02019R1241 — SV — 25.07.2019 — 000.002

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet





Rättad genom:









▼B

▼C1

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2019/1241

av den 20 juni 2019

om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 och (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 och (EU) 2019/1022, samt om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005

▼B







KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning föreskrivs tekniska åtgärder vad gäller

a) fångst och landning av marina biologiska resurser,

b) användning av fiskeredskap, och

c) växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1. Denna förordning ska tillämpas på verksamhet som bedrivs av unionsfiskefartyg och av medborgare i medlemsstater, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar, i de fiskezoner som avses i artikel 5, samt av fiskefartyg som för tredjelands flagg och som är registrerade i tredjeländer när de fiskar i unionens vatten.

2. Artiklarna 7, 10, 11 och 12 ska även tillämpas på fritidsfiske. I fall där fritidsfiske har en betydande inverkan i en viss region ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 och i enlighet med artikel 29 i syfte att ändra denna förordning genom att föreskriva att de relevanta bestämmelserna i artikel 13 eller del A eller C i bilagorna V–X även ska gälla för fritidsfiske.

3. Med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 25 och 26 ska de tekniska åtgärder som fastställs i denna förordning inte tillämpas på sådan fiskeverksamhet som endast bedrivs i följande syften:

a) Vetenskapliga undersökningar.

b) Direkt utsättning eller flyttning av marina arter.

Artikel 3

Övergripande mål

1. Som verktyg för att stödja genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken ska de tekniska åtgärderna bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål enligt de tillämpliga bestämmelserna i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2. De tekniska åtgärderna ska särskilt bidra till att följande mål uppnås:

a) Att optimera exploateringsmönster till skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina biologiska resurser.

b) Att säkerställa att oavsiktliga fångster av känsliga arter, inbegripet de som förtecknas i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG, vilka är ett resultat av fiske, minimeras och om möjligt elimineras så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa arter.

c) Att säkerställa att fiskets negativa miljöpåverkan på marina livsmiljöer minimeras, inklusive genom användning av lämpliga incitament.

d) Att ha fiskeriförvaltningsåtgärder på plats i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven 92/43/EEG, 2000/60/EG och 2008/56/EG, särskilt för att uppnå god miljöstatus i linje med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, och direktiv 2009/147/EG.

Artikel 4

Särskilda mål

1. Tekniska åtgärder ska syfta till att säkerställa att

a) fångster av marina arter som underskrider minsta referensstorlek för bevarande minskas i största möjliga utsträckning i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013,

b) oavsiktliga fångster av marina däggdjur, marina reptiler, havsfåglar och andra arter som inte nyttjas kommersiellt inte överstiger de nivåer som föreskrivs i unionslagstiftningen och i internationella avtal som är bindande för unionen,

c) fiskeverksamhetens miljöpåverkan på livsmiljöer på havsbotten är i linje med artikel 2.5 j i förordning (EU) nr 1380/2013.

2. Bedömningen av i vilken mån framsteg har gjorts för att nå dessa mål ska ingå i den rapportering som föreskrivs i artikel 31.

Artikel 5

Definition av fiskezoner

Vid tillämpningen av denna förordning gäller följande geografiska definitioner av fiskezoner:

a) Nordsjön : unionens vatten i Ices-sektionerna ( 1 ) 2a och 3a och Ices-delområdet 4.

b) Östersjön : unionens vatten i Ices-sektionerna 3b, 3c och 3d.

c) nordvästliga vatten : unionens vatten i Ices-delområdena 5, 6 och 7.

d) sydvästliga vatten : Ices-delområdena 8, 9 och 10 (unionens vatten) samt Cecaf-zonerna ( 2 ) 34.1.1, 34.1.2 och 34.2.0 (unionens vatten).

e) Medelhavet : Medelhavets marina vatten öster om linjen 5°36′V.

f) Svarta havet : vatten i AKFM:s geografiska delområde 29 såsom det definieras i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 ( 3 ).

g) unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten : vatten runt Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion.

h) NEAFC:s regleringsområde : vatten i NEAFC:s konventionsområde som ligger utanför de vatten som omfattas av de avtalsslutande parternas fiskejurisdiktion enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 ( 4 ).

i) AKFM:s avtalsområde : Medelhavet och Svarta havet och anslutande vattenområden, enligt definitionen i förordning (EU) nr 1343/2011.

Artikel 6

Definitioner

Vid tillämpningen av denna förordning gäller följande definitioner, utöver de definitioner som anges i artikel 4 i förordning (EU) nr 1380/2013:

1. exploateringsmönster : hur fiskeridödligheten är fördelad över ålders- och storleksprofilen hos ett bestånd.

2. selektivitet : ett kvantitativt uttryck angivet som sannolikheten för att fånga marina biologiska resurser av en viss storlek och/eller art.

3. riktat fiske : fiskeansträngning riktad mot en specifik art eller grupp av arter som får preciseras närmare på regional nivå i delegerade akter som antas enligt artikel 27.7 i den här förordningen.

4. god miljöstatus : den miljöstatus i marina vatten som definieras i artikel 3.5 i direktiv 2008/56/EG.

5. en arts bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar den berörda arten och som på lång sikt kan påverka den naturliga utbredningen och mängden hos dess populationer.

6. en livsmiljös bevarandestatus : summan av de faktorer som påverkar en livsmiljö och dess typiska arter och som på lång sikt kan påverka dess naturliga utbredning, struktur och funktion samt de typiska arternas överlevnad på lång sikt.

7. känslig livsmiljö : en livsmiljö vars bevarandestatus, inbegripet dess fysiska utbredning och hur tillståndet (struktur och funktion) ser ut vad gäller biotiska och abiotiska faktorer, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga livsmiljöer ingår, i synnerhet, livsmiljötyper som förtecknas i bilaga I och livsmiljöer för arter som förtecknas i bilaga II till direktiv 92/43/EEG, livsmiljöer för arter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2009/147/EG, livsmiljöer som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås samt känsliga marina ekosystem enligt definitionen i artikel 2 b i rådets förordning (EG) nr 734/2008 ( 5 ).

8. känslig art : en art vars bevarandestatus, inbegripet dess livsmiljö, utbredning, populationsstorlek eller populationstillstånd, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga arter ingår, i synnerhet, de arter som förtecknas i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG, arter som omfattas av direktiv 2009/147/EG och arter som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås.

9. små pelagiska arter : arter såsom makrill, sill/strömming, taggmakrill, ansjovis, sardin, blåvitling, guldlaxfiskar, skarpsill och trynfisk.

10. rådgivande nämnder : grupper av berörda parter som inrättats i enlighet med artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013.

11. trål : fiskeredskap som aktivt släpas av ett eller flera fiskefartyg och som består av ett nät som är slutet baktill med en kasse eller strut.

12. släpredskap : alla trålar, snurrevadar, skrapredskap och liknande redskap som flyttas aktivt i vattnet av ett eller flera fiskefartyg eller av något annat mekaniserat system.

13. bottentrål : en trål konstruerad och riggad för att släpas på eller nära havsbotten.

14. parbottentrål : en bottentrål som släpas av två fartyg samtidigt, ett på var sida av trålen. Trålen hålls öppen horisontellt genom avståndet mellan de två fartygen när de släpar redskapet.

15. flyttrål : en trål konstruerad och riggad för att dras i den fria vattenmassan.

16. bomtrål : ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av en bom, vinge eller liknande anordning.

17. trål med elektrisk ström : en trål som använder elektrisk ström för att fånga marina biologiska resurser.

18. snurrevad eller skotsk snurrevad : ett släpredskap som hanteras från ett fartyg och omringar bottenlevande fisk med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att leda fisken mot vadens öppning. Redskapet består av nät som till utformningen liknar en bottentrål.

19. landvad/not : vad/not som läggs i en halvcirkel från en båt och dras mot land när de hanteras från land eller från ett fartyg som är förtöjt eller förankrat vid land.

20. omringande nät : nätredskap som fångar fisk genom att fisken stängs in både från sidan och underifrån. Redskapet kan vara utrustat med snörplina.

21. snörpvad eller ringnot : varje omringande nät med en botten som dras ihop med en snörplina som finns vid nätets botten, som löper genom en rad ringar längs undertelnen och som gör att nätet dras ihop och stängs.

22. skrapredskap : redskap som antingen aktivt släpas av fartygets huvudmotor (skrapredskap som dras av båt) eller dras av en motorförsedd vinsch från ett fartyg som ligger för ankar (mekaniskt skrapredskap) och som används för att fånga musslor, gastropoder eller svampdjur och som består av en nätkasse eller metallkorg som är monterad på en fast ram eller stång av varierande storlek och form, och vars undersida kan vara utrustad med ett skrapblad som kan vara antingen rundat, vasst eller tandat och kan vara utrustat med lastbord och dykbrädor. Vissa skrapredskap är försedda med hydraulisk utrustning (hydrauliskt skrapredskap). Skrapredskap som dras för hand eller med en manuell vinsch på grunt vatten, med eller utan fartyg, för att fånga musslor, gastropoder eller svampdjur (handskrapor) ska inte anses vara släpredskap enligt denna förordning.

23. passiva nätredskap : varje typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn som är förankrat vid havsbotten och som fisken simmar in i för att sedan snärjas in eller fastna i nätmaskorna.

24. drivgarn : ett nätredskap som flyter på vattenytan eller på en viss nivå under havsytan med hjälp av flytanordningar och som driver med strömmen, antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga.

25. nät/garn : ett passivt nätredskap som består av ett enda nätstycke och som står vertikalt i vattnet med hjälp av flöten och vikter.

26. insnärjningsnät : ett passivt nätredskap som består av ett nätstycke som riggats så att nätet infästs i repen för att få en större mängd löst hängande nät än i ett nät/garn.

27. grimgarn : ett passivt nätredskap som består av flera parallella nätstycken där de två yttre styckena har stor maskstorlek och mellanlagret, som är infogat mellan dem, har små maskor.

28. kombination av nät och grimgarn : varje bottenstående nät/garn som kombinerats med ett grimgarn som utgör den nedre delen.

29. långrev : fiskeredskap som består av en huvudlina, av varierande längd, vid vilken kortare linor (tafsar) med krokar är fästade på målartsspecifikt avstånd från varandra. Huvudlinan förankras antingen horisontellt i eller nära havsbotten eller vertikalt eller kan få driva vid havsytan.

30. burar, tinor och mjärdar : fällor i form av burar eller korgar med en eller flera ingångar; som utformats för att fånga kräftdjur, blötdjur eller fisk, och som sätts ut på eller ovanför havsbotten.

31. handlina : en fiskelina med ett eller flera drag eller agnade krokar.

32. St Andrew’s cross : gripredskap som används för att med en saxlik rörelse skörda antingen musslor eller röda koraller på havsbotten.

33. strut : den bakre delen av trålen som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form. Struten kan bestå av en eller flera paneler (nätstycken) fastgjorda vid varandra längs sidorna och kan innefatta förlängningsstycket som består av en eller flera paneler precis framför den egentliga struten.

34. maskstorlek : i) för knutna nät: det längsta avståndet mellan två motsatta knutar i samma maska när den är helt utsträckt, ii) för knutlösa nät: det inre avståndet mellan motsatta fogar i samma maska när den är helt utsträckt längs dess längsta möjliga axel.

35. fyrkantsmaska : en fyrsidig maska bestående av två uppsättningar lika långa parallella stolpar varav den ena uppsättningen är parallell med och den andra uppsättningen är vinkelrät mot nätets längdaxel.

36. diagonalmaska : en maska bestående av fyra lika långa stolpar där maskans två diagonaler är vinkelräta och en diagonal är parallell med nätets längdaxel.

