraven på resterande hålrumsinnehåll eller ljudab-
sorption när den uppmättes.
5. DOKUMENTATION AV BELÄGGNINGEN OCH PROVNINGAR
UTFÖRDA PÅ DEN
5.1. Dokumentation av beläggningen för provningen
Följande data skall anges i ett dokument som beskriver beläggningen
till slitlagret:
a) Provningsbananas läge
b) Typ av bindemedel, bindemedlets hårdhet, typ av stenmaterial,
maximal teoretisk täthet på betongen (DR), tjockleken på slit-
lagret och kornstorleksfördelningen bestämd genom borrkärnor
från provningsbanan.
c) Metod för sammanpressning (t ex typ av vält, vältvikt, antal
vältningar).
d) Temperaturen på blandningen, temperaturen på den omgivande
luften och vindhastigheten under spridningen av beläggningen.
e) Datum när beläggningen lades och entreprenör.
f) Alla eller åtminstone de senaste provningsresultaten, inklusive:
i) återstående hålrumsinnehåll för varje borrkärna,
ii) ställena på provningsområdet där borrkärnorna för
hålrumsmätning har tagits,
iii) ljudabsorptionskoefficienten för varje borrkärna (om
uppmätt); specificera resultaten både för varje borrkärna och
varje frekvensområde så väl som det totala medelvärdet,
iv) platserna på provningsområdet varifrån borrkärnorna för
absorptionsmätning har tagits,
v) texturdjupet inklusive antalet provningar och standardavvi-
kelse,
vi) organet ansvarigt för provningarna under i och iii och typ av
använd utrustning,
vii) datum för provningen eller provningarna och datum när
borrkärnorna togs från provningsbanan.
5.2. Dokumentation för provningar av fordonsbuller utförda på
beläggningen
I dokumentet där provningen eller provningarna beskrivs skall det
anges om alla kraven var uppfyllda eller inte. Hänvisning skall
göras till ett dokument i enlighet med avsnitt 5.1.1970L0157 — SV — 01.05.2004 — 014.001 — 40