1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 4 oktober 1982
om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart
(82/714/EEG)
(EGT L 301, 28.10.1982, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►A1 Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 4 oktober 1982
om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart
(82/714/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV,
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 75 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande (
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och
med beaktande av följande:Målen för och genomförandet av en gemensam transportpolitik kräver
bl.a. i fråga om inlandssjöfart att fartygens förflyttningar på gemen-skapens farleder äger rum under bästa möjliga förhållanden vad gällersäkerhet och konkurrens.
Rådets direktiv 76/135/EEG av den 20 januari 1976 om ömsesidigt
erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart (
3), senast ändrat
genom direktiv 78/1016/EEG (4), stadgar att rådet skall anta gemen-
samma bestämmelser med tekniska föreskrifter för fartyg som äravsedda för inlandssjöfart. Ändamålet med det här direktivet är attfastställa sådana föreskrifter. Vissa slag av fartyg bör emellertidundantas från det här direktivets tillämpningsområde.
Gemenskapens inre vattenvägar skiljer sig åt i fråga om säkerhet och
bör därför delas upp iett antal zoner. Det är önskvärt att uppdelni ngeninte strider mot det system som inrättats genom den reviderade konven-tionen för sjöfarten på Rhen.
Det är önskvärt att införa ett fartcertifikat för gemenskapens inlandssjö-
fart, som gäller på alla vattenvägar inom gemenskapen, utom där denreviderade konventionen för sjöfarten på Rhen är tillämplig, och somintygar att fartygen uppfyller de gemensamma tekniska föreskrifterna.
Det skall också vara möjligt att använda det inspektionsintyg som
utfärdats i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen försjöfarten på Rhen på alla vattenvägar inom gemenskapen, i vissa fallunder förutsättning att fartyget medför ett kompletterande gemenskap-scertifikat.
Med hänsyn till deras lokala betydelse och särskilda säkerhetskrav skall
medlemsstaterna ha rätt att undanta vissa fartyg som inte trafikerarandra medlemsstaters inre vattenvägar från tillämpningen av dettadirektiv, helt eller delvis.
Nödvändiga datum bör fastställas för att verkställa de tekniska inspek-
tioner som leder till utfärdande av certifikat för fartyg i trafik.
För att bilagorna till detta direktiv snabbare skall kunna anpassas till
den tekniska utvecklingen bör ett förenklat ändringsförfarande stadgas.
I enlighet med artikel 7 i direktiv 76/135/EEG skall de åtgärder som
fastställs i det direktivet fortsätta att gälla tills det här direktivet träder ikraft. Det är nödvändigt att direktiv 76/135/EEG fortsätter att gälla förde fartyg som omfattas av det men som inte omfattas av det härdirektivet.
(1) EGT nr C 289, 19.11.1979, s. 25.
(2) EGT nr C 182, 21.7.1980, s. 16.
(3) EGT nr L 21, 29.1.1976, s. 10.
(4) EGT nr L 349, 13.12.1978, s. 31.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 3
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
AVDELNING I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
I detta direktiv skall gemenskapens inre vattenvägar klassificeras på
följande sätt:
— Zonerna 1 och 2: de vattenvägar som finns upptagna i bilaga 1,
kapitel 1.
— Zon 3: de vattenvägar som finns upptagna i bilaga 1, kapitel 2.— Zon 4: övriga vattenvägar inom gemenskapen.
Zon R omfattar de av de ovannämnda vattenvägarna för vilka inspek-
tionscertifikat skall utfärdas i enlighet med artikel 22 av den revideradekonventionen för sjöfarten på Rhen, i den lydelse som artikeln har dådetta direktiv antas.
Artikel 2
1. Detta direktiv skall gälla
— fartyg med en total dödvikt om 15 ton eller mer eller, om det gäller
fartyg som inte är avsedda för transport av gods, med ett deplace-ment på 15 m
3eller mer,
— bogserfartyg och skjutbogserare, även de som har ett deplacement
på mindre än 15 m3, förutsatt att de är byggda för att bogsera fartyg,
skjuta dem framför sig eller bogsera dem vid sidan.
2. Följande fartyg omfattas inte av detta direktiv:
— Passagerarfartyg.
— Färjor.— Flytande utrustning.— Flytande anläggningar och materiel, även de som flyttas från en
plats till en annan.
— Nöjesbåtar.— Tillsynsmyndigheters tjänstefartyg och brandbekämpningsfartyg.— Militärfartyg.— Havsgående fartyg, inklusive havsgående bogserbåtar och skjutbog-
serare som är beroende av tidvattnet för sin trafik eller tillfälligtvistrafikerar inre vattenvägar och som har giltiga fartcertifikat.
— Bogserfartyg och skjutbogserare med ett deplacement på mindre än
15 m
3, byggda för att uteslutande bogsera fartyg med ett deplace-
ment på mindre än 15 m3, för att skjuta dem framför sig eller
bogsera dem vid sidan.
Artikel 3
Fartyg som trafikerar de vattenvägar inom gemenskapen som tas upp i
artikel 1 skall medföra
— ett certifikat som utfärdats i enlighet med artikel 22 i den reviderade
konventionen för sjöfarten på Rhen, då de trafikerar en vattenväg izon R,
— ett fartcertifikat för gemenskapens inre vattenvägar som utfärdats för
fartyg som uppfyller de tekniska föreskrifterna i bilaga 2, då detrafikerar de inre vattenvägarna i andra zoner.
Gemenskapscertifikatet skall utformas i enlighet med förlagan i bilaga 3
och utfärdas i enlighet med detta direktiv.
Artikel 4
1. Alla fartyg som medför ett giltigt certifikat, utfärdat i enlighet med
artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen fårtrafikera gemenskapens vattenvägar enbart försedda med detta certifikat.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 4
▼B
2. Alla fartyg som medför det certifikat som avses i punkt 1 skallemellertid också vara försedda med ett kompletterande fartcertifikat förinre vattenvägar (det kompletterande gemenskapscertifikatet)
— då de trafikerar vattenvägarna i zonerna 3 och 4, om de vill dra
fördel av att de tekniska föreskrifterna är mindre omfattande pådessa vattenvägar,
— då de trafikerar vattenvägarna i zonerna 1 och 2, om den berörda
medlemsstaten har antagit ytterligare tekniska föreskrifter för dessavattenvägar i enlighet med artikel 5.
Det kompletterande gemenskapscertifikatet skall utformas enligt
förlagan i bilaga 4 och utfärdas av behöriga nationella myndigheter, viduppvisande av det certifikat som avses i punkt 1 och på villkor som debestämmer.
Artikel 5
1. Varje medlemsstat får, om inte annat följer av föreskrifterna i den
reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen och efter samråd medkommissionen, anta ytterligare tekniska föreskrifter utöver de som finnsi bilaga 2 för fartyg som trafikerar vattenvägarna i zonerna 1 och 2inom dess territorium.
Sådana ytterligare föreskrifter skall delges övriga medlemsstater och
kommissionen senast sex månader innan de träder i kraft, om de interedan gällde den 21 januari1977.
2. Om fartygen uppfyller de ytterligare föreskrifterna skall detta
anges antingen i det gemenskapscertifikat som åsyftas i artikel 3 eller,om artikel 4.2 tillämpas, i det kompletterande gemenskapscertifikatet.
Artikel 6
Varje fartyg som medför ett certifikat som utfärdats i enlighet med
förordningen för transport av farliga ämnen på Rhen (ADNR) får fraktafarligt gods överallt inom gemenskapens territorium på de villkor somanges i detta certifikat.
Varje medlemsstat får begära att fartyg som inte har något ADNR-
certifkat får frakta farligt gods inom deras territorier endast om fartygenuppfyller ytterligare krav utöver dem som anges i detta direktiv. Sådanakrav skall anmälas till kommissionen och övriga medlemsstater.
Artikel 7
1. Medlemsstaterna får från tillämpningen av hela eller delar av detta
direktiv undanta
a) fartyg som trafikerar farbara vattenvägar utan förbindelse med
vattenvägarna i övriga medlemsstater genom en inre vattenväg,
b) fartyg med en dödvikt om högst 350 ton, sjösatta före den 1 januari
1950, och som enbart trafikerar en nationell vattenväg.
2. En medlemsstat får medge undantag från en eller flera av direkt-
ivets föreskrifter i fråga om trafik på deras nationella vattenvägar omdet gäller begränsade resor av lokalt intresse eller inom hamnområden.Undantagen och resan eller området som de gäller skall anges ifarty-gets certifikat.
3. Kommissionen skall underrättas om undantag som medgivits med
stöd av denna artikel.
4. En medlemsstat som, på grund av undantag som medgivits med
stöd av punkterna 1 och 2, inte har några fartyg som omfattas avföreskrifterna i detta direktiv i trafik på sina vattenvägar behöver intefölja artiklarna 9, 10 och 12.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 5
▼B
AVDELNING II
Villkorochreglerförutfärdandeavgemenskapscertifikatetförinrevatten-
vägar
Artikel 8
1. Gemenskapscertifikatet skall utfärdas för fartyg som kölsträckts
efter den 1 januari 1985, efter en teknisk inspektion som genomförtsinnan fartyget sätts i trafik för att kontrollera om fartyget uppfyller detekniska föreskrifterna i bilaga 2.
2. Gemenskapscertifikatet skall utfärdas för fartyg som är i trafik den
1 januari1985 och för fartyg som kölsträckts före detta datum, efter enteknisk inspektion som skall genomföras mellan den 1 januari 1986 ochden 1 juli 1989, enligt den tidtabell som varje medlemsstat fastställer,för att kontrollera att fartyget uppfyller de tekniska föreskrifterna ibilaga 2. Tidtabellen skall anmälas till kommissionen och övrigamedlemsstater.
Då det gäller fartyg som enbart trafikerar nationella farleder och som
kölsträckts före den 1 januari1970 får en medlemsstat emellerti dförlänga den period då den tekniska inspektionen skall utföras med sjuår.
3. Vid de tekniska inspektioner som stadgas i föregående punkter
eller vid en teknisk inspektion som utförs på begäran av fartygets ägareskall, då det är lämpligt, kontrolleras om ett fartyg uppfyller de ytterli-gare föreskrifter som avses i artikel 5.
Artikel 9
Gemenskapscertifikatet skall utfärdas av behörig myndighet i den
medlemsstat där fartyget är registrerat eller, om registrering saknas, iden medlemsstat där det har sin hemmahamn eller, om hemmahamnsaknas, iden medlemsstat där ägaren är etablerad.
Sådana myndigheter får i förekommande fall begära att behöriga
myndigheter i en annan medlemsstat skall utfärda certifikatet.
Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning som anger vilka av dess
myndigheter som har behörighet att utfärda certifikaten och överlämnaden till kommissionen och övriga medlemsstater.
Varje medlemsstat som, med stöd av artikel 7.4, inte utsett någon
behörig myndighet får begära att en eller flera av de övriga medlemssta-terna anmodar sina behöriga myndigheter att utfärda gemenskapscerti-fikat för fartyg som är registrerade eller har sin hemmahamn inom dessterritorium, eller som ägs av personer som är etablerade där.
Artikel 10
Den tekniska inspektion som avses i artikel 8 skall utföras av behöriga
myndigheter, som helt eller delvis får avstå från teknisk inspektion avfartyget om ett giltigt intyg, utfärdat av ett klassificeringssällskap somär godkänt av den stat där certifikatet utfärdats, klart visar att fartygethelt eller delvis uppfyller de tekniska föreskrifterna i bilaga 2.
Varje medlemsstat skall upprätta en förteckning som anger vilka
myndigheter i landet som har behörighet att utföra tekniska inspektioneroch överlämna den till kommissionen och övriga medlemsstater.
Artikel 11
Giltighetstiden för gemenskapscertifikatet skall i varje särskilt fall fast-
ställas av den myndighet som är behörig att utfärda sådana certifikat.Perioden får emellertid inte överstiga 10 år.
Artikel 12
Varje medlemsstat skall fastställa på vilka villkor ett giltigt certifikat
som förkommit eller förstörts får ersättas.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 6
▼B
AVDELNING III
Villkor och regler för förnyande eller ändring av certifikat
Artikel 13
Gemenskapscertifikatet skall förnyas när giltighetstiden löper ut, enligt
de villkor och regler som gäller för utfärdande av sådana certifikat.
Artikel 14
Den myndighet som utfärdat eller förnyat ett certifikat får undantagsvis
förlänga giltighetstiden med högst 12 månader.
En sådan förlängning skall anges i gemenskapscertifikatet.
Artikel 15
Om fartyget undergår större ändringar eller reparationer som förändrar
fartygets stabilitet eller egenskaper, skall fartyget underkastas förnyadteknisk inspektion enligt artikel 8 innan fartyget får företa någon ytterli-gare resa.
Efter denna inspektion skall ett nytt certifikat utfärdas med uppgifter om
fartygets tekniska egenskaper.
Om detta certifikat utfärdas i någon annan medlemsstat än den där det
ursprungliga certifikatet utfärdades eller förnyades skall den behörigamyndighet som utfärdade eller förnyade certifikatet underrättas inom enmånad.
AVDELNING IV
Avslag eller återkallande
Artikel 16
Ett beslut om avslag på en begäran att utfärda eller förnya ett gemens-
kapscertifikat skall ange skälen till detta. Den person som berörs skallunderrättas och få upplysning om hur beslutet kan överklagas och omvilka tidsgränser som gäller i den berörda medlemsstaten.
Ett giltigt certifikat får återkallas av den behöriga myndighet som
utfärdade eller förnyade det om fartyget inte längre uppfyller detekniska föreskrifter som anges i dess certifikat.
AVDELNING V
Kontroll
Artikel 17
1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får när som helst
kontrollera att ett fartyg medför ett certifikat som är giltigt enligtvillkoren i detta direktiv och uppfyller föreskrifterna i certifikatet.
2. Om myndigheterna vid inspektion finner att certifikatet är ogiltigt
eller att fartyget inte uppfyller föreskrifterna i certifikatet, men attogiltigheten eller det faktum att föreskrifterna inte är uppfyllda inteutgör någon uppenbar fara, skall fartygets ägare eller dennes företrädarevidta alla nödvändiga åtgärder för att råda bot på situationen. Denmyndighet som utfärdade certifikatet eller som senast förnyade det skallunderrättas.
3. Om myndigheterna, då de utför den inspektion som avses i punkt
1, finner att certifikatet inte finns ombord eller att fartyget utgör enuppenbar fara, får de stoppa fartygets vidare resa till dess att nödvän-diga åtgärder vidtagits för att råda bot på situationen.
De får också föreskriva åtgärder som gör att fartyget, eventuellt efter
avslutad transport, utan fara kan framföras till en plats där det antingenkan inspekteras eller repareras om det är lämpligt. Den myndighet somutfärdade eller senast förnyade certifikatet skall underrättas.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 7
▼B
4. En medlemsstat som hindrat ett fartyg från att fortsätta sin resa,eller som underrättat dess ägare om sin avsikt att göra detta om debrister som konstaterats inte avhjälpts, skall underrätta den myndighet ien medlemsstat som utfärdat eller senast förnyat certifikatet om detbeslut den fattat eller avser att fatta.
5. Varje beslut om att avbryta ett fartygs resa som fattats med stöd av
regler som antagits för att genomföra detta direktiv skall noggrant angeskälen till beslutet. Det skall anmälas till den berörda parten, somsamtidigt skall underrättas om de möjligheter att överklaga som stårhonom till buds enligt gällande lagstiftning i medlemsstaterna, samt omtidsfristerna för detta.
AVDELNING VI
Föreskrifter som är tillämpliga på fartyg från tredje land
Artikel 18
I avvaktan på att gemenskapen ingår överenskommelser med tredje land
om ömsesidigt erkännande av fartcertifikat får medlemsstaterna erkännafartcertifikat för fartyg från tredje land och i förekommande fall utfärdagemenskapscertifikat eller kompletterande gemenskapscertifikat förfartyg från tredje land i enlighet med detta direktiv.
AVDELNING VII
Anpassning av direktivets bilagor till den tekniska utvecklingen
Artikel 19
Rådet skall med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen,
anta de ändringar som behövs för att anpassa bilagorna till detta direktivtill den tekniska utvecklingen.
AVDELNING VIII
Slutbestämmelser
Artikel 20
Direktiv 76/135/EEG skall fortsätta att gälla för
— fartyg i trafik som avses i artikel 8.2 i det här direktivet till dess att
de genomgår den inspektion som föreskrivs i samma artikel,
— passagerarfartyg,— fartyg som medför ett gemenskapscertifikat men ännu inte uppfyller
föreskrifterna i bilaga 2, enligt reglerna i kapitel 13, punkt 13.01 a.
Artikel 21
Detta direktiv påverkar inte de föreskrifter som gäller i medlemsstaterna
i fråga om besättningarnas sammansättning och kvalifikationer eller ifråga om nödvändiga intyg.
Artikel 22
Medlemsstaterna skall efter samråd med kommissionen anta de före-
skrifter som är nödvändiga för att följa detta direktiv, senast den 1januari1985.
Artikel 23
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 8
▼B
BILAGA 1
FÖRTECKNING ÖVER GEMENSKAPENS INRE VATTENVÄGAR,
UPPDELADE GEOGRAFISKT I ZON 1, 2, 3 OCH 4
(Artikel 1 i direktivet)
KAPITEL I
Zon 1
Förbundsrepubliken Tyskland
Ems: från en linje som förbinder Delfzijl och Knocks fyrtorn mot öppet hav till
latituden 53 °30/prime1och longituden 6 °45/prime1östlig längd (dvs. något utanför omlast-
ningszonen för torrlastfartyg på Alte Ems, med beaktande av Ems-Dollart samar-betstraktaten).
Zon 2
Förbundsrepubliken Tyskland
Ems: från en linje som går från infarten till hamnen mot Papenburg över Ems
och förbinder Diemens pumpstation (Diemer Schöpfwerk) och öppningen ifördämningen vid Halte till en linje som förbinder Delfzijls och Knocks fyrtorn,med beaktande av Ems-Dollart samarbetstraktaten.
Jade: inom en linje som förbinder Schillighörns övre ljus och Langwardens
kyrktorn.
Weser: från järnvägsbron i Bremen till en linje som förbinder Langwardens och
Kappels kyrktorn med flodarmen Schweiburg inklusive bifloderna Kleine Weser,Rekumder-Loch och Rechter Nebenarm.
Elbe: från nedre gränsen för Hamburgs hamn till en linje som förbinder
sjömärket iDöse och den nordvästra spetsen av Hohe Ufer (Di eksand) medtillflödena Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau och Stör (i samtliga fallfrån fördämningen till mynningen) inklusive Nebenelbe.
Meldorfer Bucht: inom en linje som förbinder Hohe Ufers nordvästra spets
(Dieksand) och yttersta punkten på Büsums västra pir.
Flensburger Förde: inom en linje som förbinder Kekenis fyrtorn och Birknack.Eckernförder Bucht: inom en linje som förbinder Bocknis-Eck med den nord-
västra spetsen av fastlandet vid Dänish Nienhof.
Kieler Förde: inom en linje som förbinder Bülks fyrtorn med marinens krigsmo-
nument iLaboe.
Leda: från yttre hamnens vid havsslussen i Leer infart till mynningen.Hunte: från Oldenburgs hamn och från 200 m nedströms från Amalienbrücke i
Oldenburg till mynningen.
Lesum: Från järnvägsbron i Bremen-Burg till mynningen.Este: från dammluckan i Buxtehude till Este-fördämningen.Lühe: från kvarnen 250 m uppströms från vägbron vid Marschdamm-Horneburg
till Lühe-fördämningen.
Schwinge: från gångbron nedströms från Güldenstern-bastionen i Stade till
Schwinge-fördämningen.
Freiburger-Hafenpriel: från slussarna vid Freiburg/Elbe till mynningen.Oste: från Bremervörde kvarndamm till Oste-fördämningen.Pinnau: från järnvägsbron i Pinneburg till Pinnau-fördämningen.Krückau: från vattenkvarnen i Elmshorn till Krückau-fördämningen.Stör: från Pegel Rensing till Stör-fördämningen.Eider: från Gieselau-kanalen till Eider-fördämningen.Nord-Ostsee-Kanal (Kielkanalen): från en linje som förbinder de yttersta punk-
terna på Brunsbüttels vågbrytare till en linje som förbinder infartsljusen i Kiel-Holtenau med Schirnauer See, Bergstedter See, Audorfer See och Obereiderseemed Enge, Achterwehrer-kanalen och Flemhuder See.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 9
▼B
Trave: från järnvägsbron och Holsten-bron (Stadttrave) i Lübeck till en linje som
förbinder de två yttersta punkterna på Travemündes vågbrytare med PötenitzerWiek och Dassower See.
