1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2100/94
av den 27 juli 1994
om gemenskapens växtförädlarrätt
(EGT L 227, 1.9.1994, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EG) nr 2506/95 av den 25 oktober 1995 L 258 3 28.10.1995
►M2Rådets förordning (EG) nr 807/2003 av den 14 april 2003 L 122 36 16.5.2003
►M3Rådets förordning (EG) nr 1650/2003 av den 18 juni 2003 L 245 28 29.9.2003
▼B
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2100/94
av den 27 juli 1994
om gemenskapens växtförädlarrätt
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 235 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),
med beaktande av följande:Det finns en rad särskilda problem beträffande vilken form av industri-
ellt rättsskydd som skall tillämpas i fråga om växtsorter.
Ordningarna för industriellt rättsskydd för växtsorter har inte harmoni-
serats på gemenskapsnivå och regleras följaktligen fortfarande avmedlemsstaternas lagstiftningar vilka inte är enhetliga.
Mot bakgrund av detta är det lämpligt att inrätta en gemenskapsordning
som även om den existerar jämsides med de nationella ordningarnaändå möjliggör beviljande av ett industriellt rättsskydd som är giltigt ihela gemenskapen.
Genomförandet och tillämpningen av denna gemenskapsordning bör
inte handhas av medlemsstaternas myndigheter utan av en gemenskaps-
myndighet med status som juridiskperson, ”Gemensk apensväxtsortmyndighet”.
Ordningen bör också ta hänsyn till teknikutvecklingen inom
växtförädling, däribland bioteknologi. För att stimulera förädling ochutveckling av nya sorter bör det finnas ett bättre skydd för alla
växtförädlare än i dagsläget, dockutan att detta oberättigat försämrar
tillgången till skydd i allmänhet eller när det gäller vissa förädlingstek-niker.
Sorter av alla växtsläkten och växtarter bör kunna skyddas.Sorter som kan skyddas skall uppfylla internationellt erkända krav, dvs.
vara särskiljbara, enhetliga, stabila och nya, samt vara försedda med enfastställd sortbenämning.
Det är viktigt att fastställa en definition av en växtsort för att
säkerställa att ordningen fungerar tillfredsställande.
Denna definition är inte avsedd att ändra definitioner som redan kan ha
fastställts inom området för immateriellt rättsskydd, särskilt inompatentområdet, eller att ändra eller utesluta tillämpning av lagar omskydd av produkter, däribland växter och växtmaterial, eller förfa-randen som omfattas av andra liknande former av industriellt
rättsskydd.
Det är emellertid i hög grad önskvärt att ha en gemensam definition på
båda dessa områden. Därför bör lämpliga ansträngningar på internatio-nell nivå för att uppnå en sådan gemensam definition stödjas.
För beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt är en utvärdering av
sorternas viktigaste kännetecken nödvändig. Det behöver för dessakännetecken emellertid inte finnas någon koppling till deras ekono-miska betydelse.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 2
(1) EGT nr C 244, 28.9.1990, s. 1 och
EGT nr C 113, 23.4.1993, s. 7.
(2) EGT nr C 305, 23.11.1992, s. 55 och
EGT nr C 67, 16.3.1992, s. 148.
(3) EGT nr C 60, 8.3.1991.
▼B
Ordningen måste också klart ange vem som har rätt till skydd enligt
gemenskapens växtförädlarrätt. I vissa fall kan flera personer gemen-samt ha rätt till den och inte bara en. Det är nödvändigt att fastställa
bestämmelser om den formella rätten att lämna in en ansökan.
Ordningen bör också definiera uttrycket ”rättsinnehavare” som används
i denna förordning. När uttrycket ”rättsinnehavare” utan närmareuppgifter används i denna förordning, bland annat i artikel 29.5, skallinnebörden vara densamma som i artikel 13.1.
Eftersom den rättsliga verkan av gemenskapens växtförädlarrätt bör
vara enhetlig i hela gemenskapen, bör det klart anges vilka affärstran-saktioner som kräver rättsinnehavarens samtycke. Skyddets räckviddbör i förhållande till de flesta nationella ordningar utvidgas till attomfatta visst material av sorten för att ta hänsyn till handel via länderutanför gemenskapen utan skydd. Införandet av principen om konsum-
tion av rättigheter skall emellertid säkerställa att skyddet inte blir för
omfattande.
