1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 5 april 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om mätsystem för andra vätskor än vatten
(77/313/EEG)
(EGT L 105, 28.4.1977, s. 18)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 82/625/EEG av den 1 juli 1982 L 252 10 27.8.1982
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 5 april 1977
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om mätsystem
för andra vätskor än vatten
(77/313/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande(
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), och
med beaktande av följande:Konstruktion och metoder för kontroll av mätsystem för vätskor är i
medlemsstaterna underkastade tvingande bestämmelser som skiljer sigmellan medlemsstaterna och därmed utgör handelshinder för sådanasystem. Dessa bestämmelser måste därför närmas till varandra.
I rådets direktiv 71/316/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för bådemätdon och metrologiska kontrollmetoder(
3), i dess lydelse enligt
direktiv 72/427/EEG(4), fastställdes förfaranden för EEG-typgodkän-
nande och första EEG-verifikation för mätdon. Enligt det direktivet
bör de tekniska kraven på utformning och funktion av mätsystem för
andra vätskor än vatten fastställas.
I rådets direktiv 71/319/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning för mätare för andra vätskor än vatten(5)
och 71/348/EEG av den 12 oktober 1971 om tillnärmning av medlems-staternas lagstiftning om tillsatsutrustning till mätare för andra vätskor
än vatten(
6) har redan fastställts tekniska och funktionsmässiga krav på
sådana mätare. I direktiv 71/319/EEG anges att mätsystem som inne-fattar en eller flera mätare för andra vätskor än vatten skall omfattasav ett särskilt direktiv.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Detta direktiv skall tillämpas på mätsystem för andra vätskor än vatten
innefattande volymmätare i vilka vätskan ger upphov till rörelse hosrörliga väggar i mätkammare.
Artikel 2
I bilagan till detta direktiv anges vilka mätsystem som får förses med
EEG-märkning. De skall genomgå EEG-typgodkännande om bilagankräver detta, och underkastas första EEG-verifikation enligt de villkor
som fastställs i bilagan.
På de villkor som fastställs i bilagan får EEG-typgodkännande också
utfärdas för delar och delsystem till mätsystem.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 2
(1) EGT nr C 125, 8.6.1976, s. 43.
(2) EGT nr C 131, 12.6.1976, s. 53.
(3) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.
(4) EGT nr L 291, 28.12.1972, s. 156.
(5) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 32.
(6) EGT nr L 239, 25.10.1971, s. 9.
▼B
Artikel 3
Ingen medlemsstat får med hänvisning till mätsystemsmetrologiska
egenskaper vägra, förbjuda eller begränsa att sådana mätsystem för
andra vätskor än vatten som försetts med märkning enligt detta direktiv
och direktiv 71/316/EEG släpps ut på marknaden eller tas i drift.
Ingen medlemsstat får med hänvisning till mätsystems metrologiska
egenskaper vägra, förbjuda eller begränsa att delar och delsystem tillmätsystem som försetts med EEG-typgodkännandemärket släpps ut påmarknaden.
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-
ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månaderefter dagen för anmälan och genast underrätta kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område
som detta direktiv omfattar.
Artikel 5
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 3
▼B
BILAGA
1 ALLMÄNNA KRAV PÅ MÄTSYSTEM
1.1 Definitioner
1.1.1 Mätsystem
Ett mätsystem för andra vätskor än vatten skall förutom själva
mätaren, som skall uppfylla kraven i direktiv 71/319/EEG, och even-
tuell tillhörande tillsatsutrustning, som skall uppfylla kraven i
direktiv 71/348/EEG, omfatta all utrustning för att säkerställa riktiga
mätningar eller underlätta handhavandet av systemet, samt all annan
utrustning som på något som helst sätt kan påverka mätningarna.
Om flera mätare som är avsedda för åtskilda mätningar arbetar till-
sammans med gemensamma komponenter skall vardera mätaren
tillsammans med de gemensamma komponenterna anses utgöra ett
mätsystem.
Om flera mätare är avsedda för en enda mätning skall mätarna anses
utgöra ett enda mätsystem.
1.1.2 Minsta leveransvolym
Minsta leveransvolym för ett mätsystem skall bestämmas enligt
kraven i direktiven 71/319/EEG och 71/348/EEG med beaktande av
bestämmelserna i det här direktivet.
I mätsystem som är avsedda att mäta vätska som tas emot av
systemet kallas den minsta vätskevolym som enligt bestämmelserna
får mätas för minsta mottagen volym. Kravet i föregående stycke
rörande minsta leveransvolym skall motsvaras av ett analogt krav
rörande minsta mottagen volym.
1.1.3 Gasavskiljare
En gasavskiljare är en anordning som kontinuerligt avskiljer och
avlägsnar eventuell luft eller annan gas som vätskan innehåller.
Gasavskiljarmekanismen skall i princip arbeta automatiskt. Detta
krav skall dock inte gälla om det finns en mekanism som automatiskt
stoppar flödet av vätska om det finns risk för att luft eller gas
kommer in i mätaren. I så fall skall det vara omöjligt att återuppta
mätning innan luften eller gasen avlägsnats, antingen automatiskt
eller manuellt.
1.1.4 Gasborttagare
En gasborttagare är en anordning som är avsedd för att släppa ut luft
eller gaser som ansamlats i ledningssystemet före mätaren i form av
fickor som endast obetydligt har blandats med vätskan.
Ovanstående krav för gasavskiljarmekanismen skall också gälla för
gasborttagarmekanismen.
1.1.5 Särskild gasborttagare
En särskild gasborttagare är en anordning som, i likhet med gasav-
skiljaren men under mindre krävande arbetsförhållanden,
kontinuerligt skiljer ifrån eventuell luft eller gaser som ingår i
vätskan, och som automatiskt stoppar vätskeflödet om det finns risk
för att luft eller gaser, som ansamlats i form av fickor som endast
obetydligt har blandats med vätskan, skall komma in i mätaren.
1.1.6 Kondensor
En kondensor är en sluten behållare i mätsystem för flytande gas
under tryckavsedd att uppfånga gaser som ingår i den vätsk a som
skall mätas och kondensera dessa före mätning.
1.1.7 Gasindikator
En gasindikator är en anordning som gör det möjligt att enkelt
upptäcka eventuella bubblor av luft eller gas som kan förekomma i
vätskeflödet.
1.1.8 Synglas
Ett synglas är en anordning för att kontrollera att hela eller en del av
mätsystemet är vätskefyllt.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 4
▼B
1.2 Räckvidd
De allmänna kraven enligt avsnitt 1 skall gälla alla slag av
mätsystem om inte annat anges i avsnitt 2.
1.3 Mätare, flödesgränser
Mätare som ingår i ett mätsystem, inklusive eventuell tillsatsutrust-
ning, skall vara EEG-typgodkänd för mätning av den aktuella
vätskan vid normala driftsbetingelser.
Dessa mätare skall omfattas av särskilt EEG-typgodkännande eller ett
godkännande som innefattas i EEG-typgodkännandet för det
mätsystem som de ingår i. Flödesgränserna (största och minsta
flöden) för ett mätsystem behöver inte vara desamma som för den
mätare som ingår däri. I sådana fall bör kontroll göras av att mätsy-
stemets största och minsta flöden är förenliga med mätarens. Även
om en mätare godtagits som en del av ett mätsystem skall det i alla
avseenden uppfylla kraven i direktiv 71/319/EEG. Om flera mätare
har parallellkopplats i ett enda mätsystem skall summan av de olika
mätarnas största och minsta flöden beaktas vid bestämning av mätsy-
stemets flödesgränser, utom i de särskilda fall som anges i denna
bilaga. Ett mätsystems största flöde skall vara minst två gånger dess
ingående mätares totala minsta flöde.
1.4 Överföringspunkt
1.4.1 I varje mätsystem skall ingå en punkt, som avgränsar den levererade
eller mottagna vätskevolymen och som kallas överföringspunkt.
Överföringspunkten ligger efter mätaren i leveranssystem och före
mätaren i mottagande system.
1.4.2 Mätsystem kan vara av två typer: system med tom slang och system
med fylld slang. Begreppet ”slang” innefattar även styva rör.
1.4.2.1 Ett leveranssystem med tom slang är ett mätsystem där överföri-
ngspunkten ligger före en leveransslang. Denna överföringspunkt har
formen av antingen ett överloppsrör med synglas eller en
avstängningsanordning, i båda fallen i kombination med ett system
som säkerställer att leveransslangen töms efter mätningen.
1.4.2.2 Ett leveranssystem med fylld slang är ett mätsystem där överföri-
ngspunkten består av en avstängningsanordning i röret för levererad
vätska. Om detta rör mynnar fritt skall avstängningsanordningen
ligga så nära mynningen som möjligt.
1.4.2.3 För mottagande system gäller motsvarande krav för mottagningsrör
före mätaren.
1.5 Filter
I mätsystemet skall före mätaren finnas en anordning som uppsamlar
fasta föroreningar ur vätskan (ett filter). Filtret skall om möjligt
anbringas så att det är lättåtkomligt.
1.6 Avlägsnande av luft eller gas
1.6.1 Allmänna krav
Mätsystem skall installeras så att vid normal användning inte luft
införs eller gas frigörs i vätskan före mätaren. Om risk föreligger
för att detta krav inte uppfylls skall mätsystemet omfatta utrustning
för avlägsnande av gas, som på korrekt sätt kan avlägsna eventuell
luft eller icke upplöst gas som kan inneslutas i vätskan innan den
passerar mätaren.
Utrustningen för avlägsnande av gas skall vara lämpad för de
förhållanden som gäller för den levererade vätskan och anordnad på
sådant sätt att den ökning av felet i mätresultaten som orsakas av luft
och gas inte överstiger
— 0,5 % av den uppmätta volymen när det gäller andra vätskor än
drycker, med viskositet på högst 1 mPa.s,
— 1 % av den uppmätta volymen när det gäller drycker och vätskor
med viskositet över 1 mPa.s.