Schlei: inom en linje som förbinder de yttersta punkterna på Schleimündes
vågbrytare.
Frankrike
Seine: nedströms från Jeanne d’Arc-bron i Rouen.Garonne och Gironde: nedströms från stenbron i Bordeaux.Rhône: nedströms från Trinquetaille-bron i Arles och därifrån mot Marseille.
Nederländerna
Dollard.Eems.Waddenzee: inklusive förbindelselederna till Nordsjön.IJsselmeer: inklusive Markermeer och IJmeer men med undantag för Gouwzee.Rotterdam Waterweg och Scheur.Hollands Diep.Haringvliet och Vuile Gat: inklusive vattenvägarna mellan Goeree-Overflakkee,
å ena sidan och Voorne-Putten och Hoekse Waard, å andra sidan.
Hellegat.Volkerak.Kramer.Grevelingen och Brouwershavense Gat: inklusive alla vattenvägar mellan
Schouwen-Duiveland och Goeree-Overflakkee.
Keten, Mastgat, Zijpe, Oosterschelde och Roompot: inklusive vattenvägarna
mellan Walcheren, Noord-Beveland och Zuid-Beveland, å ena sidan ochSchouwen-Duiveland och Tholen, å andra sidan, med undantag för Schelde-Rhen-kanalen.
Schelde och Westerschelde och dess mynning mot havet: inklusive vattenvägarna
mellan Zeeuws-Vlaanderen, å ena sidan och Walcheren och Zuid-Beveland, åandra sidan, med undantag för Schelde-Rhen-kanalen.
▼
A1
Sverige
Trollhätte kanal and Göta älv.Vänern.Södertälje kanalMälaren.Falsterbo kanal.Sotenkanalen.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 10
▼B
KAPITEL II
Zon 3
Belgien
Maritima Schelde (nedströms från redden i Antwerpen).
Tyskland
Donau: från Kelheim (414,6 km) till gränsen mellan Tyskland och Österrike.Rhen: från gränsen mellan Tyskland och Schweiz till gränsen mellan Tyskland
och Nederländerna.
Elbe: från mynningen av Elbe-Seiten-kanalen till nedre gränsen för Hamburgs
hamn.
Frankrike
Rhen.
Nederländerna
Rhen.Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer,
Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer,Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, afgesloten IJ, Noordzeekanaal,IJmuidens hamn, Rotterdams hamnområde, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas,Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal,Bijlandsch-kanalen, Boven Rijn, Pannersdensch-kanalen, Geldersche IJssel,Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rhen-kanalen, Veerse Meer, Schelde-Rhen-kanalentill mynningen i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Maas nedom Venlo.
▼
A1
Österrike
Donau från gränsen mellan Österrike och Tyskland till gränsen mellan Österrike
och Slovakien.
Sverige
Göta kanal.Vättern.
▼
B
KAPITEL III
Zon 4
Belgien
Hela kanalsystemet iBelgi en med undantag för vattenvägarna izon 3.
Förbundsrepubliken Tyskland
Alla vattenvägar iFörbundsrepubli ken, med undantag för vattenvägarna izon 1,
2 och 3.
Frankrike
Hela kanalsystemet iFrankri ke, med undantag för vattenvägarna izon 1, 2 och 3.
Nederländerna
Alla övriga floder, kanaler och innanhav som inte finns upptagna i zon 1, 2 och
3.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 11
▼B
Italien
Po: från Piacenza till mynningen.Kanalen mellan Milano och Cremona, Po: den sista sträckningen om 15 km till
Po.
Mincio: från Mantua, Governolo till Po.Ferrara vattenväg: från Po (Pontelagoscuro), Ferrara till Porto Garibaldi.Brondolo- och Valle-kanalerna: från östra Po till Venedig-lagunen.Canale Fissero — Tartaro — Canalbianco: från Adria till Po di Levante.Venetianska kustlinjen: från lagunen i Venedig till Grado.
Luxemburg
Mosel.
▼
A1
Sverige
Alla floder, kanaler och insjöar som inte finns upptagna i zon 1, 2 eller 3.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 12
▼B
BILAGA 2
TEKNISKA FÖRESKRIFTER, MINIMIKRAV, FÖR FARTYG SOM TRAFIKERAR
VATTENVÄGAR I ZON 1, 2, 3 OCH 4
(Artikel 3 i direktivet)
Sid.
KAPITEL 1 — DEFINITIONER 13
KAPITEL 2 — KRAV BETRÄFFANDE SKEPPSBYGGNADSTEKNIK 14
2.01 Grundregel 14
2.02 Skrov 14
2.03 Uppvärmnings-, matlagnings- och kylutrustning 14
2.04 Uppvärmning med flytande bränsle med en antändningspunkt om mer än 55 °C1 5
2.05 Uppvärmning med fast bränsle 152.06 Maskinrum, pannrum och bränsleförråd 16
KAPITEL 3 — STYRINRÄTTNING OCH STYRHYTT 16
3.01 Allmänt 16
3.02 Styrinrättningens effektivitet 16
3.03 Allmänna krav beträffande utformningen 173.04 Maskindriven styrinrättning 173.05 Inkoppling av reservstyrinrättning 173.06 Handstyrning 17
3.07 Manuell hydraulisk styrning 173.08 Hydraulisk styrning 173.09 Elektrisk styrning 183.10 Roderpropellrar och Voith-Schneiderutrustning 183.11 Installationer för fjärrkontroll 183.12 Roderlägesangivare 183.13 Hjälpstyrning 18
3.14 Frisi kt 19
3.15 Ljudtryck 19
3.16 Styrinrättningens elektriska komponenter 193.17 Sänkbar styrhytt 20
KAPITEL 4 — SÄKERHETSAVSTÅND, FRIBORD OCH ÅMNING 20
4.01 Definitioner 20
4.02 Säkerhetsavstånd 20
4.03 Fribord 20
4.04 Lastmärken 20
4.05 Åmning 21
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 13
▼B
KAPITEL 5 — MASKINERI 21
5.01 Allmänt 21
5.02 Säkerhetsutrustning 215.03 Framdrivningsanordningar 215.04 Motorernas avgasrör 225.05 Tankar, bunkertankar och rörsystem 225.06 Länspumpar 22
5.07 Uppsamlingssystem för spillolja 235.08 Vinschar 23
5.09 Buller som framkallas av fartyget 23
KAPITEL 6 — ELEKTRISKA ANLÄGGNINGAR 24
6.01 Allmänt 24
6.02 Högsta tillåtna spänning 246.03 Förbindelser med land 246.04 Generatorer och motorer 256.05 Ackumulatorer 25
6.06 Elektriska kopplingstavlor 266.07 Strömbrytare, stickproppar, säkringar och kabelskydd 266.08 Jordfelsbrytare 27
6.09 Belysning 27
6.10 Signalljus 27
6.11 Jordning 27
6.12 Nödströmkälla 27
KAPITEL 7 — UTRUSTNING 28
7.01 Ankare, ankarkättingar och -trossar 28
7.02 Annan utrustning 287.03 Brandsläckningsutrustning 287.04 Båtar 30
7.05 Livbojar, flytredskap och räddningsvästar 31
KAPITEL 8 — ANLÄGGNINGAR MED FLYTANDE GAS FÖR HUSHÅLLSÄN-
DAMÅL31
8.01 Allmänt 31
8.02 Installation 32
8.03 Behållare 32
8.04 Placering och uppställning av försörjningsenheter 328.05 Reservbehållare och tomma behållare 328.06 Reduktionsventiler 328.07 Tryck 33
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 14
▼B
8.08 Rör och slangar 33
8.09 Fördelningssystem 338.10 Gasdrivna apparater och deras installation 338.11 Ventilation och avledning av förbränningsavgaserna 348.12 Bruksanvisning och säkerhetsföreskrifter 348.13 Besiktning 34
8.14 Provningar 34
8.15 Intyg 35
KAPITEL 9 — SÄRSKILDA STYRHYTTSANORDNINGAR FÖR RADARSTYRNING
UTFÖRD AV EN PERSON35
9.01 Allmänt 35
9.02 Allmänna villkor för utformningen 359.03 Radarutrustning och girhastighetsindikator 359.04 Signalering och signalutrustning 369.05 Installationer för styrning av fartyget och drift av maskinerna 369.06 Utrustning för hantering av häckankare 369.07 Telefonutrustning 369.08 Larmsignaler 37
9.09 Övriga kontrollanordningar 379.10 Påteckning av inspektionscertifikat 37
KAPITEL 10 — SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR FARTYG SOM ÄR UTFOR-
MADE FÖR ATT INGÅ I EN FARTYGSKEDJA SOM SKJUT- ELLER SLÄPBOG-SERAS, ELLER FÖR ATT TVÄRKOPPLAS OCH BOGSERAS FRÅN SIDAN37
10.01 Skjutbogserare 37
10.02 Läktare 37
10.03 Motorfartyg och bogserfartyg för skjutbogsering 3810.04 Provning av skjutbogserade fartygskedjor 3810.05 Fartyg för släpbogsering 3810.06 Fartyg som utformats för att framdriva tvärkopplade fartyg 38
KAPITEL 11 — HÄLSA OCH SÄKERHET I BESÄTTNINGENS BOSTADS- OCH
ARBETSUTRYMMEN39
11.01 Allmänt 39
11.02 Placering och inredning av bostadsutrymmen 3911.03 Bostadsutrymmenas storlek 3911.04 Rörsystem ibostadsutrymmen 4011.05 Tillträdesvägar, dörrar och trappor i bostadsutrymmen 4011.06 Durk, skott och under däck ibostadsutrymmen 4011.07 Uppvärmning och ventilation av bostadsutrymmen 4011.08 Dagsljus och belysning i bostadsutrymmen 4111.09 Möblering av bostadsutrymmen 4111.10 Kök, mässar och förrådsrum 4111.11 Sanitära anordningar 41
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 15
▼B
11.12 Anläggningar för dricksvatten 42
11.13 Säkerhetsanordningar 4211.14 Arbetsplatsernas tillgänglighet 4311.15 Dimensionering av arbetsplatser 4311.16 Skydd mot fall 4311.17 Tillträde, dörrar och trappor till arbetsplatser 4311.18 Durkar, däcksytor, durkbeläggning i lastrum, skott, under däck, ljusventiler och
skylights44
11.19 Ventilering och uppvärmning av arbetsplatser 44
11.20 Dagsljus och belysning vid arbetsplatser 4411.21 Skydd mot buller och vibrationer 44
KAPITEL 12 — BESTÄMMELSER RÖRANDE DE TEKNISKA FÖRESKRIFTERNA
FÖR FARTYG SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZON 3, UTÖVERTILLÄMPLIGA FÖRESKRIFTER FÖR ZON 445
12.01 Krav som gäller skeppsbyggnad 45
12.02 Fribord, säkerhetsavstånd och åmning 4512.03 Utrustning 48
12.04 Särskilda bestämmelser för fartyg som utformats för att ingå i skjut- eller släpbogse-
rade fartygskedjor, eller för att tvärkopplas och bogseras från sidan49
KAPITEL 13 — AVVIKELSER FÖR FARTYG I DRIFT 49
KAPITEL 14 — FÖRFARANDE 53
14.01 Ansökan om besiktning 53
14.02 Uppvisning av fartyget för besiktning 5314.03 Kostnader 53
14.04 Information 53
14.05 Register över gemenskapscertifikat 5314.06 Ifyllande av gemenskapscertifikat 5414.07 Anmärkningar till olika punkter i certifikatet 54
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 16
▼B
KAPITEL 1
DEFINITIONER
I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:
a)Fartyg : fartyg ii nlandssjöfart.
b)Vanligt maskindrivet fartyg : alla fartyg som är avsedda för godstransport,
utom tankfartyg, och som är byggda för att att framföras med eget framdriv-ningsmaskineri.
c)Maskindrivet tankfartyg : alla fartyg som är avsedda för godstransport ifasta
tankar och som är byggda för att framföras med eget framdrivningsmaskineri.
d)Maskindrivet fartyg : ett vanligt maskindrivet fartyg eller ett maskindrivet
tankfartyg.
e)Bogserfartyg : ett fartyg som byggts särskilt för att utföra bogsering.
f)Skjutbogserare : alla fartyg som är särskilt byggda för skjutbogsering av en
grupp av fartyg.
g)Skjutbogserfartyg : fartyg som är särskilt byggda både för bogsering och för
skjutbogsering av en grupp av fartyg.
h)Vanlig pråm : alla fartyg, utom tankpråmar, som är avsedda för godstransport
och är byggda för att kunna bogseras och som
— antingen saknar egen framdrivningskraft,
— eller endast har framdrivningskraft nog för kortare förflyttningar.
i)Tankpråm : alla fartyg som är avsedda för godstransport itankar och är
byggda för att kunna bogseras och som
— antingen saknar egen framdrivningskraft,
— eller endast har framdrivningskraft nog för kortare förflyttningar.
k)Pråm : vanlig pråm eller tankpråm.
l)Vanlig läktare : alla fartyg som är avsedda för godstransport, utom tankläk-
tare, och är byggda eller särskilt ombyggda för att kunna skjutbogseras ochsom
— antingen saknar egen framdrivningskraft,
— eller endast har framdrivningskraft nog för kortare förflyttningar när de
inte ingår i skjutbogserad grupp av fartyg.
m)Tankläktare : alla fartyg som är avsedda för transport av gods itankar, och är
byggda eller särskilt ombyggda för att kunna skjutbogseras och som
— antingen saknar egen framdrivningskraft,
— eller endast har framdrivningskraft nog för kortare förflyttningar när de
inte ingår i en skjutbogserad grupp av fartyg.
n)Skeppsburen läktare : en skjutbogserad läktare som är byggd för att kunna
tranporteras ombord på havsgående fartyg och för trafik på inre vattenvägar.
o)Läktare : en vanlig läktare, tankläktare eller skeppsburen läktare.
p)Passagerarfartyg : alla fartyg som är byggda och utrustade för att kunna
transportera fler än 12 passagerare.
q)Flytande utrustning : alla flytande anordningar som bär mekaniska installa-
tioner och som är avsedda för arbete på vattenvägar eller i hamnar (t.ex.mudderverk, elevator eller kranar).
r)Flytande anläggning : alla flytande installationer som i normala fall inte är
avsedda att flyttas (t.ex. simbad, docka, angöringsbrygga eller båtskjul).
s)Flytande materiel : flotte eller någon annan typ av konstruktion, anordning
eller föremål, som kan framföras men som inte är ett fartyg eller en flytandeutrustning eller anläggning.
t)Styrhytt : det utrymme där all utrustning som är nödvändig för att manövrera
fartyget är installerad.
u)Maskinrum : det utrymme där framdrivningsmaskineri och hjälpmaskineri är
installerade.
v)Bostadsutrymmen : alla utrymmen som är avsedda att användas av personer
som normalt bor ombord eller av passagerare och innefattar kök, proviant-förråd, toaletter och badrum, tvätteri, korridorer och trappavsatser men intestyrhytten.
w)Största djupgående : den vattenlinje som motsvarar fartygets största tillåtna
nedlastning.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 17
▼B
x)Fribord : avståndet mellan vattenlinjen för största djupgående och en parallell
linje som går genom den lägsta punkten på skarndäck, eller om skarndäcksaknas, lägsta punkten på den övre kanten av bordläggningen.
y)Säkerhetsavstånd : avståndet mellan vattenlinjen för största djupgående och
en parallell linje som går genom den lägsta punkt ovanför vilken fartyget inteanses som vattentätt.
z)Certifikat : gemenskapscertifikatet för fartyg i inlandssjöfart.
KAPITEL 2
KRAVBETRÄFFANDE SKEPPSBYGGNADSTEKNIK
2.01Grundregel
Fartyg skall konstrueras enligt god skeppsbyggnadspraxis och stabili-
teten skall vara anpassad till det användningsområde de är avseddaför.
2.02Skrov
2.02.1 Skrovet skall vara tillräckligt starkt för att stå emot alla påkänningar
som det utsätts för under normala förhållanden.
2.02.2 Intag och utlopp för vatten och tillhörande rörsystem anses vattentäta
om de är gjorda på så sätt att vatten inte av misstag kan tränga in ifartyget.
2.02.3 Skott som går ända upp till däck eller, om däck saknas, till den övre
kanten av skrovets bordläggning, skall installeras på följande sätt:
a) Ett kollisionsskott på lämpligt avstånd från förstäven.
b) I fartyg med en längd överallt på mer än 25 m, ett akterpikskott
på lämpligt avstånd från aktern.
2.02.4 Bostadsutrymmen, maskin- och pannrum och alla arbetsutrymmen
som utgör del av dem skall vara vattentätt åtskilda från lastrummen.
2.02.5 Varje avdelning som inte normalt är hermetiskt tillsluten under en
resa skall kunna länsas. Varje avdelning skall kunna länsas separat.
2.02.6 Det får inte finnas några bostadsutrymmen för om kollisionsskottet.
Bostadsutrymmena skall vara åtskilda från maskin- och pannrummenmed gastäta skott och kunna nås direkt från däck. Om de inte ärmöjliga att nå direkt skall det finnas en nödutgång som leder direktupp på däck.
2.02.7 I de skott och skiljeväggar mellan utrymmen som krävs i 2.02.3 och
2.02.4 får det inte finnas några öppningar. Manhål tillåts emellertid iandra skott än kollisionsskottet, på villkor att de tillsluts på ettvattentätt sätt. Nedgångar i akterpikskottet och genomföringar förpropelleraxlar, rörledningar osv. tillåts om de är konstruerade så attde inte minskar verkningsgraden hos skotten och andra skiljeväggarmellan utrymmen.
2.02.8 Med avvikelse från 2.02.5 och 2.02.7 kan akterpiken ha förbindelse
med ett maskinrum genom en lätt åtkomlig dräneringsinstallationmed automatisk avstängning.
2.03Uppvärmnings-, matlagnings- och kylutrustning
2.03.1 Utrustningen för uppvärmning, matlagning och kylning och därtill
hörande utrustning skall vara utformad och placerad på ett sådant sättatt den inte kan utgöra någon fara även om den blir överhettad. Denskall monteras så att den inte av en olyckshändelse kan vältas ellerflyttas.
2.03.2 Om flytande bränsle används till utrustningen som avses i 2.03.1 får
endast bränslen med en antändningspunkt om mer än 55 °C
användas.
2.03.3 Köksutrustning och utrustning för uppvärmning och kylning,
försedda med brännare med vekar och som drivs med fotogen kan,med avvikelse från 2.03.2, tillåtas i bostadsutrymmen och styrhytt, påvillkor att bränsletanken rymmer högst 12 liter.
2.03.4 Sådan utrustning som avses i 2.03.1 får inte placeras i utrymmen eller
maski nrum där ämnen av kategoriK1n eller K1s eller K2 iKlass IIIaiADNR förvaras eller används.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 18
▼B
Rökgaskanaler från sådan utrustning får inte passera genom dessa
utrymmen eller maskinrum.
2.03.5 Tillräckligt luftintag för förbränningsprocessen måste säkerställas.
Det får inte finnas någon avstängningsanordning på ventilations-fläktar.
2.03.6 Utrustningen för uppvärmning och matlagning skall vara säkert
ansluten till rökgaskanalerna. Rökgaskanalerna skall vara i gott skickoch vara försedda med passande övertäckning eller anordningar somskyddar mot vind. Uppvärmningssystemets rökgaskanaler skallplaceras så att de inte riskerar att bli tilltäppta av förbränningspro-dukter och så att rengöringen underlättas.
2.03.7 Kylanläggningar som drivs med flytande bränsle skall förses med
rökrör.