37. T90-trål : trål, snurrevad eller liknande släpredskap med en strut och ett förlängningsstycke bestående av diagonalknutna nätstycken som vridits 90°, så att nätets huvudsakliga löpriktning är parallell med släpriktningen.

38. Bacoma-fönster : en selektionspanel vars nätstycke är gjort av knutlöst nät som består av fyrkantsmaskor; fönstret är placerat i strutens övre panel och dess bakre kant tar slut högst fyra maskor från bottenstroppen.

39. sållnät : ett nätstycke som fästs längs räktrålens hela omkrets, framför struten eller förlängningsstycket, och smalnar till en spets där det fästs vid räktrålens bottenpanel. Ett flykthål har skurits ut där sållnätet och struten möts, så att arter eller enskilda exemplar som är för stora för att passera genom sållnätet kan slippa ut, medan räkorna passerar genom sållnätet och in i struten.

40. höjd : summan av höjden på maskorna, inbegripet knutar, i ett nätredskap när de i vått tillstånd sträcks ut vinkelrätt mot övertelnen.

41. nedsänkningstid : tiden från den tidpunkt då redskapet först läggs i vattnet till den tidpunkt då redskapet helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.

42. redskapssensorer : elektroniska fjärrsensorer som placeras på fiskeredskap för att övervaka viktiga prestandaparametrar som avståndet mellan trålbord eller fångstvolymen.

43. förtyngd rev : rev med agnade krokar med tillagda vikter för att öka revens sjunkhastighet och därmed minska tiden då den är exponerad för havsfåglar.

44. ljudskrämmare : anordningar som har till syfte att skrämma bort arter såsom marina däggdjur från fiskeredskap genom att avge akustiska signaler.

45. torilinor : linor försedda med remsor som släpas efter fartyget från en punkt högt ovanför fartygets akter när agnade krokar lagts ut, i syfte att skrämma bort havsfåglar från krokarna.

46. direkt utsättning : utsläppande av levande vilda djur av utvalda arter i vatten där de förekommer naturligt i syfte att utnyttja den naturliga produktionen i vattenmiljön för att öka antalet individer som är tillgängliga för fiske och/eller för att öka naturlig rekrytering.

47. flyttning : förfarande varigenom en art avsiktligt transporteras och släpps ut av människor i områden med etablerade populationer av den arten.

48. selektivitetsindikator : ett referensverktyg för övervakning av framstegen över tid när det gäller att nå den gemensamma fiskeripolitikens mål att minimera oönskade fångster.

49. harpungevär : pneumatiskt eller mekaniskt drivet handhållet gevär som skjuter iväg en harpun vid undervattensfiske.

50. längd för optimal selektivitet (Lopt): : den genomsnittliga längd vid fångst, som erhålls genom bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, som optimerar tillväxten för individerna i ett bestånd.







KAPITEL II

GEMENSAMMA TEKNISKA ÅTGÄRDER







AVSNITT 1

Förbjudna fiskeredskap och bruk

Artikel 7

Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder

1. Det är förbjudet att fånga eller skörda marina arter med någon av följande metoder:

a) Giftiga, bedövande eller frätande ämnen.

b) Elektrisk ström, med undantag för trål med elektrisk ström, som endast är tillåten i enlighet med de särskilda bestämmelserna i bilaga V del D.

c) Sprängämnen.

d) Tryckluftshammare eller andra slagredskap.

e) Släpredskap för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande organismer.

f) St Andrew’s cross eller andra gripredskap för att skörda särskilt röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande arter.

g) Alla typer av projektiler, med undantag av sådana som används för att avliva tonfisk i burar eller fällor och handhållna harpuner och harpungevär som används i samband med fritidsfiske utan andningsapparat, från soluppgång till solnedgång.

2. Utan hinder av artikel 2 ska denna artikel gälla för unionsfartyg i internationella vatten och tredjeländers vatten, utom när annat ska gälla enligt regler som antagits av multilaterala fiskeorganisationer, enligt bilaterala eller multilaterala avtal eller av ett tredjeland.







AVSNITT 2

Allmänna bestämmelser om redskap och villkor för deras användning

Artikel 8

Allmänna restriktioner för användningen av släpredskap

1. Vid tillämpningen av bilagorna V–XI ska den maskstorlek på ett släpredskap som anges i de bilagorna definieras som den minsta maskstorleken på varje strut och varje förlängningsstycke som återfinns ombord på ett fiskefartyg och som är fastsatt eller lämpat att sätta fast på ett släpredskap. Denna punkt ska inte tillämpas på nätanordningar som används för att fästa redskapssensorer eller som används tillsammans med flyktanordningar för fisk och sköldpaddor. Ytterligare undantag för att förbättra storleks- eller artselektiviteten för marina arter får föreskrivas i en delegerad akt som antas i enlighet med artikel 15.

2. Punkt 1 ska inte tillämpas på skrapredskap. Under en resa när skrapredskap finns ombord ska emellertid följande gälla:

a) Det är förbjudet att omlasta marina organismer.

b) I Östersjön är det förbjudet att behålla ombord eller landa någon kvantitet marina organismer, såvida inte minst 85 % av levandevikten består av blötdjur och/eller Furcellaria lumbricalis.

c) I alla andra havsområden, med undantag för Medelhavet där artikel 13 i förordning (EG) nr 1967/2006 är tillämplig, är det förbjudet att behålla ombord eller landa någon kvantitet marina organismer, såvida inte minst 95 % av levandevikten består av musslor, gastropoder och svampdjur.

Leden b och c i denna punkt ska inte tillämpas på oavsiktliga fångster av arter som omfattas av landningsskyldigheten i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana oavsiktliga fångster ska landas och räknas av mot kvoter.

3. När fler än ett nätredskap släpas samtidigt av ett eller flera fiskefartyg ska samtliga nät ha samma nominella maskstorlek. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 och i enlighet med artikel 29 för att föreskriva undantag från denna punkt i fall då användningen av flera nät med olika maskstorlekar leder till fördelar i fråga om bevarandet av marina biologiska resurser som minst motsvarar fördelarna med befintliga fiskemetoder.

4. Det är förbjudet att använda någon anordning som blockerar eller på annat sätt faktiskt gör maskorna i struten eller i någon annan del av släpredskapet mindre, liksom att ombord ha sådana anordningar som särskilt utformats i detta syfte. Denna punkt utesluter inte användningen av specificerade anordningar som används för att minska slitage på och förstärka släpredskapet, eller för att begränsa utsläpp av fångster i den främre delen av släpredskap.

5. Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa närmare regler för de tekniska specifikationerna för strutar och för de anordningar som avses i punkt 4. Dessa genomförandeakter ska grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga och tekniska rådgivning och får fastställa

a) restriktioner i fråga om garntjocklek,

b) restriktioner i fråga om omkretsen i struten,

c) restriktioner i fråga om användningen av nätmaterial,

d) konstruktion och fästanordningar för struten,

e) tillåtna anordningar för att minska slitage, och

f) tillåtna anordningar för att begränsa utsläpp av fångster.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.2.

Artikel 9

Allmänna restriktioner vad gäller användningen av passiva nätredskap och drivgarn

1. Det är förbjudet att ombord medföra eller lägga ut ett eller flera drivgarn vars individuella eller sammanlagda längd är mer än 2,5 km.

2. Det är förbjudet att använda drivgarn för att fiska efter de arter som förtecknas i bilaga III.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 är det förbjudet att ombord medföra eller lägga ut drivgarn i Östersjön.

4. Det är förbjudet att använda bottenstående nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn för att fånga nedanstående arter:

a) Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga).

b) Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus).

c) Havsbraxen (Brama brama).

d) Svärdfisk (Xiphias gladius).

e) Hajar tillhörande följande arter eller familjer: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, alla arter av familjerna Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae.

5. Genom undantag från punkt 4 får oavsiktliga fångster i Medelhavet på högst tre exemplar av de hajarter som avses i den punkten behållas ombord eller landas, under förutsättning att de inte är skyddade arter enligt unionsrätten.

6. Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än 200 m.

7. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 6 i denna artikel ska

a) särskilda undantag enligt vad som anges i del C punkt 6.1 i bilaga V, i del C punkt 9.1 i bilaga VI samt i del C punkt 4.1 i bilaga VII gälla där det karterade djupet är mellan 200 och 600 m,

b) utsättning av bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än 200 m vara tillåtet i Medelhavet.







AVSNITT 3

Skydd av känsliga arter och livsmiljöer

Artikel 10

Förbjudna fisk- och skaldjursarter

1. Det är förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta eller landa de arter av fisk och skaldjur som anges i bilaga IV till direktiv 92/43/EEG utom när undantag har beviljats enligt artikel 16 i det direktivet.

2. Utöver de arter som avses i punkt 1 är det förbjudet för unionsfartyg att fiska efter, behålla ombord, omlasta, landa, lagra, sälja, ställa ut eller erbjuda till försäljning de arter som förtecknas i bilaga I eller arter för vilka fiske är förbjudet enligt andra unionsrättsakter.

3. När de fångas oavsiktligt får de arter som avses i punkterna 1 och 2 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet, med undantag för möjliggörande av vetenskaplig forskning avseende oavsiktligt dödade exemplar i enlighet med tillämplig unionsrätt.

4. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att ändra förteckningen i bilaga I, när bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning visar att det är nödvändigt att ändra den förteckningen.

5. Åtgärder som antas enligt punkt 4 i den här artikeln ska syfta till att uppnå det mål som anges i artikel 4.1 b och får ta hänsyn till internationella avtal om skydd av känsliga arter.

Artikel 11

Fångster av marina däggdjur, havsfåglar och marina reptiler

1. Det är förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta eller landa de marina däggdjur och marina reptiler som avses i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG och de havsfågelarter som omfattas av direktiv 2009/147/EG.

2. När de fångas får de arter som avses i punkt 1 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas fria.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 är det tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av de marina arter som avses i punkt 1 och som fångats oavsiktligt, om denna verksamhet är nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning och för att möjliggöra vetenskaplig forskning på oavsiktligt dödade exemplar, under förutsättning att de berörda behöriga myndigheterna har fått full information i förväg så snart som möjligt efter fångsten och i enlighet med tillämplig unionsrätt.

4. En medlemsstat får, på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, införa mildrande åtgärder eller restriktioner för fartyg som för deras flagg vad gäller användningen av vissa redskap. Sådana åtgärder ska minimera och när så är möjligt eliminera fångsterna av de arter som avses i punkt 1 i den här artikeln och ska vara förenliga med de mål som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika strikta som de tekniska åtgärder som är tillämpliga enligt unionsrätten.

5. Åtgärder som antas enligt punkt 4 i den här artikeln ska syfta till att uppnå det mål som anges i artikel 4.1 b. Medlemsstaterna ska i kontrollsyfte informera andra berörda medlemsstater om bestämmelser som antas i enlighet med punkt 4 i den här artikeln. De ska också göra lämplig information om sådana åtgärder allmänt tillgänglig.

Artikel 12

Skydd av känsliga livsmiljöer och känsliga marina ekosystem

1. Det är förbjudet att använda de fiskeredskap som specificeras i bilaga II inom de relevanta områden som anges i den bilagan.

2. När bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning rekommenderar en ändring av förteckningen över områden i bilaga II, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 i denna förordning och enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att ändra bilaga II i enlighet härmed. När den antar sådana ändringar ska kommissionen ge särskild akt på att begränsa negativa effekter av att fiskeverksamheten flyttas till andra känsliga områden.

3. När de livsmiljöer som avses i punkt 1 eller andra känsliga livsmiljöer, inbegripet känsliga marina ekosystem, förekommer i vatten som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion får den medlemsstaten inrätta stängda områden eller vidta andra bevarandeåtgärder för att skydda sådana livsmiljöer, enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika strikta som åtgärder som är tillämpliga enligt unionsrätten.

