1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 23 juli 1990
om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika
medlemsstater
(90/435/EEG)
(EGT L 225, 20.8.1990, s. 6)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Rådets direktiv 2003/123/EG av den 22 december 2003 L 7 41 13.1.2004
Ändrat genom:
►A1 Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
►A2 Akt om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Repu-
bliken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, RepublikenUngerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens
och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till
grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragenL 236 33 23.9.2003
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 23 juli 1990
om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotter-
bolag hemmahörande i olika medlemsstater
(90/435/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och
med beaktande av följande:
Att sammanföra bolag från olika medlemsstater kan vara nödvändigt
för att inom gemenskapen skapa betingelser liknande dem som råderpå en inre marknad och därmed säkerställa att den gemensamma mark-naden upprättas och fungerar väl. Sådana åtgärder bör inte hindras avrestriktioner, olägenheter eller snedvridning som beror på skattebe-
stämmelserna i medlemsstaterna. Det är därför nödvändigt att för
grupper av bolag från olika medlemsstater införa skatteregler som ärneutrala från konkurrenssynpunkt för att tillåta företagen att anpassasig till den gemensamma marknadens behov, att öka sin produktivitetoch att förbättra sin internationella konkurrensförmåga.
Sådana grupperingar kan leda till bildandet av koncerner med moder-
bolag och dotterbolag.
Gällande skattebestämmelser avseende förhållandet moderbolag och
dotterbolag från olika medlemsstater varierar avsevärt från medlemsstat
till medlemsstat och är generellt sett mindre fördelaktiga än de som ärtillämpliga på moderbolag och dotterbolag i samma medlemsstat.Samverkan mellan bolag från olika medlemsstater missgynnasdärigenom i jämförelse med samverkan mellan bolag i sammamedlemsstat. Det är nödvändigt att eliminera denna nackdel genom
införandet av ett gemensamt system för att underlätta grupperingar.
Då ett moderbolag i denna sin egenskap mottar utdelad vinst från ett
dotterbolag, måste den stat där moderbolaget är hemmahörande
— avstå från att beskatta sådan vinst, eller
— beskatta den men låta moderbolaget från skatten avräkna den på
denna vinst belöpande bolagsskatt som dotterbolaget har betalat.
Vidare är det för att åstadkomma skattemässig neutralitet nödvändigt
att den vinst som ett dotterbolag delar ut till sitt moderbolag undantasfrån källskatt. Tyskland och Grekland bör dock på grund av sina skatte-
systems speciella utformning och Portugal av budgetskäl tillåtas att
tillfälligtvis behålla ett källskattesystem.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Varje medlemsstat skall tillämpa detta direktiv
— på utdelning till bolag som är hemmahörande i denna stat från
dotterbolag i andra medlemsstater,
— på utdelning från bolag som är hemmahörande i denna stat till
moderbolag i andra medlemsstater,1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 2
(1) EGT nr C 39, 22.3.1969, s. 7 och ändring utsänd den 5 juli 1985.
(2) EGT nr C 51, 29.4.1970, s. 6.
(3) EGT nr C 100, 1.8.1969, s. 7.
▼M1
— på utdelning till i denna stat belägna fasta driftställen till bolag från
andra medlemsstater, från dotterbolag i en annan medlemsstat änden där det fasta driftstället är beläget,
— på utdelning från i denna stat belägna bolag till fasta driftställen
belägna i en annan medlemsstat till bolag i samma medlemsstat
där de är dotterbolag.
2. Detta direktiv skall inte hindra tillämpningen av sådana nationella
eller avtalsgrundade bestämmelser som behövs för förebyggande av
bedrägeri och annan oredlighet eller missbruk.
Artikel 2
►
M1 1.◄ I detta direktiv avses med ”bolag i en medlemsstat”
varje bolag som
a) drivs i någon av de associationsformer som är förtecknade i bilagan,
b) enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses vara skatterättsligt
hemmahörande i den staten och som inte enligt ett dubbelbeskatt-ningsavtal med tredje land anses ha hemvist utanför gemenskapen,och
c) är skyldigt att erlägga någon av följande skatter, eller någon skatt
som ersätter någon av dem, utan valmöjlighet eller rätt till skattebe-frielse:
— impôt des sociétés / vennootschapsbelasting i Belgien,
— selskabsskat i Danmark,— Körperschaftsteuer i Tyskland,—φόρος εισοδήµατος νοµικών προσώπων κερδοσκοπικού
χαρακτήρα i Grekland,
— impuesto sobre sociedades i Spanien,
— impôt sur les sociétés i Frankrike,— corporation tax i Irland,— imposta sul reddito delle persone giuridiche i Italien,
— impôt sur le revenu des collectivités i Luxemburg,
— vennootschapsbelasting i Nederländerna,— imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas i Portugal,— corporation tax i Förenade konungariket Storbritannien och
Nordirland,
— Körperschaftsteuer i Österrike,
— yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund i Finland,
— statlig inkomstskatt i Sverige,
—D a ňzpříjmůprávnických i Tjeckien,
— Tulumaks i Estland,
—Φόρος Εισοδήµατος i Cypern,
—u z ņēmumu ien ākuma nodoklis i Lettland,
— Pelno mokestis i Litauen,
— Társasági adó, osztalékadó i Ungern,
— Taxxa fuq l-income i Malta,— Podatek dochodowy od osób prawnych i Polen,— Davek od dobi čka pravnih oseb i Slovenien,
—d a ňz príjmov právnických osôb i Slovakien.