För att stimulera växtförädling skall ordningen i princip upprätthålla
den internationellt erkända regeln om fri tillgång till skyddade sorterför utveckling av nya sorter och för utnyttjande av dessa nya sorter.
I vissa fall då den nya sorten, även om den är särskiljbar, är väsentligen
avledd från den ursprungliga sorten bör en viss form av beroende av
rättsinnehavaren till den ursprungliga sorten fastställas.
Utövandet av rättigheter knutna till gemenskapens växtförädlarrätt skall
underställas begränsningar fastställda i bestämmelser som skall antasmed hänsyn till allmänintresset.
Detta omfattar bland annat att jordbruksproduktionen skall säkras. Jord-
brukare bör därför tillåtas att på vissa villkor använda skördeproduktenför förökningsändamål.
Det skall säkerställas att dessa villkor fastställs på gemenskapsnivå.Under vissa omständigheter bör också tvångslicenser tillåtas med
hänsyn till allmänintresset, vilket kan omfatta behovet av att förse
marknaden med material med särskilda egenskaper eller av att fortsätta
uppmuntra vidare förädling.
Användningen av fastställda sortbenämningar bör göras obligatorisk.Gemenskapens växtförädlarrätt bör i princip ha en giltighetstid på
minst 25 år eller, beträffande vinstockar och träd, minst 30 år. Andraorsaker för upphörande bör också fastställas.
Gemenskapens växtförädlarrätt ingår i rättsinnehavarens egendom och
dess ställning i förhållande till ickeharmoniserade bestämmelser imedlemsstaterna, särskilt inom civilrätten, måste därför klargöras.Detta gäller även biläggandet av tvister om intrång och i fråga omrätten till skydd enligt gemenskapens växtförädlarrätt.
Det är nödvändigt att säkerställa att den fullständiga tillämpningen av
principerna i ordningen för gemenskapens växtförädlarrätt inte
försvagas genom verkningarna av andra ordningar. Därför bör det, iöverensstämmelse med medlemsstaternas befintliga internationellaförpliktelser, fastställas bestämmelser om förhållandet till andra formerav industriellt rättsskydd.
Det är absolut nödvändigt att undersöka om och i vilken utsträckning
villkoren för skydd enligt andra former av industriellt rättsskydd, somt. ex. patent, bör anpassas eller på annat sätt ändras för att uppnåöverensstämmelse med ordningen för gemenskapens växtförädlarrätt.Detta bör om nödvändigt fastställas genom ytterligare gemenskapslag-stiftning i väl avvägda bestämmelser.
De uppgifter och befogenheter som åligger gemenskapens växtsortmyn-
dighet, och dess överklagandenämnd, beträffande beviljande,upphörande eller efterkontroll av gemenskapens växtförädlarrätt samtoffentliggöranden skall i största möjliga utsträckning bygga på debestämmelser som utarbetats för andra ordningar. Detta skall ävengälla myndighetens uppbyggnad och arbetsordning, samarbetet med1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 3
▼B
kommissionen och medlemsstaterna, särskilt genom ett förvaltningsråd,
provningsmyndigheternas medverkan vid teknisk provning, samtnödvändiga budgetmässiga åtgärder.
Myndigheten bör ta emot råd från och kontrolleras av förvaltningsrådet,
som bör bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen.
Fördraget föreskriver inte andra befogenheter för antagande av denna
förordning än dem i artikel 235.
I denna förordning tas hänsyn till befintliga internationella konven-
tioner som t. ex. Internationella konventionen för skydd avväxtförädlingsprodukter (UPOV-konventionen), Konventionen omeuropeiska patent (Europeiska patentkonventionen) och avtalet omhandelsrelaterade aspekter på immateriella rättigheter, däribland handel
med förfalskade varor. Genom denna förordning införs därför endast
förbud mot patentering av växtsorter i den utsträckning som Europeiskapatentkonventionen kräver detta, dvs. av växtsorter som sådana.