Felet behöver dockinte understiga 1% av minsta leveransvolym.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 5
▼B
1.6.2 Tillförsel med pump
1.6.2.1 Om trycket vid inloppet till pumpen, även tillfälligt, kan falla under
atmosfärstrycket eller mättnadstrycket för vätskan skall systemet, om
inte annat följer av 1.6.6, vara försett med gasavskiljare.
1.6.2.1.1 En gasavskiljare som är avsedd för ett största flöde av 100 m3/h skall
underkastas antingen ett särskilt EEG-typgodkännande eller innefattas
i EEG-typgodkännandet för det mätsystem där gasavskiljaren ingår,
om denna bilaga medger godkännande av ett sådant system. För
gasavskiljare som är avsedda för flöden över 100 m3/h får dock
typgodkännande utfärdas på grundval av en godkänd typ av samma
konstruktion men mindre storlek. Gasavskiljare som har fått särskilt
EEG-typgodkännande får användas i mätsystem som saknar gasindi-
kator.
1.6.2.1.2 Gasavskiljaren skall i princip vara monterad på pumpens trycksida.
Den får dockvara k ombinerad med pumpen.
Den skall alltid vara placerad så nära mätaren som möjligt, så att
tryckfallet på grund av vätskeflödet mellan de båda komponenterna
blir försumbart.
1.6.2.1.3 Följande gränser skall gälla för gasavskiljaren
a) det/de största flödet/flödena för en eller flera angivna vätskor,
b) de största och minsta tryck som är förenliga med korrekt funktion
hos gasavskiljaren.
1.6.2.1.4 När en gasavskiljare, som är avsedd för ett största flöde av 100 m3/h
har ett särskilt EEG-typgodkännande, skall den under följande prov-
ningsbetingelser och inom de felgränser som fastställts i 1.6.1
säkerställa avlägsnande av luft eller gaser som är blandade med
mätvätskan:
a) Mätsystemet skall arbeta vid sitt största flöde och vid det lägsta
trycksom fastställts för gasavsk iljaren.
b) Godtyckligt volymförhållande mellan luft eller gaser och vätska
tillåts om gasavskiljaren är konstruerad för ett största flöde av
högst 20 m3/h; är den konstruerad för ett flöde överstigande
20 m3/h får volymförhållandet inte överstiga 30%. (Atmosfär-
strycksk all råda vid bestämning av volymförhållandet mellan
luft eller gaser och vätska.)
Dessutom skall den automatiska gasavskiljaren fortsätta att fungera
korrekt vid det största tryck som fastställts för dessa gasavskiljare.
1.6.2.1.5 För en gasavskiljare som godkänts som en del ingående i ett godkänt
mätsystem får kraven i punkt 1.6.2.1.4 tillämpas. I så fall krävs ingen
gasindikator.
Om mätsystemet innefattar en gasindikator enligt definitionen i punkt
1.1.7 skall gasavskiljaren, inom de felgränser som anges i punkt
1.6.1, säkerställa att luft eller gaser som blandats med den mätta
vätskan avlägsnas under följande betingelser:
a) Mätsystemet skall arbeta vid sitt största flöde och minsta tryck.
b) Volymförhållandet mellan luft eller gaser och vätska får inte
överstiga
— 20 %, för vätskor med en viskositet på högst 1 mPa.s, utom
drycker,
— 10 %, för drycker, samt för andra vätskor, med en viskositet
på över 1 mPa.s(1).
Om volymförhållandet mellan luft eller gaser och vätska överskrider
ovan angivna värden och gasavskiljaren inte uppfyller kraven i fråga
om största tillåtna fel, skall bubblor av gas eller luft tydligt synas i
gasindikatorn.
1.6.2.2 Om trycket vid inloppet till pumpen ständigt ligger över atmosfär-
strycket och vätskans mättnadstryck, och gasavskiljare saknas,
samtidigt som det kan befaras att gas bildas mellan pumpen och
mätaren när flödet är noll eller att luftfickor uppträder i ledningarna
(t ex när förrådstanken är helt tom) på sådant sätt att särskilda fel1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 6
(1) Erfarenheten har visat att kraven a och b oftast uppfylls av en välbyggd gasavskiljare
vars effektiva volym är minst 8% av den volym som levereras under en minut vid det
största flödet enligt mätsystemets märkskylt.
▼B
uppstår som överstiger 1 % av minsta leveransvolym, skall en
gasborttagare eller särskild gasborttagare finnas.
1.6.2.2.1 En gasborttagare eller särskild gasborttagare för ett flöde av högst
100 m3/h kan underkastas antingen särskilt EEG-typgodkännande
eller innefattas i EEG-typgodkännande för det mätsystem där den
ingår, om denna bilaga medger godkännande av det systemet.
För gasborttagare eller särskilda gasborttagare avsedda för större
flöden än 100 m3/h får docktypgodk ännande utfärdas på grundval
av en godkänd typ av samma konstruktion men mindre storlek.
Gasborttagare och särskilda gasborttagare som erhållit särskilt EEG-
typgodkännande får användas i mätsystem som saknar gasindikator.
1.6.2.2.2 Gasborttagaren eller den särskilda gasborttagaren skall i princip vara
installerad på pumpens trycksida. Den får dock vara kombinerad med
pumpen.
I båda fallen skall den normalt vara placerad i ledningens högsta
punkt, så nära mätaren som möjligt, före denna. Om den placerats
under mätarens nivå skall en backventil, vid behov försedd med
tryckbegränsare, vara installerad för att förhindra att röret mellan
gasborttagaren och mätaren töms.
Om röret har flera högt liggande punkter före mätaren kan flera
gasborttagare krävas.
1.6.2.2.3 Arbetsområdet för en gasborttagare eller särskild gasborttagare är
detsamma som det som gäller för gasavskiljare enligt punkt
1.6.2.1.3, inklusive minsta leveransvolym för anordningarna i fråga.
1.6.2.2.4 En gasborttagare eller en särskild gasborttagare skall vid mätsyste-
mets största flöde säkerställa borttagande av en luft- eller gasficka,
vars volym vid atmosfärstryckär minst lik a med minsta leveran-
svolym, utan att ytterligare fel införs som överstiger 1% av minsta
leveransvolym. En särskild gasborttagare skall därutöver fortlöpande
kunna avskilja en luft- eller gasvolym som uppgår till 5 % av den
levererade vätskans volym vid största flödet, utan att ytterligare fel
därvid införs som överskrider de gränser som anges i punkt 1.6.1.
1.6.2.3 Kraven i punkterna 1.6.2.1 och 1.6.2.2 hindrar inte att manuella eller
automatiska gasborttagare används i stora fasta installationer.
1.6.2.4 Om tillförseln av vätska är så anordnad att gas eller luft inte under
några förekommande mätningsförhållanden kan bildas i eller införas
i ledningarna före mätaren krävs inga anordningar för avlägsnande av
gas, under förutsättning att eventuell gasbildning som kan förekomma
under perioder utan flöde inte orsakar ett fel som överstiger 1 % av
minsta leveransvolym.
1.6.3 Tillförsel utan pump
1.6.3.1 Om tillflödet till mätaren sker med självtryck utan pump krävs ingen
anordning för avlägsnande av gas, under förutsättning att vätsket-
rycket i alla delar av ledningarna före pumpen och i själva mätaren
överstiger vätskans mättnadstryck och atmosfärstrycket. Det skall
dockfinnas en anordning som när mätsystemet tagits i drift
säkerställer att systemet förblir fyllt på rätt sätt.
1.6.3.2 Om vätsketrycket kan förväntas falla under atmosfärstrycket men ej
under vätskans mättnadstryck skall mätaren med hjälp av lämplig
anordning vara skyddad mot införsel av luft.
1.6.3.3 Om tillflödet till mätaren sker med hjälp av gas under tryck skall
mätaren med hjälp av lämplig anordning vara skyddad mot inträng-
ning av gas.
1.6.3.4 Vätsketrycket mellan mätaren och överföringspunkten skall under
alla omständigheter vara högre än vätskans mättnadstryck.
1.6.4 Bortförande av gas
Den ledning som bortför gas från en anordning för avlägsnande av
gas får inte vara försedd med en manuellt styrd ventil, om anord-
ningen slutar att fungera när denna ventil stängs. Om en sådan
ventil krävs av säkerhetsskäl skall det vara möjligt att med hjälp av
försegling säkerställa att den förblir öppen.
1.6.5 Virvelhämmare
Om det under normala omständigheter är avsikten att förrådstanken
till ett mätsystem skall tömmas helt skall tankens utlopp vara försett1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 7
▼B
med en virvelhämmare. Detta gäller dockinte system som försetts
med gasavskiljare.
1.6.6 Viskösa vätskor
Eftersom verkningsgraden hos gasavskiljare och gasborttagare
minskar när vätskans viskositet ökar behöver inga sådana anord-
ningar vara monterade i system för vätskor vilkas dynamiska
viskositet överstiger 20 mPa.s vid 20ºC. Pumpen skall vara så
anordnad att trycket på dess sugsida ständigt överstiger atmosfär-
strycket. Om det finns risk för att detta krav inte alltid kan
uppfyllas skall en anordning finnas som stoppar vätskeflödet automa-
tiskt så snart inloppstrycket faller under atmosfärstrycket.
Inloppstrycket skall övervakas med hjälp av en manometer. Dessa
villkor behöver inte uppfyllas om mätsystemet inbegriper anord-
ningar som säkerställer att luft inte kan införas genom
ledningsskarvar i de ledningssektioner där undertryck råder.
När mätsystemet inte är i drift skall ledningssystemet vara vätskefyllt
fram till överföringspunkten.
1.7 Gasindikatorer
1.7.1 Mätsystem får vara försett med gasindikatorer. Sådana anordningar
får föreskrivas i de fall som specificeras i avsnitt 2.