2. I detta direktiv avses med fast driftställe en stadigvarande plats
för affärsverksamhet belägen i en medlemsstat, från vilken ett i en
annan medlemsstat beläget bolags verksamhet helt eller delvis bedrivs,såvida vinsten från detta driftställe beskattas i den medlemsstat därdriftstället är beläget enligt gällande bilateralt skatteavtal eller, om ettsådant avtal saknas, enligt nationell lagstiftning.1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 3
▼B
▼A1
▼A2
▼M1
▼B
Artikel 3
1. ►M1 Vid tillämpningen av detta direktiv gäller följande:
a) Status som moderbolag skall i vart fall tillskrivas varje bolag i en
medlemsstat som uppfyller de villkor som anges i artikel 2 ochinnehar andelar motsvarande minst 20 % av kapitalet i ett i en
annan medlemsstat beläget bolag som uppfyller samma villkor.
Denna status skall också på samma villkor tillskrivas ett bolag i en
medlemsstat som innehar andelar motsvarande minst 20 % av kapi-talet i ett i samma medlemsstat beläget bolag, vilka andelar innehas
helt eller delvis av ett fast driftsställe för det i en annan medlemsstat
belägna förstnämnda bolaget.
Från och med den 1 januari 2007 skall innehavet av andelar minst
motsvara 15 %.
Från och med den 1 januari 2009 skall innehavet av andelar minst
motsvara 10 %.
b) Med dotterbolag avses det bolag vars kapital inbegriper de andelar
som avses i a. ◄
2. Utan hinder av punkt 1 skall medlemsstaterna ha möjlighet
— att genom bilateral överenskommelse ersätta kriteriet kapitalandel
med röstandel,
— att inte tillämpa detta direktiv på bolag i medlemsstaten som inte
under en oavbruten period av minst två år bibehåller ett innehavsom kvalificerar dem som moderbolag eller på de bolag i medlems-staten i vilka ett bolag från en annan medlemsstat inte bibehåller ettsådant innehav under en oavbruten period av minst två år.
Artikel 4
1. Då ett moderbolag eller ett fast driftställe till detta i kraft av
moderbolagets förbindelse med ett dotterbolag tar emot utdelning från
detta annat än i samband med att dotterbolaget träder i likvidation skallden stat där moderbolaget är hemmahörande och den stat där det fastadriftstället är beläget antingen
— avstå från att beskatta sådan utdelning, eller
— beskatta den men medge moderbolaget och det fasta driftstället rätt
att från den skatt de har att betala avräkna sådan på vinstutdel-
ningen belöpande bolagsskatt som har erlagts av dotterbolaget och
av eventuella underliggande dotterbolag, under förutsättning attvarje bolag och dess underliggande dotterbolag på varje nivåuppfyller kraven enligt artiklarna 2 och 3, upp till beloppet för denmotsvarande skatt som skall betalas.
1a. Inget i detta direktiv skall hindra den stat där moderbolaget är
hemmahörande från att betrakta ett dotterbolag som skattemässigt
transparent på grundval av den statens bedömning av den rättsliga
karaktär som dotterbolaget har som en följd av den lag enligt vilkenbolaget bildades och därför från att beskatta moderbolaget för dessandel av dess dotterbolags vinst allteftersom sådan vinst uppkommer.I detta fall skall den stat där moderbolaget är hemmahörande avståfrån att beskatta utdelning från dotterbolaget.
Den stat där moderbolaget är hemmahörande skall, när den bedömer
moderbolagets andel av dess dotterbolags vinst allteftersom sådan vinst
uppkommer, antingen undanta denna vinst från beskattning eller medgemoderbolaget rätt att från den skatt det har att betala avräkna den delav bolagsskatten som avser moderbolagets andel av vinsten och somerlagts av dotterbolaget och av eventuella underliggande dotterbolag,
under förutsättning att varje bolag och dess underliggande dotterbolag
på varje nivå uppfyller kraven enligt artiklarna 2 och 3, upp tillbeloppet för den motsvarande skatt som skall betalas.