Denna förordning bör omprövas och nödvändiga ändringar genomföras
som en följd av den framtida utvecklingen av tidigare nämnda konven-tioner.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
FÖRSTA DELEN
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 1
Gemenskapens växtförädlarrätt
Genom denna förordning införs gemenskapens växtförädlarrätt som den
enda formen i gemenskapen av industriellt rättsskydd för växtsorter.
Artikel 2
Enhetlig verkan av gemenskapens växtförädlarrätt
Gemenskapens växtförädlarrätt skall ha samma rättsliga verkan i hela
gemenskapens territorium och får endast beviljas, överlåtas eller
upphöra att gälla för hela detta territorium.
Artikel 3
Nationell växtförädlarrätt
Denna förordning skall inte påverka medlemsstaternas rätt att bevilja
nationell växtförädlarrätt om inte annat följer av artikel 92.1.
Artikel 4
Gemenskapens växtsortsmyndighet
För tillämpningen av denna förordning upprättas en växtsortsmyndighet
för gemenskapen, nedan kallad ”Växtsortmyndigheten”.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 4
▼B
ANDRA DELEN
MATERIELL RÄTT
KAPITEL 1
VILLKOR FÖR BEVILJANDE AV GEMENSKAPENS
VÄXTFÖRÄDLARRÄTT
Artikel 5
Syfte med gemenskapens växtförädlarrätt
1. Gemenskapens växtförädlarrätt kan omfatta sorter av alla
växtsläkten och växtarter, däribland hybrider mellan växtsläkten eller
växtarter.
2. I denna förordning avses med ”sort” en grupp av växter inom ett
enskilt botaniskt taxon av lägst kända nivå som, oavsett om alla villkor
för beviljande av växtförädlarrätt är uppfyllda, kan
— definieras genom uttrycken av de kännetecken som är ett resultat av
en bestämd genotyp eller kombination av genotyper,
— särskiljas från alla andra växtgrupper genom uttrycken av minst ett
av dessa kännetecken, och
— betraktas som en enhet beträffande dess lämplighet att förökas
oförändrad.
3. Ett växtgrupp består av hela växter eller delar av växter, om dessa
delar är i stånd att ge upphov till hela växter, vilka nedan kallas ”sort-beståndsdelar”.
4. Uttrycken av de kännetecken som avses i punkt 2 första streck-
satsen kan vara föränderliga eller oföränderliga mellansortbeståndsdelar av samma slag, under förutsättning att även varia-tionsnivån beror på genotypen eller kombinationen av genotyper.
Artikel 6
Sorter som kan skyddas
Gemenskapens växtförädlarrätt skall beviljas för sorter som är
a) särskiljbara,
b) enhetliga,
c) stabila, och
d) nya.
Sorten skall dessutom vara försedd med en sortbenämning i enlighet
med bestämmelserna i artikel 63.
Artikel 7
Särskiljbarhet
1. En sort skall anses vara särskiljbar om den beträffande uttrycken
av kännetecken som är resultatet av en given genotyp eller kombination
av genotyper tydligt skiljer sig från alla andra sorter vars existens ärallmänt känd på den ansökningsdag som fastställs enligt artikel 51.
2. Existensen av en annan sort skall särskilt anses vara allmänt känd
om det på ansökningsdagen som fastställs enligt artikel 51 förhåller sigpå följande sätt:
a) Den omfattas av växtförädlarrätt eller är upptagen i ett officiellt
register över växtsorter i gemenskapen eller en stat eller i enmellanstatlig organisation med behörighet inom detta område.
b) En ansökan har lämnats in om beviljande av växtförädlarrätt för
sorten eller om dess införande i ett sådant officiellt register, underförutsättning att ansökan har lett till registrering eller införandeunder mellantiden.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 5
▼B
I tillämpningsföreskrifterna som fastställs i enlighet med artikel 114
kan anges ytterligare exempel på tillfällen då en sort skall anses varaallmänt känd.