2.04Uppvärmning med flytande bränsle med en antändningspunkt
om mer än 55 °C
2.04.1 All utrustning skall vara konstruerad så att den kan tändas utan hjälp
av något annat flytande bränsle. Den skall placeras över en spillbackav metall som är tillräckligt stor för att förhindra att bränslet rinneröver och vara utrustad med en anordning som förhindrar läckage omlågan av misstag skulle slockna. Om bränsletanken och utrustningenär separata får nivåskillnaden mellan tanken och tillförseln till brän-naren inte överstiga den som angivits i tillverkarens bruksanvisning.Tanken får inte stå nära en öppen låga. Bränsletillförseln skall kunnastoppas från däck.
Bränsletankar på mer än 12 liter får inte installeras i bostadsut-
rymmen.
2.04.2 När en utrustning placeras i ett maskinrum måste installationsföre-
skrifterna anslås.
Om en utrustning med en öppen låga installeras i ett maskinrum,
skall den placeras över en läckagesäker back med kanter om minst0,20 m upp från golvet.
2.04.3 När en utrustning installeras i maskinrummet, skall lufttillförseln till
utrustningen och till maskinerna ordnas så att utrustningen ochmaskinerna kan fungera oberoende av varandra, effektivt och full-ständigt säkert. Vid behov skall separata ledningar för lufttillförselinstalleras.
2.04.4 All utrustning med självdrag skall utrustas med en anordning som
förhindrar att luftströmmen vänds.
All utrustning för mekanisk lufttillförsel skall förses med en anord-
ning som automatiskt stoppar bränsletillförseln om det inte kommerin tillräckligt med luft för förbränningen.
2.04.5 En central mekanisk varmluftsapparat som är placerad i ett
maskinrum eller i en avdelning som kan nås från maskinrummet skallockså uppfylla följande krav:
a) Vid start skall enbart fläkten köras till en början för att säkerställa
att pannan är väl ventilerad.
b) Ett termostat skall styra bränsletillförseln.
c) Bränslet skall antändas automatiskt, med en tändlåga eller på
annat sätt.
d) Fläkten och brännarens bränslepump skall kunna stoppas från
däck.
e) Om den centrala mekaniska varmluftsapparaten är placerad i
maskinrummet, skall den vara så installerad att lågan från brän-naren inte kan nå andra föremål i utrymmet.
f) Om det finns en luftvärmare installerad i maskinrummet skall
luftintagen vara anslutna till kanaler som leder ut i fria luften.
2.05Uppvärmning med fast bränsle
2.05.1 Utom då uppvärmningsanläggningen är installerad i ett utrymme som
är konstruerat av brandsäkert material och särskilt utformat för attrymma en panna, skall all utrustning för uppvärmning med fastbränsle placeras på en metallplåt (med uppåtstående kanter) ellerliknande skyddsanordning för att garantera att varken glödandebränsle eller het aska kan komma utanför denna platta.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 19
▼B
2.05.2 Pannor för fast bränsle skall förses med termostatstyrd kontroll för att
reglera tillförseln av förbränningsluft.
2.05.3 En anordning som snabbt kan släcka glöden skall placeras i närheten
av varje uppvärmingsutrustning.
2.06Maskinrum, pannrum och bränsleförråd
2.06.1 Maskinrum och pannrum skall inrättas så att kontroll och underhåll
av installationerna kan ske riskfritt och utan besvär.
2.06.2 Förrådsrum för flytande bränsle eller smörjolja får inte ha gemen-
samma skott med bostadsutrymmena.
2.06.3 Väggarna, taken och dörrarna till maskinrum, pannrum och bränsle-
förråd skall vara av stål eller något annat lika brandsäkert material.
2.06.4 Maskinrum, pannrum och andra utrymmen där brännbara eller giftiga
gaser kan bildas skall vara väl ventilerade.
2.06.5 Trappor och stegar som leder till maskinrum, pannrum och bränsle-
förråd skall vara fast monterade och vara gjorda av stål eller någotannat lika starkt och brandsäkert material.
2.06.6 Maskinrum och pannrum skall ha två utgångar varav den ena kan
vara en nödutgång.
2.06.7 Högsta tillåtna ljudtrycksnivå i maskinrummet är 110 dB(A).
Mätpunkterna skall väljas med hänsyn till det underhåll som skallutföras vid normal drift.
Om ljudtrycksnivån är högre än 90 dB(A) skall det finnas en tydlig
varningsskylt vid varje ingång.
KAPITEL 3
STYRINRÄTTNING OCH STYRHYTT
3.01Allmänt
3.01.1 Alla fartyg skall vara utrustade med en driftsäker styrinrättning —
vid behov även ett förroder — som garanterar god manöverförmåga,med hänsyn till fartygets användningsområde och storlek.
3.01.2 Styrinrättningen skall vara utformad så att rodret inte kan ändra
position om detta inte varit avsikten.
3.02Styrinrättningens effektivitet
Styrinrättningen skall uppfylla följande krav då det gäller effektivi-
teten:
a) Om styrinrättningen är manuell skall ett helt varv med ratten
motsvara minst 3 °av roderutslaget.
b) Om styrinrättningen är helt maskindriven skall det gå att få ett
medeltal om 4 °roderrörelse per sekund inom hela det område
rodret skall röra sig när rodret är helt nedsänkt och fartyget gårmed full fart.
c) Om styrinrättningen är försedd med en motordriven hjälpstyran-
ordning (en motordriven hjälpstyranordning till en manuellhuvudstyrinrättning) skall det gå att få ett medeltal om 3 °roderrö-
relse per sekund inom området 30 °på båda sidor om rodrets
neutrala position när det är helt nedsänkt och fartyget går med fullfart.
d) Om en helt maskindriven styrinrättning är försedd med en extra
handstyranordning skall fartyget med hjälp av denna åtminstonemed nedsatt hastighet kunna styra fartyget till en förtöjningsplats.
3.03Allmänna krav beträffande utformningen
3.03.1 Hela styrinrättningen skall vara utformad, konstruerad och installerad
så att den tål en permanent slagsida på upp till 15 °och omgivande
temperaturer på upp till 40 °C.
3.03.2 Styrinrättningens delar skall vara dimensionerade så att de kan tåla de
maximala påkänningar som de kommer att utsättas för vid normaladriftsförhållanden. Eftersom styrinrättningen på bästa sätt skall kunnamotstå exceptionella yttre påfrestningar får den inte utgöra systemetssvagaste del. Alla styrinrättningar som konstruerats enligt ett erkänt
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 20
▼B
klassificeringssällskaps regler får anses vara tillfredsställande på detta
område.
3.04Maskindriven styrinrättning
3.04.1 Om ett fartyg är utrustat med en maskindriven styrinrättning skall det
finnas en oberoende reservstyrinrättning så att fartyget kan manö-vreras utan dröjsmål om huvudstyrinrättningen går sönder.
3.04.2 Den maskindrivna styrinrättningen skall förses med ett pålitligt belas-
tningsskydd som kan begränsa påkänningarna på styrledningen.
3.04.3 Tillfälliga urkopplingar eller motorstopp på den maskindrivna styrin-
rättningen skall anges med synliga och hörbara signaler på manöver-platsen.
3.05Inkoppling av reservstyrinrättning
3.05.1 Om reservstyrinrättningen inte kopplas in automatiskt när huvudsty-
rinrättningen går sönder skall den kunna startas för hand omedelbartoch enkelt med rodret i vilken position som helst. Det skall räckamed två handgrepp som skall kunna utföras av en enda person.
3.05.2 Inkopplingen skall kunna utföras på högst fem sekunder. Vid manö-
verplatsen skall det gå att avläsa vilken motor som är i drift.
3.06Handstyrning
3.06.1 Om den oberoende reservstyrinrättningen är manuell skall den
kopplas in automatiskt eller omedelbart kunna kopplas in från manö-verplatsen om det skulle inträffa att den maskindrivna styrinrätt-ningen kopplas ur eller går sönder. Klokopplingar får endastanvändas om de inte utsätts för vridmoment vid inkopplingen.
3.06.2 Den maskindrivna styrinrättningen får inte sätta ratten i rörelse. En
särskild anordning skall förhindra att ratten återgår för varje roderpo-sition när handstyrinrättningen är automatiskt inkopplad.
3.07Manuell hydraulisk styrning
3.07.1 En manuell hydraulisk styrinrättning är en installation där rodret drivs
av en pump som i sin tur enbart drivs av ett handdrivet styrhjul(handhjulspump).
3.07.2 Om den enda styrinrättningen är ett manuellt hydrauliskt system skall
den inte anses som en maskindriven styrinrättning i den mening somavses i3.04 och som kräver ett oberoende reservstyrsystem, förutsattatt
— rörens dimensionering, konstruktion och placering ger skydd mot
mekanisk förstörelse eller brandskador och
— styrhjulspumpens konstruktion garanterar felfri drift.
3.08Hydraulisk styrning
3.08.1 Om huvudstyrinrättningen är hydraulisk och reservstyrinrättningen är
ett manuellt hydrauliskt system skall det manuella systemets rörled-ningar vara åtskilda från huvudinstallationen.
Huvudinstallationen skall kunna drivas utan att använda reservinstal-
lationens styrhjulspump.
3.08.2 Om både huvud- och reservstyrinrättningarna är hydrauliska skall
respektive pumpar drivas oberoende av varandra,
till exempel
— om huvudpumpen drivs av huvudmotorn skall reservpumpen vara
elektrisk,
— om huvudpumpen går på det allmänna elnätet skall reservpumpen
drivas med reservaggregatet,
— om huvudpumpen drivs av generator nr 1 skall reservpumpen
drivas av generator 2.
3.08.3 Om reservpumpen drivs av en reservmotor som inte är i kontinuerlig
drift när fartyget är i rörelse skall en hjälputrustning installeras för attdriva pumpen när reservmotorn inte fungerar.
3.08.4 De två installationerna skall ha separata rörsystem, ventiler, manöve-
rorgan osv. De kan däremot ha gemensamma delar om det finnsgaranti för att de två installationerna fungerar oberoende av varandra.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 21
▼B
3.09Elektrisk styrning
3.09.1 Om både huvud- och reservstyrinrättningarna är elektriska skall deras
tillförsel- och kontrollsystem vara oberoende av varandra. Varjeinstallation skall ha sin egen motor.
3.09.2 Om reservmotorn drivs av en hjälpmaskin som inte är i kontinuerlig
drift när fartyget är i rörelse skall en hjälpanordning installeras för attdriva reservmotorn när hjälpmaskinen inte fungerar.
3.10Roderpropellrar och Voith-Schneiderutrustning
Om fjärrkontrollen för rodret och Voith-Schneider-propellrarna är
elektrisk, hydraulisk eller pneumatisk skall det finnas två separatakontrollsystem mellan manöverplatsen och framdrivningsanlägg-ningen.
Om det finns två eller fler framdrivningsanläggningar behövs det inte
något separat reservkontrollsystem så länge som fartyget går attmanövrera tillfredställande vid haveri på en av anläggningarna.
3.11Installationer för fjärrkontroll
Fjärrkontrollinstallationer, också sådana som finns utanför styrhytten,
skall vara permanent monterade. Om sådana installationer kanstängas av, skall det finnas en indikator som visar om utrustningen ärpå- eller avkopplad.
Kontrolldonen skall placeras och användas på ett sätt som överens-
stämmer med deras funktion.
3.12Roderlägesangivare
Rodrets läge skall vara tydligt avläsbart från manöverplatsen. Om det
är nödvändigt skall en driftsäker roderlägesvisare installeras.
3.13Hjälpstyrning
3.13.1 Hjälpstyrningsinrättningar är motordrivna hjälpinstallationer som
monterats på en manuell styrinrättning.
3.13.2 Om en reservstyrinrättning används skall förbindelserna mellan
huvud- och reservstyrinrättning vara sådana att det inte krävs någonbetydande ökning i den manuella kraft som används på styrhjulet.
3.13.3 Förutom vad som nämnts ovan skall hjälpstyrinrättningar uppfylla
följande krav:
a) En hjälpstyrinrättning skall kunna kopplas in och ur från bryggan,
oberoende av rodrets position. Positionerna ”till” och ”från” skallvara tydligt avläsbara.
b) Elektriska, hydrauliska och pneumatiska ledningar mellan hjälp-
styrinrättningen och den manuella mekaniska huvudstyrinrätt-ningen får inte försvåra en omedelbar inkoppling av huvudstyrin-rättningen. Andra fel på hjälpstyrningen får inte leda till atthuvudsystemet går sönder eller upphör att fungera.
c) Alla komponenter i den hjälpstyrinrättning som finns och alla nya
komponenter som monterats senare skall uppfylla de krav förstyrinrättningar som fastställts i detta kapitel.
3.13.4 Roderlägesangivaren skall fungera både för huvud- och hjälpstyrin-
rättningen.
3.13.5 Dessa krav gäller också då hjälpstyrinrättningar installerats efter det
att fartyget är färdigbyggt.
3.14Fri sikt
Sikten i alla riktningar från styrhytten skall vara tillräckligt god. I
riktning förut skall den säkerställas med driftsäkra optiska hjälp-medel.
3.15Ljudtryck
Under normala driftsförhållanden får fartygets egna ljudtrycksnivå
inte överstiga 70 dB(A) i styrhytten i höjd med rorsmannens huvud.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 22
▼B
3.16Styrinrättningens elektriska komponenter
3.16.1 Motorernas nominella kapacitet skall motsvara styrinrättningens
maximala vridmoment. Om det finns hydrauliska installationer skalldrivmotorns nominella kapacitet kunna ge maximal effekt frånpumpen vid maximalt tryck i anläggningen (inställning av säkerhets-ventiler) med hänsyn till pumpens effektivitet.
3.16.2 Motorerna skall uppfylla följande minimikrav:
a) Maskindrivna styrinrättningar för tillfälligt bruk:
— Motorer med elektro-hydrauliska drev och tillhörande
omkopplare skall utformas för kontinuerlig drift med tillfälliglast och en belastning på 15 %. Man skall räkna med enbelastningsperiod på 10 minuter.
— Motorer för elektriskt maskindrivna styrinrättningar skall vara
utformade för tillfälligt bruk utan att påverkas av uppstart-ningsprocessen och en belastning på 15 %. Man skall räknamed en belastningsperiod på 10 minuter.
b) Styrinrättningar med ett kontinuerligt strömbehov skall utformas
för kontinuerlig drift.
3.16.3 Drivkretsar och styrkretsar får skyddas enbart mot kortslutningar.
Kontrollkretsarna skall skyddas mot två gånger den maximala märk-strömmen för det elektriska nätet. Märkdata för skyddsanordningenskall vara minst 6 A.
3.16.4 Matarledningarna till motorn skall skyddas på följande sätt:
Om säkringar används skall deras märkström ligga två steg högre än
motorernas märkström, men inte på mer än 160 % av märkströmmenom det gäller motorer för tillfällig eller kortvarig drift. Snabbrytare(motorskydd) för kortslutning av huvudbrytare får inte ställas in fören strömstyrka på mer än 10 gånger drivmotorns märkström.
3.16.5 Om det finns termiska brytare på huvudbrytare skall de antingen
kopplas ur eller ställas in på två gånger motorns märkström.
3.16.6 För den elektriska utrustningen skall följande övervaknings- och
signalanordningar finnas:
a) En grön kontrollampa som visar att anläggningen fungerar.
b) En röd kontrollampa som tänds när anläggningen går sönder eller
vid tillfälligt strömavbrott, när den elektriska motorn är överbe-lastad eller vid fel på en av faserna i ett trefas-system. En ljud-signal skall höras samtidigt som den röda lampan tänds.
Faskontroll är inte nödvändig om strömförsörjningen enbart sker via
strömbrytare.
3.16.7 Om roderlägesvisaren är elektrisk skall den ha separat strömförsörj-
ning.
3.17Sänkbar styrhytt
Om styrhytten är sänkbar skall det finnas en anordning som
förhindrar att personer kan komma i närheten av den då den sänksned. Om personer kan passera under en sådan styrhytt skall det finnasett ljudlarm som ringer automatiskt när styrhytten sänks. Om felskulle inträffa på styrhyttens sänkanordnng skall denna manöverkunna utföras på annat sätt.
KAPITEL 4
SÄKERHETSAVSTÅND, FRIBORD OCH ÅMNING
4.01Definitioner
I detta kapitel avses med
a)längd L : skrovets största längd med undantag för rodret och
bogsprötet,
b)midskepps : halva längden av L,
c) en anordning eller byggnadsdel anses täta mot vågstänk och
vädertäta om den vid normala förhållanden endast släpper in
ytterst litet vatten.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 23
▼B
4.02Säkerhetsavstånd
Minsta säkerhetsavstånd skall vara
a) 0,15 m för dörrar och öppningar som inte är luckor och som kan
stängas så att de blir täta mot vågstänk och vädertäta,
b) 0,20 m för dörrar och öppningar som inte är luckor och som inte
kan stängas så att de blir täta mot vågstänk och vädertäta,
c) 0,30 m för luckor som kan stängas så att de blir täta mot vågstänk
och vädertäta,
d) 0,50 m för luckor som inte kan stängas med specialanordningar
eller som inte stängs (öppna lastrum).
4.03Fribord
Fribordet skall vara tillräckligt för att säkerställa att säkerhetsav-
stånden upprätthålls och får inte vara negativt.
4.04Lastmärken
4.04.1 Största djupgående skall fastställas så att kraven på säkerhetsavstånd
uppfylls samtidigt som det säkerställs att denna nivå inte på någonpunkt får vara högre än skarndäck eller om skarndäck saknas, bord-läggningens övre kant.
4.04.2 Största djupgående skall framgå av klart synliga, outplånliga last-
märken.
4.04.3 Lastmärkena skall bestå av en rektangel som är 0,30 m lång och 0,04
m hög med en baslinje som är vågrätt och sammanfaller med detstörsta djupgående som tillåts i denna bilaga. Dessa märken fårkombineras med andra som krävs enligt andra föreskrifter.
4.04.4 Varje fartyg skall ha åtminstoner tre par lastmärken, ett par mids-
kepps och de andra på ett avstånd av ungefär en sjättedel av fartygetslängd från både för och akter.
Dock gäller följande:
— Om fartygen är kortare än 40 m räcker det med två par märken på
ett avstånd av ungefär en fjärdedel av fartygets längd från bådeför och akter.
— Om fartygen inte är avsedda för godstransport räcker det med ett
par märken ungefär midskepps.
4.04.5 Märken eller uppgifter som efter en ny besiktning inte längre gäller
skall tas bort eller markeras som ogiltiga, under överinseende av dentillståndsgivande myndigheten.
Om ett lastmärke av någon anledning försvinner får det endast
ersättas under överinseende av den tillståndsgivande myndigheten.
4.04.6 Om ett fartyg har mätts i enlighet med konventionen om mätning av
fartyg ii nlandssjöfart (
1) och åmningen uppfyller kraven i denna
bilaga, skall åmningen godtas som alternativ till lastmärken.
4.05Åmning
4.05.1 Alla fartyg med ett möjligt djupgående p å 1 m skall ha åmning på
båda sidor akterut. De kan ha ytterligare åmning.
4.05.2 Åmningens nollpunkt skall ligga vertikalt under åmningen på en
punkt som är parallell med linjen för största djupgående och som gårgenom skrovets lägsta del eller kölen om sådan finns. Det vertikalaavståndet ovanför noll skall graderas ideci meter. Från den lättavattenlinjen upp till 10 cm ovanför största djupgående skall dessagraderingar vara utmärkta med linjer som präglats eller graverats inoch målats i två olika färger för att synas tydligt. Graderingen skallanges med siffror ner längs skalan med högst 5 dm mellanrum ochhögst upp på varje skala.
4.05.3 De två mätskalorna iaktern som anbragts ienli ghet med konven-
tionen som nämndes i 4.04.6 kan ersätta djupgåendeskalor förutsatt
(1) Nr E/ECE/626.
Nr E/ECE/546 av den 15 februari1966.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 24
▼B
att de graderats ienli ghet med kraven ovan och att mätvärden för
djupgående vid behov lagts till.
KAPITEL 5
MASKINERI
5.01Allmänt
5.01.1 Alla maskiner och tillhörande delar skall utformas, byggas och instal-
leras enligt god skeppsbyggnadsstandard.
5.01.2 Pannor och andra tryckkärl med tillbehör skall följa gällande före-
skrifter i den medlemsstat som utfärdar certifikatet, i avvaktan på attgemenskapsregler införs.