4. Åtgärder som antas enligt punkterna 2 och 3 i den här artikeln ska syfta till att uppnå det mål som anges i artikel 4.1 c.







AVSNITT 4

Minsta referensstorlek för bevarande

Artikel 13

Minsta referensstorlek för bevarande

1. De minsta referensstorlekar för bevarande som anges i del A i bilagorna V–X till denna förordning ska gälla i syfte att

a) säkerställa skydd av unga exemplar av marina arter i enlighet med artikel 15.11 och 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013,

b) inrätta återhämtningsområden för fiskbestånd i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

c) utgöra minsta handelsstorlek i enlighet med artikel 47.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 ( 6 ).

2. Storleken på marina arter ska mätas i enlighet med bilaga IV.

3. När det föreskrivs mer än en metod för att mäta storleken på en marin art ska ett exemplar av arten inte anses underskrida minsta referensstorleken om den storlek som uppmätts enligt någon av dessa metoder är lika med eller större än minsta referensstorlek för bevarande.

4. Hummer, languster, musslor och snäckor som tillhör någon av de arter för vilka en minsta referensstorlek för bevarande fastställs i bilagorna V, VI och VII får endast behållas ombord hela och landas hela.







AVSNITT 5

Åtgärder för att minska utkast

Artikel 14

Pilotprojekt för undvikande av oönskade fångster

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i förordning (EU) nr 1380/2013 får medlemsstaterna genomföra pilotprojekt i syfte att utforska metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster. Sådana pilotprojekt ska beakta yttranden från relevanta rådgivande nämnder och grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

2. När resultaten av pilotstudierna eller annan vetenskaplig rådgivning visar att de oönskade fångsterna är betydande, ska de berörda medlemsstaterna sträva efter att fastställa tekniska åtgärder för att minska de oönskade fångsterna i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) nr 1380/2013.







KAPITEL III

REGIONALISERING

Artikel 15

Regionala tekniska åtgärder

1. Tekniska åtgärder fastställda på regional nivå anges i följande bilagor:

a) Bilaga V för Nordsjön.

b) Bilaga VI för nordvästliga vatten.

c) Bilaga VII för sydvästliga vatten.

d) Bilaga VIII för Östersjön.

e) Bilaga IX för Medelhavet.

f) Bilaga X för Svarta havet.

g) Bilaga XI för unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten.

h) Bilaga XIII för känsliga arter.

2. För att ta hänsyn till de berörda fiskenas regionala särdrag ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att ändra, komplettera, upphäva eller göra undantag från de tekniska åtgärder som anges i de bilagor som avses i punkt 1 i den här artikeln, inbegripet vid genomförande av landningsskyldigheten inom ramen för artikel 15.5 och 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013. Kommissionen ska anta sådana delegerade akter på grundval av en gemensam rekommendation som lämnats i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 och i enlighet med de relevanta artiklarna i kapitel III i denna förordning.

3. Med avseende på antagandet av sådana delegerade akter får medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse lämna gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast 24 månader och därefter 18 månader efter varje gång den rapport som avses i artikel 31.1 i den här förordningen lagts fram. De får även lämna sådana rekommendationer när de anser det vara nödvändigt.

4. De tekniska åtgärder som antas i enlighet med punkt 2 i denna artikel ska

a) syfta till att uppnå de övergripande och särskilda mål som anges i artiklarna 3 och 4 i denna förordning,

b) syfta till att uppnå de mål och uppfylla de villkor som anges i andra relevanta unionsrättsakter som antagits inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, i synnerhet i de fleråriga planer som avses i artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013,

c) genomsyras av de principer om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013,

d) åtminstone leda till fördelar i fråga om bevarandet av marina biologiska resurser som, i synnerhet i fråga om exploateringsmönster och skyddsnivån för känsliga arter och livsmiljöer, minst motsvarar de åtgärder som avses i punkt 1. Fiskeverksamhetens möjliga inverkan på de marina ekosystemen ska också beaktas.

5. Tillämpningen av villkoren för specifikationerna för maskstorlek i artikel 27 och i del B i bilagorna V–XI får inte leda till en försämring av de selektivitetsstandarder, i synnerhet vad gäller en ökning av fångsterna av ungfisk, som gäller den 14 augusti 2019 och ska syfta till att uppnå de övergripande och särskilda målen i artiklarna 3 och 4.

6. I de gemensamma rekommendationer som lämnas i syfte att anta de åtgärder som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna tillhandahålla vetenskapliga belägg till stöd för antagandet av dessa åtgärder.

7. Kommissionen får begära att STECF gör en bedömning av de gemensamma rekommendationer som avses i punkt 2.

Artikel 16

Art- och storleksselektivitet hos fiskeredskap

En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om storleksselektiva och artselektiva egenskaper hos redskap ska innehålla vetenskapliga belägg för att dessa åtgärder leder till selektivitetsegenskaper för specifika arter eller kombinationer av arter som minst motsvarar selektivitetsegenskaperna hos de redskap som anges i del B i bilagorna V–X och i del A i bilaga XI.

Artikel 17

Stängda områden eller områden med begränsningar för att skydda ungfisk och lekansamlingar

En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om del C i bilagorna V–VIII och X samt del B i bilaga XI eller för att inrätta nya stängda områden eller områden med begränsningar ska med avseende på sådana stängda områden eller områden med begränsningar innefatta följande:

a) Målet med stängningen.

b) Stängningens geografiska omfattning och varaktighet.

c) Restriktioner vad gäller specifika redskap.

d) Kontroll- och övervakningssystem.

Artikel 18

Minsta referensstorlek för bevarande

En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om del A i bilagorna V–X ska respektera målet att säkerställa skydd för unga exemplar av marina arter.

Artikel 19

Bestämmelser om realtidsstängningar och förflyttning

1. En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om införande av realtidsstängningar för att säkerställa skydd av känsliga arter eller av ansamlingar av ungfisk, lekande fisk eller skaldjursarter ska innefatta följande:

a) Stängningarnas geografiska omfattning och varaktighet.

b) Arter och tröskelnivåer som föranleder stängningen.

c) Regler om användning av redskap med hög selektivitet för tillträde till annars stängda områden.

d) Kontroll- och övervakningssystem.

2. En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om bestämmelser om förflyttning ska innefatta följande:

a) Arter och tröskelnivåer som föranleder en förflyttningsskyldighet.

b) Det avstånd med vilket ett fartyg ska förflytta sig bort från sin tidigare fiskeposition.

Artikel 20

Innovativa fiskeredskap

1. En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om användningen av innovativa fiskeredskap inom ett visst havsområde ska innehålla en bedömning av de sannolika effekterna av användningen av sådana redskap på målarterna och på känsliga arter och livsmiljöer. De berörda medlemsstaterna ska samla in lämpliga data som krävs för denna bedömning.

2. Användning av innovativa fiskeredskap ska inte tillåtas när de bedömningar som avses i punkt 1 visar att sådan användning kommer att leda till betydande negativa effekter på känsliga livsmiljöer och icke-målarter.

Artikel 21

Naturskyddsåtgärder

En gemensam rekommendation som lämnas in i syfte att anta de åtgärder som avses i artikel 15.2 i fråga om skydd av känsliga arter och livsmiljöer, får i synnerhet

a) innehålla förteckningar över de känsliga arter och livsmiljöer som utsätts för störst risk i samband med fiskeverksamheten inom den aktuella regionen på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning,

b) ange ytterligare eller alternativa åtgärder som kompletterar de åtgärder som avses i bilaga XIII när det gäller att minska oavsiktliga fångster av de arter som avses i artikel 11,

c) tillhandahålla information om hur väl de mildrande åtgärderna och övervakningssystemen fungerar,

d) ange åtgärder för att minska fiskeredskapens effekter på känsliga livsmiljöer,

e) ange restriktioner för användningen av vissa redskap eller införa totalförbud mot att använda vissa fiskeredskap inom ett område där sådana redskap utgör ett hot mot bevarandestatusen i det området för de arter som avses i artiklarna 10 och 11 eller mot andra känsliga livsmiljöer.

Artikel 22

Regionala åtgärder inom ramen för tillfälliga utkastplaner

1. När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i syfte att fastställa tekniska åtgärder i tillfälliga utkastplaner i enlighet med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 får dessa rekommendationer bland annat innehålla följande:

a) Specifikationer för fiskeredskap och regler för användningen av dem.

b) Specifikationer för ändringar av fiskeredskap eller användning av selektivitetsanordningar för att förbättra storleks- eller artselektiviteten.

c) Restriktioner för eller förbud mot användningen av vissa fiskeredskap och restriktioner för eller förbud mot fiskeverksamhet i vissa områden eller under vissa perioder.

d) Minsta referensstorlekar för bevarande.

e) Undantag som antagits på grundval av artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2. Syftet med de åtgärder som avses i punkt 1 i denna artikel ska vara att uppnå de mål som fastställs i artikel 3 och i synnerhet att skydda ungfisk eller lekansamlingar av fisk eller skaldjursarter.

Artikel 23

Pilotprojekt om fullständig dokumentation av fångster och utkast

1. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera den här förordningen genom att fastställa pilotprojekt för utformning av ett system för fullständig dokumentation av fångster och utkast på grundval av mätbara övergripande och särskilda mål, med sikte på en resultatbaserad fiskeriförvaltning.

2. De pilotprojekt som avses i punkt 1 får avvika från de åtgärder som fastställs i del B i bilagorna V–XI för ett specifikt område och under en period av högst ett år, under förutsättning att det kan påvisas att sådana pilotprojekt bidrar till att uppnå de övergripande och särskilda mål som anges i artiklarna 3 och 4 och, i synnerhet, syftar till att förbättra selektiviteten för fiskeredskapen eller fiskemetoderna i fråga eller på annat sätt minska miljöpåverkan. Denna ettårsperiod får förlängas med ytterligare ett år på samma villkor. Projektet ska begränsas till högst 5 % av fartygen i det fisket per medlemsstat.

3. När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer om inrättande av de pilotprojekt som avses i punkt 1 ska de tillhandahålla vetenskapliga belägg till stöd för antagandet av sådana pilotprojekt. STECF ska göra en bedömning av dessa gemensamma rekommendationer och offentliggöra denna bedömning. Inom sex månader efter projektets slutförande ska medlemsstaterna lämna in en rapport till kommissionen om resultatet, inbegripet en detaljerad utvärdering av ändringarna i fråga om selektivitet och annan miljöpåverkan.

4. STECF ska bedöma den rapport som avses i punkt 3. I händelse av en positiv bedömning av hur det nya redskapet eller den nya metoden bidrar till målet i punkt 2 får kommissionen lägga fram ett förslag i enlighet med EUF-fördraget i syfte att möjliggöra allmän användning av dessa redskap eller metoder. STECF:s bedömning ska offentliggöras.

5. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att komplettera den här förordningen genom att fastställa tekniska specifikationer för ett sådant system för fullständig dokumentation av fångster och utkast som avses i punkt 1 i den här artikeln.

Artikel 24

Genomförandeakter

1. Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer följande:

a) Specifikationer för selektionsanordningar som är fästa vid redskap enligt del B i bilagorna V–IX.

b) Närmare regler om specifikationerna för de fiskeredskap som beskrivs i del D i bilaga V med avseende på restriktioner rörande redskapsutformningen samt om de kontroll- och övervakningsåtgärder som ska antas av flaggmedlemsstaten.

c) Närmare regler om de kontroll- och övervakningsåtgärder som ska antas av flaggmedlemsstaten med avseende på användningen av de redskap som avses i bilaga V del C punkt 6, bilaga VI del C punkt 9 och bilaga VII del C punkt 4.

d) Närmare regler om de kontroll- och övervakningsåtgärder som ska antas för de stängda områden eller områden med begränsningar som beskrivs i bilaga V del C punkt 2 och bilaga VI del C punkterna 6 och 7.

e) Närmare regler om signalegenskaperna och användningsspecifikationerna för ljudskrämmare enligt vad som anges i bilaga XIII del A.

f) Närmare regler om utformningen och användningen av torilinor och förtyngda revar enligt vad som anges i bilaga XIII del B.

g) Närmare regler om specifikationerna för den flyktanordning för sköldpaddor som avses i bilaga XIII del C.

