Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1881/2006
av den 19 december 2006
om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel
(Text av betydelse för EES)
(EUT L 364, 20.12.2006, s. 5)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Kommissionens förordning (EG) nr 1126/2007 av den 28 september
2007L 255 14 29.9.2007
►M2 Kommissionens förordning (EG) nr 565/2008 av den 18 juni 2008 L 160 20 19.6.2008
►M3 Kommissionens förordning (EG) nr 629/2008 av den 2 juli 2008 L 173 6 3.7.2008
►M4 Kommissionens förordning (EU) nr 105/2010 av den 5 februari 2010 L 35 7 6.2.2010
►M5 Kommissionens förordning (EU) nr 165/2010 av den 26 februari 2010 L 50 8 27.2.20102006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —1
▼B
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1881/2006
av den 19 december 2006
om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i
livsmedel
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari
1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen
i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och
av följande skäl:
(1) Kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 av den 8 mars
2001 om fastställande av högsta tillåtna halt för vissa främmandeämnen i livsmedel (
2) har genomgått omfattande ändringar vid ett
flertal tillfällen. Gränsvärdena för vissa främmande ämnen bör
ändras med hänsyn till ny information och utveckling inom Co-
dex Alimentarius. Samtidigt bör texten förtydligas på lämpligaställen. Förordning (EG) nr 466/2001 bör därför ersättas.
(2) För att skydda folkhälsan är det nödvändigt att hålla halten avfrämmande ämnen på en acceptabel toxikologisk nivå.
(3) Med tanke på de skillnader som finns mellan medlemsstaternaslagstiftning, och den risk för konkurrenssnedvridning som följer
av detta, måste åtgärder för vissa främmande ämnen vidtas på
gemenskapsnivå för att säkerställa en enhetlig marknad, samtidigtsom proportionalitetsprincipen måste beaktas.
(4) Gränsvärdena bör sättas så låga som rimligtvis är möjligt medhjälp av god jordbruks-, fiske- och tillverkningssed och medhänsyn till den risk konsumtionen av livsmedlet medför. Närdet gäller främmande ämnen som anses vara genotoxiska ochcancerframkallande eller i fall där befolkningen eller sårbara be-folkningsgrupper för närvarande utsätts för en exponering somligger nära eller överskrider gränsen för tolerabelt intag, börgränsvärdet vara så lågt som rimligtvis är möjligt (ALARA). Pådetta sätt kan man se till att livsmedelsföretagen vidtar åtgärderför att i så hög grad som möjligt förebygga och minska konta-mineringen för att skydda folkhälsan. Spädbarn och småbarn ut-gör en sårbar grupp och för att skydda deras hälsa är det ärlämpligt att fastställa så låga gränsvärden som möjligt, vilkakan efterlevas genom strikt urval av råmaterial för tillverkningav livsmedel för spädbarn och småbarn. Detta strikta urval avråmaterial är också lämpligt för framställning av vissa särskildalivsmedel, såsom kli avsett för direkt konsumtion.
(5) För att gränsvärden skall kunna tillämpas på torkade, utspädda,bearbetade eller sammansatta produkter, för vilka särskilda gräns-värden på gemenskapsnivå inte har fastställts, bör livsmedelsföre-
tagarna ange de särskilda faktorerna beträffande koncentration
eller utspädning tillsammans med lämpliga försöksdata som liggertill grund för de föreslagna faktorerna.
(6) För att garantera ett effektivt skydd av folkhälsan får produktersom innehåller halter av främmande ämnen som överskrider2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —2
(1) EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets
och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
(2) EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 199/2006 (EUT L 32, 4.2.2006, s. 32).
▼B
gränsvärdena inte släppas ut på marknaden vare sig som sådana,
blandade med andra livsmedel eller som ingrediens i livsmedel.
(7) Det är allmänt känt att halten av aflatoxiner i sändningar avjordnötter, nötter, torkad frukt och majs kan minskas genom sor-tering eller annan mekanisk behandling. För att minimera effek-terna inom handeln kan högre halter av aflatoxin tillåtas för dessaprodukter när de inte är avsedda för direkt konsumtion eller som
ingrediens i livsmedel. I dessa fall bör gränsvärdena för aflato-
xiner fastställas med hänsyn till hur effektivt ovannämnda be-handlingar sänker aflatoxinhalten i jordnötter, nötter, torkad fruktoch majs till värden som ligger under de gränsvärden som fast-ställts för produkter som är avsedda att konsumeras direkt elleringå som ingrediens i livsmedel.
(8) För att möjliggöra effektiv tillämpning av gränsvärden för vissafrämmande ämnen i vissa livsmedel bör lämpliga märkningsbe-stämmelser införas för dessa fall.
(9) På grund av klimatförhållandena i vissa medlemsstater är det svårt attse till att gränsvärdena inte överskrids för färsk sallat och färsk spe-nat. Dessa medlemsstater bör under begränsad tid få tillåta salufö-rande av färsk sallat och färsk spenat, med en nitrathalt som över-skrider gränsvärdena, om den odlas i och är avsedd att konsumerasinom medlemsstatens territorium. Sallat- och spenatproducenter, i de
medlemsstater som har givits sådana tillstånd, bör gradvis ändra sina
odlingsmetoder och följa nationella riktlinjer för god jordbrukssed.
(10) Vissa fiskarter med ursprung i Östersjöområdet kan innehållahöga halter av dioxiner och dioxinlika PCB. En betydande andelav dessa fiskarter från Östersjöområdet kommer inte att under-skrida gränsvärdena, och skulle således uteslutas från kosten. Detfinns tecken på att det kan ha en negativ inverkan på hälsan iÖstersjöområdet att utesluta fisk från kosten.
(11) Sverige och Finland har ett fungerande system som kan garantera attkonsumenterna informeras fullständigt om de kostrekommendationersom syftar till att begränsa vissa sårbara befolkningsgruppers kon-sumtion av fisk från Östersjöområdet för att undvika eventuella häl-sorisker. Därför bör Finland och Sverige beviljas undantag för attunder begränsad tid släppa vissa fiskarter med ursprung i Östersjö-området ut på marknaden, vilka är avsedda för konsumtion i territo-
riet och som innehåller högre halter av dioxiner och dioxinlika PCB
än de som fastställs i denna förordning. Nödvändiga åtgärder måstevidtas för att garantera att fisk och fiskprodukter som överskridergränsvärdet inte släpps ut på marknaden i andra medlemsstater. Varjeår underrättar Finland och Sverige kommissionen om resultaten avföregående års övervakning av halter av dioxiner och dioxinlika PCBi fisk från Östersjöområdet och de åtgärder som vidtagits för attminska människors exponering för dioxiner och dioxinlika PCBfrån Östersjöområdet.
(12) För att garantera att gränsvärdena tillämpas på enhetligt sätt börde behöriga myndigheterna följa samma kriterier för provtagningoch analys överallt i gemenskapen. Det är även viktigt att ana-lysresultaten rapporteras och tolkas lika. De åtgärder för provtag-ning och analys som föreskrivs i denna förordning förutsätterenhetliga bestämmelser om rapportering och tolkning.
(13) För vissa främmande ämnen bör medlemsstaterna och berördaparter övervaka och rapportera halterna och de framsteg somgjorts avseende tillämpningen av förebyggande åtgärder, så attkommissionen kan bedöma behovet av att ändra befintliga åtgär-der eller anta nya åtgärder.
(14) Alla gränsvärden som antas på gemenskapsnivå kan vara föremålför översyn med hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg,liksom förbättringar i jordbruks-, fiske- och tillverkningsmetoderna.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —3
▼B
(15) Kli och groddar får saluföras för direkt konsumtion och därför
bör gränsvärden för deoxynivalenol och zearalenon i dessa varorfastställas.
(16) Codex Alimentarius har nyligen fastställt ett gränsvärde för bly ifisk, som godtogs av gemenskapen. Den nuvarande bestämmelsenför bly i fisk bör därför ändras i enlighet med detta.
(17) I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 avden 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler förlivsmedel av animaliskt ursprung (
1) definieras livsmedel av ani-
maliskt ursprung, och följaktligen bör punkterna som rör livsme-del av animaliskt ursprung ändras i vissa fall enligt den termino-logi som används i den förordningen.
(18) Det bör föreskrivas att gränsvärdena för främmande ämnen inte gällerför livsmedel som lagenligt har släppts ut på marknaden inom ge-
menskapen före det datum då dessa gränsvärden skall börja tillämpas.
(19) När det gäller nitrat utgör grönsaker den huvudsakliga källan förmänniskors intag av nitrat. Vetenskapliga kommittén för livsmedel
angav i sitt yttrande av den 22 september 1995 (
2) att det totala
nitratintaget normalt låg långt under det acceptabla dagliga intaget(ADI) på 3,65 mg/kg kroppsvikt. Den rekommenderade dock fort-satta ansträngningar för att minska nitratintaget via livsmedel ochvatten.
(20) Eftersom klimatförhållandena i hög grad påverkar nitrathalten ivissa grönsaker, såsom sallat och spenat, bör olika gränsvärdenför nitrat fastställas beroende på årstid.
(21) När det gäller aflatoxiner konstaterade vetenskapliga kommittén förlivsmedel i sitt yttrande av den 23 september 1994 att aflatoxiner ärgenotoxiska och cancerframkallande (
3). På grundval av detta ytt-
rande är det lämpligt att begränsa både den totala mängden aflatoxi-ner i livsmedel (summan av aflatoxinerna B
1,B2,G1och G 2)o c h
mängden aflatoxin B 1separat, eftersom aflatoxin B 1utan tvekan är
den giftigaste föreningen. När det gäller aflatoxin M 1i livsmedel för
spädbarn och småbarn bör man överväga att eventuellt sänka gräns-värdet mot bakgrund av utvecklingen av analysmetoder.
(22) När det gäller ochratoxin A (OTA) antog vetenskapliga kommitténför livsmedel ett yttrande den 17 september 1998 (
4). En utredning (5)
har gjorts om intaget av OTA via kosten hos befolkningen inomgemenskapen, detta inom ramen för rådets direktiv 93/5/EEG av
den 25 februari 1993 om hjälp till kommissionen och samarbete
från medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen avlivsmedelsfrågor (
6) (SCOOP). På begäran av kommissionen antog
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet på grundval av nyavetenskapliga rön den 4 april 2006 (
7) ett uppdaterat vetenskapligt2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —4
(1) EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22. För-
ordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG)
nr 1662/2006 (EUT L 320, 18.11.2006, s. 1).
(2) Vetenskapliga livsmedelskommitténs rapporter, 38:e serien, Opinion of the
Scientific Committee for Food on nitrates and nitrite ,s .1–33 (http://ec.eu-
ropa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_38.pdf).