5.01.3 Det är förbjudet att driva huvud- och hjälpmaskineri med bränsle som
har flampunkt under 55 °C.
Trots detta får maskiner som används för ankarspel, båtar tillhöriga
fartyget och bärbara motorpumpar använda bränsle med flampunktunder 55 °C.
5.01.4 Startanordningar får använda bränsle med flampunkt under 55 °C.
5.02Säkerhetsutrustning
5.02.1 Alla maskiner skall installeras och monteras så att de är lätt åtkom-
liga för drift och underhåll och så att de inte utgör någon fara förberörd personal.
5.02.2 Huvud- och hjälpmaskineri, pannor och all tillhörande utrustning
skall vara försedda med säkerhetsanordningar enligt gällande före-skrifter i den medlemsstat som utfärdar certifikatet.
5.02.3 De motorer som driver fläktarna för inblåsning och utsugning skall
också kunna stoppas från en plats utanför det utrymme där de ärplacerade.
5.03Framdrivningsanordningar
5.03.1 Det skall vara möjligt att snabbt och säkert kunna starta och stoppa
fartygets framdrivningsanordningar (propeller, hjul etc.) och att kastaom rotationen.
5.03.2 Om framdrivningsanordningen inte styrs från styrhytten när fartyget
är på resa, skall det finnas ett driftsäkert tvåvägs-kommunikations-system mellan styrhytten och maskinrummet.
5.04Motorernas avgasrör
5.04.1 Avgasrör som går genom bostadsutrymmen eller styrhytten skall
omges av ett tillräckligt gastätt hölje. Utrymmet mellan höljet ochavgasröret skall ha förbindelse med utomhusluften.
5.04.2 Alla avgaser skall ledas ut från fartyget. Alla passande försiktighets-
åtgärder skall vidtas för att förhindra att skadliga gaser tränger in i deolika avdelningarna. Huvudmaskineriet får inte ha avgasrör sommynnar ut genom eller över fartygets sida.
5.04.3 Avgasrören skall vara värmeisolerade eller kylas på lämpligt sätt.5.04.4 Där avgasrören går bredvid eller genom brandfarliga material skall
dessa skyddas av ett lager isolerande material eller någon annanlämplig anordning som ger ett gott isoleringsskydd.
5.05Tankar, bunkertankar och rörsystem
5.05.1 Flytande bränsle skall lagras itankar som är väl fastgjorda vi d
skrovet eller ibunkertankar.
5.05.2 Tankar och bunkertankar med rörsystem och andra tillbehör skall
placeras och monteras så att varken bränsle eller gas kan läcka ut ifartyget.
5.05.3 Påfyllningsrören för tankar eller bunkertankar med flytande bränsle
skall mynna ut på däck, utom då det gäller tankar som fylls för dagligförbrukning. Påfyllningsröret skall ha en stängningsanordning. Varjetank och bunkertank skall förses med ett utluftningsrör som leder ut i
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 25
▼B
fria luften ovanför däck och som är så placerat att vatten inte kan
tränga in i det.
5.05.4 Fördelningsrören för flytande bränsle skall vara försedda med en
stängningsanordning vid tank- eller bunkertanköppningen.
I matarrör som leder direkt till motorer, pannor och uppvärmnings-
anordningar måste flödet kunna stoppas från däck.
Bränslerör får inte utsättas för värmeskador och skall kunna besik-
tigas i hela sin längd.
5.05.5 Nivåmätare på tankar och bunkertankar för flytande bränsle skall vara
väl skyddade mot slagskada, försedda med kranar med automatiskavstängning och ha förbindelse med tankarna eller bunkertankarna påöversidan.
5.05.6 Tankar och bunkertankar för flytande bränsle skall förses med
öppningar med tät tillslutning så att de kan rengöras och besiktigas.
5.05.7 Tankar som har direkt tillförsel till framdrivningsmaskineriet skall
anslutas till en anordning som ger en signal som både syns och hörs istyrhytten när bränslenivån inte längre är tillräcklig för en säker drift.
5.05.8 Rör för farliga gaser eller vätskor, särskilt sådana rör som utsätts för
ett sådant tryck att en läcka kan innebära fara för människor, får inteinstalleras i bostadsutrymmen och gångar. Detta krav gäller inteångrör och rör till hydrauliska system, förutsatt att de är omgivna avett skyddande hölje av metall.
5.06Länspumpar
5.06.1 Föreskrifterna i 2.02.5 skall gälla.5.06.2 Bemannade fartyg skall vara utrustade med åtminstone en länspump.
Fartyg som har en maskindriven framdrivningsanläggning med eneffekt på mer än 225 kW och fartyg på mer än 350 dwt skall varautrustade med två separata länspumpar, av vilka åtminstone den enaskall vara motordriven.
För vattentäta avdelningar med en längd på mindre ä n4mä rd e t
tillräckligt med manuella länspumpar.
5.06.3 Länsrörets inre diameter (d) skall vara minst
d = 1,5
√L (B+C) + 25 (imm)
Grenrören till de olika sugfiltren skall ha en inre diameter (da)p å
minst
da= 2,0 √l (B+C) + 25 (imm)
där
— L är fartygets längd mellan perpendiklarna (i m),
— B är fartygets mallade bredd (im),— C är det mallade djupet upp till huvuddäck (i m),— l är längden (im) av motsvarande vattentäta avdelni ng.
5.06.4 Den motordrivna länspumpen skall ha en kapacitet på minst 0,1 d
2
l/min.Reservlänspumpen skall ha en kapacitet på minst 0,1d
a2l/min, och då
hänför sig datill den längsta vattentäta avdelningen.
En manuell länspump som endast skall användas ien avdelni ng skall
ha en kapacitet på minst
0,1 da2l/min och då hänför sig datill den avdelningen.
5.06.5 Endast självsugande länspumpar är tillåtna.5.06.6 För varje avdelning med flat botten som är mer ä n 5 m bred skall det
finnas åtminstone ett sugfilter på varje sida. Om maskinrummet ärmer än 5 m långt skall det finnas minst två sugfilter.
5.06.7 Akteravdelningen skall kunna dräneras från maskinrummet med hjälp
av rör som stängs automatiskt (2.02.8).
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 26
▼B
Högsta tillåtna spänningstal
Typ av installation
LikströmEnfas
växelströmTrefas
växelström5.06.8 Sidodräneringsrör från de olika avdelningarna skall anslutas till ett
uppsamlingsrör genom backventiler som kan stängas.
Avdelningar eller andra utrymmen som är avsedda för ballast behöver
bara anslutas till dräneringssystemet med en enkel avstängningsan-ordning.
5.07Uppsamlingssystem för spillolja
Installationer för dränering av slagvatten i maskinrummet skall vara
utformade så att oljan eller det oljehaltiga vatten som kan finnas islaget stannar kvar ombord.
En dynamisk oljeavskiljare skall installeras i rörsystemet, efter läns-
pumpen, men om detta inte är möjligt skall en statisk separatormonteras vid varje sugfilter.
Dessa anordningar skall vara lagom stora och av en typ som är
godkänd av den behöriga myndigheten i någon av medlemsstaterna.
5.08Vinschar
5.08.1 Ankarspel skall finnas för ankare på mer än 50 kg.
5.08.2 Vinschar som utformats för att användas både med maskinkraft och
handkraft skall utformas så att motorn omöjligen kan sätta det manu-
ella drevet irörelse.
5.09Buller som framkallas av fartyget
5.09.1 Det buller som fartyget framkallar under gång, särskilt sådant buller
som förorsakas av motorns insugning och utblåsning skall dämpasmed lämpliga medel.
5.09.2 Vid normal drift får det buller fartyget alstrar, mätt lateralt vid en
punkt 25 m från fartygets sida, inte överstiga 75 dB(A).
KAPITEL 6
ELEKTRISKA ANLÄGGNINGAR
6.01Allmänt
6.01.1 Alla elektriska anläggningar skall uppfylla föreskrifterna i detta
kapitel.
6.01.2 Följande skall finnas ombord:
a) Ett kopplings- och installationsschema, kontrollerat och signerat
av tillsynsmyndigheten med uppgift om
— typ och fabrikat för de maskiner och utrustningar som
används,
— typ och tvärarea för ledningarna,
— alla övriga uppgifter som behövs för bedömning av säker-
heten.
b) Bruksanvisningar för de elektriska anläggningarna.
6.01.3 Alla elektriska anläggningar skall utformas, konstrueras och instal-
leras för att kunna tåla en bestående slagsida på upp till 15 °och
omgivande temperaturer på upp till 40 °C.
6.02Högsta tillåtna spänning
6.02.1 Följande spänningstal får inte överskridas:
A. Kraft- och värmeanläggningar,
inkl. vanliga strömuttag
250 V 250 V 500 V
B. Belysningsinstallationer, inkl.
vanliga strömuttag250 V 250 V —
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 27
▼B
Högsta tillåtna spänningstal
Typ av installation
LikströmEnfas
växelströmTrefas
växelström
C. Strömuttag för handapparater som
används på öppna däck eller itrångaeller fuktiga utrymmen med inkläd-ning av metall, utom pannor ochtankar:1. iallmänhet 50 V 50 V —
2. då en isolertransfor-
mator används för enenskild apparat. Syste-mets båda ledningarskall vara jordade— 250 V —
3. vid användning av
apparater med förstärkteller dubbel isolering250 V 250 V —
D. Strömuttag för handapparater som
används ipannor och tankar50 V 50 V —
6.02.2 Högre spänningtal kan tillåtas om föreskrivna säkerhetsåtgärder har
vidtagits
a) i installationer för uppladdning av batterier, enligt vad som krävs
för laddningsprocessen,
b) i maskiner vars kapacitet kräver det,
c) för särskilda installationer ombord (t.ex. radioanläggningar och
tändningssystem).
6.03Förbindelser med land
6.03.1 Om en elektrisk anläggning utnyttjar en strömkälla på land skall
kablarna vara fast anslutna ombord eller vara utrustade med en kabe-
lsko eller med strömavledare.
Försiktighetsåtgärder skall vidtas för att förhindra att kablarna och
deras anslutningar utsätts för dragpåkänning.
6.03.2 Endast böjliga kablar, isolerade med oljehärdig och svårantändlig
armering får användas.
6.03.3 Vid inkommande spänningstal på mer än 50 V, skall skrovet jordas
effektivt. Uttaget i skrovet skall ha särskilda markeringar.
6.03.4 Huvudkopplingstavlan skall visa om anslutningen till nätet på land är
strömförande.
6.04Generatorer och motorer
6.04.1 Generatorer och motorer skall placeras så att de är lätt åtkomliga för
inspektion, mätning och reparation och för att förhindra att vattenoch/eller olja når lindningarna. Kopplingsdosorna skall vara lättåtkomliga.
6.04.2 Generatorer som drivs av huvudmotorn, propelleraxeln eller hjälpag-
gregat, avsedda för andra funktioner, skall vara utformade för varia-tion av varvtalet under driften.
6.05Ackumulatorer
6.05.1 Ackumulatorerna skall vara särskilt utformade för användning
ombord på ett fartyg. Cellkärlen skall vara gjorda istötsäkert materi alsom inte är lättantändligt och utformade så att spill av elektrolytförhindras vid en lutning om 40 °från lodrätt.
6.05.2 Ackumulatorerna skall fastgöras så att de inte följer fartygets rörelser.
De får inte placeras så att de utsätts för extrem värme eller kyla,vågstänk eller ånga.
De skall placeras så att de är lätt åtkomliga och så att den ånga de
avger inte kan skada apparater i närheten.
Ackumulatorbatterier får inte installeras i styrhytten, i bostadsut-
rymmen eller ilastrum.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 28
▼B
Ackumulatorer för bärbara apparater får däremot placeras istyrhytter
och bostadsutrymmen.
6.05.3 Batterier som behöver mer än 2 kW för uppladdning (beräknat på den
maximala laddningsströmmen och batteriets märkspänning) skallinstalleras i ett rum som avsatts särskilt för dem. Om de placeras pådäck skall de stängas in i ett skåp eller en låda.
Batterier som behöver högst 2 kW för uppladdning kan installeras
under däck iett skåp eller en låda. De får också i nstalleras imaski n-rummet eller inågot annat väl venti lerat utrymme, förutsatt att deskyddas mot fallande föremål och droppande vatten.
6.05.4 Insidan av alla utrymmen, skåp, lådor, hyllor och andra byggnadstill-
behör för batterier skall skyddas mot elektrolytens skadliga verk-ningar genom ett lager färg eller infodring med ett material som tålelektrolyt.
6.05.5 Det skall finnas goda vädringsmöjligheter om batterierna placeras i
en sluten avdelni ng, iett skåp eller ien låda. Luften skall komma i nnerifrån och släppas ut vid överdelen så att gasen töms ut fullständigt.Ventilationskanalerna får inte innehålla anordningar som hindrarluften från att passera fritt (t.ex. stängventiler).
6.05.6 Behovet av lufttillförsel i liter per timme skall beräknas med följande
formel:
Q = 110 ·J·n.
där
— J motsvarar en fjärdedel av den maximalt tillåtna strömstyrkan för
laddningsanordningen (i ampere),
— n motsvarar antalet celler.
6.05.7 Vid naturlig luftväxling skall kanalernas tvärarea vara anpassad till
den mängd luft som behövs vid en hastighet på 0,5 m/sekund. Denfår inte understiga 80 cm
2för blybatterier eller 120 cm2för alkaliska
batterier.
6.05.8 Där det inte går att få tillräcklig luftväxling med naturlig luftgenom-
strömning, skall det finnas en fläkt, helst försedd med en utblåsnings-apparat som har en motor som ligger fritt från gas- eller luft-strömmar.
Särskilda anordningar skall förhindra att gaser tränger in i motorn.Fläktarnas utformning och material skall förebygga att gnistor bildas
vid kontakt mellan en vinge och fläktkåpan och förhindra statiskelektricitet.
6.05.9 Skylten ”Rökning förbjuden” med en diameter på minst 0,10 m skall
sättas upp på dörrar eller lock till avdelningar, skåp eller lådor sominnehåller batterier.
6.06Elektriska kopplingstavlor
6.06.1 Kopplingstavlor skall placeras åtkomligt på väl ventilerade platser,
fritt från utsläpp av gaser eller syror. De skall monteras så att deskyddas från stötar och skador förorsakade av dåligt väder, vatten,olja, flytande bränsle, ånga eller imma.
Kopplingstavlorna får inte placeras i närheten av pejlrör eller nära
ventilationsöppningar till tankar med flytande bränsle.
6.06.2 Material som används till kopplingstavlor skall vara av passande
mekanisk styrka, hållbara och flamsäkra. De får inte suga åt sigvatten.
6.06.3 Om spänningstalet är högre än 50 V
a) skall de strömförande komponenterna på kopplingstavlorna
placeras eller skyddas så att oavsedd kontakt förhindras,
b) skall det finnas en isolermatta eller ett gallerverk av impregnerat
trä. Detta gäller emellertid inte för frånskiljartavlor,
c) skall de metalliska delarna av kontrollbordets ramar eller under-
byggnad och apparaternas höljen av metall jordas noggrant.
6.06.4 Alla delar av kopplingstavlorna, inklusive anslutningarna, skall vara
lätt åtkomliga for inspektion, underhåll eller utbyte och kunna görasspänningsfria.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 29
▼B
6.06.5 Skyltar med kompletta kretsscheman, där den berörda kretsen visas,
skall fästas vid kopplingstavlorna.
6.07Strömbrytare, stickproppar, säkringar och kabelskydd
6.07.1 Hela installationen, med anslutningskablar från huvudtavlan och
grenkablar från fördelningstavlan skall kunna kopplas bort med hjälpav vanliga eller automatiska strömbrytare som stänger av alla ström-förande ledare samtidigt.
Om spänningen ligger på 50 V eller mindre får undantag göras för
grenkablar från fördelningstavlor, särskilt om det gäller kretsar medseparata brytare för varje apparat.
6.07.2 Alla generatorer och kretsar skall skyddas mot överström iojordade
poler eller ledare. Automatiska strömbrytare med utlösning vid kort-slutning eller överbelastning eller proppsäkringar får användas fördetta ändamål. De elektriska skyddsanordningarna skall installeras såatt de ger ett tillräckligt skydd mot stötar.
6.07.3 Föreskrifterna i 3.16.3, 3.16.4 och 3.16.5 skall uppfyllas då det gäller
skyddet för komponenterna i styrinrättningen.
6.07.4 Lägena ”till” och ”från” skall anges på avstängningsanordningarna.
Detta gäller inte belysningsströmbrytare på mindre än 10 A.
6.07.5 Alla strömbrytare och stickproppar skall vara utformade för att
koppla från alla ledare samtidigt. Belysningsströmbrytare på mindreän 10 A kan undantas utom då det gäller belysning i fuktigautrymmen.
6.07.6 Apparater som behöver en strömstyrka på mer än 10 A skall anslutas
till en särskild krets.
6.07.7 Kablarna skall ha ett vattentätt hölje som är svårantändligt och av en
typ som normalt används på fartyg.
Andra kabeltyper får också användas ibostadsutrymmen på vi llkor
att de är väl skyddade och svårantändliga.
Kablarna skall skyddas mot risker för förstörelse vid normal drift,
särskilt på däck och i lastrum.
6.07.8 Kablarna till flyttbara apparater får på inga villkor ha metallhölje.6.07.9 Kablar och utrustning skall anslutas med hjälp av robusta och håll-
bara anordningar som förhindrar att anslutningarna utsätts för dragpå-känning.
6.08Jordfelsbrytare
Alla ojordade kretsar på mer än 50 V skall förses med lämplig
jordfelsbrytare.
6.09Belysning
6.09.1 All belysning skall installeras så att den avgivna värmen inte kan
antända näraliggande brandfarliga föremål eller delar.
6.09.2 I stängda rum där ackumulatorer eller färger och andra mycket brand-
farliga ämnen förvaras får endast belysningsapparatur med litenexplosionsrisk användas.
6.09.3 Belysningsapparatur i maskin- och pannrum måste fördelas mellan
minst två kretsar.
6.10Signalljus
6.10.1 Signalljustavlan skall installeras i styrhytten och förses med ström via
en separat kabel från huvudtavlan.
6.10.2 Varje lampa skall förses med ström separat från signalljustavlan och
skyddas och övervakas separat. Ljus som utgör en grupp kan få strömfrån samma krets på villkor att alarm utlöses i kontrollanläggningenom något av ljusen slocknar.
6.10.3 Om det inte går att övervaka ljusen direkt från styrhytten skall de
övervakas av kontrollampor eller liknande anordningar på kontrollpa-nelen istyrhytten. Ett fel på en kontrollampa får i nte påverka denlampa som den övervakar.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 30
▼B
6.11Jordning
6.11.1 Metalldelar som inte är strömförande vid drift, t.ex. maskinstativ och
motorblock, apparater, armatur och tillbehör skall jordas om de interedan är monterade så att de faktiskt har metallisk kontakt medskrovet.
6.11.2 Vid användning av likström skall metallarmaturer och tillbehör,
metallkåpor till kablar och rör vara jordade åtminstone i båda ändar.Om kablarna är monterade på ett underlag av trä eller plast räcker detmed en jordanslutning. Vid användning av växelström behöver kablaroch rör till en ledare bara vara jordade på ett ställe.
6.11.3 I installationer där spänningstalet inte överstiger 50 V är jordanslut-
ning inte nödvändig.
6.11.4 Om spänningstalet är högre än 50 V och kåporna till flyttbara ström-
förbrukande apparater inte är utförda i isolerande material eller inte ärskyddade, skall dessa jordas genom en matarkabel med hjälp av enextra ledare som normalt inte är strömförande.
6.12Nödströmkälla
6.12.1 Följande nödströmkällor är tillåtna:
a) Ett hjälpaggregat med ett bränsletillförselsystem, som är
oberoende av huvudmaskinen och ett separat kylsystem som vidfel på huvudkretsen startar automatiskt eller kan startas för handom den är installerad i omedelbar närhet av styrhytten eller någonannan plats som fortlöpande är bemannad av kompetent personaloch som självständigt kan täcka energibehoven inom 30 sekunder.
b) Ett ackumulatorbatteri som automatiskt tar över strömtillförseln
vid fel på huvudkretsen eller som kan startas manuellt från styr-hytten eller från någon annan plats som är fortlöpande bemannadav kompetent personal och som kan förse de uppräknade ström-förbrukande apparaterna med ström för återstoden av den före-skrivna perioden utan att behöva laddas upp och utan otillåtligtspänningsfall.