2. De genomförandeakter som avses i punkt 1 ska antas i enlighet med artikel 30.2.







KAPITEL IV

VETENSKAPLIG FORSKNING SAMT DIREKT UTSÄTTNING OCH FLYTTNING AV MARINA ARTER

Artikel 25

Vetenskaplig forskning

1. De tekniska åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser som utförs för vetenskapliga undersökningar under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a) Fiskeinsatserna ska utföras med tillstånd från och under överinseende av flaggmedlemsstaten.

b) Kommissionen och den medlemsstat som utövar överhöghet eller jurisdiktion över de vatten där fiskeinsatserna utförs (nedan kallad kustmedlemsstaten) ska minst två veckor i förväg informeras om avsikten att utföra sådana fiskeinsatser, med uppgifter om vilka fartyg som kommer att delta och om de vetenskapliga undersökningar som kommer att genomföras.

c) Det eller de fartyg som ska utföra fiskeinsatserna ska ha giltiga fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

d) Om kustmedlemsstaten så begär av flaggmedlemsstaten ska fartygets befälhavare vara skyldig att ta ombord en observatör från kustmedlemsstaten under fiskeinsatserna, förutom om detta inte är möjligt av säkerhetsskäl.

e) Fiskeinsatser som utförs av fiskefartyg i vetenskapligt syfte ska vara tidsbegränsade. När fiskeinsatser som utförs av fiskefartyg för specifik forskning inbegriper mer än sex fiskefartyg ska kommissionen minst tre månader i förväg få information av flaggmedlemsstaten och vid behov be om ett utlåtande från STECF för att bekräfta att denna nivå av deltagande är vetenskapligt motiverad. Om nivån av deltagande inte anses motiverad enligt STECF:s utlåtande ska den berörda medlemsstaten ändra villkoren för den vetenskapliga forskningen i enlighet med detta.

f) När trål med elektrisk ström används måste fartyg som bedriver vetenskaplig forskning följa ett särskilt vetenskapligt protokoll inom ramen för en vetenskaplig forskningsplan som har granskats eller godkänts av Ices eller STECF samt ett system för övervakning, kontroll och utvärdering.

2. Marina arter som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 i denna artikel får säljas, lagras, ställas ut eller erbjudas till försäljning, under förutsättning att de räknas av från kvoter i enlighet med artikel 33.6 i förordning (EG) nr 1224/2009, i förekommande fall, och

a) att de uppfyller de krav för minsta referensstorlekar för bevarande som anges i bilagorna IV–X till den här förordningen, eller

b) att de säljs för andra ändamål än för direkt human konsumtion.

Artikel 26

Direkt utsättning och flyttning

1. De tekniska åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser vars enda syfte är direkt utsättning eller flyttning av marina arter, under förutsättning att dessa insatser utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse.

2. Om den direkta utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters vatten ska kommissionen och alla dessa medlemsstater informeras minst 20 kalenderdagar i förväg om avsikten att utföra sådana fiskeinsatser.







KAPITEL V

VILLKOR FÖR SPECIFIKATIONER FÖR MASKSTORLEK

Artikel 27

Villkor för specifikationer för maskstorlek

1. De procentandelar av fångsten som avses i bilagorna V–VIII ska definieras som den högsta tillåtna procentandelen arter för de specifika maskstorlekar som anges i de bilagorna. Dessa procentandelar påverkar inte skyldigheten att landa fångster i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2. Procentandelarna ska beräknas som andelen i levandevikt av alla marina biologiska resurser som landas efter varje fiskeresa.

3. De procentandelar av fångsten som avses i punkt 2 får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover.

4. Vid tillämpning av denna artikel ska motsvarande vikt för hela havskräftor beräknas genom att havskräftstjärtarnas vikt multipliceras med tre.

5. Medlemsstaterna får utfärda fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009 för fartyg som för deras flagg då dessa bedriver fiske med de specifika maskstorlekar som anges i bilagorna V–XI. Sådana tillstånd får dras in tillfälligt eller återkallas om det konstateras att ett fartyg inte har uppfyllt de fastställda procentandelar för fångsten som anges i bilagorna V–VIII.

6. Denna artikel påverkar inte tillämpningen av förordning (EG) nr 1224/2009.

7. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 och i enlighet med artikel 29 för att ytterligare definiera begreppet riktat fiske med avseende på berörda arter i del B i bilagorna V–X och del A i bilaga XI. För detta ändamål ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i de berörda fiskena lämna in eventuella gemensamma rekommendationer första gången senast den 15 augusti 2020.







KAPITEL VI

TEKNISKA ÅTGÄRDER I NEAFC:S REGLERINGSOMRÅDE

Artikel 28

Tekniska åtgärder i NEAFC:s regleringsområde

Tekniska åtgärder som är tillämpliga i NEAFC:s regleringsområde anges i bilaga XII.







KAPITEL VII

FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 29

Utövande av delegeringen

1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2.2, 8.3, 10.4, 12.2, 15.2, 23.1, 23.5, 27.7 och 31.4 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 14 augusti 2019. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3. Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2.2, 8.3, 10.4, 12.2, 15.2, 23.1, 23.5, 27.7 och 31.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4. Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6. En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2.2, 8.3, 10.4, 12.2, 15.2, 23.1, 23.5, 27.7 och 31.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 30

Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av kommittén för fiske och vattenbruk, som inrättats genom artikel 47 i förordning (EU) nr 1380/2013. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i rådets förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.







KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 31

Översyn och rapportering

1. Senast den 31 december 2020 och därefter vart tredje år ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna och efter STECF:s utvärdering. Denna rapport ska bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå de mål som anges i artiklarna 3 och 4. Rapporten ska också hänvisa till rådgivning från Ices om de framsteg som har gjorts eller effekterna av innovativa redskap. Rapporten ska innehålla slutsatser om fördelarna eller de negativa effekterna för marina ekosystem, känsliga livsmiljöer och selektivitet.

2. Den rapport som avses i punkt 1 i denna artikel ska bland annat omfatta en bedömning av hur tekniska åtgärder bidragit till en optimering av exploateringsmönstren, såsom föreskrivs i artikel 3.2 a. För detta ändamål kan rapporten bland annat innehålla en selektivitetsindikator för de bestånd som fungerar som nyckelindikatorer för de arter som förtecknas i bilaga XIV, längden för optimal selektivitet (Lopt) jämfört med den genomsnittliga längd på fisk som fångas för varje år som omfattas.

3. På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att de övergripande och särskilda målen inte har uppfyllts, ska medlemsstaterna i den aktuella regionen, inom tolv månader efter det att den rapport som avses i punkt 1 lämnats in, lägga fram en plan som anger vilka åtgärder som kommer att vidtas för att bidra till att uppfylla dessa övergripande och särskilda mål.

4. Kommissionen får också föreslå Europaparlamentet och rådet nödvändiga ändringar av denna förordning, på grundval av den rapporten. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 15 och i enlighet med artikel 29 för att ändra den förteckning över arter som anges i bilaga XIV.

Artikel 32

Ändringar av förordning (EG) nr 1967/2006

Förordning (EG) nr 1967/2006 ska ändras på följande sätt:

a) Artiklarna 3, 8–12, 14, 15, 16 och 25 ska utgå.

b) Bilagorna II, III och IV ska utgå.

Hänvisningar till de upphävda artiklarna och bilagorna ska anses som hänvisningar till de relevanta bestämmelserna i den här förordningen.

Artikel 33

Ändringar av förordning (EG) nr 1224/2009

I kapitel IV i förordning (EG) nr 1224/2009 ska avdelning IV ändras på följande sätt:

a) Avsnitt 3 ska utgå.

b) Följande avsnitt ska läggas till:

”Avsnitt 4

Beredning som sker ombord och pelagiskt fiske

Artikel 54a

Beredning ombord

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av fysikalisk eller kemisk beredning av fisk för att framställa fiskmjöl, fiskolja eller liknande produkter eller att omlasta fångst i sådant syfte.

2. Punkt 1 ska inte tillämpas på

a) bearbetning eller omlastning av fiskavfall, eller

b) framställning av surimi ombord på ett fiskefartyg.

Artikel 54b

Fångsthanterings- och utkastrestriktioner för pelagiska fartyg

1. Det högsta avståndet mellan stängerna i vattenavskiljaren ska vara 10 mm på pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde enligt definitionen i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1236/2010.

Stängerna ska vara fastsvetsade. Om hål används i vattenavskiljaren i stället för galler får hålens diameter inte överstiga 10 mm. Hålen i de lutande rännorna före vattenavskiljaren får inte överstiga 15 mm i diameter.

2. Det är förbjudet för pelagiska fartyg som bedriver fiske i NEAFC:s konventionsområde att släppa ut fisk under fartygets vattenlinje från bufferttankar eller kyltankar för havsvatten (RSW-tankar).

3. Ritningar avseende fångsthanteringen och tömningsmöjligheten för pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde och som har certifierats av de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten, samt eventuella ändringar av dessa, ska av fartygets befälhavare sändas till de behöriga fiskerimyndigheterna i flaggmedlemsstaten. De behöriga myndigheterna i fartygens flaggmedlemsstat ska periodiskt kontrollera de inlämnade ritningarnas tillförlitlighet. Kopior av ritningarna ska alltid finnas ombord på fartyget.

Artikel 54c

Restriktioner för användningen av automatisk sorteringsutrustning

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg medföra eller använda utrustning för automatisk sortering efter storlek eller kön av sill, makrill och taggmakrill.

2. Det är dock tillåtet att medföra och använda sådan utrustning under förutsättning att

a) fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 70 millimeter eller en eller flera ringnotar/snörpvadar eller liknande fiskeredskap, eller

b) hela den fångst som lagligen får behållas ombord

i) förvaras i fruset tillstånd,

ii) den sorterade fisken omedelbart fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord, och

iii) utrustningen är installerad och placerad på fartyget på ett sådant sätt att det säkerställs att de marina arterna omedelbart fryses och inte kastas överbord.

3. Genom undantag från punkterna 1 och 2 i denna artikel får fartyg med tillstånd att fiska i Östersjön, Bälten eller Öresund medföra automatisk sorteringsutrustning i Kattegatt, förutsatt att ett fisketillstånd har utfärdats i enlighet med artikel 7. Fisketillståndet ska ange arter, områden, tidsperioder och alla andra erforderliga villkor för hur sorteringsutrustningen ska användas och medföras ombord.

4. Denna artikel ska inte tillämpas i Östersjön.”

Artikel 34

Ändring av förordning (EU) nr 1380/2013

Artikel 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska ersättas med följande:

”12. För arter som inte omfattas av landningsskyldigheten enligt punkt 1, får fångster av arter som underskrider minsta referensstorlek för bevarande inte behållas ombord utan ska omedelbart kastas tillbaka i havet, utom när de används som levande bete.”

Artikel 35

Ändring av förordning (EU) 2016/1139

I förordning (EU) 2016/1139 ska artikel 8 ändras på följande sätt:

a) I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 med avseende på följande tekniska åtgärder, i den utsträckning de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 ( *1 ).

b) Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2. De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3 i den här förordningen och vara förenliga med artikel 15.4 i förordning (EU) 2019/1241.”