Artikel 8
Enhetlighet
En sort skall anses vara enhetlig om den, bortsett från den variation
som kan förväntas till följd av särskilda förhållanden vid dessuppförökning, är tillräckligt enhetlig beträffande uttrycken av de känne-tecken som utgör grunden vid fastställandet av om sorten är särskiljbar,samt alla andra kännetecken som används vid beskrivning av sorten.
Artikel 9
Stabilitet
En sort skall anses vara stabil om uttrycken av de kännetecken som
utgör grunden vid fastställandet av om sorten är särskiljbar, samt alla
andra kännetecken som används vid beskrivning av sorten, förbliroförändrade efter upprepad förökning eller, om det handlar om ensärskild förökningscykel, vid denna cykels slut.
Artikel 10
Nyhet
1. En sort skall anses vara ny om sortbeståndsdelar eller skördema-
terial av sorten på den ansökningsdag som fastställs enligt artikel 51
inte har sålts eller på annat sätt överförts till andra av förädlaren, enligt
definitionen i artikel 11, eller med dennes samtycke för utnyttjande avsorten
a) mer än ett år före ovannämnda dag inom gemenskapens territorium,
b) mer än fyra eller, beträffande träd eller vinstockar, mer än sex år
före ovannämnda dag utanför gemenskapens territorium.
2. Överlåtelse av sortbeståndsdelar till ett officiellt organ ilagstadgat
syfte eller till andra till följd av ett avtal eller annat rättsligt förhållandesom sker uteslutande för produktion, reproduktion, förökning, behand-ling eller lagring skall inte anses utgöra överlåtelse till andra enligt
punkt 1, under förutsättning att förädlaren behåller en exklusiv rätt att
överlåta dessa och andra sortbeståndsdelar, och ingen ytterligareöverlåtelse äger rum. Sådan överlåtelse av sortbeståndsdelar skall emel-lertid anses utgöra överlåtelse enligt punkt 1 om beståndsdelarnaupprepade gånger används för produktion av en hybridsort, och omöverlåtelse av sortbeståndsdelar eller av skördematerial av denna
hybridsort äger rum.
Överlåtelse av sortbeståndsdelar av ett bolag enligt definitionen i
artikel 58 andra stycket i fördraget till ett annat bolag av samma slag
skall inte heller anses utgöra överlåtelse till andra, om ett av dem heltoch fullt tillhör det andra eller om båda helt och fullt tillhör ett tredjebolag, under förutsättning att ingen ytterligare överlåtelse äger rum.Denna bestämmelse skall inte tillämpas beträffande kooperativasammanslutningar.
3. Överlåtelse av sortbeståndsdelar eller skördat material av sorten
som framställs av växter som odlas för de syften som anges i artikel
15 b och 15 c och som inte används för vidare reproduktion eller
förökning anses inte utgöra utnyttjande av sorten under förutsättningatt ingen hänvisning görs till sorten vid överlåtelsen.
Ingen hänsyn skall heller tas till överlåtelse till andra om detta beror
på, eller är en följd av, att förädlaren har visat upp sorten på en offi-ciell eller officiellt erkänd utställning enligt definitionen i konventionenom internationella utställningar eller på en utställning i en medlemsstatsom denna officiellt har erkänt som en sådan utställning.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 6
▼B
KAPITEL 2
BERÄTTIGADE PERSONER
Artikel 11
Rätt till gemenskapens växtförädlarrätt
1. Rätt till gemenskapens växtförädlarrätt tillkommer den person
som förädlat, eller upptäckt och utvecklat sorten, eller den till vilkenrätten har övergått, båda - personen och den till vilken rätten harövergått - nedan kallade ”förädlaren”.
2. Om två eller flera personer gemensamt förädlat eller upptäckt och
utvecklat sorten tillkommer rätten dessa personer eller dem till vilkarätten har övergått. Denna bestämmelse skall också gälla för två ellerflera personer i fall där en eller flera av dem upptäckte sorten och denandra eller de andra utvecklade den.
3. Rätten tilkommer också förädlaren och varje annan person eller
personer gemensamt, om förädlaren och den andra personen eller deandra personerna genom en skriftlig förklaring kommit överens omdetta.