(3) Vetenskapliga livsmedelskommitténs rapporter, 35:e serien, Opinion of the
Scientific Committee for Food on aflatoxins, ochratoxin A and patulin ,
s. 45–50 (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_35.pdf).
(4)Opinion of the Scientific Committee on Food on Ochratoxin A (av den
17 september 1998) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out14_en.html).
(5)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.7 ”Assessment of dietary
intake of Ochratoxin A by the population of EU Member States ”(http://ec.
europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/task_3-2-7_en.pdf).
(6) EGT L 52, 4.3.1993, s. 18.
(7)Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the
EFSA on a request from the Commission related to ochratoxin A in food(http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opi-nions/1521.Par.0001.File.dat/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en1.pdf).
▼B
yttrande om ochratoxin A i livsmedel, och kom fram till ett tolerabelt
veckointag (TWI) på 120 ng/kg kroppsvikt.
(23) På grundval av dessa yttranden bör man fastställa gränsvärden förspannmål, spannmålsprodukter, torkade vindruvor, rostat kaffe, vin,druvsaft samt barnmat för spädbarn och småbarn, vilka alla i bety-dande grad bidrar till människors allmänna exponering för OTA ellerexponeringen av sårbara konsumentgrupper, såsom barn.
(24) Hur lämpligt det är att fastställa gränsvärden för OTA i livsmedelsåsom torkad frukt med undantag av torkade vindruvor, kakaooch kakaoprodukter, kryddor, köttprodukter, råkaffe, öl och lak-rits, och att se över de nuvarande gränsvärdena, särskilt för OTAi torkade vindruvor och druvsaft kommer att beaktas mot bak-
grund av det färska vetenskapliga yttrandet från Europeiska myn-
digheten för livsmedelssäkerhet.
(25) När det gäller patulin fastställde vetenskapliga kommittén förlivsmedel vid sitt möte den 8 mars 2000 det preliminära högstatolerabla dagliga intaget för patulin (PMTDI) till 0,4 μg/kg
kroppsvikt (
1).
(26) År 2001 genomfördes SCOOP-uppdraget Assessment of the die-
tary intake of patulin by the population of EU Member Statesinom ramen för direktiv 93/5/EEG (
2).
(27) På grundval av den bedömningen och med hänsyn till det pre-liminära högsta tolerabla dagliga intaget för patulin bör gräns-värden fastställas för patulin i vissa livsmedel för att skyddakonsumenter mot oacceptabel kontaminering. Dessa gränsvärdenbör ses över, och vid behov sänkas med hänsyn till vetenskapligaoch tekniska framsteg och tillämpningen av kommissionens re-kommendation 2003/598/EG av den 11 augusti 2003 om att för-hindra och minska förekomsten av patulin i äppeljuice och äp-peljuiceingredienser i andra drycker (
3).
(28) Vetenskapliga kommittén för livsmedel har antagit en rad yttran-den om fusariumtoxiner: om deoxynivalenol i december 1999 (
4)
som fastställde ett tolerabelt dagligt intag (TDI) på 1 μg/kg
kroppsvikt, om zearalenon i juni 2000 (5) som fastställde ett till-
fälligt tolerabelt dagligt intag på 0,2 μg/kg kroppsvikt, om fumo-
nisiner i oktober 2000 (6) (uppdaterat i april 2003) (7) som fast-
ställde ett tolerabelt dagligt intag (TDI) på 2 μg/kg kroppsvikt,
om nivalenol i oktober 2000 (8) som fastställde ett tillfälligt tole-
rabelt dagligt intag på 0,7 μg/kg kroppsvikt, om T-2-toxin och
HT-2-toxin i maj 2001 (9) som fastställde ett kombinerat, tillfäl-2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —5
(1) Protokoll från det 120:e mötet i Vetenskapliga livsmedelskommittén den
8–9 mars 2000 i Bryssel. Kommentar i protokollet om patulin (http://ec.
europa.eu/food/fs/sc/scf/out55_en.pdf).
(2)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.8 ”Assessment of dietary
intake of Patulin by the population of EU Member States ”(http://ec.europa.
eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/3.2.8_en.pdf).
(3) EUT L 203, 12.8.2003, s. 34.
(4)Opinion of the Scientific Committee on Food on Fusarium-toxins –Part 1:
Deoxynivalenol (DON) , (av den 2 december 1999) (http://ec.europa.eu/food/
fs/sc/scf/out44_en.pdf).
(5)Opinion of the Scientific Commitee on Food on Fusarium-toxins –Part 2:
Zearalenone (ZEA) , (av den 22 juni 2000) (http://ec.europa.eu/fs/sc/scf/
out65_en.pdf).
(6)Opinion of the Scientific Committee on Food on Fusarium-toxins –Part 3:
Fumonisin B1(FB1), (av den 17 oktober 2000) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/
scf/out73_en.pdf).
(7)Updated opinion of the Scientific Committee on Food on Fumonisin B1,B2
and B3, (av den 4 april 2003) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out185_en.
pdf).
(8)Opinion of the Scientific Committee on Food on Fusarium-toxins –Part 4:
Nivalenol, (av den 19 oktober 2000) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/
out74_en.pdf).
(9)Opinion of the Scientific Committee on Food on Fusarium-toxins –Part 5: T-
2 toxin and HT-2 toxin, (av den 30 maj 2001) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/
scf/out88_en.pdf).
▼B
ligt tolerabelt dagligt intag på 0,06 μg/kg kroppsvikt samt triko-
tecenerna som grupp i februari 2002 (1).
(29) Inom ramen för direktiv 93/5/EG genomfördes SCOOP-uppdragetCollection of occurrence data on Fusarium toxins in food andassessment of dietary intake by the population of EU MemberStates som avslutades i september 2003 (
2).
(30) På grundval av de vetenskapliga yttrandena och bedömningen av
intaget via kosten bör gränsvärden för deoxynivalenol, zearalenonoch fumonisiner fastställas. När det gäller fumonisiner tyder dockresultaten av övervakningen av skördar på senare tid på att majsoch majsprodukter kan vara starkt kontaminerade med fumonisi-ner, och det är lämpligt att vidta åtgärder för att undvika att majsoch majsprodukter med sådana oacceptabelt höga kontaminer-
ingshalter kommer in i livsmedelskedjan.
(31) Uppskattningar av intaget tyder på att förekomsten av T-2- och
HT-2-toxiner kan vara till skada för folkhälsan. Därför är detnödvändigt att utarbeta en tillförlitlig och känslig metod, samlain mera uppgifter om förekomsten och närmare undersöka ochforska om de faktorer som har koppling till förekomsten av T-2och HT-2-toxiner i spannmål och spannmålsprodukter, särskilt ihavre och havreprodukter, och detta måste ges högsta prioritet.
(32) Eftersom 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol ochfumonisin B
3uppträder samtidigt är det inte nödvändigt att vidta
särskilda åtgärder för dessa ämnen, eftersom åtgärder särskiltavseende deoxynivalenol och fumonisin B
1+B 2även skulle
skydda människor från oaccetabel exponering för 3-acetyldeoxy-nivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol och fumonisin B
3. Det samma
gäller nivalenol som i viss mån förekommer samtidigt med deo-xynivalenol. Dessutom uppskattas människors exponering för ni-valenol ligga betydligt under det tillfälliga ADI-värdet. När detgäller övriga trikotecener som behandlades i det ovan nämndaSCOOP-uppdraget (3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxyniva-lenol, fusarenon-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, mo-noacetoxiscirpenol, verrucol) pekar de begränsade uppgifter somär tillgängliga på att dessa ämnen inte är allmänt förekommandeoch att halterna i allmänhet är låga.
(33) Klimatförhållandena under växtperioden, särskilt under blom-ningen, spelar stor roll för fusariumtoxinhalten. Med hjälp avgoda jordbruksmetoder kan man dock minska riskfaktorerna tillett minimum och på så sätt hindra en del av angreppen av fusa-riumsvamp. I kommissionens rekommendation 2006/583/EG avden 17 augusti 2006 om förebyggande och begränsning av fusa-riumtoxiner i spannmål och spannmålsprodukter (
3) ingår all-
männa principer för förebyggande och begränsning av kontami-nering med fusariumtoxin (zearalenon, fumonisiner och trikotece-ner) i spannmål, och dessa bör tillämpas genom upprättandet avnationella riktlinjer grundade på dessa allmänna principer.
(34) Gränsvärden för fusariumtoxiner bör fastställas för obearbetadspannmål som släpps ut på marknaden för användning i förstabearbetningsledet. Rensnings-, sorterings- och torkningsförfaran-den anses inte vara en del av det första bearbetningsledet, efter-som själva sädeskärnan inte utsätts för fysisk behandling. Skal-ning anses utgöra en del av det första bearbetningsledet.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —6
(1)Opinion of the Scientific Committee on Food on Fusarium-toxins –Part 6:
Group evaluation of T-2 toxin, HT-2toxin, nivalenol and deoxynivaleno , (an-
taget den 26 februari 2002) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out123_en.pdf).
(2)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.10 ”Collection of occur-
rence data of Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the
population of EU Member States ”(http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.
pdf).
(3) EUT L 234, 29.8.2006, s. 35.
▼B
(35) Eftersom fusariumtoxiner i obearbetad spannmål i varierande grad
avlägsnas genom rensning och bearbetning, är det lämpligt attfastställa gränsvärden för spannmålsprodukter för slutkonsumen-ten och för de viktigaste spannmålsbaserade livsmedelsingredien-serna, så att man kan garantera en effektiv efterlevnad av lagstift-ningen för skydd av folkhälsan.
(36) När det gäller majs känner man ännu inte exakt till alla faktorersom bidrar till att fusariumtoxiner bildas, och detta gäller särskiltzearalenon och fumonisiner B
1och B 2. Därför beviljas en tidsfrist
under vilken livsmedelsföretagarna i spannmålskedjan kan under-söka var dessa mykotoxiner bildas och kartlägga vilka åtgärdersom bör vidtas för att i så stor utsträckning som möjligt hindraförekomsten av dessa toxiner. De gränsvärden som fastställs pågrundval av de uppgifter man idag har tillgång till om förekomstföreslås träda i kraft 2007, om inga särskilda gränsvärden sombygger på nya uppgifter om förekomst och bildning fastställsdessförinnan.
(37) Eftersom kontamineringen av fusariumtoxiner i ris är låg, föreslåsinga gränsvärden för ris eller risprodukter.
(38) Man bör överväga att göra en översyn av gränsvärdena för deo-xynivalenol, zearalenon och fumonisin B
1och B 2och av om det
är lämpligt att fastställa gränsvärden för T-2-toxin och HT-2-toxini spannmål och spannmålsprodukter före den 1 juli 2008 motbakgrund av vetenskapliga och tekniska framsteg som rör dessatoxiner i livsmedel.