Artikel 36

Ändring av förordning (EU) 2018/973

I förordning (EU) 2018/973 ska artikel 9 ändras på följande sätt:

a) I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder, i den utsträckning de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 ( *2 ).

b) Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2. De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3 i den här förordningen och vara förenliga med artikel 15.4 i förordning (EU) 2019/1241.”

Artikel 37

Ändring av förordning (EU) 2019/472

I förordning (EU) 2019/472 ska artikel 9 ändras på följande sätt:

a) I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder, i den utsträckning de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 ( *3 ).

b) Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2. De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3 i den här förordningen och vara förenliga med artikel 15.4 i förordning (EU) 2019/1241.”

Artikel 38

Ändring av förordning (EU) 2019/1022

I förordning (EU) 2019/1022 ska artikel 13 ändras på följande sätt:

a) I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

”1. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 för att komplettera denna förordning med avseende på följande tekniska åtgärder, i den utsträckning de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 ( *4 ).

b) Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2. De åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln ska bidra till att nå de övergripande mål som anges i artikel 3 i den här förordningen och vara förenliga med artikel 15.4 i förordning (EU) 2019/1241.”

Artikel 39

Upphävanden

Förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 40

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA I

FÖRBJUDNA ARTER

Arter för vilka det finns ett förbud mot att fiska efter, behålla ombord, omlasta, landa, lagra, sälja, ställa ut eller erbjuda till försäljning, vilka avses i artikel 10.2:

a) Följande sågfiskarter i alla unionens vatten:

i) Knivtandad sågfisk (Anoxypristis cuspidata).

ii) Dvärgsågfisk (Pristis clavata).

iii) Småtandad sågfisk (Pristis pectinata).

iv) Vanlig sågfisk (Pristis pristis).

v) Jättesågfisk (Pristis zijsron).

b) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i alla vatten.

c) Slätkäxa (Etmopterus pusillus) i unionens vatten i Ices-sektion 2a och Ices-delområde 4 samt i unionens vatten i Ices-delområdena 1, 5, 6, 7, 8, 12 och 14.

d) Manta (Manta alfredi) i alla unionens vatten.

e) Manta (Manta birostris) i alla unionens vatten.

f) Följande arter av släktet Mobula i alla unionens vatten:

i) Mindre djävulsrocka (Mobula mobular).

ii) Mobula rochebrunei.

iii) Mobula japanica.

iv) Mobula thurstoni.

v) Mobula eregoodootenkee.

vi) Mobula munkiana.

vii) Mobula tarapacana.

viii) Mobula kuhlii.

ix) Mobula hypostoma.

g) Svartbuksrocka (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i unionens vatten i Ices-sektionerna 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h och 7k.

h) Grårocka (Raja alba) i unionens vatten i Ices-delområdena 6, 7, 8, 9 och 10.

i) Hajrockor (Rhinobatidae) i unionens vatten i Ices-delområdena 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 12.

j) Havsängel (Squatina squatina) i alla unionens vatten.

k) Lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) vid fiske med något släpredskap inom vatten utanför en gräns om sex sjömil uppmätt från medlemsstaternas baslinjer i Ices-delområdena 1, 2 och 4–10 (unionens vatten).

l) Nordsjösik (Coregonus oxyrinchus) i Ices-sektionen 4b (unionens vatten).

m) Adriatisk stör (Acipenser naccarii) och europeisk stör (Acipenser sturio) i unionens vatten.

n) Rombärande langusthonor (Palinurus spp.) och rombärande hummerhonor (Homarus gammarus) i Medelhavet utom för direkt utsättning eller flyttning.

o) Stendadlar (Lithophaga lithophaga), skinkmusslor (Pinna nobilis) och självlysande borrmusslor (Pholas dactylus) i unionens vatten i Medelhavet.

p) Sjöborre (Centrostephanus longispinus).









BILAGA II

STÄNGDA OMRÅDEN FÖR SKYDD AV KÄNSLIGA LIVSMILJÖER

Vid tillämpning av artikel 12 ska följande restriktioner för fiskeverksamhet vara tillämpliga i de områden som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

DEL A

Nordvästliga vatten

1. Det är förbjudet att använda bottentrål eller liknande släpredskap, bottenstående nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn och bottensatta långrevar inom följande områden:

Belgica Mound Province: — 51°29,4′ N, 11°51,6′ V — 51°32,4′ N, 11°41,4′ V — 51°15,6′ N, 11°33,0′ V — 51°13,8′ N, 11°44,4′ V — 51°29,4′ N, 11°51,6′ V

Hovland Mound Province: — 52°16,2′ N, 13°12,6′ V — 52°24,0′ N, 12°58,2′ V — 52°16,8′ N, 12°54,0′ V — 52°16,8′ N, 12°29,4′ V — 52°04,2′ N, 12°29,4′ V — 52°04,2′ N, 12°52,8′ V — 52°09,0′ N, 12°56,4′ V — 52°09,0′ N, 13°10,8′ V — 52°16,2′ N, 13°12,6′ V

Nordvästra Porcupine Bank, område I: — 53°30,6′ N, 14°32,4′ V — 53°35,4′ N, 14°27,6′ V — 53°40,8′ N, 14°15,6′ V — 53°34,2′ N, 14°11,4′ V — 53°31,8′ N, 14°14,4′ V — 53°24,0′ N, 14°28,8′ V — 53°30,6′ N, 14°32,4′ V

Nordvästra Porcupine Bank, område II: — 53°43,2′ N, 14°10,8′ V — 53°51,6′ N, 13°53,4′ V — 53°45,6′ N, 13°49,8′ V — 53°36,6′ N, 14°07,2′ V — 53°43,2′ N, 14°10,8′ V

Sydvästra Porcupine Bank: — 51°54,6′ N, 15°07,2′ V — 51°54,6′ N, 14°55,2′ V — 51°42,0′ N, 14°55,2′ V — 51°42,0′ N, 15°10,2′ V — 51°49,2′ N, 15°06,0′ V — 51°54,6′ N, 15°07,2′ V

2. Alla pelagiska fartyg som fiskar i de områden som anges i punkt 1 ska

— vara uppförda på förteckningen över fartyg med tillstånd och vara utrustade med ett fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009,

— endast ha pelagiska redskap ombord,

— minst fyra timmar i förväg till det irländska centrumet för fiskerikontroll (FMC), enligt definitionen i artikel 4.15 i förordning (EG) nr 1224/2009, anmäla sin avsikt att gå in i ett område där känsliga djuphavshabitat är skyddade och samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk som finns ombord,

— ha ett driftsklart, fullt fungerande och säkert VMS-system (Vessel Monitoring System) som uppfyller alla respektive regler, när de befinner sig i något av de områden som anges i punkt 1,

— rapportera in VMS-uppgifter varje timme,

— informera det irländska centrumet för fiskerikontroll när de lämnar området och samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk som finns ombord, och

— ombord medföra trålar med 16–79 mm maskstorlek i struten.

3. Det är förbjudet att använda någon bottentrål eller liknande släpredskap inom följande område:

Darwin Mounds:

— 59°54′ N, 6°55′ V

— 59°47′ N, 6°47′ V

— 59°37′ N, 6°47′ V

— 59°37′ N, 7°39′ V

— 59°45′ N, 7°39′ V

— 59°54′ N, 7°25′ V

DEL B

Sydvästliga vatten

1. El Cachucho

1.1 Det är förbjudet att använda bottentrålar, bottenstående nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn och bottensatta långrevar inom följande områden:

— 44°12′ N, 5°16′ V

— 44°12′ N, 4°26′ V

— 43°53′ N, 4°26′ V

— 43°53′ N, 5°16′ V

— 44°12′ N, 5°16′ V

1.2 Fartyg som under 2006, 2007 och 2008 bedrev riktat fiske efter fjällbrosme (Phycis blennoides) med bottensatta långrevar får fortsätta att fiska i området söder om 44°00,00′ N förutsatt att de har ett fisketillstånd som utfärdats i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

1.3 Alla fartyg som har erhållit detta fisketillstånd ska oberoende av sin totallängd ha i bruk ett driftsklart, fullt fungerande och säkert VMS-system som uppfyller respektive regler, när de fiskar i det område som anges i punkt 1.1.

2. Madeira och Kanarieöarna

Det är förbjudet att använda bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn på djup som är större än 200 meter och bottentrålar eller liknande släpredskap inom följande områden:

— 27°00′ N, 19°00′ V

— 26°00′ N, 15°00′ V

— 29°00′ N, 13°00′ V

— 36°00′ N, 13°00′ V

— 36°00′ N, 19°00′ V

3. Azorerna

Det är förbjudet att använda bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn på djup som är större än 200 meter och bottentrålar eller liknande släpredskap inom följande områden:

— 36°00′ N, 23°00′ V

— 39°00′ N, 23°00′ V

— 42°00′ N, 26°00′ V

— 42°00′ N, 31°00′ V

— 39°00′ N, 34°00′ V

— 36°00′ N, 34°00′ V









BILAGA III

FÖRTECKNING ÖVER ARTER SOM ÄR FÖRBJUDNA FÖR FÅNGST MED DRIVGARN

— Långfenad tonfisk: Thunnus alalunga

— Blåfenad tonfisk: Thunnus thynnus

— Storögd tonfisk: Thunnus obesus

— Bonit: Katsuwonus pelamis

— Ryggstrimmig pelamid: Sarda sarda

— Gulfenad tonfisk: Thunnus albacares

— Svartfenad tonfisk: Thunnus atlanticus

— Tunnina: Euthynnus spp.

— Sydlig tonfisk: Thunnus maccoyii

— Auxider: Auxis spp.

— Havsbraxen: Brama rayi

— Spjutfiskar: Tetrapturus spp., Makaira spp.

— Segelfiskar: Istiophorus spp.

— Svärdfisk: Xiphias gladius

— Makrillgäddfiskar: Scomberesox spp., Cololabis spp.

— Guldmakrill: Coryphaena spp.

— Hajar: Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus, Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae, Lamnidae.

— Bläckfiskar: alla arter









BILAGA IV

MÄTNING AV STORLEKEN PÅ EN MARIN ORGANISM

1. Storleken på en fisk ska mätas på det sätt som visas i figur 1, från nosspetsen till stjärtfenans yttersta spets.

2. Storleken på en havskräfta (Nephrops norvegicus) ska mätas på det sätt som visas i figur 2 antingen

— som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till mitten av den bakre kanten av ryggskölden, eller

— som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.

När det gäller avskilda havskräftstjärtar, från framkanten av den första stjärtleden till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten. Stjärten ska mätas när den ligger plant utan att sträckas och på ryggsidan.

3. Storleken på en hummer (Homarus gammarus) från Nordsjön med undantag av Skagerrak eller Kattegatt ska mätas på det sätt som visas i figur 3 som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden.

4. Storleken på en hummer (Homarus gammarus) från Skagerrak eller Kattegatt ska mätas på det sätt som visas i figur 3, antingen

— som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till mitten av den bakre kanten av ryggskölden, eller

— som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.

5. Storleken på en languster (Palinurus spp.) ska mätas på det sätt som visas i figur 4, som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från pannhornens spets till mitten av den bakre kanten av ryggskölden.

6. Storleken på en mussla ska mätas på det sätt som visas i figur 5, tvärs över skalets längsta del.

7. Storleken på en spindelkrabba (Maja squinado) ska mätas på det sätt som visas i figur 6, som ryggsköldslängden mätt längs mittlinjen, från kanten av ryggskölden mellan pannhornen till den bakre kanten av ryggskölden.

8. Storleken på en krabbtaska (Cancer pagurus) ska mätas på det sätt som visas i figur 7 som ryggsköldens största bredd mätt vinkelrätt mot ryggsköldens mittlinje framifrån och bakåt.