2. Varje medlemsstat är dock bibehållen rätten att föreskriva att
eventuella kostnader som avser innehavet och eventuella förluster tillföljd av vinstutdelningen från dotterbolaget inte får dras av från den1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 4
▼M1
▼B
▼B
beskattningsbara vinsten i moderbolaget. Om de förvaltningskostnader
som avser innehavet i sådant fall fastställs schablonmässigt, får dettabelopp inte överstiga 5 % av den vinst som utdelats av dotterbolaget.
3. ►
M1 Punkterna 1 och 1a skall gälla till dess att ett gemensamt
system för bolagsbeskattning trätt i kraft och börjat tillämpas. ◄
Rådet skall vid lämplig tidpunkt anta de regler som skall tillämpas efter
den dag som avses i första stycket.
Artikel 5
1. ►M1 Vinstutdelning från ett dotterbolag till moderbolaget skall
vara befriad från källskatt. ◄
Artikel 6
Ett moderbolags medlemsstat får inte ta ut källskatt på vinst som
bolaget uppbär från ett dotterbolag.
Artikel 7
1. Termen ”källskatt” så som den används i detta direktiv skall inte
omfatta den förskottsbetalning av bolagsskatt som görs till den
medlemsstat där dotterbolaget är hemmahörande i samband med utdel-ning till moderbolaget.
2. Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av nationella eller
avtalsgrundade bestämmelser utformade för att förhindra eller minskaekonomisk dubbelbeskattning av utdelning, i synnerhet bestämmelsersom hänför sig till skattetillgodohavande till förmån för dem som
mottar utdelning.
Artikel 8
1. Medlemsstaterna skall senast den 1 januari 1992 sätta i kraft de
lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa dettadirektiv. De skall genast underrätta kommissionen härom.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som antas inom detområde som omfattas av detta direktiv.
Artikel 9
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 5
▼M1
▼B
▼M1
BILAGA
FÖRTECKNING ÖVER DE SLAG AV BOLAG SOM AVSES I ARTIKEL
2.1 a
a) Bolag som enligt belgisk rättsordning kallas ”société anonyme”/”naamloze
vennootschap”, ”société en commandite par actions”/”commanditaire
vennootschap op aandelen”, ”société privée à responsabilité limitée”/
”besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, ”société coopéra-
tive à responsabilité limitée”/”coöperatieve vennootschap met beperkte
aansprakelijkheid” eller ”société coopérative à responsabilité illimitée”/
”coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, ”société en
nom collectif”/”vennootschap onder firma”, ”société en commandite
simple”/”gewone commanditaire vennootschap”, offentliga företag som
antagit någon av de ovannämnda associationsformerna samt andra bolag
som bildats i enlighet med belgisk lagstiftning och som omfattas av belgisk
bolagsskatt.
b) Bolag som enligt dansk rättsordning kallas ”aktieselskab” eller ”anparts-
selskab”. Andra enligt bolagsskattelagen skattepliktiga bolag, i den
utsträckning deras beskattningsbara inkomst beräknas och beskattas enligt
de allmänna skatterättsliga bestämmelserna för ”aktieselskaber”.
c) Bolag som enligt tysk rättsordning kallas ”Aktiengesellschaft”, ”Komman-
ditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”,
”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, ”Erwerbs- und Wirtschaftsge-
nossenschaft” eller ”Betrieb gewerblicher Art von juristischen Personen des
öffentlichen Rechts”, samt andra bolag som bildats i enlighet med tysk
lagstiftning och som omfattas av tysk bolagsskatt.
d) Bolag som enligt grekisk rättsordning kallas ” αvώvυµη εταιρεία ” eller
”εταιρεία περιωρισµέ vης ευθύ vης (Ε.Π.Ε.) ” samt andra bolag som
bildats i enlighet med grekisk lagstiftning och som omfattas av grekisk
bolagsskatt.
e) Bolag som enligt spansk rättsordning kallas ”sociedad anónima”, ”sociedad
comanditaria por acciones” eller ”sociedad de responsabilidad limitada”
samt offentligrättsliga organ som fungerar enligt privaträttsliga regler. Andra
associationsformer som bildats i enlighet med spansk lagstiftning och som
omfattas av spansk bolagsskatt (Impuesto sobre Sociedades).
f) Bolag som enligt fransk rättsordning kallas ”société anonyme”, ”société en
commandite par actions”, ”société à responsabilité limitée”, ”société par
actions simplifiée”, ”société d'assurance mutuelle”, ”caisse d'épargne et de
prévoyance”, ”société civile”, som automatiskt omfattas av bolagsskatt,
”coopérative” eller ”union de coopératives”, industriella och affärsdrivande
offentliga organ och företag samt andra bolag som bildats i enlighet med
fransk lagstiftning och som omfattas av fransk bolagsskatt.