1.7.2 Gasindikatorn skall vara konstruerad så att förekomsten av gas eller
luft i vätskan indikeras på ett tillfredsställande sätt.
1.7.3 Gasindikatorn skall vara monterad efter mätaren.
1.7.4 I system med tom slang får gasindikatorn ha formen av ett synglas av
överloppstyp och får användas som överföringspunkt.
1.7.5 Gasindikatorn får vara försedd med tömningsventil eller annan
utblåsningsanordning, om den utgör högsta punkt i ledningen. Ingen
ledning får vara ansluten till utblåsningsanordningen. Gasindikatorn
får innefatta flödesindikatorer (t ex rotametrar), förutsatt att dessa
inte förhindrar att eventuell i vätskan förekommande gas blir synlig.
1.8 Fullständig fyllning av mätsystemet
1.8.1 Mätaren och ledningarna från mätaren till överföringspunkten skall
automatiskt hållas fyllda under mätning och när systemet inte
används.
Om detta villkor inte uppfylls, särskilt i fasta installationer, skall det
vara möjligt att manuellt fylla mätsystemet helt fram till överföri-
ngspunkten och övervaka fyllningen under mätningen och närsystemet inte används. För att säkerställa att luft och gas avlägsnas
fullständigt från mätsystemet skall utblåsningsanordningar, om
möjligt med små synglas, vara placerade på lämpliga ställen.
1.8.2 Ledningarna mellan mätaren och överföringspunkten får i allmänhet
inte på grund av temperaturvariationer införa tillkommande fel på
mer än 1% av minsta leveransvolym.
I avsnitt 2 specificeras de tekniska villkor som gäller i vissa särskilda
fall för att detta krav skall uppfyllas.
1.8.3 Vid behov skall en tryckregulator vara installerad efter mätaren för
att säkerställa att trycket i anordningarna för avlägsnande av gas och
i mätaren ständigt är högre än atmosfärstrycket och vätskans
mättnadstryck.
1.8.4 Mätsystem, där det föreligger risk att vätskan strömmar bakåt när
pumpen stannat, skall vara försett med en backventil, vid behov
utrustad med tryckbegränsare.
1.8.5 I system med tomma slangar skall ledningarna efter mätaren, och vid
behov ledningarna före mätaren, ha en högsta punkt, så att alla delar
av mätsystemet förblir ständigt fyllda. Tömning av leveransslangen
enligt punkt 1.4.2.1 skall vara säkrad med hjälp av en luftningsventil.
I vissa fall får denna luftningsventil vara ersatt av särskilda anord-
ningar, t ex hjälppump eller tryckluftsinjektor. I mätsystem som är
konstruerade för en minsta leveransvolym på under 10 m
3skall
sådana anordningar vara automatiska.
1.8.6 I system med fyllda slangar skall slangens fria ände vara försedd med
en anordning som säkerställer att slangen inte kan tömmas under
perioder när systemet inte är i bruk. Detta krav behöver inte ställas
på flytande gaser.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 8
▼B
Om en stängningsanordning befinner sig efter denna anordning, skall
utrymmet mellan de båda anordningarna ha minsta möjliga volym.
Denna volym skall alltid vara mindre än det största tillåtna felet för
mätsystemets minsta leveransvolym.
I mätsystem avsedda för mätning av viskösa vätskor skall munstycket
vara så konstruerat att det inte kan kvarhålla en vätskemängd som är
större än 0,4 gånger det största tillåtna felet för mätsystemets minsta
leveransvolym.
1.8.7 Om slangen består av flera delar skall dessa vara sammanfogade
antingen med hjälp av en särskild koppling som håller slangen fylld,
eller med hjälp av ett kopplingssystem som är förseglat eller som
garanterar att delarna inte kan säras utan bruk av specialverktyg.
1.9 Variation i fyllda slangars inre volym
I fyllda slangar i ett mätsystem med slangvinda får inte ökningen i
inre volym överstiga två gånger det största tillåtna felet för mätsyste-
mets minsta leveransvolym när slangen från att ha varit upprullad
och inte trycksatt rullas ut och sätts under tryck, utan vätskeflöde.
Om mätsystemet inte är försedd med slangvinda får ökningen i inre
volym inte överstiga det största tillåtna felet för mätsystemets minsta
leveransvolym.
1.10 Förgreningar
1.10.1 I mätsystem för leverans av vätskor får förgreningar efter mätaren
endast förekomma om de anordnats så att vätskan bara kan tömmas
via ett utlopp i taget. I mottagande mätsystem får förgreningar före
mätaren endast förekomma om de anordnats så att vätskan bara kan
tillföras via ett inlopp i taget.
Avvikelser från dessa krav får endast godtas i fråga om leverans-
system som är installerade för att endast förse en användare i taget
med vätska och i fråga om mottagande system som inte kan ta emot
vätska från mer än en leverantör i taget.
1.10.2 I mätsystem som kan arbeta antingen med tom eller fylld slang skall
vid behov en backventil vara monterad direkt efter omställningsven-
tilen i den styva ledning som matar den fyllda slangen. Vidare skall
det, oavsett omställningsventilens läge, vara omöjligt att ansluta
utloppsslangen till ledningen fram till den fyllda slangen när utlopps-
slangen fungerar som tom slang.
1.11 Förbikoppling
Alla anslutningar för förbikoppling av mätaren skall vara stängda
med blindflänsar. Om mätsystemets arbetssätt kräver förbikoppling
skall anslutningarna vara stängda antingen med en blindfläns eller
en dubbel avstängare med en kontrollventil i mitten. Det skall vara
möjligt att säkerställa stängning med hjälp av förseglingar.
1.12 Ventiler och reglerdon
1.12.1 Om tillflödesförhållandena kan leda till att mätaren blir överbelastad,
skall en flödesbegränsare vara monterad. Den skall vara placerad
efter mätaren om den skapar ett tryckfall. Den skall kunna förseglas.
1.12.2 De olika lägena för flervägsventilers delar skall vara lätta att läsa av
och fixera med hjälp av spår, klackar eller andra stopp. Avvikelse
från detta krav kan godtas om manöverhandtagets olika lägen ligger
minst 90º isär.
1.12.3 Stoppventiler och avstängningsanordningar som inte används för att
avgränsa den uppmätta volymen skall vid behov vara försedda med
säkerhetsventiler som kan avlasta eventuella skadliga höga tryck
som kan uppstå i mätsystemet.
1.13 Mätsystemets utformning
Mätsystem skall vara så installerade att visningsanordningen syns väl
vid normal användning. Visningsanordningen och eventuellt
förekommande gasindikator skall om möjligt kunna ses från en och
samma plats. Förseglingar skall vara lätta att komma åt, skyltar skall
vara permanent fastsatta och föreskrivna märkningar skall vara
tydliga och beständiga.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 9
▼B
1.14 Inbyggda kontrollanordningar
Installationen skall kunna kontrolleras enligt 3.2. Vid behov skall
ledningar anordnas för att kunna leda tillbaka den mätta vätskan till
en förrådstank. Ledningarna skall efter behov vara försedda med
anslutningar för termometrar och manometrar, särskilt om mätsys-
temet för drift eller kontroll kräver kännedom om dessa parametrar.
1.15 Mätsystemets kännetecknande data
Ett mätsystem kännetecknas av följande:
— största och minsta flöde,
— största arbetstryck,— vid behov, lägsta arbetstryck,— vätska eller vätskor som skall mätas och deras område för kine-
matisk eller dynamisk viskositet, om uppgift om slaget av vätska
inte räcker för att fastställa viskositeten,
— minsta leveransvolym,— temperaturområdet, om vätskan kan mätas vid temperaturer under
−10ºC eller över +50ºC.
1.16 Märkningar
Ett mätsystem eller en del eller ett delsystem därav, för vilket
utfärdats typgodkännande, skall läsligt och varaktigt vara märkt med
följande, antingen på visningsanordningens skaltavla eller på en
särskild märkskylt:
a) EEG-typgodkännandemärket,
b) tillverkarens namn eller igenkänningsmärke,
c) tillverkarens beteckning i förekommande fall,
d) tillverkningsnummer och tillverkningsår,
e) mätsystemets data enligt punkt 1.15,
f) eventuell tillkommande information enligt typgodkännandeintyget.
Om flera mätare används i ett gemensamt system med utnyttjande av
gemensamma delar, får de märkningar som krävs för var och en av
systemets delar vara sammanförda på en enda skylt.
Märkningen på visningsanordningens skaltavla på den mätare som
ingår i mätsystemet får inte motsäga märkningen på mätsystemets
märkskylt.
Om mätsystemet kan transporteras utan att tas isär får märkningarna
för respektive del också vara sammanförda på en enda skylt.
1.17 Försegling
Försegling skall företrädesvis vara utförd med hjälp av stansade
blyplomber. Vissa förseglingar får dockvara anbringade med
klämtång på ömtåliga mätdon eller där sådana förseglingar är
tillräckligt skyddade mot att gå sönder.
Förseglingar skall alltid vara lätt åtkomliga.Förseglingar skall finnas på alla delar av ett mätsystem som inte på
annat sätt kan skyddas från sådant bruk som kan påverka mätnog-
grannheten. Anslutningar som endast kan tas isär med hjälp av
verktyg behöver dock inte vara förseglade.
Förseglingarna skall vara så utformade att de kan förses med märke
för partiell första EEG-verifikation.
Märkskylten enligt punkt 3.3.2.1 i bilaga 2 till direktiv 71/316/EEG
skall kunna förseglas vid mätsystemets stativ. Den får kombineras
med mätsystemets märkskylt enligt punkt 1.16.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 10
▼B
Ett mätsystem för drycker skall inte vara förseglat, för att systemet
skall kunna tas isär för rengöring.
2 SÄRSKILDA KRAV FÖR OLIKA SLAG AV MÄTSYSTEM2.1 Mätsystem för flytande drivmedel (
1)
2.1.1 Med mätsystem för flytande drivmedel avses mätsystem för påfyll-
ning av flytande drivmedel i fordonsbränsletankar.