9. Storleken på en valthornssnäcka (Buccinum spp.) ska mätas på det sätt som visas i figur 8 som skalets längd.

10. Storleken på en svärdfisk (Xiphias gladius) ska mätas på det sätt som visas i figur 9 som längden från underkäkens spets till stjärtfenans delning.

Figur 1 Fiskarter

Figur 2 Havskräfta

(Nephrops norvegicus)

Figur 3 Hummer

(Hommarus gammarus)

Figur 4 Languster

(Palinurus spp.)

Figur 5 Musslor

Figur 6 Spindelkrabbor

(Maja squinado)

Figur 7 Krabbtaska

(Cancer pagurus)

Figur 8 Valthornssnäcka

(Buccinum spp.)

Figur 9 Svärdfisk

(Xiphias gladius)









BILAGA V

NORDSJÖN ( 7 )

DEL A

Minsta referensstorlek för bevarande







Art Nordsjön Torsk (Gadus morhua) 35 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Gråsej (Pollachius virens) 35 cm Lyrtorsk (Pollachius pollachius) 30 cm Kummel (Merluccius merluccius) 27 cm Glasvarar (Lepidorhombus spp.) 20 cm Tungor (Solea spp.) 24 cm Rödspätta (Pleuronectes platessa) 27 cm Vitling (Merlangius merlangus) 27 cm Långa (Molva molva) 63 cm Birkelånga (Molva dypterygia) 70 cm Havskräfta (Nephrops norvegicus) Total längd: 85 mm Ryggsköldslängd: 25 mm Havskräftstjärtar: 46 mm Makrillar (Scomber spp.) 30 cm (4) Sill (Clupea harengus) 20 cm (4) Taggmakrillar (Trachurus spp.) 15 cm (4) Ansjovis (Engraulis encrasicolus) 12 cm eller 90 individer per kg (4) Havsabborre (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardin (Sardina pilchardus) 11 cm (4) Hummer (Homarus gammarus) 87 mm (ryggsköldslängd) Spindelkrabba (Maja squinado) 120 mm Kammusslor (Chlamys spp.) 40 mm Stor venusmussla (Ruditapes decussatus) 40 mm Liten venusmussla (Venerupis pullastra) 38 mm Japansk venusmussla (Venerupis philippinarum) 35 mm Venusmussla (Venus verrucosa) 40 mm Brun venusmussla (Callista chione) 6 cm Knivmusslor (Ensis spp.) 10 cm Spisula solida 25 mm Musslor (Donax spp.) 25 mm Knivmusslor (Pharus legumen) 65 mm Valthornssnäcka (Buccinum undatum) 45 mm Vanlig åttaarmad bläckfisk (Octopus vulgaris) 750 g Languster (Palinurus spp.) 95 mm (ryggsköldslängd) Djuphavsräka (Parapenaeus longirostris) 22 mm (ryggsköldslängd) Krabbtaska (Cancer pagurus) 140 mm (1) (2) (3) Stor kammussla (Pecten maximus) 100 mm Torsk (Gadus morhua) 30 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 27 cm Gråsej (Pollachius virens) 30 cm Lyrtorsk (Pollachius pollachius) — Kummel (Merluccius merluccius) 30 cm Glasvarar (Lepidorhombus spp.) 25 cm Tungor (Solea spp.) 24 cm Rödspätta (Pleuronectes platessa) 27 cm Vitling (Merlangius merlangus) 23 cm Långa (Molva molva) — Birkelånga (Molva dypterygia) — Havskräfta (Nephrops norvegicus) Total längd: 105 mm Havskräftstjärtar: 59 mm Ryggsköldslängd: 32 mm Makrillar (Scomber spp.) 20 cm (4) Sill (Clupea harengus) 18 cm (4) Taggmakrillar (Trachurus spp.) 15 cm (4) Hummer (Homarus gammarus) Total längd: 220 mm Ryggsköldslängd: 78 mm (1) I unionens vatten i Ices-sektion 4a. I Ices-sektionerna 4b och 4c ska en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm tillämpas. (2) I ett område inom Ices-sektionerna 4b och 4c, som avgränsas av en punkt vid 53°28′22″N, 0°09′24″O på Englands kust, en rät linje som förbinder denna punkt med 53°28′22″N, 0°22′24″O, gränsen sex sjömil från Förenade kungarikets gräns, och en rät linje som förbinder en punkt vid 51°54′06″N, 1°30′30″O med en punkt på Englands kust vid 51°55′48″N, 1°17′00″O, ska en minsta referensstorlek för bevarande på 115 mm tillämpas. (3) För krabbtaskor som fångas med burar, tinor eller mjärdar får högst 1 % av vikten av den totala fångsten krabbtaska bestå av avskilda klor. När krabbtaskor fångas med andra fiskeredskap får högst 75 kg avskilda krabbklor landas. (4) Genom undantag från artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska de minsta referensstorlekarna för bevarande för sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill inte tillämpas upp till 10 % i levandevikt av de totala fångster som behålls ombord av var och en av dessa arter.

DEL B

Maskstorlekar

1. Referensmaskstorlekar för släpredskap

1.1 Utan att det påverkar landningsskyldigheten ska fartyg använda en maskstorlek på minst 120 mm, eller minst 90 mm i Skagerrak och Kattegatt ( 8 ).

1.2 Utan att det påverkar landningsskyldigheten, och utan hinder av punkt 1.1, får fartyg använda mindre maskstorlekar enligt vad som förtecknas i följande tabell för Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt, förutsatt att

i) därmed förbundna villkor som anges i tabellen efterlevs, och att bifångster av torsk, kolja och gråsej inte överstiger 20 % av den totala fångsten mätt i levandevikt av alla marina biologiska resurser som landas efter varje fiskeresa, eller

ii) andra ändringar av selektiviteten tillämpas som har bedömts av STECF på begäran av en eller flera medlemsstater och godkänts av kommissionen. Dessa ändringar av selektiviteten ska leda till selektivitetsegenskaper för torsk, kolja och gråsej som är desamma som eller bättre än de för 120 mm.







Maskstorlek Geografiskt område Villkor Minst 100 mm (1) Nordsjön söder om 57° 30′ N Riktat fiske efter rödspätta och tunga med trål med trålbord, bomtrål och not/vad. En panel med minst 90 mm fyrkantsmaska ska monteras. Minst 80 mm (1) Ices-sektionerna 4b och 4c Riktat fiske efter tunga med bomtrålar. En panel med en maskstorlek på minst 180 mm monterad i den övre halvan av nätets främre del ska monteras. Riktat fiske efter vitling, makrill och arter som inte omfattas av fångstbegränsningar med bottentrålar. En panel med minst 80 mm fyrkantsmaska ska monteras. Minst 80 mm Nordsjön Riktat fiske efter havskräfta (Nephrops norvegicus). En panel med minst 120 mm fyrkantsmaska eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd eller likvärdig selektivitetsanordning ska monteras. Riktat fiske efter arter som inte omfattas av fångstbegränsningar och som inte förekommer någon annanstans i tabellen. En panel med minst 80 mm fyrkantsmaska ska monteras. Riktat fiske efter rockor. Minst 80 mm Ices-sektion 4c Riktat fiske efter tunga med trål med trålbord. En panel med minst 80 mm fyrkantsmaska ska monteras. Minst 70 mm (fyrkantsmaska) eller 90 mm (diagonalmaska) Skagerrak och Kattegatt Riktat fiske efter havskräfta (Nephrops norvegicus). En sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd eller likvärdig selektivitetsanordning ska monteras. Minst 40 mm Hela området Riktat fiske efter bläckfisk (Loliginidae, Ommastrephidae). Minst 35 mm Skagerrak och Kattegatt Riktat fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis). En sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd eller likvärdig selektivitetsanordning ska monteras. Minst 32 mm Hela området, utom Skagerrak och Kattegatt Riktat fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis). En sorteringsrist med högst 19 mm spaltavstånd eller likvärdig selektivitetsanordning ska monteras. Minst 16 mm Hela området Riktat fiske efter små pelagiska arter som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Riktat fiske efter vitlinglyra. En sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd ska monteras för fiske efter vitlinglyra. Riktat fiske efter hästräka och karamellräka. En separationstrål eller en sorteringsrist ska monteras i enlighet med nationellt eller regionalt fastställda regler. Mindre än 16 mm Hela området Riktat fiske efter tobisfiskar. (1) Det är förbjudet för fartyg att använda någon typ av bomtrål med en maskstorlek på mellan 32–99 mm norr om en linje som förbinder följande koordinater: en punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55° N, därefter österut till latitud 55°, longitud 5° O, därefter norrut till latitud 56° N och österut till en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56° N. Det är förbjudet att använda någon typ av bomtrål med en maskstorlek på 32–119 mm inom Ices-sektion 2a och den del av Ices-delområde 4 som ligger norr om 56°00′ N.

2. Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap och drivgarn

2.1 Utan att det påverkar landningsskyldigheten ska fartyg använda en maskstorlek på minst 120 mm.

2.2 Utan att det påverkar landningsskyldigheten och utan hinder av punkt 2.1 får fartyg använda mindre maskstorlekar enligt vad som förtecknas i följande tabell för Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt, förutsatt att därmed förbundna villkor som anges i tabellen efterlevs, och att bifångster av torsk, kolja och gråsej inte överstiger 20 % av den totala fångsten mätt i färsk vikt av alla marina biologiska resurser som landas efter varje fiskeresa.







Maskstorlek Geografiskt område Villkor Minst 100 mm Hela området Riktat fiske efter kolja, vitling, sandskädda och havsabborre. Minst 90 mm Hela området Riktat fiske efter plattfiskar eller arter som inte omfattas av fångstbegränsningar och som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Minst 50 mm Hela området Riktat fiske efter små pelagiska arter som inte förekommer någon annanstans i tabellen.

DEL C

Stängda områden eller områden med begränsningar

1. Stängning av ett område för att skydda tobisfiskar i Ices-sektionerna 4a och 4b.

1.1 Fiske efter tobisfiskar med något släpredskap med mindre än 32 mm maskstorlek i struten är förbjudet inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— Englands ostkust, latitud 55°30′ N

— 55°30′ N, 01°00′ V

— 58°00′ N, 01°00′ V

— 58°00′ N, 02°00′ V

— Skottlands ostkust, longitud 02°00′ V.

1.2 Fiske som bedrivs i vetenskapligt syfte är dock tillåtet för att övervaka tobisfiskbeståndet i området och verkningarna av stängningen.

2. Stängning av ett område för att skydda ungfisk av rödspätta i Ices-delområde 4.

2.1 Fartyg vars totallängd överstiger 8 m får inte använda någon form av bottentrål, bomtrål, snurrevad eller liknande släpredskap i de geografiska områden som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

a) Området innanför 12 sjömil utanför Frankrikes kust, norr om latitud 51°00′N, utanför Belgiens och Nederländernas kust, till latitud 53°00′ N, uppmätt från baslinjerna.

b) Det område som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater:

— En punkt på Danmarks västkust vid latitud 57°00′ N,

— 57°00′ N, 7°15′ O

— 55°00′ N, 7°15′ O

— 55°00′ N, 7°00′ O

— 54°30′N, 7°00′ O

— 54°30′ N, 7°30′ O

— 54°00′ N, 7°30′ O

— 54°00′ N, 6°00′ O

— 53°50′ N, 6°00′ O

— 53°50′ N, 5°00′ O

— 53°30′ N, 5°00′ O

— 53°30′ N, 4°15′ O

— 53°00′ N, 4°15′ O

— en punkt på Nederländernas kust vid latitud 53°00′N

— området innanför 12 sjömil utanför Danmarks västkust från 57°00′ N, norrut till Hirtshals fyr, uppmätt från baslinjerna.