6.12.2 Hjälpaggregat, nödbatterier och tillhörande brytarutrustning får instal-
leras i maskinrummet men då så högt upp som möjligt.
6.12.3 Ett minimikrav är att nödströmkällor skall kunna garantera att
följande elektriska installationer kan fungera samtidigt, där det ärföreskrivet och i den mån de inte har egen nödutrustning:
a) Signallampor.
b) Ljudsignaler.
c) Nödbelysning.
d) Radiotelefon.
e) Allmänt alarm, lämplig högtalare eller andra nödsystem.
f) Nödstrålkastare.
Den period då nödinstallationen måste kunna fungera skall bestämmas
med hänsyn till det användningsområde fartyget är avsett för, men fårinte understiga 30 minuter.
KAPITEL 7
UTRUSTNING
7.01Ankare, ankarkättingar och -trossar
Antalet ankare med tillhörande trossar och deras vikt skall vara
anpassade till förhållandena på de vattenvägar som används och skallfastställas av behörig myndighet på platsen.
7.02Annan utrustning
7.02.1 Följande utrustning är obligatorisk ombord:
a) Apparatur och anordningar för att avge ljud- och ljussignaler och
för förande av föreskrivna signalfigurer.
b) Nödljus, som är oberoende av fartygets huvudströmkrets, och
som vid behov kan ersätta de ljus som föreskrivs i ovan nämndabestämmelser för fartyg till ankars, på grund eller sjunkna fartyg.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 31
▼B
c) Rep och vajrar.
d) Läcktätare, om inte certifikatet anger att detta inte behövs.
e) En landgång, minst 0,40 m bred oc h 4 m lång, med en ljus rand
på sidorna. Landgången skall vara försedd med ledstång.
f) Osänkbara fendrar eller flytande fendrar av trä.
g) Båtshake.h) Första förband.
i) Kikare.j) Ett anslag med instruktioner om räddning och återupplivning vid
drunkningsolyckor.
k) En behållare med lock för förvaring av oljiga trasor.
l) En kastlina.
m) En yxa.
7.02.2 Fartyg som har en däckslinje på mer än 1,50 m ovanför den lätta
vattenlinjen skall ha en lejdare eller en fallrepstrappa.
7.03Brandsläckningsutrustning
7.03.1 Följande utrustning är obligatorisk ombord:
a) I styrhytten: En bärbar brandsläckare.
b) I närheten av varje ingång från däck till bostadsutrymmen: En
bärbar brandsläckare.
c) Vid ingången till varje arbetsutrymme som inte kan nås från
bostadsutrymmena och där det finns utrustning för uppvärmning,matlagning eller kylning som använder fast eller flytande bränsle:En bärbar brandsläckare.
d) Vid ingången till varje maskin- och pannrum: En bärbar brands-
läckare.
e) I fartyg med en total effekt på mer än 110 kW, på en lämplig plats
under däck imaski nrummet: En bärbar brandsläckare.
7.03.2 De bärbara brandsläckare som föreskrivs skall uppfylla följande krav:
a) Bärbara brandsläckare med flytande innehåll skall rymma högst
13,5 l och lägst 9 l. Pulversläckare skall rymma minst 6 kg.
b) Ett minimikrav är att släckmedlet skall vara lämpat för att släcka
en sådan brand som har den största sannolikheten att inträffa i deteller de utrymme/n/ där brandsläckaren främst är avsedd attanvändas. På fartyg vars elektriska anläggningar har en driftspän-ning på mer än 50 volt skall släckmedlet också vara lämpat förbekämpning av brand i elektriska anläggningar. Det skall finnasen tydlig bruksanvisning på varje bärbar brandsläckare.
c) Släckmedlet ide bärbara brandsläckarna som föreskri vs i7.03.1
får inte utgöras av CO
2eller innehålla ämnen som kan avge
giftiga gaser då de används (t.ex. koltetraklorid).
d) Brandsläckare som är känsliga för extrem kyla eller värme skall
installeras eller skyddas på sådant sätt att de bibehåller sin effekti-vitet.
7.03.3 All brandsläckningsutrustning skall besiktigas minst vartannat år.
Fartyget skall medföra ett certifikat som signerats av den person somutfört besiktningen.
7.03.4 Om brandsläckningsutrustningen installerats för att inte synas skall
den mellanvägg som döljer den märkas med en röd bokstav ”F”,minst 10 cm hög.
7.03.5 Ett brandsläckningssystem som använder vatten under tryck och som
omfattar rörledningar som matas av en eller flera pumpar och somgår till munstycken via brandposter och slangar får installeras påföljande villkor:
a) Brandpumparna skall vara motordrivna. De får inte installeras för
om kollisionsskottet.
b) Vattentrycket ibrandposterna skall vara mi nst 3 bar.
c) Rören och brandposterna skall vara utformade för att underlätta
koppling av slangarna.
d) Alla munstycken skall förses med en anordning för att ställa in
vattenstrålen på högtryck, vattendimma och för att stänga avflödet.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 32
▼B
e) Hela systemet skall följa gällande standard.
7.03.6 Det enda släckmedel som är tillåtet i permanent installerad utrustning
är halon 1301 (CBrF3). För att det skall få användas måste följande
villkor vara uppfyllda:
a) Utrustningen får endast användas i maskinrum, pannrum och
pumprum.
b) Mängden släckmedel skall vara tillräckligt stor för att, i gasform
vid 20 °C, fylla 4,25 til l7%a vd e n totala volymen idet rum
som skall skyddas, inklusive ventilationsschakt.
Vid beräkningen av hur mycket släckmedel som behövs anses ett
kilo halon 1301 vid 20 °C fylla en volym på 0,160 m3.
c) De tryckbehållare som är avsedda för förvaring av halon 1301
skall vara utformade iöverensstämmelse med godkända ti llsyn-smyndigheters krav. Kärlen skall också kunna tåla samma trycksom hela systemet vid förhållanden då den omgivande tempera-turen når maximalt 60 °C. Behållarna skall vara märkta med
följande upplysningar, i tydligt läsbar och outplånlig skrift:Nominellt drifttryck, tryck under vilket släckmedlet förvaras, till-verkningsår, år för senaste besiktning och typ och mängd släck-medel.
d) Behållare som finns i de rum som skall skyddas skall förses med
en automatisk säkerhetsanordning som gör att släckmedlet släppsut idet skyddade området om, vi d en brand, behållaren skulleutsättas för eld och brandsläckningssystemet inte startats. Dennasäkerhetsanordning skall kunna fungera vid en omgivande tempe-ratur på 60 °C.
e) De behållare som finns utanför skyddsområdet skall ges tillräck-
ligt skydd mot övertryck upp till en omgivande temperatur påmaximalt 60 °C. Detta villkor gäller också för behållare som
innehåller drivgas.
f) Alla behållare som också innehåller en drivgas skall utrustas med
en manometer eller motsvarande instrument för kontroll av drivg-asen. En tabell som visar förhållandet mellan tryck och tempe-ratur skall finnas i närheten.
g) Rörledningar med tillbehör skall vara av stål eller annat material
som är lika värmebeständigt.
h) Den enda tillåtna drivgasen för behållare inom skyddsområdet är
kväve, som skall förvaras i behållarna under tillräckligt tryck.
i) Utloppsventilerna skall monteras så att släckmedlet får en jämn
spridning och skall utformas så att släckmedlet kan blandas jämntoch fullständigt med luften, för att förhindra att det uppstår starkalokala koncentrationer av medlet.
j) Systemet för rörledningar och utloppsventiler skall utformas så
att släckmedlet släpps ut iskyddsområdet i nom 10 sekunder, omsläckmedlet är flytande vid en omgivande temperatur på 0 °C.
k) Släckningssystemet skall kunna styras manuellt från styrhytten
eller från någon annan plats som kan vara lämplig. Denna platsskall vara belägen utanför skyddsområdet.
Det är inte tillåtet att installera en automatisk utsläppsanordning
som inte är försedd med en hörbar varningssignal.
l) Om ett släckningssystem skall skydda flera områden skall det
finnas en tydlig bruksanvisning som anger hur stor mängd släck-medel som behövs för varje område.
m) Pneumatiska, hydrauliska och elektriska kontrollsystem skall
installeras för att minska risken för att fel skall uppstå vid brandeller explosion.
n) Brandsläckningssystemet skall kontrolleras minst en gång om
året. Kontrollen skall minst omfatta
— yttre besiktning av hela systemet,
— kontroll av att det elektriska systemet för brytande av förseg-
lingarna fungerar,
— kontroll av trycket ibehållarna.
Den tillåtna tryckminskningen får inte vara större än 10 % i varje
behållare.
Vid den andra kontrollen skall också mängden släckmedel i behål-
larna kontrolleras. Den får inte ha minskat med mer ä n5%i varje
brandsläckare.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 33
▼B
o) Inspektionscertifikaten, signerade av dem som utfört besikt-
ningen, skall medföras ombord.
p) Om fartyget är utrustat med ett eller fler släckningssystem som
använder halon 1301 och som har besiktigats, skall följandeanges under punkt 18 i det certifikat som utfärdas för fartyget:
”… (antal) fasta brandsläckningssystem som använder halon
1301. De certifikat som behövs skall medföras ombord.”
7.04Båtar
7.04.1 Motordrivna fartyg och pråmar på mer än 150 dwt, såväl som fartyg
som utför släpbogsering och/eller skjutbogsering, med ett deplace-ment på mer än 150 m
3skall ha minst en båt ombord.
7.04.2 Båten skall placeras på fartyget på så sätt att den kan sänkas ner i
vattnet under helt säkra förhållanden och med minsta möjligaförhinder, vid behov med hjälp av lämpliga sjösättningsanordningar.
7.04.3 De båtar som föreskrivs i 7.04.1 och 7.04.2 skall uppfylla följande
krav:
a) De skall vara utrustade med sittplatser för minst tre personer och
sätets bredd per person skall vara minst 0,45 m.
b) De skall vara tillräckligt starka.
c) Rymden skall vara minst 1,5 m
3eller summan av längden ×
bredden × djupet skall vara minst 2,7 m3.
d) Med en last av tre personer med en vikt på ca 75 kg per person
skall båtarna ha ett fribord på minst 25 cm.
e) De skall vara tillräckligt stabila. De skall anses som tillräckligt
stabila om fribordet är minst 10 cm när två personer som väger ca75 kg var sitter på samma sida, så nära relingen som möjligt.
f) Båtens reservflytkraft (ikg) skall vara mi nst 30 × längden ×
bredden × djupet, utan personer ombord men helt fylld medvatten.
g) Följande utrustning skall finnas ombord:
— Ett par åror.
— En förtöjningslina.— Ett öskar.
7.04.4 I 7.04.3 är
— längden lika med båtens maximala längd (i m),
— bredden lika med största bredd (i m),— djupet lika med största mallade djup (i m).
7.05Livbojar, flytredskap och räddningsvästar
7.05.1 Alla fartyg skall medföra minst tre livbojar eller två livbojar och två
flytredskap. Dessa skall vara klara för användning och placerade påen passande plats på däck, men inte fastgjorda vid sina hållare. Minsten livboj skall placeras i omedelbar närhet av styrhytten.
På motorfartyg som är upp till 40 m långa räcker det med två
livbojar.
Minst en av livbojarna eller flytredskapen skall ha en tillräckligt lång
kastlina.
7.05.2 Livbojar skall
— ha en flytförmåga på minst 7,5 kg i sötvatten,
— vara tillverkade av passande material, tåla olja och oljeprodukter
samt temperaturer på upp till 50 °C,
— ha en färg som gör att de syns bra ivattnet,— väga minst 2,5 kg,— ha en invändig diameter på 0,45 m (± 10 %),— omges av ett rep som ger fäste för handen.
7.05.3 Flytredskapen skall
— ha en flytkraft på minst 7,5 kg i sötvatten,
— vara tillverkade av passande material, tåla olja och oljeprodukter
samt temperaturer på upp till 50 °C,
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 34
▼B
— ha en färg som gör att de syns bra ivattnet,
— väga minst 1 kg,— omges av ett nät som ger fäste för handen.
7.05.4 Det skall finnas en räddningsväst inom omedelbart räckhåll för alla
personer som normalt finns ombord.
7.05.5 Flytkraften, materialet och färgen på räddningsvästarna skall uppfylla
villkoren i 7.05.2.
Uppblåsbara räddningsvästar skall blåsas upp automatiskt eller manu-
ellt. De skall också gå att blåsa upp med munnen.
KAPITEL 8
ANLÄGGNINGAR MED FLYTANDE GAS FÖR HUSHÅLLSÄNDAMÅL8.01Allmänt
8.01.1 Varje anläggning för flytande gas består huvudsakligen av försörj-
ningsenhet med en eller flera gasbehållare, en eller flera reduktions-ventiler, ett distributionssystem och ett antal gasdrivna apparater.
8.01.2 Anläggningarna får bara drivas med propan.
8.02Installation
8.02.1 Anläggningar för flytande gas skall på alla sätt vara lämpade för
användning av propan, installerade enligt god praxis och följagällande bestämmelser i den medlemsstat som utfärdat certifikatet.
8.02.2 En anläggning för flytande gas får endast användas för hushållsän-
damål ibostadsutrymmena och istyrhytten.
8.02.3 Det får finnas flera separata anläggningar ombord. En enda anlägg-
ning får inte användas för att betjäna bostadsutrymmen som äråtskilda av ett lastrum eller en fast tank.
8.03Behållare
8.03.1 Endast behållare med godkänd rymd, 5-35 kg, är tillåtna.8.03.2 Behållarna skall uppfylla gällande föreskrifter i den medlemsstat som
utfärdat certifikatet.
De skall ha en officiell stämpel som bevis på att de genomgått
föreskrivna provningar.
8.04Placering och uppställning av försörjningsenheten
8.04.1 Vid användning av behållare med en kapacitet på upp till 35 kg skall
försörjningsenheten installeras på däck i ett särskilt skåp eller vägg-skåp utanför bostadsutrymmena, på ett sådant sätt att de inte hindrarrörelsefriheten ombord. De får emellertid inte installeras mot bräd-gången ifören eller aktern. Skåpet får vara ett väggskåp som ärinbyggt i överbyggnaden, förutsatt att det endast kan öppnas utåt. Detskall vara placerat så att rören till de ställen där gasen förbrukas blirså korta som möjligt.
Varje anläggning får omfatta upp till fyra behållare för samtidig drift,
med eller utan användning av en automatisk omkopplare. Antaletbehållare ombord, inklusive reservbehållare, får inte vara fler än sexper anläggning.
Reduktionsventilen eller den första reduktionsventilen, om det gäller
tryckminskning i två steg, skall monteras på ett skott i samma skåpsom behållarna.
8.04.2 Försörjningsenheten skall installeras så att läckande gas kan ledas ut
från skåpet där enheten finns utan risk för att den tränger in i fartygeteller kommer ikontakt med någonti ng som kan antända den.
8.04.3 Skåpet skall vara konstruerat av obrännbart material och skall vara
väl ventilerat genom öppningar ovanpå och i botten. Behållarna skallförvaras upprätt iskåpet på ett sådant sätt att de i nte kan vältasomkull.
8.04.4 Skåpet skall vara utformat och placerat så att temperaturen ibehål-
larna inte kan överstiga 50 °C.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 35
▼B
8.04.5 Texten ”anläggning för flytande gas” och symbolen för ”Rökning
förbjuden”, som beskrivits i 6.05.9, skall anbringas på skåpets utsida.
8.04.6 Om det behövs belysning inuti skåpet skall den vara elektrisk och
installationen skall vara explosionssäker.
8.05Reservbehållare och tomma behållare
Reservbehållare och tomma behållare som inte förvaras i försörj-
ningsenheten skall förvaras utanför bostadsutrymmena och styrhytteniett skåp som utformats enli gt föreskri fterna ipunkt 8.04 idettakapitel.
8.06Reduktionsventiler
8.06.1 Gasdrivna apparater får endast anslutas till behållarna genom ett
distributionssystem som utrustats med en eller flera reduktionsven-tiler för att få ner gastrycket till arbetstryck. Trycket kan reduceras iett eller två steg. Alla reduktionsventiler skall vara permanentinställda på ett tryck som bestämts enligt punkt 8.07 nedan.
8.06.2 De sista reduktionsventilerna skall antingen vara utrustade med eller
omedelbart följas av en anordning som automatiskt skyddar röret motövertryck om reduktionsventilen inte skulle fungera. Gas somströmmar ut genom en sådan skyddsanordning skall ledas ut i frialuften utan risk för att den kan tränga in i fartyget eller komma iberöring med någonting som kan antända den. Vid behov skall ettsärskilt rör monteras för detta ändamål.
8.06.3 Både skyddsanordningar och ventilationsöppningar skall skyddas mot
inträngande vatten.
8.07Tryck
8.07.1 Trycket vid den sista reduktionsventilens utlopp får inte vara mer än
0,05 bar över atmosfärtrycket, med en tillåten avvikelse på 10 %.
8.07.2 Då system med reducering i två steg används får medeltrycket inte
vara mer än 2,5 bar över atmosfärtrycket.
8.08Rör och slangar
8.08.1 Rörsystemet skall bestå av fasta rör av stål eller koppar.
Rören till behållarna skall däremot vara högtrycksslangar eller
spiralslangar för propan. Gasdrivna apparater får, om de inte ärpermanent installerade, anslutas med passande slangar, högst 1 mlånga.
8.08.2 Rören skall kunna motstå alla typer av påkänningar eller korrosions-
angrepp som kan inträffa vid normal användning ombord och derasegenskaper och placering skall vara sådana att de förser gasdrivnaapparater med tillräcklig mängd gas med rätt tryck.
8.08.3 Rören skall ha så få skarvstycken som möjligt. Både rören och
skarvarna skall vara gastäta, också om de utsätts för vibration ellerexpansion.
8.08.4 Rören skall vara lätt åtkomliga, ordentligt fastsatta och skyddade
överallt där de kan utsättas för stötar eller nötning, särskilt där de gårigenom stålskott eller skiljeväggar av metall.
Stålrör skall vara rostskyddsbehandlade på hela utsidan.
8.08.5 Slangar med skarvstycken skall tåla alla påkänningar som kan inträffa
vid normal användning ombord. De skall placeras fritt och monterasså att de kan besiktigas i hela sin längd.
8.09Fördelningssystem
8.09.1 Ingen del av en anläggning för flytande gas får finnas i maskin-
rummet.
På tankfartyg som lyder under reglerna för transport av farligt gods
får ingen del av anläggningen för flytande gas placeras inom lastom-rådet.
8.09.2 Hela distributionssystemet skall kunna stängas av med hjälp av en
ventil som är lätt och snabbt åtkomlig.
1982L0714 —SV — 01.01.1995 — 001.001 — 36
▼B
8.09.3 Varje gasdriven apparat skall matas genom en separat gren av distri-
butionssystemet, och varje gren skall kontrolleras av en separatavstängningsanordning.
8.09.4 Ventilerna skall i möjligaste mån monteras där de är skyddade från
väderleken och stötar.
8.10Gasdrivna apparater och deras installation
8.10.1 De enda gasdrivna apparater som får installeras är sådana apparater
som är avsedda för propan och som är godkända iden medlemsstatsom utfärdat certifikatet och dessutom försedda med anordningar someffektivt förhindrar att gas läcker ut, både om lågorna slocknar ochom evighetslågan slocknar.
8.10.2 Alla apparater skall placeras och anslutas så att risken för att de
anslutande rören rycks loss av en olyckshändelse minskas.
8.10.3 Apparatur för uppvärmning av luft eller vatten skall anslutas till ett
rör som leder ut förbränningsgaserna.
8.10.4 Gasdrivna apparater får bara installeras i styrhytten om denna är så
konstruerad att läckande gas inte kan tränga in i fartygets lägre delar,i synnerhet inte genom kontrollsystemet som leder till maskin-rummet.
Gasdrivna apparater får inte placeras i styrhytten på tankfartyg som
lyder under reglerna för transport av farligt gods.