Mätsystem för påfyllning av flytande drivmedel i fritidsbåtar och små
flygplan skall också betraktas som mätsystem för flytande drivmedel.
De kan ha inbyggd pump eller vara avsedda för installation i en cent-
ralpumpsanläggning.
Kvoten mellan största och minsta flöde för dessa system skall minst
uppgå till 10.
2.1.2 Om mätsystemet har inbyggd pump skall om möjligt en gasavskiljare
vara monterad omedelbart före mätarens inlopp.
Gasavskiljaren skall uppfylla kraven i punkterna 1.6.2.1.4 eller
1.6.2.1.5(2).
I så fall får ingen utblåsningsanordning enligt punkt 1.7.5
förekomma.
2.1.3 Om mätsystemet är avsett för installation i en centralpumpsanlägg-
ning eller för fjärrstyrd påfyllning skall de allmänna reglerna enligt
punkt 1.6 gälla.
2.1.4 Mätsystem för flytande drivmedel skall vara försedda med anordning
för nollställning av volymvisningen enligt punkterna 1.1, 1.2, 1.3 och
1.5 i bilagan till direktiv 71/348/EEG, samt med visningsanordning
för ackumulerad volym.
Om systemet innefattar en anordning för visning av belopp, skall
denna vara försedd med nollställningsanordning.
Anordningar för nollställning av beloppsvisningen och volymvis-
ningen skall vara utförda så att om en av visningarna nollställs,
även den andra automatiskt nollställs.
2.1.5 Mätsystem som har en inbyggd pump som drivs av en elektrisk
motor skall vara försett med en anordning som när motorn stannats
förhindrar att ytterligare vätska matas fram innan visningen
nollställts.
Nollställning skall under alla omständigheter vara omöjlig när leve-
rans pågår.
2.1.6 Backventilen enligt punkt 1.8.4 är obligatorisk. Den skall vara
monterad mellan gasavskiljaren och mätaren. Den får dock vara
placerad direkt efter mätaren om gasavskiljaren är placerad ovanför
mätarens nivå. I så fall får den vara kombinerad med tryckregulatorn
enligt punkt 1.8.3. Om backventilen sitter mellan gasavskiljaren och
mätaren skall det tryckfall den orsakar vara försumbart.
2.1.7 Slangarna i system med fylld slang skall vara försedda med en
manuell stängningsanordning som uppfyller kraven enligt 1.8.6. En
automatiskstängningsanordning får ock så vara monterad.
System med fylld slang som endast matas via en handpump behöver
endast ha stängningsanordningen enligt punkt 1.8.6.
2.1.8 Mätsystem med ett största flöde av 60 l/min eller mindre skall ha en
minsta leveransvolym av högst 5 l.
2.1.9 Om mätsystemet inbegriper en kvittotryckare, skall denna vara
ansluten till nollställningsanordningen för volymvisningen. Anslut-1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 11
(1) Ytterligare bestämmelser kommer att utfärdas senare för mätsystem för flytande driv-
medel, omfattande— blandningsmätare för drivmedel— mixmätare för blandning av drivmedel och olja
— elektrisk och elektronisk visningsanordning och tillsatsutrustning
— självbetjäningsutrustning och— mätsystem för tillförsel av flytande gas.
(
2) Erfarenheten visar att gasavskiljare enligt punkt 1.6.2.1.5 i allmänhet uppfyller kravet
om dess effektiva volym är minst 5 % av den volym som tillförs under en minut vid
största flöde enligt mätarens märkskylt.
▼B
ningen skall medge att kvittot efter utskrift kan kontrolleras genom
jämförelse med visningen.
2.1.10 Första verifikation av mätsystem för flytande drivmedel skall i
enlighet med punkt 3.2 ske i ett eller två steg, beroende på om
systemet har egen pump eller ej.
2.2 Mätsystem på tankbilar för transport och leverans av vätskor
med låg viskositet ( ≤20 mPa.s) som lagras vid atmosfärstryck,
med undantag för drycker
2.2.1 Kraven i punkt 2.2 gäller mätsystem på tankbilar eller transportabla
tankar.
Mätsystem får vara monterade på tankbilar med ett eller flera tank-
fack. Om flera tankfack finns skall vart och ett vara försett med sin
egen stängningsanordning (manuell eller automatisk).
2.2.2 Varje mätsystem skall, i enlighet med eventuella nationella
bestämmelser, användas för en specifik produkt eller produktkategori
som mätaren erhållit EEG-typgodkännande för.
Ledningarna skall vara så anordnade att det är lätt att förhindra att
olika vätskor blandas i mätsystemet.
2.2.3 Om en tankbärs av en släpvagn eller en påhängsvagn, får mätsys-
temet vara placerat antingen på dragfordonet eller på vagnen.
2.2.4 Ett mätsystem på en tankbil får vara av typen med fylld slang eller
med tom slang. Det får också ha antingen en tom och en fylld slang
eller två fyllda slangar med olika diametrar som kan användas i skift.
Det skall vara omöjligt att skifta slangar när mätning pågår.
2.2.5 Om mätaren är försedd med kvittotryckare skall kvittoutskriften vara
kopplad till nollställningen av volymvisningen.
2.2.6 Ett mätsystem på en tankbil kan vara konstruerat för att matas med
hjälp av en pump, med enbart självtryck, med antingen pump eller
självtryckeller med hjälp av gas under tryck .
2.2.6.1 Mätsystem som arbetar enbart med hjälp av en pump kan vara av
typen med fylld slang eller typen med tom slang.
2.2.6.1.1 Om risk finns att villkoren i punkt 1.6.2.4 inte uppfylls skall någon
av följande anordningar för avlägsnande av gas vara monterade före
mätaren:
a) lämplig gasavskiljare som uppfyller kraven i punkt 1.6.2.1.4 eller
1.6.2.1.5(1),
b) gasborttagare,
c) särskild gasborttagare.
Om trycket i mätsystemet vid mätarens utlopp kan falla under
atmosfärstrycket men förbli högre än vätskans mättnadstryck, skall
dessa anordningar vara kombinerade med en automatisk anordning
för att strypa och stoppa flödet för att förhindra att luft kommer in i
mätaren.
Om det inte finns någon riskför att tryck et vid mätarens utlopp faller
under atmosfärstrycket (vilket särskilt gäller för system som enbart
arbetar med fylld slang) krävs inga automatiska anordningar för att
strypa och stoppa flödet.
2.2.6.1.2 Den särskilda gasborttagaren med automatisk stoppanordning skall
vara försedd med synglas enligt punkt 1.1.8.
2.2.6.1.3 Tankfacken i en tankbil skall vara försedda med virvelhämmare.
Detta krävs inte för mätsystem som har gasavskiljare som uppfyller
kraven i punkt 1.6.2.1.4.
2.2.6.2 Mätsystem som arbetar med enbart självtrycksk all uppfylla följande
krav:
2.2.6.2.1 Utrustningen skall vara konstruerad så att tankfackets eller tank-
fackens hela innehåll kan mätas vid ett flöde som inte understiger
mätsystemets minsta flöde.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 12
(1) Erfarenheten visar att gasavskiljare enligt punkt 1.6.2.1.5 vanligen uppfyller kravet om
deras effektiva volym är minst 5% av den volym som tillförs under en minut vid
mätarens största flöde.
▼B
2.2.6.2.2 Om förbindelse finns till gasfasen i tanken skall lämpliga anordningar
hindra gas från att komma in i mätaren.
2.2.6.2.3 Tankfacken skall vara försedda med virvelhämmare utom när mätsys-
temet har en gasavskiljare som uppfyller kraven i punkt 1.6.2.1.4.
2.2.6.2.4 Kraven i punkterna 1.6.3.1, 1.6.3.2 och 1.6.3.4 skall gälla. En
flödesökande pump får användas efter överföringspunkten, om ovan-
stående krav är uppfyllda. En sådan pump får inte sänka trycket i
mätaren.
2.2.6.2.5 I vissa mätsystem, särskilt i sådana som har en särskild gasborttagare
med automatiskstoppanordning eller fast ventilationsförbindelse till
atmosfären omedelbart efter överföringspunkten, krävs ingen gasindi-
kator.
För mätsystem med manuell luftningsventil omedelbart efter
överföringspunkten är dock en gasindikator obligatorisk, med
undantag för system där trycket inte kan falla under atmosfärstrycket.
2.2.6.3 Mätsystem som kan arbeta antingen med hjälp av pump eller med
självtryck skall uppfylla kraven i punkterna 2.2.6.1 och 2.2.6.2.
2.2.6.4 Mätsystem som arbetar med hjälp av gas under tryckk an vara av
typen med tom slang eller med fylld slang. Ledningarna som
förbinder själva mätaren med den anordning enligt punkt 1.6.3.3
som skall förhindra att gas kommer in i mätaren får inte ha någon
förträngning eller någon annan anordning som kan förväntas orsaka
ett tryckfall som orsakar gasbildning genom att i vätskan löst gas
frigörs.
Sådana system skall inbegripa en manometer som visar trycket inne i
tanken. Området för tillåtet tryck skall anges på manometerns skals-
kiva.
2.3 Mottagande mätsystem vid lossning av tankfartyg, järnvägstank-
vagnar och tankbilar.
2.3.1 I mätsystem avsedda för mätning av vätskor som lossas från tank-
fartyg, järnvägstankvagnar och tankbilar skall ingå en
övergångstank. Vätskenivån i övergångstanken skall utgöra överföri-
ngspunkten.
Övergångstanken kan vara försedd med utrustning för avlägsnande av
gas.
2.3.1.1 Övergångstankar på tankbilar och järnvägstankvagnar skall automa-
tiskt hålla en konstant vätskenivå, som skall synas eller märkas på
annat sätt vid mätningens början och slut. Den konstanta nivån får
inte variera med mer än som motsvarar samma volym som det störstatillåtna felet vid minsta mottagen volym.