2.2 Följande fartyg får fiska i det område som avses i punkt 2.1:

a) Fartyg vars maskinstyrka inte överstiger 221 kW och som använder bottentrålar eller snurrevadar.

b) Parfiskande fartyg vars sammanlagda maskinstyrka inte vid något tillfälle överstiger 221 kW, som använder parbottentrålar.

c) Fartyg vars maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda bottentrålar eller snurrevadar, och parfiskande fartyg vars sammanlagda maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda parbottentrålar, förutsatt att sådana fartyg inte bedriver riktat fiske efter rödspätta och tunga och iakttar de relevanta regler för maskstorlek som anges i del B i denna bilaga.

2.3 När fartyg som avses i punkt 2.2 a använder bomtrålar får inte bomlängden, eller om flera trålar används den sammanlagda längden, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiga eller kunna förlängas till mer än 9 m, förutom när de används tillsammans med redskap med en maskstorlek på mellan 16 och 31 mm. Fiskefartyg vars primära verksamhet är fiske efter hästräka (Crangon crangon) ska tillåtas använda bomtrålar vilkas sammanlagda bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 m när de används tillsammans med redskap med en maskstorlek mellan 80 och 99 mm förutsatt att ett kompletterande fisketillstånd har utfärdats för dessa fartyg.

2.4 Fartyg som får fiska i det område som avses i punkt 2.1 ska tas upp i en förteckning som ska lämnas in till kommissionen av varje medlemsstat. Den totala maskinstyrkan hos de fartyg som avses i punkt 2.2 a och som ingår i förteckningen får inte överstiga den totala maskinstyrka som uppgivits för varje medlemsstat den 1 januari 1998. De fartyg som får fiska ska inneha ett fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009.

3. Restriktioner för användningen av bomtrålar inom 12 sjömil från Förenade kungarikets kust

3.1 Det är förbjudet för alla fartyg att använda bomtrålar inom ett område av 12 sjömil utanför Förenade kungarikets kuster, uppmätt från territorialvattnens baslinjer.

3.2 Genom undantag från punkt 3.1 är fiske med bomtrålar inom det angivna området tillåtet, under förutsättning att

— fartygens maskinstyrka inte överstiger 221 kW och deras totallängd inte överstiger 24 m, och

— bommens längd eller den sammanlagda bomlängden, uppmätt som summan av varje bom, är högst 9 m eller inte kan förlängas till mer än 9 m, utom vid riktat fiske efter hästräka (Crangon crangon) med en minsta maskstorlek på mindre än 31 mm.

4. Restriktioner för skarpsillfiske för att skydda sill i Ices-sektion 4b

Fiske med något släpredskap med mindre än 32 mm maskstorlek i struten eller passiva nätredskap med mindre än 30 mm maskstorlek är förbjudet inom de geografiska områden som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet och under följande angivna perioder:

— 1 januari–31 mars och 1 oktober–31 december inom Ices statistiska område 39E8. Vid tillämpningen av denna förordning ska detta Ices-område vara begränsat av en linje som går rakt österut från Förenade kungarikets ostkust längs latitud 55°00′ N till en punkt vid longitud 1°00′ V, därifrån rakt norrut till en punkt vid latitud 55°30′ N och därifrån rakt västerut till Förenade kungarikets kust.

— 1 januari–31 mars och 1 oktober–31 december i de inre farvattnen i Moray Firth väster om longitud 3°30′ V, och de inre farvattnen i Firth of Forth väster om longitud 3°00′ V.

— 1 juli–31 oktober inom det geografiska område som begränsas av följande koordinater: — — Danmarks västkust vid latitud 55°30′ N — Latitud 55°30′ N, longitud 7°00′ O — Latitud 57°00′ N, longitud 7°00′ O — Danmarks västkust vid latitud 57°00′N

5. Särskilda bestämmelser för Skagerrak och Kattegatt i Ices-sektion 3a

5.1 Det är förbjudet att fiska med bomtrålar i Kattegatt.

5.2 Det är förbjudet för unionsfartyg att fiska efter, behålla ombord, omlasta, landa, lagra, sälja eller ställa ut lax och öring eller erbjuda lax och öring till försäljning.

5.3 Det är förbjudet att använda släpredskap med mindre än 32 mm maskstorlek i struten under perioden 1 juli–15 september i vatten som ligger inom tre sjömil från baslinjerna i Skagerrak och Kattegatt, såvida det inte gäller riktat fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis). För riktat fiske efter tånglake (Zoarces viviparus), smörbultar (Gobiidae) eller simpor (Cottus spp.) i syfte att användas som agn får nätredskap med vilken maskstorlek som helst användas.

6. Användning av passiva nätredskap i Ices-sektionerna 3a och 4a

6.1 I enlighet med artikel 9.7 a och genom undantag från del B punkt 2 i denna bilaga är det tillåtet att använda följande redskap i vatten där det karterade vattendjupet är mindre än 600 m:

— Bottenstående nät/garn som används för riktat fiske efter kummel med en maskstorlek på minst 100 mm och som inte är mer än 100 maskor djupa, när den totala längden på samtliga nät som används inte överstiger 25 km per fartyg och nedsänkningstiden är högst 24 timmar.

— Insnärjningsnät som används för riktat fiske efter marulk med en maskstorlek på minst 250 mm och som inte är mer än 15 maskor djupa, när den totala längden på samtliga nät som används inte överstiger 100 km och nedsänkningstiden är högst 72 timmar.

6.2 Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2336 ( 9 ) i karterade vattendjup på mindre än 600 m är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar som klassificeras som förbjudna i den här förordningen och annan unionslagstiftning registreras, i möjligaste mån inte komma till skada och omedelbart släppas. Djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska behållas ombord. Sådana fångster ska landas och räknas av mot kvoter. I fall då den berörda medlemsstaten saknar tillgång eller tillräcklig tillgång till en kvot får kommissionen tillämpa artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 6.1.

DEL D

Användning av trålar med elektrisk ström i Ices-sektionerna 4b och 4c

1. Fiske med trål med elektrisk ström är förbjudet i alla unionens vatten från och med den 1 juli 2021.

2. Under den övergångsperiod som löper ut den 30 juni 2021 ska fiske med trål med elektrisk ström i Ices-sektionerna 4b och 4c fortsätta att vara tillåtet enligt de villkor som anges i denna del och alla villkor som fastställs i enlighet med artikel 24.1 b i denna förordning avseende egenskaperna hos den elektriska ström som används och avseende de befintliga kontroll- och övervakningsåtgärderna söder om en linje (loxodrom) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55° N

— Öster om latitud 55° N, longitud 5° O

— Norr om latitud 56° N

— Öster om en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56° N

Följande villkor ska gälla:

a) Högst 5 % av varje medlemsstats bomtrålflotta använder trålar med elektrisk ström.

b) Den högsta strömstyrkan i kW för varje bomtrål överstiger inte bommens längd i meter multiplicerad med 1,25.

c) Den effektiva spänningen mellan elektroderna är högst 15 V.

d) Fartyget är utrustat med ett automatiskt dataförvaltningssystem som registrerar den högsta styrka som använts per bom och den effektiva spänningen mellan elektroderna under åtminstone de 100 senaste dragen. Obehöriga personer ska inte kunna ändra detta automatiska dataförvaltningssystem.

e) Det är förbjudet att använda skrapkätting(ar) framför underteln.

3. Inga fartyg ska beviljas ny licens under denna period.

4. Medlemsstaterna får fram till och med den 30 juni 2021, i vatten upp till 12 sjömil från baslinjerna som är under deras överhöghet eller jurisdiktion, vidta icke-diskriminerande åtgärder för att begränsa eller förbjuda användningen av trål med elektrisk ström. Medlemsstaterna ska informera kommissionen och de berörda medlemsstaterna om de åtgärder som vidtas enligt denna punkt.

5. Om kustmedlemsstaten så begär av flaggmedlemsstaten ska befälhavaren på ett fartyg som använder trål med elektrisk ström, i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 ( 10 ), ta ombord en observatör från kustmedlemsstaten under fiskeinsatserna.









BILAGA VI

NORDVÄSTLIGA VATTEN

DEL A







Minsta referensstorlek för bevarande Art Hela området Torsk (Gadus morhua) 35 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm Gråsej (Pollachius virens) 35 cm Lyrtorsk (Pollachius pollachius) 30 cm Kummel (Merluccius merluccius) 27 cm Glasvarar (Lepidorhombus spp.) 20 cm Tungor (Solea spp.) 24 cm Rödspätta (Pleuronectes platessa) 27 cm Vitling (Merlangius merlangus) 27 cm Långa (Molva molva) 63 cm Birkelånga (Molva dypterygia) 70 cm Havskräfta (Nephrops norvegicus) Havskräftstjärtar Total längd: 85 mm Ryggsköldslängd: 25 mm (1) 46 mm (2) Makrillar (Scomber spp.) 20 cm (6) Sill (Clupea harengus) 20 cm (6) Taggmakrillar (Trachurus spp.) 15 cm (6) Ansjovis (Engraulis encrasicolus) 12 cm eller 90 individer per kg (6) Havsabborre (Dicentrarchus labrax) 42 cm Sardin (Sardina pilchardus) 11 cm (6) Fläckpagell (Pagellus bogaraveo) 33 cm Hummer (Homarus gammarus) 87 mm Spindelkrabba (Maja squinado) 120 mm Kammusslor (Chlamys spp.) 40 mm Stor venusmussla (Ruditapes decussatus) 40 mm Liten venusmussla (Venerupis pullastra) 38 mm Japansk venusmussla (Venerupis philippinarum) 35 mm Venusmussla (Venus verrucosa) 40 mm Brun venusmussla (Callista chione) 6 cm Knivmusslor (Ensis spp.) 10 cm Spisula solida 25 mm Musslor (Donax spp.) 25 mm Knivmusslor (Pharus legumen) 65 mm Valthornssnäcka (Buccinum undatum) 45 mm Vanlig åttaarmad bläckfisk (Octopus vulgaris) 750 g Languster (Palinurus spp.) 95 mm Djuphavsräka (Parapenaeus longirostris) 22 mm (ryggsköldslängd) Krabbtaska (Cancer pagurus) 140 mm (3) (4) Stor kammussla (Pecten maximus) 100 mm (5) (1) I Ices-sektionerna 6a och 7a ska en total längd på 70 mm och en ryggsköldslängd på 20 mm tillämpas som minsta referensstorlek för bevarande. (2) I Ices-sektionerna 6a och 7a ska en minsta referensstorlek för bevarande på 37 mm tillämpas. (3) I unionens vatten i Ices-delområdena 5, 6 söder om 56° N och 7, utom Ices-sektionerna 7d, 7e, 7f, ska en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm tillämpas. (4) För krabbtaskor som fångas med burar, tinor eller mjärdar får högst 1 % av vikten av den totala fångsten krabbtaska bestå av avskilda klor. När krabbtaskor fångas med andra fiskeredskap får högst 75 kg avskilda krabbklor landas. (5) I Ices-sektion 7a norr om 52° 30′ N och Ices-sektion 7d ska en minsta referensstorlek för bevarande på 110 mm tillämpas. (6) Genom undantag från artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska de minsta referensstorlekarna för bevarande för sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill inte tillämpas upp till 10 % i färsk vikt av de totala fångster som behålls ombord av var och en av dessa arter.

Procentandelen sardin, ansjovis, sill, taggmakrill eller makrill som underskrider minsta referensstorlek för bevarande ska beräknas som andelen i färsk vikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentandelen får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

DEL B

Maskstorlekar

1. Referensmaskstorlekar för släpredskap

1.1 Utan att det påverkar landningsskyldigheten ska fartyg använda en maskstorlek på minst 120 mm ( 11 ), eller minst 100 mm i Ices-delområde 7b–7k.

