D.

ÅKERMARK I. Mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom växelbruk. II. Växelbruk innebär att grödorna på en viss åker följer andra grödor enligt en i förväg fastställd ordning. Normalt byts grödorna ut varje år, men det kan även ske med flera års mellanrum. För att skilja åkermark från fleråriga grödor (G) eller vall- och ängsmark (F) finns en gräns på fem år. Detta innebär att om en åker används för en och samma gröda i fem år eller mer utan att den föregående grödan avlägsnas och ersätts med en ny, betraktas det inte som åkermark. Vissa grödor som i regel betraktas som grönsaker, prydnadsväxter eller industrigrödor (t.ex. sparris, rosor, prydnadsbuskar som odlas för sina blommor eller blad, jordgubbar, humle) ingår dock i denna kategori, även om de upptar marken i mer än fem år. Åkermark omfattar grödor enligt kategorierna D/1-D/20 och D/23-D/35, mark i träda för vilken inga bidrag ges (D/21) samt mark för vilken bidrag utgår och där marken inte utnyttjas ekonomiskt (D/22). Areal med industrigrödor som odlas på uttagen mark införs under respektive rubrik, men redovisas också under rubrik I/8 b. D/1-D/8 Spannmål för produktion av säd (inklusive utsäde) II. Utom spannmål som skördas innan den gått till mognad eller grönskördas eller används som grönfoder. Dessa redovisas under D/18. D/1 Vanligt vete och spelt I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. samt Triticum monococcum L. D/2 Durumvete I. Triticum durum Desf. D/3 Råg I. Secale cereale L. Inbegripet blandningar av råg och annan höstsäd. D/4 Korn I. Hordeum vulgare L. D/5 Havre I. Avena sativa L. Inbegripet blandningar av havre och annan vårsäd. D/6 Majs I. Majs (Zea mays L.) som skördas till spannmål. II. Majs som skördas för hand, majsplockningsmaskin, majsskalningsmaskin eller skördetröska, oavsett användning, inbegripet spannmål för ensilering. Även spannmål som skördas tillsammans med delar av kolven, men med en fukthalt högre än 20 % och som används för ensilering (s.k. Corn-Cob-Mix, CCM) ingår här. Sockermajskolvar som används som människoföda redovisas under D/14. D/7 Ris I. Oryza sativa L. D/8 Övrig spannmål för produktion av säd I. Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som inte redovisas någon annanstans under D/1-D/7. II. De grödor som skall redovisas här är bland annat durra (Sorghum bicolor × Sorghum sudanense), rågvete (Triticosecale Wittmack) och hirs (Panicum miliaceum L.). Bovete (Fagopyrum esculentum) och kanariegräs (Phalaris canariensis L.) ingår också här, eftersom de odlas och bearbetas på samma sätt som spannmål. D/9 Proteingrödor för spannmålsproduktion (inklusive utsäde och blandningar av baljväxter och spannmål) I. Grödor som sås och skördas främst för sitt proteininnehåll. II. Proteingrödor som skördas omogna redovisas under D/14 eller D/18, beroende på vad de används till. Dessa grödor består huvudsakligen av baljväxter. D/9 e) Ärter, bondbönor och lupiner I. Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp. som renbestånd, som skördas mogna till spannmål. D/9 f) Linser, kikärter och vicker I. Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz eller Vicia varia som renbestånd, som skördas mogna till spannmål. D/9 g) Övriga proteingrödor som skördas torra I. Grödor som sås och skördas mogna till spannmål, främst för sitt proteininnehåll, och som inte nämns någon annanstans. D/10 Potatis (inbegripet tidig potatis och utsädespotatis) I. Solanum tuberosum L. D/11 Sockerbetor (exklusive betor för fröproduktion) I. Beta vulgaris L. avsedd för sockerindustrin och alkoholframställning. D/12 Foderrotfrukter (exklusive utsäde) I. Foderbetor (Beta vulgaris L.) och arter av kål (Brassicae) avsedda för foder och andra växter som odlas främst för sina rötter till foder och som inte nämns någon annanstans. II. Alla arter inom Brassicae-släktet avsedda för foder ingår under denna rubrik, oberoende av om det är deras rot eller stjälk som används till foder. Andra exempel är jordärtskocka (Helianthus tuberosus L.), sötpotatis (Ipomoea batatas (L.) Lam.), palsternacka (Pastinaca sativa L.), jams (Discorea spp.) och maniok (Manihot esculenta Crantz). D/23-D/35 Industrigrödor I. Växter som normalt inte säljs direkt till konsumenten eftersom de behöver förädlas industriellt innan de når slutanvändaren. II. Inklusive utsäde till oljefröväxter, men exklusive utsäde och sättplantor till fiberväxter, humle, tobak och andra industrigrödor. D/23 Tobak I. Nicotiana tabacum L. D/24 Humle I. Humulus lupulus L. D/25 Bomull I. Gossypium spp. D/26 Raps och rybs I. Brassica napus L. och Brassica rapa som odlas för oljeproduktion och skördas mogna. D/27 Solrosfrö I. Helianthus annuus L. D/28 Sojabönor I. Glycine max L. D/29 Linfrö (oljelin) I. Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för oljeframställning. D/30 Andra oljefröväxter I. Andra växter som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas mogna och som inte nämns någon annanstans. II. Exempel på sådana kan vara senap (Sinapis alba L.), vallmo (Papaver somniferum L.), sesamfrö (Sesamum indicum L.), jordmandel (Cyperus esculentus L.) och jordnöt (Arachis hypogea). D/31 Lin I. Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för fiberframställning. D/32 Hampa I. Cannabis sativa L. D/33 Övriga textilväxter I. Andra växter som odlas främst för sitt fiberinnehåll och som inte nämns någon annanstans. II. Hit hör t.ex. jute (Corchorus capsularis), manillahampa (Musa textilis), sisalhampa (Agave sisalana) och kenaf (Hibiscus cannabinus). D/34 Aromatiska växter och medicinalväxter II. De huvudsakliga aromatiska växterna och medicinalväxterna är: Angelica (Angelica spp.), belladonna (Atropa spp.), kamomill (Matricaria spp.), kummin (Carum spp.), digitalis (Digitalis spp.), gentiana (stålört) (Gentiana spp.), isop (Hyssopus spp.), jasmin (Jasminum spp.), lavendel (Lavandula spp.), mejram (Origanum spp.), citronmeliss (Melissa spp.), mynta (Mentha spp.), vallmo (Papaver spp.), vintergröna (Vinca spp.), psyllium (Psyllium spp.), saffran (Curcuma spp.), salvia (Salvia spp.), ringblomma (Calendula spp.), vänderot (Valeriana spp.) m.fl. D/35 Industrigrödor som inte nämns någon annanstans I. Andra industrigrödor som inte nämns någon annanstans. II. Hit hör t.ex. cikoria (Cichorium intibus L.) och sockerrör (Saccharum officinarum L.). D/14 och D/15 Färska grönsaker, meloner, jordgubbar II. Odlad svamp (I/2) ingår inte. D/14 Färska grönsaker, meloner, jordgubbar på friland eller under lågt (som inte ger tillträde) skydd D/14 a) I kombination med jordbruksgrödor I. Grönsaker, meloner, jordgubbar odlade i växelbruk med andra jordbruksgrödor. II. Grönsaker i kombination med jordbruksgrödor är mestadels - men inte alltid - avsedda för industriell förädling snarare än att släppas ut direkt på marknaden. Här utgår man ifrån jordbruksföretagets växelbruk. Om de arealer där grönsaker odlas växlas med andra grödor än trädgårdsgrödor (D/14 och D/16) sker detta ”i kombination med jordbruksgrödor”. D/14 b) Handelsträdgårdsodling I. Grönsaker, meloner och jordgubbar odlade i växelbruk med andra trädgårdsgrödor (D/14 och D/16). II. Grönsaker från handelsträdgårdar är ofta - men inte alltid - avsedda direkt för marknaden snarare än för industriell förädling. Här utgår man ifrån växelbruket på åkern. Om de arealer där grönsaker odlas endast växlas med andra trädgårdsgrödor (D/14 och D/16) anses denna mark vara en handelsträdgårdsodling. D/15, D/17 och G/7 Odling under glas eller högt (åtkomligt) skydd I. Grödor vilka under hela odlingsperioden eller under större delen av den odlas i växthus eller annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast). II. Detta omfattar inte plastfilm som läggs direkt på marken, eller mark under glaskupor eller tunnlar som man inte kan stå rak i, samt flyttbara glastäckta bänkar. För flyttbara växthus eller annat högt skydd är den areal som anges den totala areal som faktiskt är täckt under de föregående tolv månaderna (de läggs ihop för att beräkna den totala täckta arealen), inte bara den areal som täcks av anläggningen vid någon tidpunkt. Arealer med grödor som odlas dels under glas och dels på friland anses vara odlade under glas, såvida inte perioden under glas är mycket begränsad. Om samma areal under glas används mer än en gång anges den endast en gång. För växthus med odling i våningar räknas endast basytan. D/16 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor), på friland eller under lågt täckande skydd (som inte ger tillträde) D/17 Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) under glas eller annat skydd (som inte ger tillträde) D/18 Foderväxter I. Alla ”gröna” jordbruksgrödor som är avsedda att användas till foder och som odlas i växtföljd och upptar samma mark kortare tid än fem år (ettåriga eller fleråriga foderväxter). II. Dessa ”gröna” (till skillnad från dem som skördas mogna till spannmål) grödor används i regel som betesmark eller skördas i grönt tillstånd, men kan även skördas i torrt tillstånd, t.ex. torkat hö. I regel skördas hela växten, utom rötterna, och används till foder. Hit hör även sådana grödor som inte används av jordbruksföretagen själva utan säljs - antingen för att användas