4. Om förädlaren är en anställd skall rätten till gemenskapens
växtförädlarrätt fastställas i enlighet med nationell lagstiftning vad
gäller det anställningsförhållande som rådde då sorten förädlades, ellerupptäcktes och utvecklades.
5. Om rätten till gemenskapens växtförädlarrätt tillkommer två eller
flera personer gemensamt i enlighet med punkt 2 - 4 kan en eller fleraav dessa genom en skriftlig förklaring bemyndiga de övriga att ansöka
om gemenskapens växtförädlarrätt.
Artikel 12
Rätt att ansöka om gemenskapens växtförädlarrätt
1. En ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt får lämnas in av
en fysiskeller juridiskperson, eller av en sammanslutning som enligt
gällande lagstiftning har status som juridiskperson, under förutsättning
att de är
a) medborgare i en medlemsstat eller i en annan stat som är medlem
av den internationella unionen för skydd avväxtförädlingsprodukterenligt innebörden i artikel 1 xi i internationella konventionen förskydd av växtförädlingsprodukter (1991 års akt), eller har sitt
hemvist, sitt säte eller en anläggning i en sådan stat,
b) medborgare i en annan stat och inte uppfyller kraven i a beträffande
hemvist, säte eller anläggning om kommissionen efter yttrande från
det förvaltningsråd som avses i artikel 36 har beslutat detta. Ett
sådant beslut kan vara avhängigt av att den andra staten beviljarskydd för sorter av samma botaniska taxon till medborgare i allamedlemsstaterna som motsvarar det skydd som beviljas i enlighetmed denna förordning. Kommissionen skall fastställa huruvida detta
villkor är uppfyllt.
2. En ansökan kan lämnas in gemensamt av två eller flera personer.
KAPITEL III
RÄTTSVERKNINGAR AV GEMENSKAPENS VÄXTFÖRÄD-
LARRÄTT
Artikel 13
Rättigheter i samband med gemenskapens växtförädlarrätt och
förbjudna åtgärder
1. Gemenskapens växtförädlarrätt skall ha den verkan att inneha-
varen eller innehavarna av gemenskapens växtförädlarrätt, nedan kallat”rättsinnehavaren”, har rätt att utföra de åtgärder som fastställs i punkt2.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 7
▼B
2. Utan att påverka tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 15
och 16 skall följande åtgärder kräva tillstånd från rättsinnehavaren närde avser sortbeståndsdelar eller skördat material av den skyddade
sorten, båda nedan kallade ”material”:
a) Produktion eller reproduktion (förökning).
b) Behandling med avseende på förökning.
c) Erbjudande till försäljning.
d) Försäljning eller annan form av saluföring.
e) Export från gemenskapen.
f) Import till gemenskapen.
g) Lagring i syfte att utföra de åtgärder som avses i a till f.
Rättsinnehavaren kan göra sitt tillstånd avhängigt villkor och begräns-
ningar.
3. Bestämmelserna i punkt 2 skall endast tillämpas beträffande
skördat material om det erhölls genom otillåten användning av sortbe-
ståndsdelar från den skyddade sorten, och om rättsinnehavaren inte har
haft en rimlig möjlighet att utöva sin rättighet i förhållande till dessasortbeståndsdelar.
4. I tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114 kan det fastställas
att punkt 2 i denna artikel även skall tillämpas i särskilda fall
beträffande produkter som framställs direkt av material från den skyd-
dade sorten. De kan endast tillämpas om dessa produkter framställsgenom otillåten användning av material från den skyddade sorten, omrättsinnehavaren inte har haft en rimlig möjlighet att utöva sin rätt iförhållande till detta material. I den utsträckning punkt 2 gäller fördirekt framställda produkter skall även dessa betraktas som ”material”.
5. Bestämmelserna i punkt 1-4 skall också gälla i förhållande till
a) sorter som är väsentligen avledda från den sort för vilken gemenska-
pens växtförädlarrätt har beviljats, om inte denna sort i sig självockså är en väsentligen avledd sort,
b) sorter som inte är särskiljbara i förhållande till den skyddade sorten
i enlighet med bestämmelserna i artikel 7,
c) sorter vars produktion kräver upprepad användning av den skyddade
sorten.