(39) När det gäller bly antog vetenskapliga kommittén för livs-medel vid sitt möte den 19 juni 1992 (
1) ett yttrande som
godtog det preliminära högsta tolerabla dagliga intag på
25μg/kg som föreslogs av Världshälsoorganisationen 1986.
Vetenskapliga kommittén för livsmedel kom i sitt yttrandefram till att den genomsnittliga blyhalten i livsmedel inteverkar vara oroande.
(40) Inom ramen för direktiv 93/5/EEG utfördes 2004 SCOOP-upp-draget 3.2.11 Assessment of the dietary exposure to arsenic, cad-
mium, lead and mercury of the population of the EU MemberStates (
2). Med hänsyn till bedömningen och yttrandet från veten-
skapliga kommittén för livsmedel är det lämpligt att vidta åtgär-
der för att minska förekomsten av bly i livsmedel så mycket sommöjligt.
(41) När det gäller kadmium godtog vetenskapliga kommittén för livs-medel i sitt utlåtande av den 2 juni 1995 (
3) ett provisoriskt värde
för tolererbart veckointag (PTWI) på 7 μg/kg kroppsvikt och
rekommenderade större ansträngningar för att minska kadmiu-mexponering via kosten eftersom livsmedel utgör huvudkällanför människors kadmiumintag. En bedömning av exponering
via kosten gjordes i SCOOP-uppdraget 3.2.11. Med hänsyn till
den bedömningen och yttrandet från vetenskapliga kommittén för2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —7
(1) Vetenskapliga livsmedelskommitténs rapporter, 32:a serien, yttrande från ve-
tenskapliga kommittén för livsmedel: The potential risk to health presented
by lead in food and drink ,s .7–8 (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/
scf_reports_32.pdf).
(2)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.11 ”Assessment of die-
tary exposure to arsenic, cadmium, lead and mercury of the population of theEU Member States ”(http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contami-
nants/scoop_3-2-11_heavy_metals_report_en.pdf).
(
3) Vetenskapliga livsmedelskommitténs rapporter, 36:e serien, Opinion of the
Scientific Committee for Food on cadmium ,s .6 7 –70 (http://ec.europa.eu/
food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf).
▼B
livsmedel är det lämpligt att vidta åtgärder för att minska före-
komsten av kadmium i livsmedel så mycket som möjligt.
(42) När det gäller kvicksilver antog Europeiska myndigheten för livs-medelssäkerhet ett yttrande om kvicksilver och metylkvicksilver ilivsmedel (
1) och godtog det preliminära högsta tolerabla dagliga
intaget på 1,6 μg/kg kroppsvikt. Metylkvicksilver är den kemiska
form som ger mest anledning till oro och kan utgöra upp till90 % av det totala kvicksilvret i fisk och skaldjur. Med hänsyntill resultatet av SCOOP-uppdraget 3.2.11 drog Europeiska myn-digheten för livsmedelssäkerhet slutsatsen att kvicksilverhalten iandra livsmedel än fisk och skaldjur är mindre ororande. Dekvicksilverformer som förekommer i dessa andra livsmedel ärhuvudsakligen inte metylkvicksilver och anses därför vara mindre
farliga.
(43) Ett lämpligt sätt att skydda sårbara befolkningsgrupper är, för-
utom att fastställda gränsvärden, riktade konsumentråd. Därförhar ett meddelande om metylkvicksilver i fisk och fiskeprodukter
lagts ut på Europeiska kommissionens webbplats för generaldi-
rektoratet för hälsa och konsumentskydd (
2). Även flera medlems-
stater har offentliggjort råd om dessa frågor som är av vikt förbefolkningen.
(44) När det gäller oorganiskt tenn drog vetenskapliga kommittén för
livsmedel i sitt yttrande av den 12 december 2001 (3) slutsatsen
att halter av oorganiskt tenn på 150 mg/kg i drycker på burk och250 mg/kg i andra livsmedel på burk kan orsaka irritation imagsäcken hos vissa personer.
(45) För att skydda folkhälsan från denna hälsorisk bör man fastställa
gränsvärden för oorganiskt tenn i livsmedel och drycker på burk.
Fram tills att uppgifter finns tillgängliga om hur känsliga späd-barn och småbarn är för oorganiskt tenn i livsmedel är det nöd-vändigt att i förebyggande syfte skydda hälsan hos denna sårbarabefolkningsgrupp och fastställa gränsvärden.
(46) När det gäller 3-monoklorpropan-1,2-diol (3-MCPD) antog veten-skapliga kommittén för livsmedel vid sitt möte den 30 maj 2001ett vetenskapligt yttrande om 3-MCPD i livsmedel (
4), vilket in-
nebar en uppdatering av dess yttrande av den 16 december1994 (
5), på grundval av nya vetenskapliga rön, och fastställde
ett tolerabelt dagligt intag på 0,2 μg/kg kroppsvikt för 3-MCPD.
(47) Inom ramen för direktiv 93/5/EEG genomförde SCOOP-uppdra-
getCollection and collation of data on levels of 3-MCPD and
related substances in foodstuffs som avslutades i juni 2004 (6).
Intaget av 3-MCPD via kosten sker främst genom sojasås ochprodukter där sojasås ingår. Även vissa andra livsmedel somförtärs i stora mängder, såsom bröd och nudlar, bidrog i hög2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —8
(1)Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the
European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission
related to mercury and methylmercury in food , (av den 24 februari 2004)
(http://www.efsa.eu.int/science/contam/contam_opinions/259/opinion_conta-m_01_en1.pdf ).
(
2) http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/information_note_
mercury-fish_12-05-04.pdf
(3)Opinion of the Scientific Committee on Food on acute risks posed by tin in
canned foods (antaget den 12 december 2001) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/
scf/out110_en.pdf).
(4)Opinion of the Scientific Commitee on Food on 3-monochloro-propane-1,2-diol
(3-MCPD) updating the SCF opinion of 1994 (antaget den 30 maj 2001) (http://
ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf).
(5) Vetenskapliga livsmedelskommitténs rapporter, 36:e serien, Opinion of the
Scientific Committee for Food on 3-monochloro-propane-1,2-diol 3-MCPD) ,
s. 31–34 (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_36.pdf).
(6)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.9 ”Collection and colla-
tion of data on levels of 3-monochloropropanediol (3-MCPD) and relatedsubstances in foodstuffs ”(http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/conta-
minants/scoop_3-2-9_final_report_chloropropanols_en.pdf).
▼B
grad till intaget i vissa länder, främst eftersom dessa livsmedel
konsumeras i stora mängder, inte för att halten av 3-MCPD i demär hög.
(48) Följaktligen bör gränsvärden fastställas för 3-MCPD i hydrolyse-rat vegetabiliskt protein och sojasås med hänsyn till den riskkonsumtionen av dessa livsmedel medför. Medlemsstaterna upp-
manas att undersöka om andra livsmedel innehåller 3-MCPD för
att det skall kunna avgöras om gränsvärden behöver fastställas förytterligare livsmedel.
(49) När det gäller dioxiner och PCB antog vetenskapliga kommitténför livsmedel den 30 maj 2001 ett yttrande om dioxiner ochdioxinlika PCB i livsmedel (
1), vilket innebar en uppdatering av
dess yttrande av den 22 november 2000 (2), och i vilket man
fastställde ett tolerabelt veckointag för dioxiner och dioxinlikaPCB på 14 pg WHO-TEQ/kg kroppsvikt.
(50) Med”dioxiner ”avses i denna förordning en grupp om 75 poly-
klorerade dibenso-p-dioxinkongener (PCDD) och 135 polyklore-rade dibensofurankongener (PCDF), av vilka 17 utgör ett problemi toxikologiskt hänseende. Polyklorerade bifenyler (PCB) omfat-tar 209 olika kongener som kan delas in i två grupper efter deras
toxikologiska egenskaper. Tolv kongener uppvisar toxikologiska
egenskaper som liknar dioxiners, vilket gör att de ofta kallas”dioxinlika PCB ”. De andra PCB har en annan toxikologisk pro-
fil och uppvisar inte dioxinlik toxicitet.
(51) Varje kongen av dioxin eller dioxinlika PCB uppvisar en annangrad av toxicitet. För att kunna sammanväga dessa olika konge-ners toxicitet har begreppet toxisk ekvivalent (TEF) införts för attunderlätta riskbedömning och kontroll. Detta innebär att analys-resultaten från alla de individuella kongener av dioxin och dio-xinlika PCB som utgör ett problem i toxikologiskt hänseendeuttrycks i en kvantifierbar enhet, nämligen TCDD-ekvivalenter(TEQ).
(52) Exponeringsbedömningar, som tar hänsyn till SCOOP-uppdragetAssessment of dietary intake of dioxins and related PCBs by the
population of EU Member States som avslutades i juni 2000 (
3),
visar att en betydande del av gemenskapens befolkning får i sigmer än det tolerabla veckointaget via kosten.
(53) Ur toxikologisk synvinkel bör alla gränsvärden gälla både dioxi-ner och dioxinlika PCB, men 2001 fastställdes gränsvärden pågemenskapsnivå endast för dioxiner men inte för dioxinlika PCB,eftersom uppgifterna om förekomsten av dioxinlika PCB då varknapphändiga. Men sedan 2001 har man fått tillgång till flerauppgifter om dioxinlika PCB, och därför fastställdes 2006 gräns-värden för summan av dioxiner och dioxinlika PCB eftersomdetta är det lämpligaste sättet ur toxikologisk synvinkel. För attåstadkomma en smidig övergång bör de nuvarande gränsvärdenaför dioxiner fortsätta att gälla under en övergångsperiod jämte denya fastställda halterna för summan av dioxiner och dioxinlikaPCB. Livsmedel får under den övergångsperioden inte överskrida
gränsvärdena för dioxiner och gränsvärdena för summan av dio-
xiner och dioxinlika PCB. Senast den 31 december 2008 kommer2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —9
(1)Opinion of the Scientific Committee on Food on the risk assessment of
dioxins and dioxin-like PCBs in food. Update based on new scientific infor-mation available since the adoption of the SCF opinion of 22ndNovember
2000 (antaget den 30 maj 2001) (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out90_en.
pdf).
(2)Opinion of the Scientific Committee on Food on the risk assessment of
dioxins and dioxin-like PCBs in food . (antaget den 22 november 2000)
(http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out78_en.pdf).
(3)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.5 ”Assessment of dietary
intake of dioxins and related PCBs by the population of EU Member States ”.
(http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/library/pub/pub08_en.pdf).