2.3.1.2 För tankfartyg krävs ingen anordning för upprätthållande av konstant
nivå. Om ingen sådan anordning finns, skall variationen i innehållets
volym vara mätbar.
Om tankfartyget lossas med hjälp av pumpar i botten av fartyget
behöver övergångstanken endast användas när lossningen inleds och
avslutas.
2.3.1.3 I de två fallen enligt punkterna 2.3.1.1 och 2.3.1.2 skall övergång-
stankens tvärsnitt vara sådant att en volym som är lika med det
största tillåtna felet för minsta mottagen volym motsvarar en
nivåskillnad på minst 2 mm.
2.4 Mätsystem, stationära eller på tankbilar, för mätning av flytande
gas under tryck (med undantag för kryogena vätskor)
2.4.1 Förbindelsen mellan dessa mätsystem och deras förrådstanksk all
utgöras av fast installerade styva rör. En backventil skall vara
monterad mellan förrådstanken och mätaren.
2.4.2 En tryckregulator monterad efter mätaren skall säkerställa att
produkten förblir flytande inne i mätaren under mätningen. Det erfor-
derliga trycket kan hållas antingen på konstant nivå eller på en nivå
som regleras efter mätförhållandena.
2.4.2.1 Om trycket hålles fast skall trycknivån minst vara lika med vätskans
ångtryckvid en temperatur som ligger 15ºC över den högsta tänk bara
driftstemperaturen. Tryckregulatorn skall kunna förseglas.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 13
▼M1
▼B
▼B
2.4.2.2 Om trycket regleras efter mätförhållandena skall det under mätningen
överstiga vätskans ångtryck med minst 100 kPa (1 bar). Regleringen
skall ske automatiskt.
2.4.2.3 För fasta industriella mätsystem får det behöriga metrologiska
kontrollorganet godkänna användning av manuellt inställbara tryckre-
gulatorer; i så fall får inte trycket vid mätarens utlopp under
mätningen understiga vätskans ångtryck vid en temperatur som ligger
15ºC över vätskans temperatur. Vid mätsystemet skall vara fästat ett
diagram som visar den mätta produktens ångtryck som en funktion av
temperaturen. Om man kan förvänta sig att mätsystemet skall arbeta
utan tillsyn under längre tidsperioder, skall temperatur och tryck
följas kontinuerligt i ett registrerande instrument.
2.4.3 Före mätaren skall en anordning för avlägsnande av gas vara
monterad, i form av antingen en gasavskiljare eller en kondensor.
2.4.3.1 Gasavskiljaren skall uppfylla de allmänna kraven enligt avsnitt 1,
antingen för den flytande gasen själv eller för en vätska med högre
viskositet.
På grund av svårigheter i samband med kontrollen får en gasavskil-
jare godkännas om dess effektiva volym inte understiger 1,5 % av
den levererade volymen per minut vid mätsystemets största flöde,
om ledningen mellan mätaren och förrådstanken inte är längre än
25 m. Om ledningen är längre än 25 m skall gasavskiljarens effektiva
volym vara minst 3 % av den levererade volymen per minut vid
mätarens största flöde.
I mätsystem för flytande gaser krävs varken gasindikator eller
synglas.
Luftningsröret får vara förbundet med utrymmet för gasfasen i
förrådstanken eller med en separat tryckutjämnare som ställts in för
ett tryck som ligger mellan 50 och 100 kPa (0,5-1 bar) under trycket
vid mätarens utlopp. Röret får vara försett med en avstängningsventil,
men det skall vara omöjligt att stänga denna när mätning pågår.
2.4.3.2 Kondensorns volym skall vara beroende av volymen av ledningarna
mellan förrådstanken och tryckregulatorn efter mätaren. Kondensorns
volym skall minst uppgå till två gånger den volymminskning som
kan förväntas om temperaturen sjunker med ett värde konventionellt
fastställt till 10ºC, i fråga om ledningar som står i kontakt med
atmosfären, resp 2ºC, för nedgrävda eller värmeisolerade ledningar.
När volymen skall bestämmas används som värde på värmeutvidg-
ningskoefficienten för propan och propen 3·10−3och för butan och
butadien 2·10−3, i stället för de exakta värdena. För andra produkter
med höga ångtryck skall det behöriga metrologiska kontrollorganet
fastställa vilken koefficient som skall användas.
Kondensorn skall vara försedd med en manuellt manövrerad
utblåsningsanordning.
I ett mätsystem skall kondensorn monteras i ledningssystemets högsta
punkt.
Den volym som bestämts enligt ovan får vara fördelad på flera
kondensorer monterade i ledningssystemets högsta punkter.
2.4.4 En termometerficka skall finnas omedelbart intill mätaren. Den
använda termometern skall vara kontrollerad och dess minsta skaldel
skall vara högst 0,5ºC.
Mellan mätaren och tryckregulatorn skall en manometer vara
monterad.
För mätsystem på tankbilar är det tillräckligt att anordna ett manome-
teruttag.
2.4.5 Om mätningen utförs med ett system på en tankbil, får ingen förbin-
delse finnas mellan gasfasen i förrådstanken och gasfasen i
mottagningstanken.
2.4.6 Mätsystem får vara försett med säkerhetsventiler som skydd mot
onormalt höga tryck. Om dessa ventiler ligger efter mätaren, skall
de mynna i det fria eller vara anslutna till mottagningstanken.
Säkerhetsventiler som ligger före mätaren får under inga omständig-
heter vara förbundna med ventiler efter mätaren via ledningar som
leder förbi mätaren.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 14
▼B
2.4.7 Om driftsförhållandena kräver att löstagbara slangar används, skall
dessa förbli fyllda om deras volym överstiger det största tillåtna felet
för mätsystemets minsta leveransvolym.
Löstagbara fyllda slangar skall vara försedda med särskilda kopp-
lingar för fyllda slangar. I dessa slangars ändar skall vid behov vara
monterade manuella utblåsningsanordningar.
2.4.8 Kontrollventilen i den dubbla avstängaren enligt punkt 1.11 för
shuntledningar förbi mätaren skall av säkerhetsskäl kunna stängas. I
så fall skall tätheten kontrolleras med hjälp av en manometer som
monterats mellan avstängningsventilerna eller med hjälp av något
annat likvärdigt system.
2.5 Mätsystem för mjölk
2.5.1 Kraven i punkt 2.5 gäller transportabla mätsystem för övervakning av
mjölkmottagning i mjölkbilar, fasta mätsystem för invägning av
mjölkoch transportabla eller fasta mätsystem för leverans av mjölk .
2.5.2 I utrustning för mjölkmottagning skall överföringspunkten utgöras av
en konstant vätskenivå i en tank före mätaren. Denna konstanta nivå
skall vara synlig före och efter varje mätning. Konstanthållningen
skall ske automatiskt.
2.5.2.1 När mätaren matas med hjälp av en pump får tanken med konstant
vätskenivå vara placerad före pumpen eller mellan pumpen och
mätaren.
2.5.2.1.1 I det första fallet får tanken själv fyllas med självtryck, genom
tömning av flaskor, eller med hjälp av en extra pump eller ett system
med undertryck.
Om mjölken fylls på i tanken med hjälp av en extra pump eller ett
system med undertrycksk all en anordning för avlägsnande av gas
finnas. Denna anordning får vara kombinerad med konstantnivå-
tanken.
2.5.2.1.2 I det andra fallet skall konstantnivåtanken fungera som en anordning
för avlägsnande av gas.
2.5.2.2 Utan hinder av kraven i punkt 1.8.3 får mätaren arbeta med hjälp av
ett system med undertryck. Eftersom trycket i ledningssystemet
mellan konstantnivåtanken och mätaren i så fall är lägre än atmosfär-
strycket måste anslutningarna i ledningssystemet vara helt täta. Det
skall vara möjligt att kontrollera tätheten.
2.5.2.3 Vid mottagningsmätning skall ledningarna före konstantnivåtanken
vid normala driftsbetingelser tömmas helt med hjälp av en automa-
tiskanordning.
2.5.2.4 Den konstanta vätskenivån skall övervakas med hjälp av ett synglas
eller en nivåindikator. Nivån skall anses vara konstant när den stabi-
liseras inom en zon som ligger mellan två strecksom motsvarar en
volymvariation som inte överstiger två gånger det största tillåtna felet
vid mätsystemets minsta leveransvolym. Avståndet mellan dessa båda
strecksk all vara minst 15 mm.
2.5.2.5 Om flödesbegränsare monterats i mätsystemet för att kravet i punkt
2.5.2.4 skall uppfyllas, får flödet när strypning sker inte sjunka under
mätarens minsta flöde.
2.5.2.6 Om den mätta vätskan vid mottagningsmätning passerar en nivå som
ligger lägre än mätaren, skall en automatisk anordning säkerställa att
trycket vid mätarens utlopp ligger över atmosfärstrycket.
2.5.3 Mätsystem för leverans av mjölk skall uppfylla kraven i avsnitt 1.
2.5.4 Utan hinder av de allmänna kraven i avsnitt 1 i fråga om avlägsnande
av luft eller gas, behöver utrustning för avlägsnande av gas endast
uppfylla kraven enligt punkt 1.6.1 vid driftsbetingelser, dvs. när luft
kommer in i systemet vid varje mätnings början och slut.
Vid mottagningsmätning skall användaren kunna fastställa att anslut-
ningarna är täta, så att ingen luft kan komma in i systemet före
mätaren under mätning. Vid leveransmätning skall systemet vara så
byggt att vätsketrycket i ledningarna från förrådstanken hela tiden är
positivt.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 15
▼B
3 EEG-TYPGODKÄNNANDE OCH FÖRSTA EEG-VERIFIKATION
3.1 EEG-typgodkännande
3.1.1 Följande system skall underkastas EEG-typgodkännande:
— Mätsystem för flytande drivmedel enligt punkt 2.1. Om ett sådant
system är konstruerat för att ingå i ett centralpumpssystem skall
typgodkännandeintyget åtföljas av en eller flera exemplifierande
monteringsritningar för den avsedda installationsplatsen.