8.10.5 Gasdrivna apparater får bara installeras i sovrum om förbränningspro-
cessen är oberoende av luften irummen.
8.10.6 Gasdrivna apparater vars förbränningsprocess är beroende av luften i
de rum där de är placerade skall installeras i rum som är tillräckligtstora.
8.10.7 På tankfartyg som lyder under reglerna för transport av farligt gods
skall gasdrivna apparater vara försedda med ett väl synligt rött märke.
8.11Ventilation och avledning av förbränningsgaserna
8.11.1 I rum som innehåller gasdrivna apparater vars förbränningsprocess är
beroende av den omgivande luften, skall tillförseln av frisk luft ochavledningen av förbränningsgaser säkerställas genom ventilationsöpp-ningar av tillräcklig storlek, beroende på apparaturens kapacitet.
8.11.2 Ventilationsöppningarna får inte ha stänganordningar och får inte
vetta mot sovrum.
8.11.3 Avledningsanordningarna skall vara utformade så att förbränningsga-
serna leds bort på ett säkert sätt. De skall vara driftsäkra och obränn-bara. Deras funktion får inte påverkas av fläktarna.
8.12Bruksanvisning och säkerhetsföreskrifter
Ett anslag med bruksanvisning för anläggningen skall sättas upp på
lämplig plats ombord. Anslaget skall bl.a. innehålla följande instruk-tioner på det eller de språk som behövs:
— ”Avstängningsventilerna till behållare som inte är anslutna till
distributionssystemet skall vara stängda även om behållarna antasvara tomma.”
— ”Slangar skall bytas vid behov.”— ”Alla behållare skall förblianslutna om i nte motsvarande anslut-
ningsrör stängts med kranar eller förseglats.”
8.13Besiktning
Innan en anläggning för flytande gas tas i bruk, efter en förändring
eller en reparation och vid varje förnyelse av det intyg som avses ipunkt 8.15, skall hela anläggningen besiktigas av en godkänd expert iden medlemsstat som utfärdat certifikatet. Vid denna besiktning skallexperten kontrollera om installationen uppfyller föreskrifterna i dettakapitel. Han skall lägga fram en besiktningsrapport till den behörigamyndighet som utfärdar certifikatet.
8.14Provningar
Provningar av anläggningen, efter montering, skall utföras på
följande sätt:
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 37
▼B
8.14.1 Rörledningar under medeltryck mellan den första reduceranord-
ningens utlopp och de ventiler som monterats före den sista reduk-tionsventilen:
a) Tryckprov, utfört med luft, en inert gas eller en vätska vid ett
tryck på 20 bar över atmosfärtrycket.
b) Täthetsprov, utfört med luft eller en inert gas vid ett tryck på 3,5
bar över atmosfärtrycket.
8.14.2 Rör under arbetstryck mellan den enda eller den sista reduktionsven-
tilen och de ventiler som monterats före de gasdrivna apparaterna:
— Täthetsprov, utfört med luft eller med en inert gas vid ett tryck på
1 bar över atmosfärtrycket.
8.14.3 Rör som är belägna mellan den enda eller den sista reduktionsven-
tilen och den gasdrivna apparatens reglage:
— Täthetsprov vid ett tryck på 0,2 bar över atmosfärtrycket.
8.14.4 Vid de provningar som avses i 8.14.1 b, 8.14.2 och 8.14.3 anses rören
vara gastäta om, efter den tid som behövs för att uppnå fortfarighets-tillstånd, det inte kan iakttas något fall i provningstrycket under deföljande 10 minuterna.
8.14.5 Anslutningar till behållare, rörsystem och annan armatur som utsätts
för trycket i behållarna och skarvstycken mellan en reduktionsventiloch fördelningsröret:
— Täthetsprov, utfört med ett skummande ämne, vid arbetstryck.
8.14.6 All gasdriven apparatur skall tas i drift och provas vid nominellt tryck
för att säkerställa att förbränningen är tillfredsställande då reglagenstår i olika positioner.
Säkerhetsanordningarna skall kontrolleras för att säkerställa att de
fungerar tillfredsställande.
8.14.7 Efter provningen som avses i 8.14.6 skall varje gasdriven apparat
som är ansluten till en rökgång kontrolleras för att avgöra omförbränningsgas läcker ut genom spjället efter fem minuters drift vidnominellt tryck, med fönster och dörrar stängda och ventileringsa-nordningarna i gång.
Om gas läcker ut mer än tillfälligtvis skall orsaken genast utrönas och
avhjälpas. Apparaten får inte godkännas för användning förrän allafel har avlägsnats.
8.15Intyg
8.15.1 Certifikatet skall inkludera ett intyg om att alla anläggningar för
flytande gas uppfyller föreskrifterna i detta kapitel, efter en sådanbesiktning som avses i punkt 8.13.
8.15.2 Intyget skall gälla för en period av högst tre år. Det kan bara förnyas
efter en ny besiktning, utförd i enlighet med punkt 8.13.
Om fartygets ägare eller dennes ombud lägger fram en motiverad
begäran kan den medlemsstat som utfärdade certifikatet förlängaintygets giltighetstid med högst sex månader, utan att verkställa denbesiktning som krävs i punkt 8.13. En sådan förlängning skall skrivasin i certifikatet. Det datum då nästföljande besiktning normalt skulleha ägt rum får inte senareläggas på grund av förlängningen.
KAPITEL 9
SÄRSKILDA STYRHYTTSANORDNINGAR FÖR RADARSTYRNING
UTFÖRD AVEN PERSON
9.01Allmänt
En styrhytt skall anses vara iordningställd för radarstyrning utförd av
en person om den uppfyller villkoren i detta kapitel.
9.02Allmänna villkor för utformningen
9.02.1 Styrhytten skall vara utformad för att rymma en rorsman isi ttande
ställning.
9.02.2 Alla apparater, instrument och reglage skall vara placerade så att
rorsmannen bekvämt kan använda dem under resan utan att lämna sinstol och utan att förlora radarskärmen ur sikte.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 38
▼B
Dessa reglage skall lätt kunna ställas i arbetsställning och positionen
skall då vara omöjlig att ta fel på.
9.02.3 Övervakningsinstrumenten skall vara lätta att avläsa och belysningen
skall när som helst kunna regleras ned till släckningspunkten,oberoende av styrhyttens ljusförhållanden, så att belysningen varkenär besvärande eller hindrar sikten.
9.02.4 Styrhytten skall vara utrustad med reglerbar uppvärmning. Styrhyt-
tens mörkläggningsanordning får inte hindra ventilationen.
9.03Radarutrustning och girhastighetsindikator
9.03.1 Radarskärmen skall i huvudsak ligga inom rorsmannens synfält när
han befinner sig i normal position vid ratten.
9.03.2 Radarbilden skall förbli klart synlig, utan hjälp av mask eller skärm,
oberoende av de ljusförhållanden som råder utanför styrhytten.
9.03.3 Det skall finnas en girhastighetsindikator omedelbart ovanför eller
under radarskärmen.
9.04Signalering och signalutrustning
9.04.1 Ljus och ljussignaler skall kontrolleras av strömbrytare vars placering
skall avspegla ljusens och ljussignalernas verkliga läge. Varje ljuseller ljussignal skall övervakas av en kontrollampa i samma färg somdet ljus eller den ljussignal som den övervakar, inbyggd i strömbry-taren eller monterad vid sidan av den. Vid fel på ett ljus eller enljussignal skall motsvarande kontrollampa slockna.
9.04.2 Akustiska varningsanordningar skall kontrolleras med foten.
9.05Installationer för styrning av fartyget och drift av maskinerna
9.05.1 Fartygets styrinrättning skall kontrolleras av en horisontell spak.
Spaken skall vara lätt att hantera och vinkeln mellan spaken ochfartygets centerlinje skall exakt återspegla rodervinkeln. Det skall gåatt släppa spaken, oberoende av dess läge, utan att roderbladets lägeändras. Ett motsvarande reglagesystem tillåts för Voith-Schneider ochstyrbara propellrar.
Om fartyget också är utrustat med backroder eller förroder skall dessa
kontrolleras av separata spakar.
9.05.2 Varje maskin skall kontrolleras av en enda spak som rör sig i en
cirkelbåge i ett vertikalt plan som är mer eller mindre parallellt medfartygets längdaxel. Om spaken förs framåt skall fartyget gå framåtoch om den förs bakåt skall det gå bakåt. Inkoppling av motorn elleromkastning av färdriktningen skall ske när spaken befinner sigungefär i neutralläget. Det skall höras ett tydligt klickande när spakenkommer i neutralläget. Spakens förflyttning från neutralläget till lägetför ”full fart framåt” och från neutralläget till läget för ”full fartbakåt” får inte överstiga 90 °.
9.05.3 Propellrarnas riktning och rotationshastighet skall utvisas.
9.06Utrustning för hantering av häckankare
Rorsmannen skall kunna kasta ankar utan att lämna sin stol. Detta
krav gäller inte skjutbogserade grupper av fartyg eller tvärkoppladefartyg som bogseras från sidan och som inte är längre än 86 m.
9.07Telefonutrustning
9.07.1 Fartyg skall vara utrustade med en radiotelefonanläggning för
kommunikation mellan fartyg. Mottagning skall ske via en högtalareoch sändning genom en fast mikrofon. Rorsmannen skall kunnautföra båda dessa operationer. Omkopplingen från mottagning tillsändning skall utföras med tryckknappssystem. Rorsmannen skallkunna nå anläggningningen från sin stol.
Om det är nödvändigt skall samma krav gälla för navigeringsutrust-
ningen.
9.07.2 Om det finns en anläggning för radiotelefoni i styrhytten som är
ansluten till det allmänna nätet skall mottagningen ske genom enhögtalare vid rorsmannens stol. Mikrofonen för kommunikationenmellan fartyg får emellertid under inga förhållanden användas föranrop via det allmänna nätet.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 39
▼B
9.07.3 Alla fartyg skall ha ett högtalande kommunikationssystem, åtmin-
stone på följande platser:
— I fartygets för eller itäten av en bogserad fartygskedja.
— I besättningens bostadsutrymmen.— I styrhytten.
Mottagningen skall ske med en separat högtalare och sändning via en
fast mikrofon som kan vara densamma som används för kommunika-tionen mellan fartyg, på villkor att de två nätverken inte stör varandra.Omkopplingen från mottagning till sändning skall utföras med tryck-knappssystem eller omkopplare.
9.08Larmsignaler
9.08.1 Ett alarmsystem som kontrolleras av en ”till/från”-strömbrytare skall
finnas tillgängligt för rorsmannen. Strömbrytare som automatisktåtergår till ”från”-läge när de släpps är inte tillåtna.
9.08.2 Signalstyrkan skall vara minst 75 dB(A) i bostadsutrymmen. I
maskinrummet skall signalstyrkan vara 5 dB(A) mer än den omgi-vande bullernivån när framdrivningsmaskineriet går med full fart.
9.09Övriga kontrollanordningar
Kontrollanordningar utöver de ovan angivna skall begränsas till ett
minimum.
9.10Påteckning av inspektionscertifikatet
Om fartyget uppfyller föreskrifterna i detta kapitel skall certifikatet
påtecknas med följande:
”Godkänt för styrning med radar utförd av en person.”
KAPITEL 10
SÄRSKILDABESTÄMMELSERFÖRFARTYGSOMÄRUTFORMADE
FÖR ATT INGÅ I EN FARTYGSKEDJA SOM SKJUT- ELLER SLÄP-BOGSERAS, ELLER FÖR ATT TVÄRKOPPLAS OCH BOGSERAS
FRÅN SIDAN
10.01Skjutbogserare
10.01.1 Skjutbogserare skall ha en plattform för skjutbogsering i fören, en
anordning som skall ha en bredd på minst 2/3 av fartygets störstabredd. Plattformen skall vara så utformad att den besättning somberörs kan röra sig obehindrat och utan fara från det ena fartyget tilldet andra med kopplingsutrustningen, från kopplingsmanövrernasbörjan.
Plattformen skall också vara sådan att skjutbogseraren kan inta en
fast position i förhållande till läktarna och att den i synnerhetförhindrar att skjutbogseraren driver sidledes mot läktarnas akter.
10.01.2 Skjutbogserarna skall vara utrustade med den kopplingsutrustning
som behövs. Om trossar används för ihopkopplingen skall skjutbog-serarna utrustas med minst två speciella vinschar eller motsvarandeanordningar.
10.01.3 Huvudmaskinerna skall kontrolleras från styrhytten. Driften skall
övervakas genom anordningar som är installerade i styrhytten.
10.02Läktare
10.02.1 Kapitel 3 och 7.02, 7.04 och 7.05.1 skall inte gälla läktare. Punkt
5.06 skall inte gälla läktare som saknar bostadsutrymmen ochmaskin- eller pannrum.
10.02.2 Skeppsburna läktare skall också uppfylla följande konstruktionsföre-
skrifter:
a) De vattentäta tvärskeppsskott som avses i2.02.3 behövs i nte om
fören kan tåla en stöt motsvarande minst 2,5 gånger den somerfordras för kollisionsskottet på ett fartyg för inlandssjöfart medsamma djupgående, som byggts enligt specifikationerna från ettklassificeringssällskap som är godkänt i den medlemsstat somskall utfärda certifikatet.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 40
▼B
b) Med avvikelse från 2.02.5. behöver dubbelbottnade sektioner som
är svåråtkomliga inte vara dränerbara om inte det berörda utrym-mets volym är större ä n5%a vd e n skeppsburna läktarens depla-
cement vid största tillåtna djupgående.
c) Ytorna på däck, skarndäck och täckluckor skall göras ytsträva.
Vid behov skall sluttande ytor förses med upphöjda lister.
d) Längs den linje där däcket eller skarndäck möter fartygets sida
skall det finnas fotlister eller kanter som är minst 0,03 m höga ochskyddsräcken som är minst 0,90 m höga. Skyddsräckena får varalöstagbara.
Det behövs inga skyddsräcken i fören.
10.03Motorfartyg och bogserfartyg för skjutbogsering
För att erhålla godkännande för skjutbogsering skall motorfartyg och
bogserfartyg
a) ha en plattform för skjutbogsering enligt kraven i 10.01.1 eller
b) utrustas med passande och effektiva anordningar för att förhindra
att det skjutbogserande fartyget driver sidledes mot aktern av detfartyg som skall skjutbogseras.
10.04Provning av skjutbogserade fartygskedjor
10.04.1 I syfte att utfärda ett certifikat för en skjutbogserare eller för ett
bogserfartyg som både utför släp- och skjutbogsering eller för attpåteckna certifikatet för ett motorfartyg eller ett bogserfartyg medomdömet ”lämpat för skjutbogsering” skall den behöriga myndig-heten besluta huruvida och vilka fartygskedjor som skall företes förmyndigheten och utföra provningar med sådana grupperingar somman anser vara de minst gynnsamma. Certifikatet skall ange devillkor som gäller för skjutbogserarens certifikat eller när påteck-ningen ”lämpat för skjutbogsering” är giltig.
10.04.2 Provningarna skall visa att
a) fartygskedjan har tillräcklig styrstabilitet,
b) att en större kursförändring som omedelbart följs av en återgång
till den ursprungliga kursen kan göras snabbt och lätt,
c) att fartygskedjan har tillräcklig fart genom vattnet,
d) att framdrivningskraften vid backning vid behov är tillräcklig för
att stoppa fartygskedjan när den går medströms,
e) att kopplingsutrustningen kan hanteras lätt och säkert när fartyg-
skedjan kopplas ihop eller ifrån.
Kopplingsutrustningen skall också uppfylla följande krav:
— Fartygskedjans stabilitet skall bibehållas.
— Kopplingsutrusningen skall säkerställa att spänningen är konstant
helst med hjälp av speciella vinschar.
10.04.3 Under provningarna skall den myndighet som har behörighet att
utfärda certifikatet inte ta hänsyn till effekterna av särskilda anord-ningar (roder, framdrivningsmaskineri, osv.) som installerats ombordpå läktare om de senare inte alltid ingår i fartygskedjan. Om de alltidingår i fartygskedjan skall de godkända läktarna anges i certifikatetför det fartyg som driver fartygskedjan framåt.
10.05Fartyg för släpbogsering
För att få tillstånd att utföra släpbogsering skall fartyg uppfylla
följande föreskrifter:
a) Släputrustningen skall vara så installerad att den när den används
inte får äventyra besättningens eller lastens säkerhet. Fartygetskall ha tillräcklig manöverförmåga och stabilitet när det utförsläpbogsering.
b) Rorsmannen skall kunna sköta framdrivningsmaskineriet själv
eller kunna kontrollera driften utan att lämna sin plats.
c) Om trossar används för släpbogsering skall släputrustningen
omfatta vinschar eller en släpkrok som kan frigöras från styr-platsen. Släputrustningen skall installeras för om propellrarna.Detta gäller emellertid inte för ledade bogserfartyg.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 41
▼B
10.06Fartyg som utformats för att framdriva tvärkopplade fartyg
För att få tillstånd att framdriva tvärkopplade fartyg skall ett fartyg
1. uppfylla föreskrifterna i 10.05 a och 10.05 b,2. ha en tillräckligt stor utrustning som är placerad så att gruppen av
motordrivna och bogserade fartyg är säkert tvärkoppladeoberoende av vädret och om de är lastade eller inte.
KAPITEL 11
HÄLSA OCH SÄKERHET I BESÄTTNINGENS BOSTADS- OCH
ARBETSUTRYMMEN
11.01Allmänt
11.01.1 Fartyg där det krävs att personer oavbrutet är närvarande utanför
arbetstiden skall ha de bostadsutrymmen som behövs.
11.01.2 Bostadsutrymmen skall vara utformade, dimensionerade och utrus-
tade så att de ombordvarandes behov av hälsa, säkerhet och välbefin-nande är tillfredsställda. Bostadsutrymmen skall uppfylla föreskrif-terna i11.02-11.12.
11.01.3 Tillsynsmyndigheterna får medge undantag från nedan angivna regler
om de ombordvarandes hälsa, säkerhet och välbefinnande är säker-ställda på likvärdigt sätt genom andra åtgärder.
11.01.4 11.03, 11.08.2, 11.09, 11.10 och 11.11 gäller inte för bostadsut-
rymmen som enbart används av besättningsmedlemmar som saknaranställningskontrakt. Dessa avvikelser skall anges under punkt 21 icertifikatet.
11.02Placering och inredning av bostadsutrymmen
11.02.1 Bostadsutrymmen skall placeras akter om kollisionsskottet och i
möjligaste mån över däck.
I fartygets förliga del får inga golv ligga lägre än 1,20 m under linjen
för största djupgående.
Undantag kan medges för bostadsutrymmen som inte används perma-
nent.
11.02.2 Bostadsutrymmen skall vara lätt tillgängliga och vägen dit helt säker.
Som regel skall bostadsutrymmen och kök kunna nås från däck
genom en korridor.
11.02.3 Bostadsutrymmen skall placeras och utrustas isyfte att så långt
möjligt undvika att förorenad luft från andra delar av fartyget (t.ex.maskin- och lastrum) tränger in. Om mekanisk ventilation användsskall luftintagen placeras så att dessa krav uppfylls. Skämd luft frånkök eller sanitära anordningar skall ledas ut från fartyget så direktsom möjligt.
11.02.4 Bostadsutrymmen skall skyddas från oacceptabelt ljud och vibration.
Högsta tillåtna ljudtrycksnivåer är
— 70 dB(A) iuppehållsrum,
— 60 dB(A) isovrum, med undantag för fartyg som endast används
på dagtid.
11.02.5 För att evakueri ng skall kunna ske snabbt ihändelse av haverieller
brand skall bostadsutrymmen vara försedda med nödutgångar, helstpå avstånd från varandra och om möjligt på både babord och styr-bord.
Detta gäller inte för
a) bostadsutrymmen med flera utgångar, ljusventiler eller skylights
som möjliggör snabb evakuering,
b) sanitära anläggningar.
11.02.6 Nödutgångar och ljusventiler eller skylights som är avsedda för att
användas som nödutgångar skall kunna öppnas minst 0,36 m
2och den
minsta dimensionen skall vara minst 0,50 m.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 42
▼B
11.03Bostadsutrymmenas storlek
11.03.1 Besättningens bostadsutrymmen skall ha en fri höjd på minst 2 m.11.03.2 Bostadens fria golvyta skall vara minst 2 m
2per person. Den yta som
upptas av flyttbara möbler som t.ex. stolar och bord skall räknas in iden fria golvytan.