g) Bolag som bildats enligt irländsk rätt eller som i irländsk rätt betraktas som
bolag, organ som registrerats enligt Industrial and Provident Societies Act,
”building societies” som bildats enligt Building Societies Acts samt ”trustee
savings banks” i den mening som avses i Trustee Savings Banks Act från
1989.
h) Bolag som enligt italiensk rättsordning kallas ”società per azioni”, ”società
in accomandita per azioni”, ”società a responsibilità limitata”, ”società
cooperativa” eller ”società di mutua assicurazione” samt privata och offent-
liga organ vars verksamhet helt och hållet eller huvudsakligen är av
kommersiell karaktär.
i) Bolag som enligt luxemburgsk rättsordning kallas ”société anonyme”,
”société en commandite par actions”, ”société à responsabilité limitée”,
”société coopérative”, ”société coopérative organisée comme une société
anonyme”, ”association d'assurances mutuelles”, ”association d'épargne-
pension” eller ”entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de
l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements
publics et des autres personnes morales de droit public” samt andra bolag
som bildats i enlighet med luxemburgsk lagstiftning och som omfattas av
luxemburgsk bolagsskatt.
j) Bolag som enligt nederländsk rättsordning kallas ”naamloze vennootschap”,
”besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, ”open commandi-
taire vennootschap”, ”coöperatie”, ”onderlinge waarborgmaatschappij”,
”fonds voor gemene rekening”, ”vereniging op coöperatieve grondslag” eller
”vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstel-
ling optreedt” samt andra bolag som bildats i enlighet med nederländsklagstiftning och som omfattas av nederländsk bolagsskatt.
k) Bolag som enligt österrikisk rättsordning kallas ”Aktiengesellschaft”,
”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, ”Versicherungsverein auf Gegen-
seitigkeit”, ”Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, ”Betrieb1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 6
▼M1
gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts” eller ”Spark-
asse” samt andra bolag som bildats i enlighet med österrikisk lagstiftning
och som omfattas av österrikisk bolagsskatt.
l) Enligt portugisisk rättsordning bildade handelsrättsliga bolag, civilrättsliga
bolag i kommersiell form, kooperativ och offentliga företag.
m) Bolag som enligt finsk rättsordning kallas ”osakeyhtiö/aktiebolag”, ”osuus-
kunta/andelslag”, ”säästöpankki/sparbank” eller ”vakuutusyhtiö/
försäkringsbolag”.
n) Bolag som enligt svensk rättsordning kallas ”aktiebolag”, ”försäkringsaktie-
bolag”, ”ekonomiska föreningar”, ”sparbanker” eller ”ömsesidiga
försäkringsbolag”.
o) Bolag som bildats enligt lagstiftningen i Förenade kungariket.
p) Bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8
oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av
den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller
arbetstagarinflytande samt kooperativa föreningar som bildats enligt rådets
förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska
kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av
den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa
föreningar med avseende på arbetstagarinflytande.
q) Bolag i tjeckisk rätt som kallas ”akciová spole čnost”, ”spole čnost s ru čením
omezeným”.
r) Bolag i estnisk rätt som kallas ”täisühing”, ”usaldusühing”, ”osaühing”,
”aktsiaselts”, ”tulundusühistu”.
s) I cypriotisk rätt: ” εταιρείες ” enligt definitionen i inkomstskattelagstift-
ningen.
t) Bolag i lettisk rätt som kallas ”akciju sabiedr ība”, ”sabiedr ība ar ierobežotu
atbild ību”.
u) Bolag som är bildade enligt litauisk rättsordning.v) Bolag i ungersk rätt som kallas ”közkereseti társaság”, ”betéti társaság”,
”közös vállalat”, ”korlátolt felel ősségűtársaság”, ”részvénytársaság”, ”egye-
sülés”, ”szövetkezet”.
w) Bolag i maltesisk rätt som kallas ”Kumpaniji ta' Responsabilita' Limitata”,
”Soċjetajiet en commandite li l-kapital tag ħhom maqsum f'azzjonijiet”.
x) Bolag i polsk rätt som kallas ”spółka akcyjna”, ”spółka z ograniczon ąodpo-
wiedzialno ścią”.
y) Bolag i slovensk rätt som kallas ”delniška družba”, ”komanditna družba”,
”družba z omejeno odgovornostjo”.
z) Bolag i slovakisk rätt som kallas ”akciová spolo čnosť”, ”spolo čnosťs
ručením obmedzeným”, ”komanditná spolo čnosť”.1990L0435 — SV — 01.05.2004 — 003.001 — 7
▼A2