— Mätsystem för tankbilar för transport och leverans av lågviskösa
vätskor (≤20 mPa.s) som lagras vid atmosfärstryckenligt punk t
2.2 (med undantag för drycker).
— Mätsystem på tankbilar för flytande gas under tryck enligt punkt
2.4.
— Mätsystem för mottagning av mjölkenligt punk t 2.5.
3.1.2 Provningar
3.1.2.1 När dessa provningar genomförs skall normalerna och tekniken vara
sådan att mätosäkerheten för metoden inte överstiger 1/5 av det
största tillåtna felet för det provade mätsystemet.
3.1.2.2 Provning av mätare
Först skall felkurvan uppritas som funktion av flödet. Antalet
mätpunkter mellan minsta och största flöde skall därvid vara tillräck-
ligt stort. Särskilt måste felområdets bredd kontrolleras; felkurvans
position i förhållande till nollinjen är mindre viktig.
Det kan också vara nödvändigt att genomföra provningar vid flöden
utanför gränserna för tillåtet flöde.
I möjligaste mån skall provningar också genomföras vid driftsområ-
dets gränser, dvs för största och lägsta temperatur och viskositet och
vid minsta leveransvolym.
Utom vid provning av minsta leveransvolym skall provningsvolymen
väljas tillräckligt stor för att säkerställa att skaldelsvärdet inte
överstiger 1/3 gånger största tillåtna fel.
Om EEG-typgodkännande redan utfärdats för mätare och eventuell
tillsatsutrustning, skall kontroll ske av att mätarens och mätsystemets
karakteristiska egenskaper är tillräckligt förenliga. I så fall behöver
ingen ytterligare provning av mätaren genomföras, men mätsystemets
minsta leveransvolym skall bestämmas enligt punkt 4.2 i kapitel I av
bilagan till direktiv 71/319/EEG.
Om mätarens egenskaper inte är förenliga med mätsystemets, eller
om inget EEG-typgodkännande utfärdats för mätaren (och dess till-
satsutrustning), skall hela mätsystemet provas enligt detta direktiv
och direktiven 71/319/EEG och 71/348/EEG.
3.1.2.3 Provning av förmågan att avlägsna luft eller gas
Provningen skall utvisa att utrustningen för avlägsnande av luft eller
gas uppfyller kraven enligt punkterna 1.6.2.1.4, 1.6.2.1.5 och
1.6.2.2.4.
Om gasavskiljare eller särskild gasborttagare monterats skall kontrol-
leras att gasavlägsnandet sker kontinuerligt, genom jämförelse av
mätresultaten vid mätning med lämplig volymmätare efter gasavskil-
jaren (den särskilda gasborttagaren) av vätska med och utan tillsats
av luft eller gas.
Om särskild gasborttagare monterats skall också kontrolleras att
tanken töms helt. Om möjligt skall provning ske med minst gynnsamt
slag av vätska. Vid provning på modeller i annan skala skall lagar
om viskositetens (Reynolds), gravitationens (Froude) och ytspän-
ningens (Weber) skalberoende beaktas. I allmänhet skall provning
på modeller bara genomföras där det är särskilt motiverat.
3.1.2.4 Provning av särskilda mätsystem
3.1.2.4.1 Mätsystem för flytande drivmedel
Provningarna skall omfatta
a) kontroll av mätaren, kontroll av tillsatsutrustning och bestämning
av sådan utrustnings (prisindikator, kvittotryckare, förinställning-
sanordning, osv.) inverkan på mätsystemet,
b) kontroll av anordningen för avlägsnande av gas,1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 16
▼B
c) kontroll av slangvolymens invariabilitet,
d) särskild kontroll av att prisindikatorn matas fram jämnt (prisindi-
katorns första element kan matas fram ryckvis när
leveransventilen stängs plötsligt).
3.1.2.4.2 Mätsystem för flytande gas
Undersökningen skall omfatta
a) kontroll av funktionsområdet och gasavskiljarnas konstruktion
med hjälp av ritningar,
b) driftsprovning av anordningen för avlägsnande av gas (nivåregula-
torn), i tillämpliga fall inbyggd i gasavskiljaren.
Tryckregulatorn skall också kontrolleras med hjälp av ritningen.
Kontrollorganet kan eventuellt i särskilda fall kräva provning av ett
typexemplar.
3.1.3 För mätsystem enligt punkterna 2.2 och 2.4 får EEG-typgodkännande
utfärdas på grundval av ritningar och diagram, förutsatt att dessa
uppfyller kraven i avsnitt 4.
3.2 Första EEG-verifikation
3.2.1 Allmänt
3.2.1.1 Första EEG-verifikation av mätsystem får utföras i ett eller två steg.
3.2.1.1.1 Verifikationen skall utföras i ett steg om hela systemet tillverkats av
en enda tillverkare, kan transporteras utan att tas isär och provas
under avsedda driftsvillkor.
3.2.1.1.2 I alla andra fall skall verifikationen utföras i två steg.
Det första steget omfattar endast mätaren eller mätaren försedd med
eventuell nödvändig tillsatsutrustning, oavsett om mätaren och tillsat-
sutrustningen ingår i en delenhet. Provningarna för det första steget
får genomföras i provbänk(eventuellt hos tillverk aren) eller på det
installerade mätsystemet. I detta steg får de metrologiska undersök-
ningarna utföras med andra vätskor än dem som systemet är avsett
för.
Det andra steget avser mätsystemet under faktiska driftsvillkor. Det
skall genomföras på installationsplatsen, under driftsvillkor och med
den vätska som systemet är avsett för.
Det andra steget får dockutföras på plats som valts av det berörda
metrologiska kontrollorganet, om mätsystemet kan transporteras utan
att tas isär och provningen kan utföras vid de förhållanden som
kommer att gälla under drift.
3.2.2 Provningar
3.2.2.1 Vid första EEG-verifikation i ett steg skall samtliga provningar enligt
punkt 3.2.2.2 genomföras.
3.2.2.2 När verifikationen utförs i två steg gäller följande:
Det första steget skall omfatta
— en undersökning av mätarens och eventuell tillsatsutrustnings
överensstämmelse med respektive typ,
— en metrologiskundersök ning av mätaren och inbyggd tillsatsut-
rustning.
Det andra steget skall omfatta— en undersökning av mätsystemets, inklusive mätare och tillsatsut-
rustning, överensstämmelse.
— en metrologiskundersök ning av mätaren och tillsatsutrustning
som ingår i mätsystemet,
— ett driftsprov av eventuell anordning för avlägsnande av gas;
kontroll av om största tillåtna fel för denna enligt punkt 1.6
överskridits behöver inte genomföras,
— kontroll av inställningen av föreskrivna tryckregulatorer,
— kontroll av ändringarna av slangarnas inre volym i fråga om
system med fylld slang,
— bestämning av restvolymer i system med tom slang.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 17
▼M1
▼B
▼M1
4. MÄTSYSTEM PÅ TANKBILAR
4.1 Allmänna krav
För mätsystem på tankbilar enligt punkterna 2.2 och 2.4 får utfärdas
EEG-typgodkännande enbart på grundval av en undersökning av
inlämnade handlingar, om dessa motsvarar något av de standardut-
föranden som omnämns i punkt 4.2 och uppfyller nedanstående krav:
4.1.1 Till märkningen enligt punkt 1.16 skall tillfogas ett angivande av
vilket standardutförande som valts.
4.1.2 Mätsystemets ingående delar skall vara EEG-typgodkända om sådant
godkännande föreskrivs i antingen direktiv 71/319/EEG av den 26
juli 1971 om mätare för andra vätskor än vatten, direktiv 71/348/
EEG av den 12 oktober 1971 om tillsatsutrustning till mätare för
andra vätskor än vatten, eller det här direktivet.
4.1.3 Om en tank har flera tankfack får utgående ledningar från facken
vara anslutna till mätsystemet var för sig eller via ett grenrör, om
inte annat föreskrivs för det ifrågavarande standardutförandet. Kraven
i andra stycket i punkt 2.2.1 skall gälla i samtliga fall.
Om ett mätsystem är anslutet till flera tankfack via ett grenrör, skall
en anordning finnas som förhindrar att mer än ett facksamtidigt står
i förbindelse med mätsystemet. Detta krav gäller dock inte om
mätsystemet har en gasavskiljare som uppfyller kraven i punkt
1.6.2.1.4.
4.1.4 Om en tankbil har två mätsystem som kan anslutas vid behov till ett
eller flera valda tankfack skall rör och ventiler vara så anordnade att
de två mätsystemen inte samtidigt kan anslutas till samma fack.
Dessutom skall förbindelserna mellan tankfack och mätsystem vara
tydligt märkta, så att inget fack av misstag ansluts till ett mätsystem
som inte är avsett att mäta den produkt detta fack innehåller.
4.1.5 Om virvelhämmare är föreskriven, får den vara kombinerad med
ventilen i tankfackets botten.
4.1.6 Ledningssystemet, ventilerna och kranarna mellan tankfacken och
mätsystemen skall vara så anordnade att det är omöjligt att ansluta
ett mätsystem till en tanksom inte tillhör tank bilen.
4.1.7 Det filter som normalt sitter direkt före mätaren eller avgasningsut-
rustningen får vara inbyggt i den senare.
4.1.8 Det skall vara möjligt att försegla anordningar som medger vätsket-
ransport vid sidan av mätaren, för att uppfylla eventuella nationella
föreskrifter.
4.1.9 I mätsystem som omfattar tvåvägsventiler skall dessa vara så
konstruerade att ventilens tre öppningar inte samtidigt kan stå i
förbindelse med varandra.
4.2 Standardutföranden1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 18
▼M1
Standardutförande S 1
Självtryckssystem med permanent luftning vid överföringspunkten
Medgerendast uppmätt leverans (tom slang).