11.03.3 Luftvolymen per boende skall vara minst 3,5 m
3iuppehållsrum och i
sovrum minst 5 m3för boende nr 1 och 3 m3för boende nr 2.
Luftvolymen är den volym som återstår efter lämpliga avdrag förskåp, bäddar osv.
11.03.4 Rymden för varje enhet iuppehålls- och sovrum skall vara mi nst 7
m
3.
11.03.5 WC-rum skall ha en golvyta på minst 1 m3(bredd minst 0,75 m och
längd minst 1,1 m).
11.03.6 Sovhytter får inte planeras för att bebos av fler än två vuxna.
11.04Rörsystem i bostadsutrymmen
Rörsystem ibostadsutrymmen skall uppfylla föreskri fterna i5.05.8.
11.05Tillträdesvägar, dörrar och trappor i bostadsutrymmen
11.05.1 Placeringen och storleken på tillträdesvägar till bostadsutrymmen
skall vara sådana att de kan användas utan fara eller svårighet.
Detta krav anses vara uppfyllt när
a) utrymmet framför tillträdesöppningen tillåter fri passage,
b) tillträdesvägen ligger på tillräckligt avstånd från installationer som
kan innebära fara, som t.ex. vinschar, utrustning för släp- ochskjutbogsering och lastutrustning,
c) passagen har en fribredd på mi nst 0,60 m och summan av dess
totala höjd och karmen är minst 1,90 m, den senare dimensionenfår uppnås med hjälp av skyddstak eller liknande,
d) karmar i dörröppningar inte är högre än 0,40 m, utan att det
påverkar tillämpningen av bestämmelserna i andra säkerhetsföre-skrifter,
e) tillträdesvägar i nödutgångar är isolerade och klädda med icke-
brännbara material.
11.05.2 Dörrar och luckor på gångjärn får inte kunna öppnas eller stängas
oavsiktligt.
11.05.3 Dörrar skall förses med stängningsanordningar som kan användas
från båda sidor.
11.05.4 Om bostaden saknar tillträde i däcksnivå och nivåskillnaden är 0,30
m eller mer skall bostaden kunna nås genom trappor.
11.05.5 Trapporna skall vara fasta. De skall vara säkert framkomliga och
skall anses vara det när
a) de är minst 0,50 m breda,
b) steghöjden är minst 0,15 m,
c) stegplanen är ytsträva,
d) trappor med fler än fyra steg är utrustade med minst ett räcke.
11.06Durk, skott och under däck i bostadsutrymmen
11.06.1 Durkar, skott och under däck skall vara lätta att rengöra. Durkbelägg-
ningen skall vara ytsträv. Material som används för ytbehandling fårinte vara hälsovådliga.
11.06.2 Bostadsutrymmena, inklusive gångarna i den del av fartyget som
används för besättningens bostäder skall isoleras mot kyla och värmeutifrån eller från närbelägna eller angränsande avdelningar.
11.07Uppvärmning och ventilation av bostadsutrymmen
11.07.1 Bostadsutrymmen skall förses med ett uppvärmningssystem som kan
hålla en tillfredsställande temperatur under de väder- och klimatför-hållanden som fartyget utsätts för.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 43
▼B
11.07.2 Bostadsutrymmen skall vara väl ventilerade, också när tillträdesöpp-
ningarna är stängda.
Ventilationen skall kunna ställas in så att luften kan cirkulera på bästa
sätt vid alla klimatförhållanden.
11.08Dagsljus och belysning i bostadsutrymmen
11.08.1 Bostadsutrymmen skall vara väl upplysta. Uppehållsrum, sovrum och
kök skall ha dagsljus och om möjligt vetta ut från fartyget.
11.08.2 Lämplig elektrisk belysning skall installeras i bostadsutrymmen.11.08.3 Alla belysningsanordningar som använder flytande bränsle skall vara
av metall och endast använda bränsle med flampunkt över 55 °C eller
fotogen. De skall monteras så att de inte utgör någon brandrisk.
11.09Möblering av bostadsutrymmen
11.09.1 Varje medlem av besättningen skall ha en egen bädd. Bäddarna skall
stämma överens med människans kroppsmått.
11.09.2 Bäddarna får inte placeras vid sidan om varandra så att det är
nödvändigt att kliva över en bädd för att nå nästa bädd.
11.09.3 Bäddarna får inte placeras lägre än 0,30 m över golvet. När en bädd
placeras över en annan skall den övre bädden placeras ungefär mittemellan den lägre bäddens botten och undersidan av däcksbalkarna.Den fria höjden över varje bädd skall vara minst 0,60 m.
11.09.4 Bäddarna, inklusive infästningen, skall vara gjorda av hårt och slätt
material. Om en bädd placeras över en annan skall ett dammsäkertskydd placeras under den övre bädden.
11.09.5 Varje medlem av besättningen skall ha ett lämpligt klädskåp med lås.
Skåpen skall ha en fri höjd på minst 1,70 m och en tillgänglig yta på0,25 m
2.
11.09.6 Det skall finnas väl ventilerade utrymmen för upphängning av arbets-
kläder som används vid arbete i dåligt väder och för smutsigt arbete,men inte i hytter, dagrum eller mässar.
11.10Kök, mässar och förrådsrum
11.10.1 Som regel skall fartygen ha åtminstone en avdelning som är
avskärmad från sovplatserna och som används som kök eller somkombinerat dagrum och kök.
11.10.2 Kök och kombinerade dagrum och kök skall vara försedda med
a) matlagningsutrustning,
b) passande diskbänk med avlopp,
c) anläggning för tillförsel av dricksvatten,
d) kylskåp med tillräcklig kapacitet för antalet besättningsmed-
lemmar,
e) nödvändiga skåp och hyllor.
11.10.3 Mässar och kombinerade dagrum och kök skall vara tillräckligt stora
för det antal besättningsmedlemmar som normalt använder demsamtidigt; sittplatserna skall vara minst 0,60 m breda.
11.10.4 Mässar och kombinerade dagrum och kök skall ha tillräckligt många
bord och sittplatser med ryggstöd.
11.10.5 Fartyg med fast besättning skall ha kylskåp och förvaringsutrymme
för livsmedel. Utrymmet skall hållas torrt och väl ventilerat. Det skallvara möjligt att hålla hygienen på en oklanderlig nivå. Kylskåp ochkylrum skall kunna öppnas inifrån även om de låsts utifrån.
11.11Sanitära anordningar
11.11.1 Följande sanitära anordningar skall minst finnas ombord på ett fartyg
med bostadsutrymmen:
a) Tvättställ med varmt och kallt dricksvatten för varje bostadsut-
rymme eller för varje grupp av fyra besättningsmedlemmar. Tvätt-ställen skall vara ilämpli g storlek och utförda islätt materi al sominte krackelerar eller fräts sönder.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 44
▼B
b) Badkar eller dush med varmt och kallt dricksvatten för varje
bostadsutrymme eller för varje grupp av sex besättningsmed-lemmar.
c) WC-rum för varje bostadsutrymme eller för varje grupp av sex
besättningsmedlemmar.
11.11.2 De sanitära anordningarna skall ligga i omedelbar anslutning till
bostadsutrymmena. WC-rummen får inte ha direkt tillträde till kök,mässar eller kombinerade dagrum och kök.
11.11.3 De ytor där det finns sanitära anordningar skall uppfylla följande
krav:
a) Golv och väggar skall vara av hållbart och vattentätt material.
b) Fogarna mellan golv och väggar skall vara vattentäta.
11.11.4 WC-rum skall ha ventilation till fria luften.11.11.5 WC-stolar skall ha spolsystem. Toalettsitsarna skall vara lätta att
rengöra.
11.12Anläggningar för dricksvatten
11.12.1 a) Fartyg med bostadsutrymmen skall vara utrustade med en eller
flera dricksvattentankar eller en fäskvattengenerator.
b) Dricksvattentankarna skall ha tillräcklig kapacitet för det antal
personer som finns ombord, minst 150 l per person.
11.12.2 Dricksvattentankarna skall utformas och placeras så att det inte finns
någon risk för förorening eller försämring av vattnets smak eller lukt,framför allt inte på grund av brännolja eller smörjolja.
Dricksvattentankarna skall i möjligaste mån skyddas från överhett-
ning.
11.12.3 Dricksvattentankarna skall vara försedda med en vattenståndsvisare.11.12.4 Dricksvattentankarna får inte ha skiljeväggar gemensamma med
tankar som är avsedda för annan användning.
11.12.5 Dricksvattentankarna skall ha en öppning eller ett manhål för
rengöring av insidan.
11.12.6 Hydroforer för dricksvatten får bara använda komprimerad luft med
naturlig sammansättning. Om den komprimerade luften kommer fråntryckluftsbehållare som används vid driften av fartyget eller för andraändamål, eller framställs med hjälp av kompressorer, skall ett luft-filter eller en oljeavskiljare installeras omedelbart före hydroforen,om inte vattnet och luften är åtskiljda av membran.
11.12.7 Rör för dricksvatten får inte passera genom cisterner eller tankar som
innehåller andra vätskor. Rör som transporterar andra vätskor får intepassera genom cisterner eller tankar för dricksvatten.
Anslutningar mellan försörjningssystemet för dricksvatten och andra
rörsystem är förbjudna.
Rör som reserverats för dricksvatten skall vara hållbara, ha slät yta
och vara försedda med anslutningar till vattenposter på kaj.
11.12.8 Påfyllningsöppningarna och anslutningsrören till dricksvattencisterner
eller -tankar skall vara märkta så att användare varnas för att hälla iandra vätskor.
11.13Säkerhetsanordningar
11.13.1 Fartyg skall vara utrustade så att besättningen fritt kan röra sig och
arbeta ombord. Vid behov skall rörliga delar och öppningar i däckskyddas med säkerhetsanordningar och räckverk, skyddsräcken ochledstänger skall installeras. Vinschar och bogserkrokar för släpbog-sering skall vara utformade för att garantera säkerhet i arbetet.
Alla installationer som behövs för arbete ombord skall vara utfor-
made, belägna och skyddade på så sätt att manövrer, underhåll ochreparationer ombord kan utföras säkert och obehindrat.
11.13.2 Däck inärheten av vi nschar och pollare, såväl som skarndäck, golv i
maskinrum, trappavsatser, trappor och översidan av pollarna påskarndäck skall vara ytsträva.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 45
▼B
11.13.3 Översidan av pollarna på skarndäck och alla hinder på ytor där
besättningen förflyttar sig (t.ex. trappsteg) skall vara märkta med ljusfärg.
11.13.4 Det skall finnas lämpliga anordningar för att hålla fast staplade
täckluckor.
11.14Arbetsplatsernas tillgänglighet
11.14.1 Arbetsplatserna skall kunna nås snabbt och säkert.11.14.2 Trappor, lejdare, stegpinnar eller liknande anordningar skall finnas
om det är en nivåskillnad på mer än 0,50 m vid tillträden, utgångareller gångar. Vid permanent bemannade arbetsplatser skall det finnastrappor om nivåskillnaden överstiger 1 m.
11.14.3 Nödutgångar skall vara tydligt märkta.11.14.4 Antal, utformning och dimensionering av utgångar, inklusive nödut-
gångar skall anpassas till utrymmenas ändamål och storlek.
11.15Dimensionering av arbetsplatser
11.15.1 Arbetsplatser skall vara så dimensionerade att varje besättnings-
medlem som arbetar där har tillräcklig rörelsefrihet.
11.15.2 Permanent bemannade arbetsplatser skall ha tillräckliga dimensioner
för att säkerställa
a) en nettovolym luft på minst 7 m
3, med undantag för styrhytten på
fartyg med en längd på mindre än 40 m,
b) att varje arbetsplats har en frigolvyta och en frihöjd som ger
tillräcklig rörelsefrihet för arbete och besiktning och för normalunderhålls- och reparationsverksamhet.
11.15.3 Skarndäckens fria bredd får inte understiga 0,60 m; denna bredd får
minskas kring förtöjningspollarna.
11.16Skydd mot fall
11.16.1 Arbetsplatser som ligger nära vatten eller på platser där nivåskill-
naden är mer ä n 1 m skall vara utrustade för att förhindra att
medlemmar av besättningen halkar eller faller.
11.16.2 På bemannade fartyg skall skyddsräcken, bestående av en ledstång,
en stång i knähöjd och en fotlist, förhindra att personer halkar ellerfaller överbord. På obemannade fartyg räcker det med en ledstång.
11.17Tillträde, dörrar och trappor till arbetsplatser
11.17.1 Gångar, tillträden och korridorer avsedda för förflyttning av personer
och last skall vara anordnade och dimensionerade så att de kananvändas utan risk för olyckor. Minimikraven skall anses varauppfyllda när
a) utrymmet framför tillträdesöppningen tillåter fri passage,
b) öppningarna är på tillräckligt avstånd från installationer som kan
utgöra fara,
c) gångens fria bredd är anpassad till arbetsplatsens funktion och är
minst 0,60 m, med undantag för fartyg med en bredd på mindreän 8 m, där gångarnas bredd får minskas till 0,50 m,
d) summan av den fria höjden och karmens höjd är minst 1,90 m.
11.17.2 Dörrarnas utformning och placering skall vara sådan att personer som
öppnar eller stänger dem inte utsätts för fara. Dörrar får inte kunnaöppnas eller stängas oavsiktligt och skall kunna öppnas och stängasfrån båda sidor.
11.17.3 Konstruktioner för passage från en nivå till en annan, särskilt trappor,
lejdare och stegpinnar skall vara sådana att de kan användas utanrisk. Minimikraven är uppfyllda när
a) trappor och lejdare är fast monterade eller försedda med anord-
ningar som förhindrar att de glider eller välter,
b) trapporna är minst 0,50 m breda och bredden mellan ledstängerna
inte understiger 0,60 m; bredden på lejdare och stegpinnar ärminst 0,30 m,
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 46
▼B
c) trappstegsdjupet är minst 0,15 m,
d) trappstegen och stegpinnarna kan användas säkert och utan halk-
risk; stegpinnarna skall vara synliga uppifrån,
e) trappor med mer än fyra trappsteg är utrustade med ledstänger,
f) vertikala lejdare är försedda med grabbräcken ovanför utgångarna,
g) flyttbara lejdare (lastrumslejdare) är försedda med anordningar
som förhindrar att de glider eller välter och är tillräckligt långa föratt nå 1 m ovanför luckans kant när de lutar 60 °från vågrätt.
Lejdarna skall vara minst 0,40 m breda och 0,50 m vid basen,
h) stegpinnarna är så fastsatta i pelaren att de inte kan rotera eller
lossna och det största avståndet mellan stegpinnarna är 0,30 m.
11.17.4 Nödutgångar och ljusventiler eller skylights som utformats för
användning som nödutgångar skall ha en fri öppning på minst 0,36m
2och den minsta dimensionen skall vara minst 0,50 m.
11.18Durkar,däcksytor,durkbeläggningilastrum,skott,underdäck,
ljusventiler och skylights
11.18.1 Durkar och durkbeläggningar i lastrum vid arbetsplatser inomhus,
däcksytor vid arbetsplatser utomhus och ytor där personal förflyttarsig, skott och under däck skall vara robusta och utformade för attförhindra att personer halkar och faller.
11.18.2 Öppningar i däck och durkar skall när de står öppna vara försedda
med anordningar för att förhindra att personer kan falla ner.
11.18.3 Durkar, däcksytor, durkbeläggningar i lastrum, skott och under däck
skall vara utformade så att de kan rengöras.
11.18.4 Ljusventiler och skylights skall placeras och utrustas så att de kan
hanteras och rengöras utan risk.
11.19Ventilering och uppvärmning av arbetsplatser
11.19.1 Stängda utrymmen där arbete utförs, med undantag för förrådsut-
rymmen, skall kunna vädras. Vädringsanordningarna får inte orsakadrag och skall ge tillräcklig och regelbunden luftväxling till depersoner som arbetar där.
Om den naturliga ventilationen är otillräcklig, skall det finnas meka-
nisk ventilation. Luftväxlingen skall anses tillräcklig om den skerminst fem gånger per timme.
11.19.2 Förbrännings- eller ventilationsutrustning får inte orsaka att kvaliteten
på den luft som finns på arbetsplatsen försämras.
11.19.3 Permanenta arbetsplatser inuti fartyget skall ha anordningar för
uppvärmning som kan upprätthålla tillräcklig temperatur.
11.20Dagsljus och belysning vid arbetsplatser
11.20.1 Om möjligt skall arbetsplatser få tillräckligt dagsljus även när
dörrarna är stängda. Permanent bemannade arbetsplatser skall vettadirekt ut från fartyget i den mån driftseller konstruktionsföreskrifternatillåter det.
11.20.2 Belysningen skall anordnas så att bländningseffekter undviks.11.20.3 Belysningsströmbrytare på arbetplatser skall placeras på lätt tillgäng-
liga platser nära dörrar.
11.21Skydd mot buller och vibrationer
11.21.1 Permanenta arbetsplatser och de installationer som finns där skall
vara så utformade och ljudisolerade att användarnas hälsa ochsäkerhet skyddas mot buller och vibrationer.
Utan att det påverkar tillämpningen av 2.06.7 och 3.15 får den
omgivande bullernivån på permanent bemannade arbetsplatser inteöverstiga 90 dB(A) i öronhöjd och var och en av tillträdesvägarnaskall vara försedd med en tydligt formulerad varning.
11.21.2 Om denna nivå överskrids skall individuella bullerskydd finnas till-
gängliga i tillräckligt antal.
11.21.3 Arbetsplatser skall placeras, utrustas och utformas så att besättningen
inte utsätts för skadliga vibrationer.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 47
▼B
KAPITEL 12
BESTÄMMELSER RÖRANDE DE TEKNISKA FÖRESKRIFTERNA
FÖR FARTYG SOM TRAFIKERAR INRE VATTENVÄGAR I ZON 3,
UTÖVER TILLÄMPLIGA FÖRESKRIFTER FÖR ZON 4
(Föreskrifterna i 4.02 och 4.03 gäller inte för vattenvägar i zon 3)
12.01Krav som gäller skeppsbyggnad
Fartyg, skjutbogserade fartygskedjor och tvärkopplade fartyg som
bogseras från sidan, med en största längd om mer än 86 m.
12.01.1 Alla fartyg med mekanisk framdrivning och en största längd om mer
än 86 m skall vara byggda och utrustade så att de kan stoppas iti dmed färdriktningen medströms och ändå ha tillräcklig manöverför-måga både då de stoppas och därefter. Detta krav gäller också förskjutbogserade fartygskedjor och tvärkopplade fartyg som bogserasfrån sidan och som har en längd på mer än 86 m.
Med hjälp av ett manöverprov kontrolleras därför om framdrivnings-
kraften är tillräcklig vid gång akterut. Det är inte nödvändigt medmanöverprov om det på annat sätt kan påvisas att kravet är uppfyllt.
Fartygets eller fartygskedjans största tillåtna deplacement under färd
medströms bestäms på grundval av resultaten från stopptesten ellerannat underlag och uppgifterna noteras i inspektionscertifikatet.
12.01.2 Fartyget, den skjutbogserade fartygskedjan eller fartygen som
bogseras sidledes i grupp skall kunna uppnå en tillräcklig minimifart.
12.02Fribord, säkerhetsavstånd och åmning
12.01.1 Definitioner
I detta kapitel avses med
a)längden L : skrovets största längd, med undantag för roder och
bogspröt,
b)bredden B : största bredd, mätt på bordläggningens utsida, med
undantag för skovelhjul,
c)midskepps : mitt på längden L,
d)sluten överbyggnad : en överbyggnad som består av solida, vatten-
täta skott över däck och som är ansluten till däcket på ett stadig-varande och vattentätt sätt,
—en överbyggnads bredd : dess medelbredd, och
—en överbyggnads höjd : dess vertikala medelhöjd, mätt vid
fartygets sida, mellan överbyggnadens översta däck ochfribordsdäck; om skotten har öppningar som t.ex. dörrar ellerfönster mäts överbyggnadernas höjd bara upp till öppning-arnas lägsta punkt,
e) byggnadsdelar och -anordningar anses vattentäta när de är utfor-
made så att de hindrar vatten från att tränga in i fartyget, antingen
— då det utsätts för ett tryck motsvarande en meters vattenpelare
ien mi nut eller
— då det utsätts för en vattenstråle med ett tryck på minst 1 bar i
tio minuter i alla riktningar och på hela ytan,
f) byggnadsdelar och -anordningar anses täta mot vågstänk och
vädertäta om de vid normala förhållanden bara släpper in en
mycket liten mängd vatten.