1.2 Utan att det påverkar landningsskyldigheten och utan hinder av punkt 1.1 får fartyg använda mindre maskstorlekar enligt vad som förtecknas i följande tabell för nordvästliga vatten, förutsatt att

i) därmed förbundna villkor som anges i tabellen efterlevs, och att bifångster av torsk, kolja och gråsej inte överstiger 20 % av den totala fångsten mätt i färsk vikt av alla marina biologiska resurser som landas efter varje fiskeresa, eller

ii) andra ändringar av selektiviteten tillämpas som har bedömts av STECF på begäran av en eller flera medlemsstater och godkänts av kommissionen. Dessa ändringar av selektiviteten ska leda till selektivitetsegenskaper för torsk, kolja och gråsej som är desamma som eller bättre än de för 120 mm, eller 100 mm i Ices-delområde 7b–7k.







Maskstorlek Geografiskt område Villkor Minst 80 mm (1) Ices-delområde 7 Riktat fiske med bottentrål efter kummel, glasvar och marulk, eller riktat fiske med bottentrål efter vitling, makrill och arter som inte omfattas av fångstbegränsningar, och som inte förekommer någon annanstans i tabellen. En panel med minst 120 mm fyrkantsmaska ska monteras (4) (7). Riktat fiske efter tunga och arter som inte omfattas av fångstbegränsningar med trål med trålbord. En panel med minst 80 mm fyrkantsmaska ska monteras (4). Minst 80 mm Hela området Riktat fiske efter havskräfta (Nephrops Norvegicus) ( (3)). En panel med minst 120 mm fyrkantsmaska eller en sorteringsrist med högst 35 mm spaltavstånd eller likvärdig selektivitetsanordning ska monteras. Minst 80 mm Ices-sektionerna 7a, 7b, 7d, 7e, 7f, 7g, 7 h och 7j Riktat fiske efter tunga med bomtrålar. En panel med en maskstorlek på minst 180 mm (6) monterad i den övre halvan av nätets främre del ska monteras. Minst 80 mm Ices-sektionerna 7d och 7e Riktat fiske med bottentrål efter vitling, makrill och arter som inte omfattas av fångstbegränsningar, och som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Minst 40 mm Hela området Riktat fiske efter bläckfisk (Lolignidae, Ommastrephidae). Minst 16 mm Hela området Riktat fiske efter små pelagiska arter som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Riktat fiske efter hästräka och karamellräka. En separationstrål eller en sorteringsrist ska monteras i enlighet med nationellt fastställda regler. Mindre än 16 mm Hela området Riktat fiske efter tobisfiskar. (1) Detta påverkar inte tillämpningen av artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 494/2002. (2) Kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 av den 19 mars 2002 om fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för kummelbeståndets återhämtning i Ices-delområden III, IV, V, VI och VII samt i Ices-områden VIII a, b, d och e (EGT L 77, 20.3.2002, s. 8). (3) En maskstorlek på minst 70 mm ska gälla för fartyg som trålar med enkeltrål i Ices-sektion 7a. (4) Detta påverkar inte tillämpningen av artikel 2.5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 737/2012. (5) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 737/2012 av den 14 augusti 2012 om skydd av vissa bestånd i Keltiska havet (EUT L 218, 15.8.2012, s. 8). (6) Denna bestämmelse ska inte gälla i Ices-sektion 7d. (7) Denna bestämmelse ska inte gälla vid riktat fiske efter vitling, makrill och arter som inte omfattas av fångstbegränsningar i Ices-sektionerna 7d och 7e.

2. Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap och drivgarn

2.1 Utan att det påverkar landningsskyldigheten ska fartyg använda en maskstorlek på minst 120 mm ( 12 ).

2.2 Utan att det påverkar landningsskyldigheten och utan hinder av punkt 2.1 får fartyg använda mindre maskstorlekar enligt vad som förtecknas i följande tabell för nordvästliga vatten, förutsett att därmed förbundna villkor som anges i tabellen efterlevs, och att bifångster av torsk, kolja och gråsej inte överstiger 20 % av den totala fångsten mätt i färsk vikt av alla marina biologiska resurser som landas efter varje fiskeresa.







Maskstorlek Geografiskt område Villkor Minst 100 mm (1) Hela området Riktat fiske efter plattfiskar eller arter som inte omfattas av fångstbegränsningar och som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Riktat fiske efter vitling, sandskädda och havsabborre. Minst 50 mm Hela området Riktat fiske efter små pelagiska arter som inte förekommer någon annanstans i tabellen. Riktat fiske efter mulle. (1) I sektion 7d ska minst 90 mm gälla.

3. Denna del påverkar inte tillämpningen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/2034 ( 13 ), vad gäller de fisken som omfattas av den delegerade förordningen.

DEL C

Stängda områden eller områden med begränsningar

1. Stängt område för bevarande av torsk i Ices-sektion 6a

Under perioderna 1 januari–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva någon form av fiske med släpredskap eller passiva nätredskap i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 55°25′ N, 7°07′ V

— 55°25′ N, 7°00′ V

— 55°18′ N, 6°50′ V

— 55°17′ N, 6°50′ V

— 55°17′ N, 6°52′ V

— 55°25′ N, 7°07′ V

2. Stängt område för bevarande av torsk i Ices-sektionerna 7f och 7g

2.1 Under perioden 1 februari–31 mars varje år är det förbjudet att fiska i följande statistiska Ices-rektanglar: 30E4, 31E4, 32E3. Förbudet ska inte gälla inom sex sjömil från baslinjen.

2.2 Det är tillåtet att bedriva fiskeverksamhet med burar, tinor och mjärdar inom de specificerade områdena och tidsperioderna, under förutsättning att

i) inga andra fiskeredskap än burar, tinor och mjärdar förvaras ombord, och

ii) bifångster av en art som omfattas av landningsskyldigheten landas och räknas av från kvoter.

2.3 Riktat fiske efter små pelagiska arter med släpredskap med mindre än 55 mm maskstorlek är tillåtet under förutsättning att

i) inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller större medförs ombord, och

ii) bifångster av en art som omfattas av landningsskyldigheten landas och räknas av från kvoter.

3. Stängt område för bevarande av torsk i Ices-sektion 7a

3.1 Under perioden 14 februari–30 april varje år är det förbjudet att använda bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap, någon typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn eller något fiskeredskap med krokar inom den del av Ices-sektion 7a som avgränsas av Irlands ostkust och Nordirlands ostkust och av räta linjer som i angiven ordning förbinder följande geografiska koordinater enligt WGS84-systemet:

— En punkt på den östra kusten av Ards-halvön i Nordirland vid 54°30′ N

— 54°30′ N, 04°50′ V

— 53°15′ N, 04°50′ V

— en punkt på Irlands östra kust vid 53° 15′ N

3.2 Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som där anges, ska användning av bottentrålar vara tillåten förutsatt att sådana trålar är försedda med selektionsanordningar som har bedömts av STECF.

4. Rockallkoljebox i Ices-delområde 6

Allt fiske, utom med långrev, är förbjudet i de områden som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 57°00′ N, 15°00′ V

— 57°00′ N, 14°00′ V

— 56°30′ N, 14°00′ V

— 56°30′ N, 15°00′ V

— 57°00′ N, 15°00′ V

5. Stängt område för bevarande av havskräfta i Ices-sektionerna 7c och 7k

5.1 Riktat fiske efter havskräfta (Nephrops norvegicus) och därmed förbundna arter (dvs. torsk, glasvarar, marulk, kolja, vitling, kummel, rödspätta, lyrtorsk, gråsej, rockor, tunga, lubb, birkelånga, långa och pigghaj) är förbjudet under perioden 1 maj–31 maj varje år inom det geografiska område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt koordinatsystemet WGS84:

— 52°27′ N, 12°19′ V

— 52°40′ N, 12°30′ V

— 52°47′ N, 12°39,60′ V

— 52°47′ N, 12°56′ V

— 52°13,5′ N, 13°53,83′ V

— 51°22′ N, 14°24′ V

— 51°22′ N, 14°03′ V

— 52°10′ N, 13°25′ V

— 52°32′ N, 13°07,50′ V

— 52°43′ N, 12°55′ V

— 52°43′ N, 12°43′ V

— 52°38,80′ N, 12°37′ V

— 52°27′ N, 12°23′ V

— 52°27′ N, 12°19′ V

5.2 Det är tillåtet att transitera genom Porcupine Bank med de arter ombord som avses i punkt 5.1 i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

6. Särskilda bestämmelser för skydd av birkelånga i Ices-sektion 6a

6.1 Under perioden 1 mars–31 maj varje år är riktat fiske efter birkelånga förbjudet i de områden i Ices-sektion 6a som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

Skotska kontinentalsockelns rand

— 59°58′ N, 07°00′ V

— 59°55′ N, 06°47′ V

— 59°51′ N, 06°28′ V

— 59°45′ N, 06°38′ V

— 59°27′ N, 06°42′ V

— 59°22′ N, 06°47′ V

— 59°15′ N, 07°15′ V

— 59°07′ N, 07°31′ V

— 58°52′ N, 07°44′ V

— 58°44′ N, 08°11′ V

— 58°43′ N, 08°27′ V

— 58°28′ N, 09°16′ V

— 58°15′ N, 09°32′ V

— 58°15′ N, 09°45′ V

— 58°30′ N, 09°45′ V

— 59°30′ N, 07°00′ V

— 59°58′ N, 07°00′ V

Randen av Rosemary bank

— 60°00′ N, 11°00′ V

— 59°00′ N, 11°00′ V

— 59°00′ N, 09°00′ V

— 59°30′ N, 09°00′ V

— 59°30′ N, 10°00′ V

— 60°00′ N, 10°00′ V

— 60°00′ N, 11°00′ V

Detta innefattar inte det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 59°15′ N, 10°24′ V

— 59°10′ N, 10°22′ V

— 59°08′ N, 10°07′ V

— 59°11′ N, 09°59′ V

— 59°15′ N, 09°58′ V

— 59°22′ N, 10°02′ V

— 59°23′ N, 10°11′ V

— 59°20′ N, 10°19′ V

— 59°15′ N, 10°24′ V

6.2 En bifångst av birkelånga upp till ett tröskelvärde på sex ton får behållas ombord och landas. Om ett fartyg uppnår detta tröskelvärde på sex ton av birkelånga gäller följande:

a) Det ska omedelbart upphöra med fisket och lämna det område där det vistas.

b) Det får inte återinträda i något av områdena förrän fångsten har landats.

c) Det får inte kasta tillbaka någon kvantitet birkelånga i havet.

6.3 Under perioden 15 februari–15 april varje år är det förbjudet att använda bottentrålar, långrev och passiva nätredskap inom ett område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— 60°58,76′ N, 27°27,32′ V

— 60°56,02′ N, 27°31,16′ V

— 60°59,76′ N, 27°43,48′ V

— 61°03,00′ N, 27°39,41′ V

— 60°58,76′ N, 27°27,32′ V

7. Restriktioner för fiske efter makrill i Ices-sektionerna 7e, 7f, 7g och 7h

7.1 Riktat fiske efter makrill med släpredskap med mindre än 80 mm maskstorlek i struten eller med snörpvad/ringnot är förbjudet, med undantag för då vikten makrill inte överstiger 15 % i färsk vikt av den totala mängden makrill och andra marina organismer ombord som har fångats i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

— En punkt på Förenade kungarikets sydkust vid 02°00′ V

— 49° 30′ N, 2° 00′ V

— 49° 30′ N, 7° 00′ V

— 52° 00′ N, 7° 00′ V

— En punkt på Förena