direkt av andra jordbruksföretag eller till industrin. Spannmål, industrigrödor och andra jordbruksgrödor som skördas och/eller konsumeras omogna som foder ingår. Foderrotfrukter (D/12) ingår inte. D/18 a) Slåtter- och betesvall på åker I. Gräsväxter för bete, hö eller ensilage som ett led i normal växtföljd, som varar under minst ett och högst fem skördeår och som besåtts med gräs eller gräsblandningar. Arealen bryts upp genom plöjning eller annan markberedning, eller också förstörs växterna på annat sätt, t.ex. med herbicider, innan arealen sås på nytt. II. Hit hör blandningar av huvudsakligen gräsväxter och andra fodergrödor (vanligen baljväxter), för bete eller som skördas omogna eller som torkat hö. Ettåriga gräsväxter (som varar mindre än ett skördeår) ingår inte. D/18 b) Andra grönfoderväxter I. Andra huvudsakligen ettåriga foderväxter (t.ex. vicker, fodermajs, spannmål som skördas och/eller konsumeras omogen som foder, baljväxter). D/18 b) i) Grönfodermajs (majs för ensilage) I. Majs (Zea mays L.) som odlas för ensilage. II. Alla former av fodermajs som inte skördas till spannmål (helkolv, delar av eller hela växten). Detta omfattar omogen majs som konsumeras direkt av djur (utan ensilage) och hela kolvar (frö + stam + täckblad) som skördas till foder eller ensilage. D/18 b) iii) Övriga foderväxter I. Andra jordbruksgrödor som är avsedda att användas till foder, skördas i omoget tillstånd och som inte nämns någon annanstans. II. Hit hör olika klöverarter, ettåriga eller fleråriga, t.ex. blodklöver (Trifolium incarnatum L.), rödklöver (T. pratense L.), vitklöver (T. repens L.), alexandrinerklöver (T. alexandrinum), doftklöver (T. resupinatum) samt olika slags luserner. Hit hör även blandningar av huvudsakligen baljväxter (vanligtvis > 80 %), fodergrödor och gräsväxter som skördas omogna eller som torkat hö. Vidare omfattas följande: ettåriga grödor såsom spannmål, ettåriga rajgräs, ettårig durra, vissa ettåriga växter som vitgröe (Poa annua L.), växter tillhörande andra familjer, t.ex. korsblommiga växter, som inte nämns någon annanstans (raps m.fl.) samt honungsfacelia (Phacelia tanacetifolia Benth), om de skördas i omoget tillstånd. Grönfodermajs ingår inte. D/19 Utsäde och sättplantor på åkermark I. Arealer som producerar utsäde och sättplantor för avsalu, med undantag av spannmål, ris, baljväxter, potatis och oljefröväxter. Utsäde och sättplantor för jordbruksföretagets egna behov (t.ex. kål- eller salladsplantor) redovisas under tillämplig rubrik. II. Utsäde till grönfoderväxter ingår. D/20 Övriga grödor på åkermark I. Grödor på åkermark som inte tagits med under D/1-D/19 eller under D/21-D/35. II. Till denna rubrik hör endast grödor med ringa ekonomiskt värde och bör endast omfatta växter som inte kan sorteras in under någon annan rubrik. Blandningar av grödor bör i möjligaste mån redovisas under en annan rubrik, antingen enligt definitionen under respektive variabel eller, om ingenting nämns där, under den gröda som har det högsta ekonomiska värdet. Om en gröda inte kan redovisas separat bör den sammanföras med liknande grödor snarare än med grödor i en annan kategori. Exempelvis bör små arealer med oljelin inte tas upp här utan under ”andra oljefröväxter”. D/21 och D/22 Träda II. Träda får inte förväxlas med efter varandra följande grödor (I/1) eller outnyttjad jordbruksareal (H/1). Det som särskilt kännetecknar träda är att marken får återhämta sig, normalt i ett helt skördeår. Träda kan vara 1. mark helt utan grödor, 2. mark med naturlig växtlighet som kan användas till foder eller plöjas ned, 3. mark som besås uteslutande för produktion av gröngödsel (grönträda). D/21 Träda för vilken inga bidrag ges I. All mark som ingår i växtföljden, oavsett om den brukas eller inte, men som inte producerar någon skörd under ett helt skördeår och för vilken inga ekonomiska bidrag eller stöd utbetalas. D/22 Träda för vilken bidrag utgår och där marken inte utnyttjas ekonomiskt I. Areal för vilken jordbruksföretaget är berättigat till ekonomiskt stöd för främjande av uttag av åkermark i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1251/1999 ( 8 ), eller i förekommande fall den senaste lagstiftningen. Om det finns liknande nationella program skall områden som omfattas av dessa också räknas in under denna variabel. Areal som omfattas av program där arealen tas ur produktion under mer än fem år skall redovisas under H/1 + H/3. II. Åkermark som omfattas av program där annan produktion än livsmedelsproduktion är tillåten och faktiskt odlas enligt avtal redovisas på annat håll under D/1-D/20 eller D/23-D/35.