12.02.2 Säkerhetsavstånd
1. Säkerhetsavståndet skall vara minst 30 cm.
2. På fartyg vars öppningar inte kan stängas med anordningar som är
täta mot vågstänk och vädertäta och fartyg som färdas med öppnalastrum skall säkerhetsavståndet ökas med 20 cm.
Då det gäller fartyg med öppna lastrum gäller ökningen bara
karmarna på de öppna lastrummen och bara tills det föreskrivnaavståndet på 50 cm uppnås mellan linjen för största djupgåendeoch karmens översta kant.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 48
▼B
12.02.3 Fribord
1. Fartyg med genomgående däck, utan språng och överbyggnader,
skall ha ett fribord på 150 mm.
Detta värde är också basfribord för fartyg med språng och över-
byggnader.
2. Fribord för fartyg med språng och överbyggnader skall beräknas
med följande formel:
F=F0(1 - α)−β1·Se1+β2·Se2
15
Fribordet (F) får under inga förhållanden vara mindre än noll.
I denna formel
—ä rF0grundvärdet för fri bord som avses i12.02.3.1 (imm),
—ä r αen korrigeringskoefficient som tar hänsyn till alla berörda
överbyggnader,
— beräknas αmed följande formel:
α=Σle
L
där
— le är en överbyggnads faktiska längd (i m) och
— L är fartygets längd (i m) enligt definition i 12.02.1,—S e
1och Se2är det faktiska språnget i fören respektive aktern (i
mm),
—β1ochβ2är korrigeringskoefficienter för effekten av språng i
fören respektive aktern som är resultatet av att det finns över-
byggnader på fartygets yttersta delar,
—β1beräknas med följande formel:
β1=l−3le1
L
där
—β2beräknas med följande formel:
β2=l−3le2
L
I dessa formler är
—l e1de förliga överbyggnadernas faktiska längd (i m) och
—l e2de aktre överbyggnadernas faktiska längd (i m).
Den faktiska längden tas emellertid bara i betraktande om den är
belägen iden främre fjärdedelen eller den aktre fjärdedelen avfartygets längd L.
3. Det faktiska språnget beräknas med följande formel:
S e=p S
där
— S är det verkliga språnget i den yttersta del det är frågan om (i
mm),
— S ifören i nte får vara större än 1 000 mm,
— S iaktern i nte får vara större än 500 mm, och
— p är en koefficient som tagits från tabellen nedan i linje med
förhållandet: X
L
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 49
▼B
X
L0,25 och
över0,20 0,15 0,10 0,05 0
p 1 0,8 0,6 0,4 0,2 0
För mellanliggande värden för förhållandetX
Lfår man fram koef-
ficienten p genom lineär interpolering.
X är abskissan mätt från den yttersta punkten, från den punkt där
språnget är lika med 0,25 S (se skiss nedan).
Om β2Se2är större än β1Se1tar man β1Se1som värde för β2Se2.
4. Överbyggnadens faktiska längd beräknas med formeln:
le = l (2,5b
B− 1,5)h
0,6 × 0,6
där
— l är den aktuella överbyggnadens verkliga längd (i m),
— b är den aktuella överbyggnadens bredd (im),— B är fartygets bredd enligt definition i 12.02.1 (i m) (för le
1och le2skall emellertid fartygets bredd vid överbyggnadens
mittpunkt användas),
— h är den aktuella överbyggnadens höjd (im)
(då det gäller luckor, får man emellertid fram h genom att
minska karmarnas höjd med halva det säkerhetsavstånd somangivits i 12.02.2).
Ett värde som är större än 0,6 × 0,6 m (dvs. 0,36 m) får inte undernågra omständigheter tillskrivas h.
Om
b
Bär mindre än 0,6 skall parentesens värde antas vara noll (dvs.
överbyggnadens faktiska längd skall antas vara noll).
12.02.4 Minimifribord
Med hänsyn till de minskningar som avses i 12.02.3. får minimifri-
bordet inte vara mindre än 50 mm.
Den behöriga myndigheten får emellertid fastställa ett mindre fribord
om det är säkerställt att besättningen utan fara kan förflytta sig längshela fartyget för att utföra sitt arbete.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 50
▼B
12.02.5 Lastmärken
Då det gäller fartyg som trafikerar de olika zonerna på de inre
vattenvägarna (zon 1, 2, 3 och 4) skall det finnas en lodrät linje ochytterligare en eller flera lastlinjer med en längd av 150 mm i riktningmot fören på lastmärkena ifören och aktern för en eller flera zoner påde inre vattenvägarna.
Den lodräta linjen och de vågräta linjerna skall vara 30 mm tjocka.
Bredvid det lastmärke som går i riktning mot fören skall det finnas enfigur med måtten 60 × 40 mm som anger motsvarande zon (sefigurerna 1 och 2).
12.03Utrustning
Livbojar, flytredskap och räddningsvästar.Fartyg med eget framdrivningsmaskineri som är upp till 40 m långa
skall ha minst tre livbojar eller två livbojar och två flytredskapombord.

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 51
▼B
12.04Särskilda bestämmelser för fartyg som utformats för att ingå i
skjut- eller släpbogserade fartygskedjor eller för att tvärkopplasoch bogseras från sidan
12.04.1 Skjutbogserare skall förses med motordrivna ankarspel.
12.04.2 Fartyg för bogsering
För att få utföra släpbogsering skall fartyg uppfylla följande krav:
a) Fartygen får inte vara längre än 86 m; undantagsvis kan den
lokala behöriga myndigheten ge fartyg som är längre än 86 mtillstånd att släpbogsera medströms när vissa villkor, som denskall fastställa, är uppfyllda. Detsamma gäller för skjutbogseraresom är avsedda för skjutbogsering av fartygskedjor på 86 × 12 moch därutöver.
b) Om det finns risk för att bogsertrossarna fastnar på fartygets akter
skall det finnas bogserskenor.
KAPITEL 13
AVVIKELSER FÖR FARTYG I DRIFT
13.01 Fartyg som redan är idri ft eller som kölsträckts före den 1 januari
1985, men vars byggnad och utrustning inte helt uppfyller bestäm-melserna i detta direktiv, skall bringas i överensstämmelse med deminom ett år från datum för den första tekniska besiktningen, fastställdi artikel 8.2 i detta direktiv, med undantag för bestämmelserna i tabell1 nedan, för vilka följande villkor gäller:
a) Föreskrifterna i tabellens första kolumn skall vara uppfyllda inom
fem år från datum för den första besiktningen, fastställd i artikel 8i detta direktiv.
b) Föreskrifterna i den andra kolumnen gäller inte för fartyg som
redan är i drift om fartygets och besättningens säkerhet är säker-ställd på annat lämpligt sätt.
c) De avvi kelser som avses ii13.01 a och 13.01 b gäller i nte för
delar som ändrats eller ersatts.
d) Om föreskrifterna i 13.01, 13.01 a (efter övergångsperiodens slut)
och 13.01 c inte kan uppfyllas eller om det skulle medföra orim-
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 52
▼B
liga kostnader att uppfylla dem, får den myndighet som ansvarar
för utfärdande av certifikatet medge avvikelser.
e) Detaljer av betydelse för en avvikelse som beviljats med stöd av
13.01 a skall antecknas i certifikatet vid den första besiktningenefter detta direktivs ikraftträdande; avvikelser med stöd av 13.01 dskall föras in när de beviljas.
13.02 Fartyg som redan godkänts för radarstyrning av en person har fem års
frist att uppfylla kraven i kapitel 9. Fartyg som begär ett sådantgodkännande för första gången skall bringas i överensstämmelse medkapitel 9 innan de kan erhålla godkännande.
13.03 Fartyg som den 1 januari 1985 har fast installerad brandsläckningsut-
rustning med CO
2som släckmedel får behålla sådan utrustning förut-
satt att följande villkor uppfylls:
För fast installerad brandsläckningsutrustning får CO2användas som
släckmedel på följande villkor:
a) CO2-utrustning får bara användas i maskin-, pann- och pumprum.
b) All CO2-utrustning som är fast installerad skall förses med ett
alarm vars signal kan höras tydligt i alla rum som skall fyllas medCO
2, också vid driftsförhållanden med maximalt buller, och som
klart går att skilja från övriga akustiska varningssignaler ombord.
Alarmsignaler för CO2skall också kunna höras tydligt i angrän-
sande rum - genom stängda luckor och vid driftsförhållanden medmaximalt buller - om dessa rum kan utrymmas genom det rumsom är avsett att fyllas med CO
2.
Ett anslag med röda bokstäver mot vit bakgrund, på holländska,
franska och tyska, samt språket/en ide medlemsstater somfartyget trafikerar, skall sättas upp på en lämplig plats vidingången och utgången till ett rum som eventuellt kan fyllas medCO
2och detta anslag skall ha följande text:
”Lämna området omedelbart när ni hör varningssignalen för CO2(beskrivning av signalen) — risk för kvävning.”
c) En lättläst och hållbar bruksanvisning på holländska, franska och
tyska, samt språket/en iden medlemsstat fartyget trafi kerar, skallsättas upp i närheten av alla anordningar för utlösning av släck-ningssystem som använder CO
2.
Rörledningar till rum som eventuellt kan påverkas av CO2skall
förses med avstängningsanordningar.
Den varningsanordning som krävs i b ovan skall sättas i gång
automatiskt innan ett släckningssystem utlöses.
d) CO2-behållare skall installeras i ett gastätt rum, avskilt från övriga
rum.
Rummet skall bara kunna nås direkt utifrån och skall ha ett
tillräckligt och oberoende ventilationssystem som är helt separatfrån övriga ventilationssystem ombord.
Temperaturen i detta rum får inte överstiga 60 °C.
Alla behållare under tryck skall vara märkta ”CO
2” ivi tt mot en
röd bakgrund. Bokstäverna skall vara minst 6 cm höga.
e) CO2-behållare, tillbehör och rörledningar som är under tryck skall
överensstämma med gällande regler iden medlemsstat somutfärdat certifikatet. De skall ha en officiell stämpel som intygaratt de godkänts efter föreskrivna provningar.
f) Den alarmanordning som nämns i b ovan skall kontrolleras minst
en gång om året.
Brandsläckningssystem skall kontrolleras minst vartannat år.
Kontrollen skall minst omfatta
— yttre besiktning av hela systemet,
— kontroll av rör och utsprutmunstyckens funktion,— kontroll av utlösningsanordningens funktion,— kontroll av CO
2-mängden ivarje behållare.
g) Besiktningscertifikaten, signerade av besiktningsmännen, skall
medföras ombord. Dessa certifikat skall minst ange kontrollernaovan, de resultat som erhållits och kontrolldatum.
h) Om fartyget är utrustat med ett eller flera CO
2-släckningssystem
som har kontrollerats skall följande noteras under punkt 18 idetcertifikat som utfärdats för fartyget:
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 53
▼B
AvvikelseFöreskrifter tillämpliga på fartyg i drift
inom fem år från datum för den första
besiktningenKrav som inte är tillämpliga på fartyg i
drift
Kapitel Artikel Punkt Artikel Punkt”… (antal) fasta CO2-brandsläckningssystem. De nödvändiga
certifikaten skall medföras ombord.”
13.04 Föreskrifterna i kapitel 11 är enbart tillämpliga på sådana fartyg som
avses i artikel 8.1 i direktivet. Av säkerhetsskäl är föreskrifterna i
11.01.1, 11.01.3, 11.01.4 och, inom föreskrivna tidsgränser, föreskrif-terna i tabell 2 i det här kapitlet, även tillämpliga på de fartyg somavses i13.01.
13.05 På existerande fartyg med skarndäck vars bredd understiger 0,50 m,
får ett räcke iform av en sträckt tross längs fartygssi dan eller räckenlängs luckkarmarna ersätta skyddsräcket.
TABELL 1
2. Krav beträffande
skeppsbyggnadsteknik2.02 3, 6, 7
2.03 2, 3
2.04 1, 2, 3, 4, 5
2.05 1, 2, 3
2.06 3, 5, 6 2.06 2, 7
3. Styrinrättning och
styrhytt3.01 2
3.02
3.03 2 3.03 1
3.04 1, 2, 3
3.05 1, 2
3.06 1, 2
3.08 1, 2, 3, 4
3.09 1, 2
3.10
3.11
3.12
3.13 2, 3, 4, 5
3.14
3.15
3.16 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7
3.17
4. Fribord, säkerhetsav-
stånd och åmning4.05 1, 2, 3
5. Maskineri 5.01 3
5.02 2, 3
5.03 2/växelverkan
5.04 1, 2, 3, 4
5.05 2, 3, 4, 5, 6 5.05 7, 8
5.06 8 5.06 2, 3, 4, 5, 6, 7
5.08 1, 2
5.09 2
6. Elektriska anlägg-
ningar6.01 2, 3
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 54
▼B
AvvikelseFöreskrifter tillämpliga på fartyg i drift
inom fem år från datum för den första
besiktningenKrav som inte är tillämpliga på fartyg i
drift
Kapitel Artikel Punkt Artikel Punkt
6.02 1, 2
6.03 1, 2, 3, 4
6.04 1, 2
6.05 1, 2, 5, 6, 7, 8 6.05 3
6.06 1, 2, 3, 4, 5
6.07 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9
6.08
6.09 1, 2 6.09 3
6.10 1, 2, 3
6.11 1, 2, 3, 4
6.12 1, 2, 3
7. Utrustning 7.03 6 7.03 5
7.04 1, 2 7.04 3, 4
7.05 2, 3, 5
8. Anläggningar med
flytande gas förhushållsbrukHela
kapitlet
med
undantag
för 8.15Tre år istället för fem
år
12. Bestämmelser
rörande de tekniskaföreskrifterna för fartygsom trafikerar inrevattenvägar izon 3,utöver tillämpliga före-skrifter för zon 412.02
12.032, 3, 4
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 55
▼B
AvvikelseFöreskrifter tillämpliga på fartyg i drift
inom fem år från datum för den första
besiktningenFöreskrifter tillämpliga på fartyg i drift
inom fem år från datum för den första
besiktningen
Kapitel Artikel Punkt Artikel PunktTABELL 2
11. Hälsa och säkerhet i 11.01 2
bostads- och iarbetsut-11.02 5rymmen
11.05 2
11.08 3
11.12 5, 6, 7 11.12 8
11.13 1, 2, 3, 4
11.14 1, 3, 4
11.16 1, 2
11.17 2 11.17 3 a
11.18 1, 2, 4
11.20 2, 3
11.21 2
KAPITEL 14
FÖRFARANDE
14.01Ansökan om besiktning
Det är de myndigheter som utfärdar certifikaten som skall besluta om
hur ansökan om besiktning skall ske och om hur plats och datum förbesiktning skall bestämmas. Förfarandet skall vara sådant att besikt-ningen kan äga rum inom en rimlig tid efter ansökan.
14.02Uppvisning av fartyget för besiktning
14.02.1 Ägaren eller hans ombud skall uppvisa fartyget olastat, rengjort och
utrustat; han skall lämna nödvändigt bistånd vid besiktningen, t.ex.tillhandahålla en lämplig båt, ställa personal till förfogande ochunderlätta undersökningen av delar av skrovet eller installationer sominte är direkt åtkomliga eller synliga.
14.02.2 Om det finns särskilda skäl får myndigheten också begära
a) besiktning av fartyget torrsatt,
b) driftprov,
c) att skrovets hållfasthet bevisas med hjälp av beräkningar,
d) att stabiliteten bevisas med hjälp av beräkningar och vid behov
med hjälp av krängningsprov.
14.03Kostnader
Om fartygets ägare eller dennes ombud är skyldig att betala kostnader
i samband med besiktningen och utfärdandet av certifikatet, enligt endetaljerad tabell som skall fastställas av varje medlemsstat, får diskri-minering på grundval av registreringsland, ägarens nationalitet ellerhemvist inte förekomma.
14.04Information
Personer som kan visa att de har giltiga skäl för att ta del av
innehållet i certifikatet för ett visst fartyg får göra detta hos denutfärdande myndigheten och får, mot betalning, erhålla utdrag ellerbestyrkta kopior av certifikatet, som skall betecknas som sådana.
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 56
▼B
14.05Register över gemenskapscertifikat
14.05.1 Myndigheter som utfärdar certifikat skall ge varje certifikat ett
löpnummer och föra in det i ett register.
14.05.2 Utfärdande myndigheter skall bevara en kopia av alla certifikat de
utfärdar och på dessa notera alla anteckningar, tillägg, upphävandenoch utbyten av certifikat.
14.06Ifyllande av gemenskapscertifikat
1. Certifikat skall fyllas i på maskin eller med tryckbokstäver. Använd
svart eller blått bläck.
2. Uppgifter som följs av en hänvisning skall vid behov strykas över
med svart eller blått bläck.
3. Om en rad inte är tillämplig, stryk över den prickade linjen med en
oavbruten svart eller blå vågrät linje.
4. Uppgifter som behöver ändras skall strykas över med rött. Uppgifter
som strukits över med svart eller blått skall strykas under med rött.
5. Nya uppgifter skall införas med svart eller blått under punkt 23 i
certifikatet.
14.07Anmärkningar till olika punkter i certifikatet
2. När fartygstypen anges skall de termer som är definierade i kapitel 1
användas i möjligaste mån. Referenserna till dessa termer skall ocksåanges (t.ex. ”bogserfartyg, referens 1 e”).
3. Det officiella numret är det som föreskrivs för trafik på Rhen eller
Mosel eller ett nummer som följer nationella föreskrifter, om ettsådant tilldelats fartyget.
4. Gällande postadress för ägaren.15 och 17. När en myndighet utfärdar ett certifikat som bara gäller några zoner
skall övriga rutor strykas över. Innehavaren av ett sådant certifikatfår senare ansöka om ett kompletterande certifikat som gäller förövriga zoner eller få certifikatet ändrat.
15. De uppgifter som lämnats i mätbrevet, med två decimaler.16. Ange endast vikt, längd och faktisk brottlast. De upplysningar som
lämnas idenna kolumn skall avse ankare och ankarkätti ngar somfanns ombord när besiktningen ägde rum.
20. Listan får kompletteras med upplysningar om vad som fastställts om
utrustning och redskap i nationella föreskrifter.
Antalet föremål skall uppges, men typen behöver däremot bara
uppges om så önskas.
21. Ange stadigvarande och tillfälliga föreskrifter, berörda artiklar samt
tidsgräns.
Särskilda bestämmelser eller villkor med anknytning till driften, last-
ning osv., får också nämnas under denna rubrik. Uppgift får härlämnas om certifikat för transport av farliga ämnen.
22-25. Vid behov får särskilda sidor bifogas för ytterligare upplysningar.
Dessa skall numreras 5a, 5b, 6a, 6b osv. De ursprungliga sidornaskall lämnas kvar i certifikatet.
Sidan 10 och, vid behov, sidorna 10a, 10b osv. förbehålls nationella
certifikat för godkännande, deklarationer och tillstånd.
Certifikatet skall förvaras i ett hållbart fodral. Certifikatets rubrik
skall återges på fodralet, om detta inte är genomskinligt (dvs. åtmin-stone sidan 1 av certifikatet, återgiven med t.o.m. ”fartygets namn”).
1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 57
▼B
BILAGA 3
FÖRLAGA TILL GEMENSKAPSCERTIFIKAT FÖR SJÖFART PÅ INRE VATTENVÄGAR
(Artikel 3 i direktivet)

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 58
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 59
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 60
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 61
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 62
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 63
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 64
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 65
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 66
▼B

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 67
▼B
BILAGA 4
FÖRLAGA TILL KOMPLETTERANDE GEMENSKAPSCERTIFIKAT FÖR FARTYG I
INLANDSSJÖFART
(Artikel 4 i direktivet)

1982L0714 — SV — 01.01.1995 — 001.001 — 68
▼B