▼B
man att behandla frågan om att stryka de separata gränsvärdena
för dioxiner.
(54) För att främja en förebyggande metod att minska dioxiner ochdioxinlika PCB i livsmedel och foder fastställdes åtgärdsgränser ikommissionens rekommendation 2006/88/EG av den 6 februari2006 om reduktion av dioxiner, furaner och PCB i foder ochlivsmedel (
1). Dessa åtgärdsgränser ger myndigheter och aktörer
möjlighet att lyfta fram de fall där det är lämpligt att identifieraen kontamineringskälla och att vidta åtgärder för att reducera ellereliminera denna. Eftersom källorna till dioxin och dioxinlika PCBinte är desamma, bestäms separata åtgärdsgränser för dioxiner åena sidan och dioxinlika PCB å den andra. Denna proaktivametod bör väljas för att aktivt minska förekomsten av dioxiner
och dioxinlika PCB i foder och livsmedel och därför bör gräns-
värdena ses över inom en viss tid i syfte att fastställa lägre gräns-värden. Av det skälet bör man senast den 31 december 2008överväga att markant sänka gränsvärdena för summan av dioxineroch dioxinlika PCB.
(55) Inblandade aktörer bör vidta alla åtgärder för att eliminera dio-xiner, furaner och dioxinlika PCB från marina oljor. Det markantlägre gränsvärdet som bör övervägas senast den 31 december2008 skall baseras på de tekniska möjligheter som det effektivastedekontamineringsförfarandet tillåter.
(56) När man fastställer gränsvärden för andra livsmedel senast den
31 december 2008, bör man särskilt beakta behovet av särskilda
lägre gränsvärden för dioxiner och dioxinlika PCB i livsmedelsom är avsedda för spädbarn och småbarn mot bakgrund av deuppgifter som framkommit genom 2005, 2006 och 2007 års pro-gram för övervakning av dioxin och dioxinlika PCB i livsmedelför spädbarn och småbarn.
(57) När det gäller polycykliska aromatiska kolväten drog vetenskap-liga kommittén för livsmedel i sitt yttrande av den 4 december2002 (
2) slutsatsen att en rad polycykliska aromatiska kolväten
(PAH) är genotoxiska och cancerframkallande. JEFCA ( Joint
FAO/WHO Expert Committee on Food Additives ), WHO:s och
FAO:s gemensamma expertgrupp för livsmedelstillsatser, gjorde2005 en riskbedömning av PAH och en uppskattning av expo-neringsmarginaler för PAH som grund för råd om föreningar somär både genotoxiska och cancerframkallande (
3).
(58) Enligt vetenskapliga kommittén för livsmedel kan bens(a)pyrenanvändas som markör när det gäller förekomst och effekter avcarcinogena polycykliska aromatiska kolväten i livsmedel, vilkaäven inbegriper bens(a)antracen, bens(b)fluoranten, bens(j)fluo-ranten, bens(k)fluoranten, bens(g,h,i)perylen, krysen, cyclopenta(c,d)pyren, dibens(a,h)antracen, dibenso(a,e)pyren, dibenso(a,h)pyren, dibenso(a,i)pyren, dibenso(a,l)pyren, inden(1,2,3-cd)pyrenoch 5-metylkrysen. Ytterligare analyser av de relativa proportio-nerna av dessa PAH i livsmedel skulle behövas som underlag fören framtida översyn av lämpligheten i att behålla benso(a)pyrensom markör. På rekommendation av JECFA bör man dessutomanalysera bens(c)fluoren.
(59) PAH kan kontaminera livsmedel under rökningsprocesser ochunder sådan upphettnings- och torkningsbearbetning som gör2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —10
(1) EUT L 42, 14.2.2006, s. 26.
(2)Opinion of the Scientific Committee on Food on the risks to human health of
Polycyclic Aromatic Hydrocarbons in food (av den 4 december 2002) (http://
ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out153_en.pdf).
(3)Evaluation of certain food contaminants –Report of the Joint FAO/WHO
Expert Committee on Food Additives , 64:e mötet, Rom, 8 –17 februari 2005,
s. 1–6 och s. 61 –81.
WHO Technical Report Series, No. 930, 2006 (http://whqlibdoc.who.int/trs/
WHO_TRS_930_eng.pdf).
▼B
det möjligt för förbränningsprodukter att komma i direkt kontakt
med livsmedlet. Dessutom kan miljöföroreningar leda till konta-minering med PAH, särskilt i fisk och fiskeriprodukter.
(60) Inom ramen för direktiv 93/5/EEG genomfördes 2004 det sär-skilda SCOOP-uppdraget ”Collection of occurrence data on
PAH in food ”(
1). Höga halter påvisades i torkade frukter, oli-
volja av pressrester, rökt fisk, druvkärnsolja, rökta köttprodukter,färska musslor, kryddor, såser och smaksättningsmedel.
(61) För att skydda folkhälsan behövs gränsvärden för benso(a)pyren ivissa livsmedel som innehåller fetter och oljor och i livsmedel därröknings- och torkningsbearbetning kan förorsaka höga kontami-neringsnivåer. Gränsvärden är också nödvändiga i livsmedel därmiljöföroreningar kan leda till höga kontamineringsnivåer, särskilti fisk och fiskeriprodukter, som förorsakats t.ex. av oljespill frånfartyg.
(62) I vissa livsmedel, som t.ex. i torkad frukt och kosttillskott, harman funnit benso(a)pyren, men tillgängliga uppgifter är inte till-räckliga för att klargöra vilka nivåer som rimligtvis kan uppnås.Ytterligare undersökningar krävs för att klarlägga vilka nivåersom rimligtvis kan uppnås i dessa livsmedel. Fram till dess skallgränsvärden för benso(a)pyren i relevanta ingredienser gälla, somt.ex. i oljor och fetter som används i kosttillskott.
(63) Gränsvärdena för PAH och frågan om det är lämpligt att fastställaett gränsvärde för PAH i kakaosmör bör ses över senast den1 april 2007, med hänsyn till senaste vetenskapliga rön om före-komsten av bens(a)pyren och andra cancerframkallande PAH ilivsmedel.
(64) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga medyttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djur-hälsa.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Allmänna bestämmelser
1. De livsmedel som förtecknas i bilagan skall inte släppas ut på
marknaden om de innehåller en halt av ett främmande ämne som över-skrider det fastställda gränsvärdet enligt bilagan.
2. De gränsvärden som anges i bilagan skall gälla den ätliga delen av
de berörda livsmedlen om inte annat anges i bilagan.
Artikel 2
Torkade, utspädda, bearbetade och sammansatta produkter
1. När de gränsvärden som fastställs i bilagan tillämpas på livsmedel
som är torkade, utspädda, bearbetade eller sammansatta av mer än eningrediens, skall hänsyn tas till följande:
a) Förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
torknings- eller utspädningsprocesser.
b) Förändringar i koncentrationen av det främmande ämnet på grund av
bearbetning.
c) De relativa proportionerna av ingredienserna i produkten.
d) Den analytiska kvantifieringsgränsen.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —11
(1)Reports on tasks for scientific co-operation, Task 3.2.12 ”Collection of occur-
rence data on polycyclic aromatic hydrocarbons in food ”(http://ec.europa.eu/
food/food/chemicalsafety/contaminants/scoop_3-2-12_final_report_pah_en.pdf).
▼B
2. Specifika koncentrations- eller utspädningsfaktorer för de berörda
torknings-, utspädnings-, bearbetnings- och/eller blandningsprocessernaeller för berörda torkade, utspädda, bearbetade och/eller sammansattaprodukter skall anges och motiveras av livsmedelsföretagaren när denbehöriga myndigheten utför en offentlig kontroll.
Om livsmedelsföretagaren inte anger någon koncentrations- eller utspäd-
ningsfaktor eller om den behöriga myndigheten anser att faktorn ärolämplig med tanke på den givna motiveringen, skall myndigheten självfastställa faktorn på grundval av tillgängliga uppgifter och i syfte attuppnå bästa möjliga skyddsnivå för människors hälsa.
3. Punkterna 1 och 2 skall tillämpas såvida inga särskilda gemens-
kapsgränsvärden har fastställts för dessa torkade, utspädda, bearbetadeeller sammansatta produkter.
4. Om gemenskapslagstiftningen inte föreskriver särskilda gränsvär-
den för livsmedel för spädbarn och småbarn får medlemsstaterna före-skriva strängare gränsvärden.
Artikel 3
Förbud mot användning, blandning och dekontaminering
1. Livsmedel vars halter av främmande ämnen överskrider de gräns-
värden som anges i bilagan får inte användas som livsmedelsingredien-ser.
2. Livsmedel vars halter av främmande ämnen inte överskrider de
gränsvärden som fastställs i bilagan får inte blandas med livsmedel
vars halter överskrider dessa gränsvärden.
3. Livsmedel som skall sorteras eller på annat sätt behandlas meka-
niskt för att minska kontamineringen får inte blandas med livsmedelsom är avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel.
4. Livsmedel som innehåller främmande ämnen som förtecknas i
avsnitt 2 i bilagan (Mykotoxiner) får inte avsiktligt dekontamineras
genom kemisk behandling.
▼
M5
Artikel 4
Särskilda bestämmelser för jordnötter, andra oljeväxtfrön,
trädnötter, torkad frukt, ris och majs
Jordnötter, andra oljeväxtfrön, trädnötter, torkad frukt, ris och majs vars
aflatoxinhalter överskrider gränsvärdena enligt punkterna 2.1.5, 2.1.6,2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 och 2.1.11 i bilagan får släppas ut på marknaden,förutsatt att dessa livsmedel
a) inte är avsedda för direkt konsumtion eller som ingrediens i livs-
medel,
b) inte innehåller högre aflatoxinhalter än respektive gränsvärden enligt
punkterna 2.1.1, 2.1.2, 2.1.3, 2.1.4, 2.1.9 och 2.1.12 i bilagan,
c) genomgår sortering eller annan mekanisk behandling och att gräns-
värdena enligt punkterna 2.1.5, 2.1.6, 2.1.7, 2.1.8, 2.1.10 och 2.1.11i bilagan inte överskrids efter denna behandling, samt att behand-lingen inte resulterar i andra skadliga restsubstanser,
d) har en märkning som klart anger hur de ska användas och innehåller
uppgiften att ”produkten måste sorteras eller behandlas mekaniskt på
annat sätt så att halten aflatoxiner minskas innan produkten användssom livsmedel eller som ingrediens i livsmedel ”. Denna uppgift ska
anges på etiketten på varje enskild påse, kartong eller annan förpack-ning samt på det ursprungliga medföljande dokumentet. Identifika-
tionskoden för partiet/sändningen ska märkas outplånligt på varje
enskild påse, kartong eller annan förpackning i sändningen och pådet ursprungliga medföljande dokumentet.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —12
▼M5
Artikel 5
Särskilda bestämmelser för jordnötter, andra oljeväxtfrön,
produkter som framställts därav och spannmål
En tydlig märkning som anger avsett användningsområde ska finnas på
etiketten på varje enskild påse, kartong eller annan förpackning samt pådet ursprungliga medföljande dokumentet. Det medföljande dokumentetmåste tydligt kunna kopplas till sändningen genom att sändningsidenti-fikationskoden anges på varje enskild påse, kartong eller annan förpack-ning i sändningen. Dessutom måste den affärsverksamhet som anges försändningens mottagare på det medföljande dokumentet vara förenligmed avsett användningsområde.