6. Vid tillämpning av punkt 5 a skall en sort anses vara väsentligen
avledd från en annan sort, nedan kallad ”den ursprungliga sorten”, när
a) den är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten eller från en
sort som också är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten,
b) den är särskiljbar i förhållande till den ursprungliga sorten i enlighet
med artikel 7, och
c) den, bortsett från skillnader som beror på avledningsprocessen,
väsentligen överensstämmer med den ursprungliga sortenbeträffande uttryck av de kännetecken som är ett resultat av denursprungliga sortens genotyp eller kombination av genotyper.
7. De avledningsprocesser som uppfyller minimivillkoren i punkt 6
kan anges i tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114.
8. Utan att påverka tillämpningen av artiklarna 14 och 29 får
utövandet av de rättigheter som är knutna till gemenskapens
växtförädlarrätt inte bryta mot bestämmelser som fastställts med hänsyn
till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet, skydd avmänniskors och djurs liv och hälsa, bevarande av växter och miljö,skydd av industriell och kommersiell egendom, eller åtgärder i syfteatt skydda konkurrens, handel eller jordbruksproduktion.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 8
▼B
Artikel 14
Undantag från gemenskapens växtförädlarrätt
1. Trots vad som sägs i artikel 13.2 och i syfte att skydda jordbruks-
produktionen är det tillåtet för jordbrukare att för förökning på mark isina egna jordbruksföretag använda den skördeprodukt som de har
erhållit genom att i sina egna företag använda förökningsmaterial av
en sort, undantaget hybrider och syntetiska sorter, som omfattas av ge-menskapens växtförädlarrätt.
2. Bestämmelserna i punkt 1 skall endast tillämpas beträffande
följande arter av lantbruksväxter:
a) Foderväxter:
Cicer artietinum L. — kikärt
Lupinus luteus L. — gul lupin
Medicago sativa L. — lucern
Pisum sativum L. (partim) — ärt
Trifolium alexandrinum L. — egyptiskk löver
Trifolium resupinatum L. — persiskk löver
Vicia faba — åkerböna
Vicia sativa L. — fodervicker
och, för Portugal, Lolium multiflorum Lam — italienskt rajgräs
b) Spannmål:
Avena sativa — havre
Hordeum vulgare L. — korn
Oryza sativa L. — ris
Phalaris canariensis L. — kanariegräs
Secale cereale L. — råg
X Triticosecale Wittm. — rågvete
Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol. — vete
Triticum durum Desf. — durumvete
Triticum spelta L. — spält
c) Potatis:
Solanum tuberosum — potatis
d) Olje- och fiberväxter:
Brassica napus L. (partim) — raps
Brassica rapa L. (partim) — rybs
Linum usitatissimum — lin med undantag av spånadslin.
3. Innan denna förordning träder i kraft skall villkor fastställas i
tillämpningsföreskrifter enligt artikel 114 för tillämpning av undantaget
i punkt 1 och för att skydda förädlarnas och jordbrukarnas legitimaintressen på grundval av följande kriterier:
— Det får inte finnas några kvantitiva restriktioner på företagsnivå i
den omfattning som är nödvändig för jordbruksföretagets behov.
— Det skall vara tillåtet för jordbrukaren att själv iordningställa eller
låta iordningställa den skördade produkten till utsäde, utan att det
påverkar tillämpningen av vissa restriktioner som medlemsstater
kan fastställa för organisationen av iordningställandet av denskördade produkten, särskilt för att säkerställa att den produkt somlämnas till iordningställande är identiskmed den färdigbearbetadeprodukten.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 9
▼B
— Små jordbrukare skall inte behöva betala ersättning till rättsinneha-
varen. Med små jordbrukare avses
— beträffande de växtarter som avses i punkt 2 i denna artikel för
vilka rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jord-
bruksgrödor (
1)är tillämplig, jordbrukare som odlar växter på en
areal som inte är större än den areal som krävs för att producera92 ton spannmål. För beräkning av arealen skall artikel 8.2 i denförordningen tillämpas.