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 19
▼M1
Förklaringar till standardutförande S1
Om tanken har flera fack skall mätsystemet vara direkt och permanent anslutet
till ett visst fackutan grenrör.
A: Virvelhämmare.
F: Filter. Filtret skall vara konstruerat och installerat på så sätt att det
kan rengöras utan att mätaren eller synglaset (V1resp V2) behöver
tömmas.
Hela filtret skall vara beläget under överföringspunkten.
T1,T2: Godkända varianter av gasavskiljare.
T1: utblåsningsventil och backventil för att förhindra att gas
kommer in i mätsystemet,
T2: återföring av gasfasen till tankfacket.
car: Backventil som förhindrar gasströmning om värmeövertryck uppstår i
tanken.
C: Mätare.
Vm: Manöverventil.
I och II: Varianter av leveranssystem med tom slang.V
1: Synglas av bräddningstyp.
V2: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar som gasindikator.
at: Permanent luftningsanordning med tillräcklig tvärsnittsarea för att
säkerställa att trycket i mätaren inte understiger atmosfärstryck.
Permanent luftning kan åstadkommas med ett vertikalt rör utan ventil.
Om detta rör är anslutet till toppen på tanken, behövs inte backven-
tilen ”car”.
H: Vätskeytan.h: Tankbottnens höjd ovanför överföringspunkten. Detta mått måste vara
tillräckligt för att ända tills tanken är helt tömd säkerställa att flödet
inte understiger mätarens minsta flöde.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 20
▼M1
Standardutförande S 2
Självtryckssystem utan permanent luftning vid överföringspunkten under leverans
Medger a) uppmätt leverans (tom slang),
b) direkt leverans utan mätning; påfyllning och tömning av tanken utan att vätskan
passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 21
▼M1
Förklaringar till standardutförande S2
Utförandet av rörsystemet mellan tankfack och mätsystem skall säkerställa
permanenta förbindelser.
A: Virvelhämmare.
R: Tvåvägsventil som medger uppmätning av leverans, leverans
utan mätning samt tömning och påfyllning av tanken utan att
vätskan passerar mätaren.
Denna ventil är ej obligatorisk. Den får bytas ut mot en direkt
förbindelse.
F: Filter. En dräneringsventil tillåts endast om den innefattar en
backventil som förhindrar att gas kommer in i mätsystemet.
PgS: Särskild gasborttagare enligt punkt 1.1.5.
V1: Synglas till den särskilda gasborttagaren.
T1,T2,T3,T4: Godtagna varianter av luftningsanordningen.
T1: returledning till tanken,
T2: luftning till atmosfären,
T3: kärl för att uppfånga vätskedroppar som bärs av gasf-
asen,
T4: utblåsningsventil.
C: Mätare.va: Ventil som stängs automatiskt av den särskilda gasborttagaren
om trycket är otillräckligt (för att ingen förångning skall ske i
mätaren) eller om en gasficka uppstått i den särskilda gasbortt-
agaren. Denna ventil skall också stänga om dess styranordning
slutar fungera.
I och II: Varianter på leveranssystem med tom slang.
Variant I: Synglas V
2av bräddningstyp.
Variant II: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar
som gasindikator V3.
Vm: Manöverventil.
Den automatiska ventilen va och manöverventilen Vm får
kombineras i en särskild ventil som utför båda funktionerna. I
så fall skall funktionerna vara oberoende av varandra.
I variant II skall denna särskilda ventil vara placerad efter
synglaset V3.
at: Manuell luftningsanordning. Den får vara automatisk(t ex
med automatiskstängning vid mätning och öppning efter full-
bordad mätning).
H: Vätskenivå.
h: Tankbottnens höjd ovanför överföringspunkten. Detta mått
måste vara tillräckligt för att ända tills tanken är helt tömd
säkerställa att flödet inte understiger mätarens minsta flöde.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 22
▼M1
Standardutförande S 3
Mätsystemet innefattar en pump, en gasavskiljare och en eller två fulla slangar.
Medger a) uppmätt leverans från pump (full slang),
b) direkt leverans utan mätning (med eller utan pump); påfyllning och tömning av tanken
utan att vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 23
▼M1
Förklaringar till standardutförande S3
R1: Tvåvägsventil som medger uppmätning av leverans, leverans utan
mätning samt påfyllning och tömning av tanken utan att vätskan
passerar mätaren.
Denna ventil är inte obligatorisk. Den får ersättas av en direkt förbin-
delse.
P: Pump. Pumpen kan vara reversibel. I så fall skall en backventil
monteras mellan ventilen R2och gasavskiljaren Sg.
R2: Ej obligatorisktvåvägsventil, för direk t leverans utan mätning.
F: Filter. Filtret får vara försett med dräneringsventil.
Sg: Gasavskiljare enligt punkt 1.6.2.1.4. Vätskenivån i gasavskiljaren
måste ligga högre än den i mätaren.
T1,T2: Godtagna varianter av luftningsanordningen.
T1: Direkt återföring till tanken.
T2: Återföring till tanken via ett kärl som fångar upp vätskedroppar
som bärs av gasfasen.
C: Mätare.Vm: Manöverventil.cl: Backventil.
fl
1: Full slang på slangvinda.
fl2: Ej obligatorisk full slang nummer två (mycket kort), för leveranser vid
höga flöden.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.
R3: Anordning som medger leveranser med valfri slang i ett mätsystem
med två slangar. Denna anordning måste uppfylla kraven i första
stycket i punkt 1.10.1 och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 24
▼M1
Standardutförande S 4
Mätsystemet har en pump, en gasavskiljare, en tom slang eller en full och en tom slang.
Medger a) uppmätt pumpad leverans (full eller tom slang),
b) uppmätt leverans under självtryck(tom slang),
c) direkt leverans utan mätning (med eller utan pump); påfyllning och tömning av tanken
utan att vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 25
▼M1
Förklaringar till standardutförande S4
R1: Tvåvägsventil för uppmätt leverans, leverans utan mätning samt
tömning och påfyllning av tanken utan att vätskan passerar mätaren.
Denna ventil är ej obligatorisk. Den får ersättas med en direkt förbin-
delse.
P: Pump. Pumpen får vara reversibel. I så fall skall en backventil
monteras mellan ventilen R2och gasavskiljaren Sg.
B: Ej obligatoriskshunt som medger uppmätt leverans under självtryck
(tom slang). Denna shunt godtas inte om ventilen R1monterats.
R2: Ej obligatorisktvåvägsventil för direk t leverans utan mätning.
F: Filter. Filtret får vara försett med dräneringsventil.
Sg: Gasavskiljare enligt punkt 1.6.2.1.4. Vätskenivån i gasavskiljaren
skall ligga över den i mätaren.
car: Backventil som förhindrar gasströmning (vid leverans med tom
slang).
C: Mätare.
M: Anslutning för manometer. Denna anslutning är endast obligatorisk
om shunten B monterats.
Anslutningen för manometer möjliggör kontroll vid första verifikation
av att trycket i mätaren vid leverans under självtryck inte understiger
atmosfärstrycket.
at: Automatiskeller manuell luftningsanordning. Om shunten B monte-
rats skall denna luftningsanordning vara automatisk och ha tillräcklig
tvärsnittsarea för att säkerställa att trycket i mätaren inte understiger
atmosfärstrycket.
Vm: Manöverventil.
I och II: Varianter av leveransanordningen:
Variant I: Med tom slang.
Variant II: Med en tom och en full slang i kombination.
cl: Backventil.
V1: Synglas av bräddningstyp.
V2: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar som gasindikator.
fl1: Full slang på slangvinda.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.
R3: Anordning som medger leverans via antingen den fulla eller den
tomma slangen. Denna anordning skall uppfylla kraven i första
stycket i punkt 1.10.1 och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 26
▼M1
Standardutförande S 5
Mätsystemet innefattar en pump, en gasborttagare och en eller två fulla slangar.
Detmedgerendast uppmätt pumpad leverans (full slang).
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 27
▼M1
Förklaringar till standardutförande S5
Om tanken har flera fack skall mätsystemet vara direkt och permanent anslutet
till ett visst fackutan grenrör.
A: Virvelhämmare.
V: Ventil av typen ”öppen/stängd”, som i praktiken förhindrar uppbromsning
vid pumpinloppet.
M: Manometer för kontroll av att trycket vid pumpinloppet aldrig understiger
atmosfärstrycket.
P: Pump.
F: Filter.
En dräneringsventil tillåts endast om den innefattar en backventil som
förhindrar att gas kommer in i mätsystemet.
Pg: Gasborttagare. Två varianter, T1och T2, godtas för luftningsanordning.
T1: Direkt förbindelse mellan gasborttagaren och tanken. I detta fall skall
förbindelsen mynna in i tanken längs tankväggen, så att avskiljning av
vätskedroppar ur gasfasen underlättas.
T2: Gasborttagare som står i förbindelse med tanken via ett kärl för uppfång-
ning av vätskedroppar som bärs av gasfasen.
C: Mätare.Vm: Manöverventil.
cl: Backventil.
fl
1: Full slang upprullad på slangvinda.
fl2: Ej obligatorisk full slang nummer två (mycket kort) för leveranser vid
höga flöden.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.R: Anordning som medger leveranser med valfri slang i mätsystem med två
slangar. Anordningen skall uppfylla kraven i första stycket i punkt 1.10.1
och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 28
▼M1
Standardutförande S 6
Mätsystemet innefattar en gasavskiljare i kombination med matarpumpen, en eller två fulla slangar
eller en tom slang eller en full och en tom slang.
Medger: a) Uppmätt pumpad leverans (med full eller tom slang),
b) Direkt leverans med eller utan pump utan att vätskan passerar mätaren, samt tömning
och påfyllning av tanken utan att vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 29
▼M1
Förklaringar till standardutförande S6
R1: Tvåvägsventil som medger uppmätt leverans, leverans utan mätning
samt tömning och påfyllning av tanken utan att vätskan passerar
mätaren.