Om det inte tydligt anges att sändningen är avsedd att användas som
annat än livsmedel ska de gränsvärden som anges i punkterna 2.1.5 och2.1.11 i bilagan gälla för alla jordnötter, andra oljeväxtfrön och produk-ter som framställts därav samt spannmål som släpps ut på marknaden.
När det gäller undantaget för jordnötter och andra oljeväxtfrön som ska
krossas och tillämpningen av de gränsvärden som fastställs i punkt 2.1.1i bilagan, gäller undantaget endast för sändningar med en tydlig märk-ning som anger deras användningsområde och innehåller uppgiften”produkt avsedd att krossas för framställning av raffinerad vegetabilisk
olja”. Denna uppgift ska anges på etiketten på varje enskild påse, kar-
tong eller annan förpackning, och på det eller de ursprungliga medföl-jande dokumenten. Slutdestinationen måste vara en krossanläggning.
▼
B
Artikel 6
Särskilda bestämmelser för sallat
Om sallat som odlas på täckt område ( ”skyddad sallat ”) inte förses med
märkning om detta, skall de gränsvärden som fastställs i bilagan förfrilandsodlad sallat tillämpas.
Artikel 7
Tillfälliga undantag
1. Genom undantag från artikel 1 får Belgien, Irland, Nederländerna
och Förenade kungariket till och med den 31 december 2008 tillåta attfärsk spenat som innehåller högre nitrathalter än de gränsvärden somanges i punkt 1.1 i bilagan släpps ut på marknaden om spenaten odlats ioch är avsedd för konsumtion inom landet.
2. Genom undantag från artikel 1 får Irland och Förenade kungariket
till och med den 31 december 2008 tillåta att färsk sallat som innehållerhögre nitrathalter än de gränsvärden som anges i punkt 1.3 i bilagansläpps ut på marknaden om sallaten oavsett när den skördats under årethar odlats i och är avsedd för konsumtion i landet.
3. Genom undantag från artikel 1 får Frankrike till och med den
31 december 2008 tillåta att färsk sallat som innehåller högre nitrathalterän de gränsvärden som anges i punkt 1.3 i bilagan släpps ut på mark-naden om sallaten skördats under perioden från och med den 1 oktobertill och med den 31 mars och har odlats i och är avsedd för konsumtioni landet.
4. Genom undantag från artikel 1 får Finland och Sverige till och
med den 31 december 2011 tillåta utsläppande på deras marknad av lax
(Salmo salar ), sill/strömming ( Clupea harengus ), flodnejonöga ( Lam-
petra fluviatilis ), öring ( Salmo trutta ), röding ( Salvelinus spp.) och
rom från siklöja ( Coregonus albula ) med ursprung i Östersjöområdet
som är avsedd för konsumtion i landet och som innehåller halter avdioxiner och/eller halter av summan av dioxiner och dioxinlika PCBsom är högre än de gränsvärden som anges i punkt 5.3 i bilagan; dettagäller förutsatt att de har inrättat ett system som garanterar att konsu-2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —13
▼B
menterna får fullständig information om de kostrekommendationer som
avser att begränsa vissa sårbara befolkningsgruppers konsumtion avdessa fiskarter från Östersjöområdet för att undvika potentiella hälso-risker. Senast den 31 mars varje år skall Finland och Sverige meddelakommissionen resultaten av föregående års övervakning av halterna avdioxin och dioxinlika PCB i fisk från Östersjöområdet och rapportera deåtgärder som vidtagits för att minska människors exponering för dioxi-ner och dioxinlika PCB via fisk från Östersjöområdet.
Finland och Sverige skall fortsätta vidta nödvändiga åtgärder för att
garantera att fisk och fiskprodukter som inte uppfyller bestämmelsernai punkt 5.3 i bilagan inte saluförs i andra medlemsstater.
Artikel 8
Provtagning och analys
Provtagning och analys för offentlig kontroll av de gränsvärden som
fastställs i bilagan skall utföras i enlighet med kommissionens förord-ningar (EG) nr 1882/2006 (
1), (EG) nr 401/2006 (2), (EG)
nr 1883/2006 (3) och kommissionens direktiv 2001/22/EG (4),
2004/16/EG (5) och 2005/10/EG (6).
Artikel 9
Övervakning och rapportering
1. Medlemsstaterna skall övervaka nitrathalterna i grönsaker som kan
innehålla signifikanta halter, i synnerhet gröna bladgrönsaker, och med-dela resultaten till kommissionen senast den 30 juni varje år. Kommis-
sionen skall se till att medlemsstaterna får tillgång till dessa resultat.
2. Medlemsstaterna och berörda parter skall årligen meddela kom-
missionen resultaten av utförda undersökningar, omfattande uppgifterom förekomst och framsteg som gjorts avseende tillämpningen av före-
byggande åtgärder i syfte att undvika kontaminering med ochratoxin A,
deoxynivalenol, zearalenon, fumonisin B
1och B 2, T-2-toxin och HT-2-
toxin. Kommissionen skall se till att medlemsstaterna får tillgång tilldessa resultat.
▼
M3
3. Medlemsstaterna bör rapportera till kommissionen resultaten frånundersökningar avseende aflatoxiner, dioxiner, dioxinlika PCB och ickedioxinlika PCB enligt kommissionens beslut 2006/504/EG (
7) och kom-
missionens rekommendation 2006/794/EG (8). Medlemsstaterna bör till
EFSA rapportera resultaten från undersökningar avseende akrylamid ochfuran enligt kommissionens rekommendation 2007/196/EG (
9) och kom-
missionens rekommendation 2007/331/EG (10).
▼B
Artikel 10
Upphävande
Förordning (EG) nr 466/2001 skall upphöra att gälla.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —14
(1) Se sidan 25 i detta nummer av EUT.
(2) EUT L 70, 9.3.2006, s. 12.
(3) Se sidan 32 i detta nummer av EUT.
(4) EGT L 77, 16.3.2001, s. 14. Direktivet ändrat genom direktiv 2005/4/EG
(EUT L 19, 21.1.2005, s. 50).
(5) EUT L 42, 13.2.2004, s. 16.
(6) EUT L 34, 8.2.2005, s. 15.
(7) EUT L 199, 21.7.2006, s. 21.
(8) EUT L 322, 22.11.2006, s. 24.
(9) EUT L 88, 29.3.2007, s. 56.
(10) EUT L 123, 12.5.2007, s. 33.
▼B
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvis-
ningar till denna förordning.
Artikel 11
Övergångsbestämmelser
Denna förordning skall inte tillämpas på produkter som släppts ut på
marknaden före de datum som anges i de följande punkterna a –di
enlighet med vid respektive tidpunkt gällande bestämmelser:
a) Den 1 juli 2006 för de gränsvärden för deoxynivalenol och zearale-
non som fastställs i punkterna 2.4.1, 2.4.2., 2.4.4, 2.4.5, 2.4.6, 2.4.7,
2.5.1, 2.5.3, 2.5.5 och 2.5.7 i bilagan.
▼M1
b) Den 1 oktober 2007 för de gränsvärden för deoxynivalenol och
zearalenon som fastställs i punkterna 2.4.3, 2.4.8, 2.4.9, 2.5.2,2.5.4, 2.5.6, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.10 i bilagan.
▼
B
c) Den 1 oktober 2007 för de gränsvärden för fumonisin B 1och B 2
som fastställs i punkt 2.6 i bilagan.
d) Den 4 november 2006 när det gäller de gränsvärden för summan av
dioxiner och dioxinlika PCB som fastställs i avsnitt 5 i bilagan.
Bevisbördan för när produkterna släpptes ut på marknaden skall åligga
livsmedelsföretagaren.
Artikel 12
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har
offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .
Den skall tillämpas från och med den 1 mars 2007.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —15
▼B
BILAGA
Gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (1)
Avsnitt 1: Nitrat
Livsmedel (1) Gränsvärden (mg NO3/kg)
1.1 Färsk spenat ( Spinacia oleracea )(2) Skördad under perioden 1 oktober –31 mars 3 000
Skördad under perioden 1 april –30 septem-
ber2 500
1.2 Konserverad, djupfryst eller fryst spenat 2 000
1.3 Färsk sallat ( Lactuca sativa L.) (odlad på
täckt område och frilandsodlad) med un-
dantag av sallat enligt punkt 1.4 (skyddad
och frilandsodlad sallat) med undantag avsallat enligt punkt 1.4Skördad under perioden 1 oktober –31
mars:
sallat odlad på täckt område 4 500
frilandsodlad sallat 4 000Skördad under perioden 1 april –30 septem-
ber:
sallat odlad på täckt område 3 500frilandsodlad sallat 2 500
1.4 Isbergssallat Sallat odlad på täckt område 2 500
Frilandsodlad sallat 2 000
1.5 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och
barnmat för spädbarn och småbarn (
3)(4)200
Avsnitt 2: Mykotoxiner
Livsmedel (1) Gränsvärden ( μg/kg)
▼M5
2.1 Aflatoxiner B1 Summan av B1,
B2,G1och G2M1
2.1.1 Jordnötter och andra oljeväxtfrön (40) avsedda att sorteras
eller genomgå annan mekanisk behandling innan de an-
vänds som livsmedel eller som ingrediens i livsmedel
med undantag för—jordnötter och andra oljeväxtfrön som ska krossas för
framställning av raffinerad vegetabilisk olja8,0 (
5) 15,0 (5) —
2.1.2 Mandlar, pistaschmandlar och aprikoskärnor avsedda att
sorteras eller genomgå annan mekanisk behandling innan
de används som livsmedel eller som ingrediens i livsmedel12,0 (5) 15,0 (5) —
2.1.3 Hasselnötter och paranötter avsedda att sorteras eller ge-
nomgå annan mekanisk behandling innan de används somlivsmedel eller som ingrediens i livsmedel8,0 (
5) 15,0 (5)
2.1.4 Trädnötter, med undantag för dem som förtecknas i 2.1.2
och 2.1.3, avsedda att sorteras eller genomgå annan meka-
nisk behandling innan de används som livsmedel eller somingrediens i livsmedel5,0 (
5) 10,0 (5) —2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —16
▼M5
Livsmedel (1) Gränsvärden ( μg/kg)
2.1.5 Jordnötter och andra oljeväxtfrön (40) samt bearbetade pro-
dukter därav avsedda för direkt konsumtion eller som in-
grediens i livsmedel
med undantag för—oraffinerade vegetabiliska oljor avsedda för raffinering,
—raffinerade vegetabiliska oljor2,0 (
5) 4,0 (5) —
2.1.6 Mandlar, pistaschmandlar och aprikoskärnor avsedda för
direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel (41)8,0 (5) 10,0 (5) —
2.1.7 Hasselnötter och paranötter avsedda för direkt konsumtion
eller som ingrediens i livsmedel (41)5,0 (5) 10,0 (5)
2.1.8 Trädnötter, med undantag för dem som förtecknas i 2.1.6
och 2.1.7, och bearbetade produkter därav avsedda för
direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel2,0 (5) 4,0 (5) —
2.1.9 Torkad frukt avsedd att sorteras eller genomgå annan me-
kanisk behandling innan den används för direkt konsum-
tion eller som ingrediens i livsmedel5,0 10,0 —
2.1.10 Torkad frukt och bearbetade produkter därav avsedda för
direkt konsumtion eller som ingrediens i livsmedel2,0 4,0 —
2.1.11 Alla spannmål och alla produkter framställda därav inklu-
sive bearbetade spannmålsprodukter, med undantag för
livsmedel som förtecknas i 2.1.12, 2.1.15 och 2.1.172,0 4,0 —
2.1.12 Majs och ris avsedda att sorteras eller genomgå annan
mekanisk behandling innan de används som livsmedel el-
ler som ingrediens i livsmedel5,0 10,0 —
2.1.13 Obehandlad mjölk (6), värmebehandlad mjölk och mjölk
avsedd för framställning av mjölkbaserade produkter—— 0,050
2.1.14 Följande arter av kryddväxter:
Capsicum spp. (torkade frukter, hela eller malda, inklusive
chili, chilipulver, kajennpeppar och paprika)
Piper spp. (frukter, inklusive vitpeppar och svartpeppar)
Myristica fragrans (muskot)
Zingiber officinale (ingefära)
Curcuma longa (gurkmeja)
Kryddblandningar som innehåller en eller flera av ovan-
nämnda kryddor5,0 10,0 —
2.1.15 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för
spädbarn och småbarn (3)(7)0,10 ——
2.1.16 Modersmjölksersättning och tillskottsnäring för spädbarn
inklusive modersmjölksersättning uteslutande baserad påmjölk och tillskottsnäring uteslutande baserad på
mjölk (
4)(8)—— 0,025
2.1.17 Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (9)(10) av-
sedda specifikt för spädbarn0,10 — 0,025
▼B
2.2 Ochratoxin A
2.2.1 Obearbetad spannmål 5,02006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —17
▼B
Livsmedel (1) Gränsvärden ( μg/kg)
2.2.2 Samtliga produkter framställda av obearbetad spannmål,
inklusive bearbetade spannmålsprodukter och spannmål av-
sedda för direkt konsumtion, med undantag av livsmedelsom förtecknas i 2.2.9 och 2.2.103,0
2.2.3 Torkade vindruvor (korinter, russin och sultanrussin) 10,0
2.2.4 Rostade kaffebönor och malet rostat kaffe, med undantag
av snabbkaffe5,0
2.2.5 Snabbkaffe 10,0
2.2.6 Vin (inklusive mousserande vin, med undantag av likörvin
och vin med en alkoholhalt på minst 15 vol. %) och frukt-vin (
11)2,0 (12)
2.2.7 Aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker
och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (13)2,0 (12)
2.2.8 Druvjuice, koncentrerad druvjuice efter rekonstiturering,
druvnektar, druvmust och koncentrerad druvmust efter re-
konstiturering, att användas som livsmedel (14)2,0 (12)
2.2.9 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för
spädbarn och småbarn (3)(7)0,50
2.2.10 Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (9)(10) av-
sedda specifikt för spädbarn0,50
▼M4
2.2.11 Kryddor
Capsicum spp. (torkade frukter, hela eller malda, inklusive
chili, chilipulver, kajennpeppar och paprika)
Piper spp. (frukter, inklusive vitpeppar och svartpeppar)
Myristica fragrans (muskot)
Zingiber officinale (ingefära)
Curcuma longa (gurkmeja)
Kryddblandningar som innehåller en eller flera av ovan-
nämnda kryddor30μg/kg från och med den 1.7.2010
till och med den 30.6.2012
15μg/kg från och med den 1.7.2012
2.2.12 Lakrits ( Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate och andra
arter)
2.2.12.1 Lakritsrot, ingrediens för örtte 20 μg/kg
2.2.12.2 Lakritsextrakt (42), för användning i livsmedel, i synnerhet
i drycker och konfektyrer80μg/kg
▼B
2.3 Patulin
2.3.1 Fruktjuice, koncentrerad fruiktjuice efter rekonstiturering
och fruktnektar (14)50
2.3.2 Spritdrycker (15), äppelcider och andra jästa drycker som
framställts av äpplen eller som innehåller äppeljuice502006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —18
▼B
Livsmedel (1) Gränsvärden ( μg/kg)
2.3.3 Äppelprodukter som innehåller fruktkött, inklusive äppel-
kompott och äppelpuré avsedda för direkt konsumtion,med undantag av livsmedel förtecknade under 2.3.4 och2.3.525
2.3.4 Äppeljuice och äppelprodukter som innehåller fruktkött,
inklusive äppelkompott och äppelpuré, avsedda för späd-
barn och småbarn (
16) och märkta och sålda som sådana (4)10,0
2.3.5 Annan barnmat än bearbetade spannmålsbaserade livsme-
del för spädbarn och småbarn (3)(4)10,0
▼M1
2.4 Deoxynivalenol (17)
2.4.1 Obearbetad spannmål (18)(19) annan än durumvete, havre
och majs1 250
2.4.2 Obearbetat durumvete och havre (18)(19) 1 750
2.4.3 Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs
som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (37)1 750 (20)
2.4.4 Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spann-
mål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt fördirekt konsumtion, med undantag av livsmedel som för-
tecknas i 2.4.7, 2.4.8 och 2.4.9750
2.4.5 Pasta (torr) (
22) 750
2.4.6 Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål
och frukostflingor av spannmål500
2.4.7 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för
spädbarn och småbarn (3)(7)200
2.4.8 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm
som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek
> 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och
omfattas av KN-nummer 1904 10 10750 (
20)
2.4.9 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤500μm
som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarn-produkter av majs med en partikelstorlek ≤500μm som
inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-
nummer 1904 10 101 250 (
20)
2.5 Zearalenon (17)
2.5.1 Obearbetad spannmål (18)(19) annan än majs 100
2.5.2 Obearbetad majs (18) med undantag av obearbetad majs
som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (37)350 (20)2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —19
▼M1
Livsmedel (1) Gränsvärden ( μg/kg)
2.5.3 Spannmål avsedd för direkt konsumtion, mjöl från spann-
mål, kli och groddar som saluförs som slutprodukt för
direkt konsumtion, med undantag av livsmedel som för-tecknas i 2.5.6, 2.5.7, 2.5.8, 2.5.9 och 2.5.1075
2.5.4 Raffinerad majsolja 400 (
20)
2.5.5 Bröd (inklusive småbröd), kakor, kex, snacks av spannmål
och frukostflingor av spannmål, med undantag av snacks
av majs och majsbaserade frukostflingor50
2.5.6 Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade snacks
och majsbaserade frukostflingor100 (20)
2.5.7 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel (med undantag
av bearbetade majsbaserade livsmedel) och barnmat förspädbarn och småbarn (
3)(7)20
2.5.8 Bearbetade majsbaserade livsmedel för spädbarn och små-
barn (3)(7)20 (20)
2.5.9 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm
som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40
och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek
> 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och
omfattas av KN-nummer 1904 10 10200 (20)
2.5.10 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤500μm
som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarn-
produkter av majs med en partikelstorlek ≤500μm som
inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 10300 (
20)
2.6 Fumonisiner Summan av B1och B2
2.6.1 Obearbetad majs (18), med undantag av obearbetad majs
som är avsedd att bearbetas genom våtmalning (37)4 000 (23)
2.6.2 Majs avsedd för direkt konsumtion, majsbaserade livsme-
del avsedda för direkt konsumtion utom livsmedel i 2.6.3och 2.6.41 000 (
23)
2.6.3 Majsbaserade frukostflingor och majsbaserade snacks 800 (23)
2.6.4 Bearbetade majsbaserade livsmedel och barnmat för späd-
barn och småbarn (3)(7)200 (23)
2.6.5 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek > 500 μm
som omfattas av KN-nummer 1103 13 eller 1103 20 40och andra kvarnprodukter av majs med en partikelstorlek
> 500 μm som inte är avsedda för direkt konsumtion och
omfattas av KN-nummer 1904 10 101 400 (
23)
2.6.6 Mjölfraktioner av majs med en partikelstorlek ≤500μm
som omfattas av KN-nummer 1102 20 och andra kvarn-
produkter av majs med en partikelstorlek ≤500μm som
inte är avsedda för direkt konsumtion och omfattas av KN-nummer 1904 10 102 000 (
23)
▼B
2.7 T-2- och HT-2-toxin (17) Summan av T-2- och HT-2-toxin
2.7.1 Obearbetad spannmål (18) och spannmålsprodukter2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —20
▼B
Avsnitt 3: Metaller
Livsmedel (1)Gränsvärden
(mg/kg våtvikt)
3.1 Bly
3.1.1 Obehandlad mjölk (6), värmebehandlad mjölk och mjölk
avsedd för framställning av mjölkbaserade produkter0,020
3.1.2 Modersmjölksersättning och tillskottsnäring för späd-
barn (4)►M3 (8)◄0,020
3.1.3 Kött (utom slaktbiprodukter) från nötkreatur, får, svin
och fjäderfä (6)0,10
3.1.4 Slaktbiprodukter från nötkreatur, får, svin och fjäderfä (6) 0,50
3.1.5 Muskelkött från fisk (24)(25) 0,30
3.1.6 Skaldjur, utom brunt krabbkött och utom kött från huvud
och mellankropp av hummer och liknande stora skaldjur
(Nephropidae ochPalinuridae )(26)0,50
3.1.7 Musslor (26) 1,5
3.1.8 Bläckfisk (utan inälvor) (26) 1,0
3.1.9 Spannmål, färska baljväxter och torkade baljväxter 0,20
3.1.10 Grönsaker, med undantag av kålgrönsaker, bladgrönsa-
ker, färska örtkryddor och svamp (27). I fråga om potatis
skall gränsvärdet tillämpas på skalad potatis.0,10
▼M3
3.1.11 Kålgrönsaker, bladgrönsaker och följande svampar (27):
Agaricus bisporus (trädgårdschampinjon), Pleurotus
ostreatus ( ostronmussling, ostronskivling), Lentinula edo-
des(shiitake)0,30
▼B
3.1.12 Frukt, utom bär och småfrukter (27) 0,10
3.1.13 Bär och småfrukter (27) 0,20
3.1.14 Fetter och oljor, inklusive mjölkfett 0,10
3.1.15 Fruktjuicer, koncentrerade fruktjuicer efter rekonstiturer-
ing och fruktnektar (14)0,050
3.1.16 Viner (inklusive mousserande viner, utom likörviner),
äppelcider, päroncider och fruktviner (11)0,20 (28)
3.1.17 Aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker
och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (13)0,20 (28)
▼M3
3.1.18 Kosttillskott (39) 3,0
3.2 Kadmium
3.2.1 Kött (utom slaktbiprodukter) från nötkreatur, får, svin
och fjäderfä (6)0,050
3.2.2 Hästkött, utom slaktbiprodukter (6) 0,202006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —21
▼M3
Livsmedel (1)Gränsvärden
(mg/kg våtvikt)
3.2.3 Lever från nötkreatur, får, svin, fjäderfä och häst (6) 0,50
3.2.4 Njure från nötkreatur, får, svin, fjäderfä och häst (6) 1,0
3.2.5 Muskelkött från fisk (24)(25), utom de fiskarter som för-
tecknas i punkt 3.2.6, 3.2.7 och 3.2.80,050
3.2.6 Muskelkött från följande fiskarter (24)(25):
ryggstrimmig pelamid ( Sarda sarda )
tvåbandsblecka ( Diplodus vulgaris )
ål (Anguilla anguilla )
multe ( Chelon labrosus )
taggmakrill, alla arter inom släktet Trachurus ( Trachurus
spp.)