Denna ventil är inte obligatorisk. Den får ersättas med en direkt
förbindelse.
F: Filter. Filtret får vara försett med dräneringsventil.
SgP: Gasavskiljare i kombination med matarpump enligt beskrivningen i
första stycket i punkt 1.6.2.1.2. Denna enhet skall uppfylla kraven i
punkt 1.6.2.1.4. Den skall vara EEG-typgodkänd.
cl1: Backventil. Denna ventil får vara monterad efter mätaren.
R2: Ej obligatorisktvåvägsventil för direk t leverans utan mätning.
C: Mätare.
I, II, III: Varianter av leveransanordning:
Variant I: en eller två fulla slangar.
Variant II: tom slang.
Variant III: kombinationer av en full och en tom slang.
Vm: Manöverventil.
V1: Synglas av bräddningstyp.
V2: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar som gasindikator.
fl1: Full slang.
fl2: Ej obligatorisk full slang nummer två (mycket kort), för leveranser
vid höga flöden.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.cl
2: Backventil.
at: Automatiskeller manuell luftningsanordning.
R3: Anordning som medger leveranser enligt valfri leveransmetod av två
tillgängliga. Denna anordning skall uppfylla kraven i första stycket i
punkt 1.10.1 och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 30
▼M1
Standardutförande S 7
Mätsystemet har en pump, en särskild gasborttagare, en eller två fulla slangar eller en tom slang eller
en full och en tom slang.
Medger a) uppmätt pumpad leverans (full eller tom slang),
b) uppmätt leverans under självtryck(tom slang),
c) direkt leverans med eller utan pump och utan mätning; tömning och påfyllning av
tanken utan att vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 31
▼M1
Förklaringar till standardutförande S7
Om tanken har flera fack och om det är möjligt att använda ett grenrör, så skall
ventilerna i bottnen av facken och ventilerna på inloppsröret vara av typen
”öppen/stängd”. Ledningarna mellan tankfacken och mätsystemet skall vara
permanent anslutna.
A: Virvelhämmare.
R1: Tvåvägsventil för uppmätt leverans, leverans utan mätning samt
tömning och påfyllning av tanken utan att vätskan passerar
mätaren.
Denna ventil är inte obligatorisk. Den får ersättas med en direkt
förbindelse.
P: Pump. Pumpen får vara reversibel. I så fall skall en backventil
monteras mellan ventilen R2och den särskilda gasborttagaren PgS.
B: Ej obligatoriskshunt som medger uppmätt leverans under
självtryck(tom slang). Denna shunt godtas inte om ventilen R1monterats.
R2: Ej obligatorisktvåvägsventil för direk t leverans utan mätning.
F: Filter. En dräneringsventil tillåts endast om den innefattar en back-
ventil som förhindrar att gas kommer in i mätsystemet.
PgS: Särskild gasborttagare enligt punkt 1.1.5.V
1: Synglas till den särskilda gasborttagaren.
T1,T1,T3: Godtagna varianter av luftningsanordningen.
T1: kärl för uppfångning av vätskedroppar som bärs av gasfasen.
T1: återföring till tanken.
T3: utblåsningsventil.
C: Mätare.
va: Ventil som stängs automatiskt av den särskilda gasborttagaren när
trycket är för lågt för att förhindra ångbildning i mätaren eller när
en gasficka bildas i gasborttagaren. Dessutom skall denna ventil
stängas om dess styrsystem slutar fungera.
I, II, III: Varianter av leveransanordningen.
Variant I: en eller två fulla slangar.Variant II: tom slang.
Variant III: en kombination av en full och en tom slang.
Vm: Manöverventil.
Den automatiska ventilen va och manöverventilen Vm får kombi-
neras i en särskild ventil som utför båda funktionerna. I så fall
skall funktionerna vara oberoende av varandra. Denna särskilda
ventil skall sitta efter synglaset V
3i de varianter (II och III) som
har ett sådant synglas.
cl: Backventil.
V2: Synglas av bräddningstyp.
V3: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar som gasindikator.
fl1: Full slang upprullad på slangvinda.
fl2: Ej obligatorisk slang nummer två (mycket kort) för leverans vid
höga flöden.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.
at: Automatiskeller manuell luftningsanordning.
R3: Anordning som medger leveranser enligt valfri leveransmetod av
två tillgängliga. Denna anordning skall uppfylla kraven i första
stycket i punkt 1.10.1 och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 32
▼M1
Standardutförande S 8
Mätsystemet innefattar en pump, en trevägsventil, en särskild gasborttagare, en eller två fulla slangar
eller en tom slang eller en full och en tom slang.
Medger a) uppmätt pumpad leverans (full eller tom slang),
b) uppmätt leverans under självtryck(tom slang),
c) direkt leverans med eller utan pump och utan mätning; tömning och påfyllning av
tanken utan att vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 33
▼M1
Förklaringar till standardutförande S8
Om tanken har flera fack och om det är möjligt att använda ett grenrör, så skall
ventilerna i bottnen av facken och ventilerna på inloppsröret vara av typen
”öppen/stängd”. Ledningarna mellan tankfacken och mätsystemet skall vara
permanent anslutna.
A: Virvelhämmare.
P: Pump.R
0: Trevägsventil som tillsammans med ventilerna R1och R2möjliggör följande funktioner:
1. Uppmätt pumpad leverans eller pumpad leverans utan mätning
(full eller tom slang).
2. Uppmätt leverans under självtryckeller leverans utan mätning
under självtryck(tom slang), samt tömning och påfyllning av
tanken.
3. Påfyllning av tanken med hjälp av pumpen P.
R1: Denna tvåvägsventil är inte obligatorisk. Den får ersättas med en
direkt förbindelse.
F: Filter.
En dräneringsventil tillåts endast om den innefattar en backventil
som förhindrar att gas kommer in i mätsystemet.
cl1: Backventil.
PgS: Särskild gasborttagare enligt punkt 1.1.5.
V1: Synglas till den särskilda gasborttagaren.
T1,T2,T3: Godtagna varianter av luftningsanordningen.
T1: kärl för att uppfånga vätskedroppar som bärs av gasfasen.
T2: återföring till tanken.
T3: utblåsningsventil.
C: Mätare.
va: Ventil som stängs automatiskt av den särskilda gasborttagaren när
trycket är för lågt för att förhindra ångbildning i mätaren eller när
en gasficka bildas i gasborttagaren. Dessutom skall denna ventil
stängas om dess styrsystem slutar fungera.
I, II, III: Varianter av leveransanordningen.
Variant I: en eller två fulla slangar.
Variant II: tom slang.Variant III: en kombination av en full och en tom slang.
Vm: Manöverventil.
Den automatiska ventilen va och manöverventilen Vm får kombi-
neras i en särskild ventil som utför båda funktionerna. I så fall
skall funktionerna vara oberoende av varandra.
Denna särskilda ventil skall sitta efter synglaset V
3i de varianter
(II och III) som har ett sådant synglas.
cl2: Backventil.
V2: Synglas av bräddningstyp.
V3: Synglas enligt punkt 1.1.8, som också fungerar som gasindikator.
fl1: Full slang upprullad på slangvinda.
fl2: Ej obligatorisk slang nummer två (mycket kort) för leverans vid
höga flöden.
cla: Ventil som förhindrar att den fulla slangen töms.at: Automatiskeller manuell luftningsanordning.R
2: Anordning som medger leveranser enligt valfri leveransmetod av
två tillgängliga. Denna anordning skall uppfylla kraven i första
stycket i punkt 1.10.1 och andra stycket i punkt 2.2.4.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 34
▼M1
Standardutförande S 9
Mätsystemet innefattar en pump, en gasavskiljare, en tryckhållningsventil och en full slang.
Medger a) uppmätt pumpad leverans (full slang).
b) leverans med eller utan pump utan mätning; tömning och påfyllning av tanken utan att
vätskan passerar mätaren.
1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 35
▼M1
Förklaringar till standardutförande S9
R1: Tvåvägsventil för uppmätt leverans samt för tömning och påfyllning av
tanken utan att vätskan passerar mätaren.
Denna ventil är inte obligatorisk. Den får ersättas av en direkt förbin-
delse.
P: Pump.B: Reglerbar shunt förbi pumpen, ansluten till tanken.R
2: Ej obligatorisktvåvägsventil för direk t leverans utan mätning.
cl1: Backventil enligt punkt 2.4.1. Den får också placeras mellan filtret och
gasavskiljaren.
F: Filter.
Sg: Gasavskiljare som uppfyller kraven i antingen punkt 1.6.2.1.4 eller
andra stycket i punkt 2.4.3.1. Luftningsanordningen är ansluten till gasf-
asen i tanken. En ventil ”vas” får av säkerhetsskäl monteras på denna
anordning. I så fall skall den sitta mellan tanken och förgreningen som
leder till ventilen ”vamp”.
C: Mätare.vamp: Automatisktryck hållningsventil, inställd för att upprätthålla ett tryck
som är minst 100 kPa högre än vätskans mättnadstryck i tanken.
Vm: Manöverventil.cl
2: Backventil.
Z: Rör för gasfasen, som endast får användas vid påfyllning av fordonets
tank och för att uppsamla produkten vid kontroll av mätsystemet.
Th: Termometer. Denna termometer skall sitta nära mätaren, antingen i
gasavskiljaren eller vid mätarens inlopp eller utlopp.
M: Obligatoriskmanometer.
M0: Ej obligatoriska manometrar.
Anmärkning: a) För att säkerställa att kraven i punkt 2.4.5 beaktas, skall på en
skylt tydligt anges att gasfasen i fordonets tank och i kundens
tankinte får vara förbundna.
b) Säkerhetsventiler får monteras. I så fall skall de uppfylla
kraven i punkt 2.4.6.1977L0313 — SV — 22.07.1982 — 001.001 — 36