”luvar”(Luvarus imperialis )
makrill, alla arter inom släktet Scomber ( Scomber spp. )
sardin ( Sardina pilchardus )
sardiner, alla arter inom släktet Sardinops ( Sardinops
spp.)
tonfisk, alla arter inom släktena Thunnus och Euthynnus
samt bonit ( Thunnus spp., Euthynnus spp. Katsuwonus
pelamis )
tunga ( Dicologoglossa cuneata )0,10
3.2.7 Muskelkött från följande fiskarter (24)(25):
makrill, alla arter inom släktet Auxis ( Auxis spp. )0,20
3.2.8 Muskelkött från följande fiskarter (24)(25):
ansjovis, alla arter inom släktet Engraulis ( Engraulis
spp.)
svärdfisk ( Xiphias gladius )0,30
3.2.9 Skaldjur, utom brunt krabbkött och utom kött från huvud
och mellankropp av hummer och liknande stora skaldjur(Nephropidae ochPalinuridae )(
26)0,50
3.2.10 Tvåskaliga blötdjur (26) 1,0
3.2.11 Bläckfisk (utan inälvor) (26) 1,0
3.2.12 Spannmål, med undantag av kli, groddar, vete och ris 0,103.2.13 Kli, groddar, vete och ris 0,203.2.14 Sojabönor 0,20
3.2.15 Grönsaker och frukt, utom bladgrönsaker, färska örtkryd-
dor, svamp, stjälkgrönsaker, rotfrukter och potatis (
27)0,050
3.2.16 Stjälkgrönsaker, rotfrukter och potatis, utom rotselleri (27). I
fråga om potatis gäller gränsvärdet skalad potatis.0,10
3.2.17 Bladgrönsaker, färska örter, rotselleri och följande svam-
par (27):Agaricus bisporus (trädgårdschampinjon), Pleu-
rotus ostreatus ( ostronmussling, ostronskivling), Lenti-
nula edodes (shiitake)0,202006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —22
▼M3
Livsmedel (1)Gränsvärden
(mg/kg våtvikt)
3.2.18 Svampar, utom de som förtecknas i punkt 3.2.17 (27) 1,0
3.2.19 Kosttillskott (39), utom de som förtecknas i punkt 3.2.20 1,0
3.2.20 Kosttillskott (39) som helt eller till största delen består av
torkade alger eller av produkter som framställts av alger3,0
▼B
3.3 Kvicksilver
3.3.1 Fiskeriprodukter (26) och muskelkött från fisk (24)(25),
utom de fiskarter som förtecknas i 3.3.2. Gränsvärdet gäl-ler för skaldjur, utom brunt krabbkött och utom kött från
huvud och mellankropp av hummer och liknande stora
skaldjur ( Nephropidae ochPalinuridae ).0,50
▼M3
3.3.2 Muskelkött från följande fiskarter (24)(25):
marulk, alla arter inom släktet Lophius ( Lophius spp. )
havskatt ( Anarhichas lupus )
ryggstrimmig pelamid ( Sarda sarda )
ål, alla arter inom släktet Anguilla ( Anguilla spp. )
atlantisk soldatfisk, alla arter inom släktet Hoplostethus
(Hoplostethus spp. )
skoläst, grenadjär ( Coryphaenoides rupestris )
hälleflundra ( Hippoglossus hippoglossus )
kapkingklip (Genypterus capensis)
marlin, alla arter inom släktet Makaira ( Makaira
spp.)
var, alla arter inom släktet Lepidorhombus ( Lepidor-
hombus spp. )
mulle, alla arter inom släktet Mullus ( Mullus spp. )
guldkingklip ( Genypterus blacodes )
gädda ( Esox lucius )
ostrimmig pelamid ( Orcynopsis unicolor )
glyskolja ( Trisopterus minutus )
portugisisk hundhaj ( Centroscymnus coelolepis )
rocka, alla arter inom släktet Raja ( Raja spp. )
kungsfisk, rödfisk ( Sebastes marinus, S. mentella, S.
viviparus )
segelfisk ( Istiophorus platypterus )
strumpebandsfisk, dolkfisk ( Lepidopus caudatus, Ap-
hanopus carbo )
pagell, alla arter inom släktet Pagellus ( Pagellus
spp.)
haj (alla arter)
escolar, oljefisk, ruvett ( Lepidocybium flavobrunneum,
Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens )
stör, alla arter inom släktet Acipenser ( Acipenser
spp.)
svärdfisk ( Xiphias gladius )
tonfisk, alla arter inom släktena Thunnus och Eut-
hynnus samt bonit ( Thunnus spp., Euthynnus spp.,
Katsuwonus pelamis )1,02006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —23
▼M3
Livsmedel (1)Gränsvärden
(mg/kg våtvikt)
3.3.3 Kosttillskott (39) 0,10
▼B
3.4 Tenn (oorganiskt)
3.4.1 Livsmedel med undantag av drycker; konserverade på
metallburk200
3.4.2 Drycker , inklusive frukt- och grönsaksjuicer; konserve-
rade på metallburk100
3.4.3 Barnmat och bearbetade spannmålsbaserade livsmedel för
spädbarn och småbarn, utom torkade produkter och pul-
verprodukter; konserverade på metallburk (3)(29)50
3.4.4 Modersmjölksersättning och tillskottsnäring (inklusive mo-
dersmjölksersättning baserad på mjölk och tillskottsnäringbaserad på mjölk), utom torkade produkter och pulverpro-
dukter; konserverade på metallburk ►
M3 (8)◄(29)50
3.4.5 Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (9)(29)
avsedda specifikt för spädbarn, utom torkade produkteroch pulverprodukter; konserverade på metallburk50
Avsnitt 4: 3-monoklorpropan-1,2-diol (3-MCPD)
Livsmedel (1)Gränsvärden
(μg/kg)
4.1 Hydrolyserat vegetabiliskt protein (30)2 0
4.2 Sojasås (30)2 0
Avsnitt 5: Dioxiner och PCB (31)
LivsmedelGränsvärden
Summan av dioxiner
(WHO-PCDD/F-TEQ) (32)Summan av dioxiner och
dioxinlika PCB (WHO-
PCDD/F-PCB-TEQ) (32)
5.1 Kött och köttprodukter (utom ätliga slaktbiproduk-
ter) från följande djur (6):
—nötkreatur och får 3,0 pg/g fett (33) 4,5 pg/g fett (33)
—fjäderfä 2,0 pg/g fett (33) 4,0 pg/g fett (33)
—svin 1,0 pg/g fett (33) 1,5 pg/g fett (33)
5.2 Lever från de landlevande djur som avses i 5.1 (6),
och produkter från sådan lever6,0 pg/g fett (33) 12,0 pg/g fett (33)
5.3 Muskelkött från fisk och fiskeriprodukter samt pro-
dukter därav, med undantag av ål (25)►M2 (34)◄
Gränsvärdet gäller för skaldjur, utom brunt krabbköttoch utom kött från huvud och mellankropp av hum-mer och liknande stora skaldjur ( Nephropidae och
Palinuridae ).4,0 pg/g våtvikt 8,0 pg/g våtvikt
5.4 Muskelkött av ål ( Anguilla anguilla ) och produkter
därav4,0 pg/g våtvikt 12,0 pg/g våtvikt
5.5 Obehandlad mjölk (
6) och mjölkprodukter (6), in-
klusive smörfett3,0 pg/g fett (33) 6,0 pg/g fett (33)2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —24
▼B
LivsmedelGränsvärden
Summan av dioxiner
(WHO-PCDD/F-TEQ) (32)Summan av dioxiner och
dioxinlika PCB (WHO-
PCDD/F-PCB-TEQ) (32)
5.6 Hönsägg och äggprodukter (6) 3,0 pg/g fett (33) 6,0 pg/g fett (33)
5.7 Fett från följande djur:
—nötkreatur och får 3,0 pg/g fett 4,5 pg/g fett
—fjäderfä 2,0 pg/g fett 4,0 pg/g fett
—svin 1,0 pg/g fett 1,5 pg/g fett
5.8 Blandat animaliskt fett 2,0 pg/g fett 3,0 pg/g fett5.9 Vegetabiliska oljor och fetter 0,75 pg/g fett 1,5 pg/g fett5.10 Marina oljor (fiskolja, fiskleverolja och olja från
andra marina organismer avsedda som livsmedel)2,0 pg/g fett 10,0 pg/g fett
▼M2
5.11 Fisklever och produkter av fisklever, utom de ma-
rina oljor som avses i 5.10— 25,0 pg/g våtvikt (32)(38)
▼B
Avsnitt 6: Polycykliska aromatiska kolväten
LivsmedelGränsvärden
(μg/kg våtvikt)
6.1 Bens(a)pyren (35)
6.1.1 Oljor och fetter (utom kakaosmör) avsedda för direkt
konsumtion eller som ingrediens i livsmedel2,0
6.1.2 Rökt kött och rökta köttprodukter 5,0
6.1.3 Muskelkött från rökt fisk och rökta fiskeriproduk-
ter2 (25)(36), utom musslor. Gränsvärdet gäller för
rökta skaldjur, utom brunt krabbkött och utom köttfrån huvud och mellankropp av hummer och lik-nande stora skaldjur ( Nephropidae och Palinuridae ).5,0
6.1.4 Muskelkött från annan fisk (
24)(25) än rökt fisk 2,0
6.1.5 Skaldjur, bläckfisk, utom rökta (26). Gränsvärdet gäller
för skaldjur, utom brunt krabbkött och utom kött frånhuvud och mellankropp av hummer och liknande storaskaldjur ( Nephropidae ochPalinuridae ).5,0
6.1.6 Musslor (
26) 10,0
6.1.7 Bearbetade spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för
spädbarn och småbarn (3)(29)1,0
6.1.8 Modersmjölksersättning och tillskottsnäring för spädbarn,
inklusive modersmjölksersättning baserad på mjölk ochtillskottsnäring baserad på mjölk ►
M3 (8)◄(29)1,0
6.1.9 Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (9)(29)
avsedda specifikt för spädbarn1,0
(1) Avseende frukt, grönsaker och spannmål hänvisas det till de livsmedel som förtecknas i respektive kategori enligt definitionen i
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedels-
rester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT
L 70, 16.3.2005, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 178/2006 (EUT L 29, 2.2.2006, s. 3). Detta innebär bl.a. att bovete
(Fagopyrum spp.) ingår i ”spannmål ”och att ”boveteprodukter ”ingår i ”spannmålsprodukter ”.►M3Trädnötter omfattas inte av
gränsvärdet för frukt. ◄2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —25
▼B
(2) Gränsvärdena gäller inte färsk spenat som skall bearbetas och som transporteras i bulk direkt från fältet till bearbetningsanlägg-
ningen.
(3) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996
om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (EGT L 49, 28.2.1996, s. 17), senast ändrat
genom direktiv 2003/13/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 33).
(4) Gränsvärdena gäller produkten när den är färdig att användas (saluförd som sådan eller efter utspädning enligt tillverkarens
anvisningar).
(5)►M5Gränsvärdena gäller den ätliga delen av jordnötter och trädnötter. Om jordnötter och trädnötter med skal analyseras,
ska man vid beräkningen av aflatoxinhalten anta att hela föroreningen finns i den ätliga delen, med undantag för para-
nötter.◄
(6) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG)
nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung
(EUT L 226, 25.6.2004, s. 22).
(7) Gränsvärdet gäller torrsubstansen. Torrsubstanshalten bestäms enligt förordning (EG) nr 401/2006.
►M3 (8) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i kommissionens direktiv 2006/141/EG (EUT L 401,
30.12.2006, s. 1). ◄
(9) Livsmedel förtecknade i denna kategori enligt definitionen i kommissionens direktiv 1999/21/EG av den 25 mars 1999 om
dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (EGT L 91, 7.4.1999, s. 29).
(10) När det gäller mjölk och mjölkprodukter avser gränsvärdet produkter som är färdiga att användas (saluförda som sådana
eller efter utspädning enligt tillverkarens anvisningar), och när det gäller andra produkter än mjölk och mjölkprodukter
avser gränsvärdet torrsubstansen. Torrsubstanshalten fastställs enligt förordning (EG) nr 401/2006.
(11) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999
om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad genom Protokoll
om villkoren och bestämmelserna för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (EUT
L 157, 21.6.2005, s. 29).
(12) Gränsvärdet gäller för produkter från och med 2005 års skörd.
(13) Livsmedel som anges i denna kategori enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 1601/91 av den 10 juni 1991 om
allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade
drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (EGT L 149, 14.6.1991, s. 1), senast ändrad genom Protokoll
om villkoren och bestämmelserna för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen. Gräns-
värdet för OTA för dessa drycker beror på andelen av vin och/eller druvmust i den färdiga produkten.
(14) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i rådets direktiv 2001/112/EG av den 20 december 2001 om
fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel (EGT L 10, 12.1.2002, s. 58).
(15) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 1576/89 av den 29 maj 1989
om allmänna bestämmelser för definition, beskrivning och presentation av aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade
drycker och aromatiserade drinkar baserade på spritdrycker (EGT L 160, 12.6.1989, s. 1), senast ändrad genom Protokoll
om villkoren och bestämmelserna för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.
(16) Spädbarn och småbarn enligt definitionen i direktiv 91/321/EG och direktiv 96/5/EG.
(17) Vid tillämpningen av gränsvärden för deoxynivalenol, zearalenon och T-2- och HT-2-toxin enligt vad som fastställs i
punkterna 2.4, 2.5 och 2.7, ingår inte ris i ”spannmål ”eller risprodukter i ”spannmålsprodukter ”.
(18) Gränsvärdet gäller för obearbetad spannmål som släpps ut på marknaden för användning i första bearbetningsledet. ”Första
bearbetningsledet ”avser all fysisk eller termisk behandling, annan än torkning, av eller på kornet. Rensnings-, sorterings-
och torkningsförfaranden anses inte vara en del av ”första bearbetningsledet ”, förutsatt att själva sädeskärnan inte utsätts för
fysisk påverkan, och hela kornet förblir intakt efter rensning och sortering. I integrerade produktions- och bearbetnings-
system gäller gränsvärdet för obearbetad spannmål om den är avsedd för det första bearbetningsledet.
(19) Gränsvärdet gäller för spannmål, som skördas och övertas, från och med saluföringsåret 2005/06, enligt kommissionens
förordning (EG) nr 824/2000 av den 19 april 2000 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens
övertagande av spannmål samt analysmetoderna för kvalitetsbestämning (EGT L 100, 20.4.2000, s. 31), senast ändrad
genom förordning (EG) nr 1068/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 65).
►M1 (20) Gränsvärdet ska tillämpas från och med den 1 oktober 2007. ◄
►M1__________◄
(22) Pasta (torr) avser pasta med en vattenhalt på ca 12 %.
(23) Gränsvärdet skall tillämpas från och med den 1 oktober 2007.
(24) Fisk som förtecknas i denna kategori, utom fisklever som omfattas av KN-nummer 0302 70 00enligt kategori a i förteck-
ningen i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EGT L 17, 21.1.2000, s. 22), senast ändrad genom akten om
villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens,
Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutningtill de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen (EUT L 236, 23.9.2003,
s. 33). För torkade, utspädda, bearbetade och/eller sammansatta livsmedel gäller artikel 2.1 och 2.2.
(
25) När hela fisken är avsedd att ätas skall gränsvärdet gälla för hela fisken.
(26) Livsmedel förekommande fall enligt kategori c eller f i förteckningen i artikel 1 i förordning (EG) nr 104/2000 (arter anges
i respektive post). För torkade, utspädda, bearbetade och/eller sammansatta livsmedel gäller artikel 2.1 och 2.2.
(27) Gränsvärdet gäller för frukten eller grönsaken efter det att den tvättats och den ätbara delen avskiljts.
(28) Gränsvärdet gäller för produkter från och med 2001 års skörd.
(29) Gränsvärdet gäller produkten som den säljs.
(30) Gränsvärdet gäller för flytande produkter med en torrsubstanshalt på 40 %, vilket motsvarar sett gränsvärde på 50 μg/kg i
torrsubstansen. Gränsvärdet behöver anpassas proportionellt efter produkternas torrsubstanshalt.
(31) Dioxiner (summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner [PCDD] och polyklorerade dibensofuraner [PCDF], uttryckt i
toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen [WHO] med användning av de av WHO fastställda toxiska ekviva-
lensfaktorerna [WHO-TEF]), och summan av dioxiner och dioxinlika PCB (summan av PCDD, PCDF och polyklorerade
bifenyler [PCB], uttryckt i toxiska ekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen [WHO] med användning av de fastställda2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —26
▼B
WHO-TEF). WHO-TEF för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s möte i Stock-
holm den 15 –18 juni 1997 (Van den Berg et al., 1998, ”Toxic Equivalency Factors [TEFs] for PCBs, PCDDs, PCDFs for
Humans and for Wildlife ”.Environmental Health Perspectives , 106 [12], 775).
(32) Övre koncentrationer: övre koncentrationer beräknas med antagandet att alla halter av de olika kongener som ligger under
kvantifieringsgränsen är lika med kvantifieringsgränsen.
(33) Gränsvärdena gäller inte livsmedel som innehåller < 1 % fett.
►M2 (34) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt kategorierna a, b, c, e och f i förteckningen i artikel 1 i rådets
förordning (EG) nr 104/2000, utom sådan fisklever som avses i 5.11. ◄
(35) Bens(a)pyren, som gränsvärden anges för, används som markör när det gäller förekomst och effekter av carcinogena
polycykliska aromatiska kolväten. Dessa regler innebär därför full harmonisering när det gäller polycykliska aromatiska
kolväten i de förtecknade livsmedlen i medlemsstaterna.
(36) Livsmedel som förtecknas i denna kategori enligt kategorierna b, c och f i förteckningen i artikel 1 i rådets förordning (EG)
nr 104/2000.
►M1 (37) Undantaget gäller endast majs där det är uppenbart, genom t.ex. märkning eller destination att det är avsedd endast
för våtmalning (stärkelseproduktion). ◄
►M2 (38) När det gäller fisklever på burk gäller gränsvärdet för allt ätbart innehåll i burken. ◄
►M3 (39) Gränsvärdet ska tillämpas på kosttillskottet som det saluförs. ◄
►M5 (40) Oljeväxtfrön enligt KN-nummer 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206 och 1207 samt produkter framställda därav
enligt KN-nummer 1208; melonfrön omfattas av KN-nummer ex 1207 99.
(41) Om produkter framställda därav eller bearbetade produkter framställs/bearbetas uteslutande eller nästan uteslutande från
berörda trädnötter gäller de gränsvärden som fastställts för motsvarande trädnötter även för de framställda/bearbetade
produkterna. I andra fall gäller artikel 2.1 och 2.2 för de framställda/bearbetade produkterna. ◄
►M4 (42) Gränsvärdet gäller för det rena och outspädda extraktet, där 1 kg extrakt utvinns från 3 till 4 kg lakritsrot. ◄2006R1881 —SV—01.07.2010 —004.001 —27