— beträffande andra växtarter som avses i punkt 2 i denna artikel,
jordbrukare som uppfyller motsvarande lämpliga kriterier.
— Övriga jordbrukare skall betala rättsinnehavaren en rimlig ersätt-
ning, vilken skall vara betydligt lägre än det belopp som utkrävs
för en licens för produktion av förökningsmaterial av samma sort isamma område. Storleken på ersättningen kan variera med tidenberoende på i vilken utsträckning undantaget i punkt 1 skall tillä-mpas beträffande den berörda sorten.
— Ansvar för kontroll av att bestämmelserna i denna artikel eller
bestämmelser som antas enligt denna artikel efterlevs vilar uteslu-
tande på rättsinnehavarna. De kan vid organisationen av kontrolleninte få hjälp från officiella organ.
— Rättsinnehavaren skall efter anmodan få relevanta uppgifter från
jordbrukare och leverantörer av tjänster för iordningställande. Offi-ciella organ som deltar i kontrollen av jordbruksproduktionen kan
likaledes vidarebefordra relevanta uppgifter om de har fått dessa
uppgifter som ett led i den normala tjänsteutövningen och det inteinnebär extra bördor eller kostnader. Såvitt angår personuppgifterskall dessa bestämmelser inte påverka tillämpningen av gemenska-pens och medlemsstaternas lagstiftning om skydd av fysiska
personer i samband med hanteringen av och fri rörlighet för perso-
nuppgifter.
Artikel 15
Begränsning av rättsverkningarna av gemenskapens
växtförädlarrätt
Gemenskapens växtförädlarrätt omfattar inte
a) åtgärder av privat natur och utan affärsmässiga syften,
b) åtgärder som utförs i experimentsyfte,
c) åtgärder som utförs i syfte att förädla, eller upptäcka och utveckla
andra sorter,
d) de åtgärder som avses i artikel 13.2, 13.3 och 13.4, beträffande
sådana andra sorter, utom när bestämmelserna i artikel 13.5 skall
tillämpas, eller när den andra sorten eller material av denna sortomfattas av ett rättsligt skydd där motsvarande bestämmelse saknas,
e) åtgärder för vilka ett förbud skulle kränka bestämmelserna i artik-
larna 13.8, 14 eller 29.
Artikel 16
Konsumtion av rättigheter knutna till gemenskapens
växtförädlarrätt
Gemenskapens växtförädlarrätt skall inte omfatta åtgärder som avser
material av den skyddade sorten, eller av en sort som omfattas avbestämmelserna i artikel 13.5, som har överlåtits av rättsinnehavareneller med dennes samtycke till andra inom gemenskapen, eller materialsom är avlett från detta material om inte dessa åtgärder
a) innebär vidare förökning av den berörda sorten, utom i fall där
sådan förökning avsågs vid överlåtandet, eller1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 10
(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 12. Förordningen senast ändrad genom förord-
ning (EEG) nr 1552/93 (EGT nr L 154, 25.6.1993, s. 19).
▼B
b) innebär export av sortbeståndsdelar till tredje land som inte skyddar
sorter av det växtsläkte eller den växtart som sorten tillhör, utom ifall där det exporterade materialet är avsett för konsumtion.
Artikel 17
Användning av sortbenämningar
1. Varje person som, inom gemenskapens territorium, i affärsmäs-
siga syften bjuder ut eller överlåter sortbeståndsdelar av en skyddadsort eller av en sort som omfattas av bestämmelserna i artikel 13.5 tillandra måste använda den sortbenämning som fastställs enligt artikel 63.
Vid skriftlig angivelse skall sortbenämningen vara tydlig och läsbar.
Om ett varumärke, firmanamn eller liknande angivelse förknippas medden fastställda benämningen, skall benämningen vara lätt igenkännligsom en sådan.
2. Varje person som företar sådana åtgärder avseende allt annat
material av sorten måste uppge denna benämning i enlighet med andra
rättsföreskrifter eller om en myndighet, köpare eller annan person medlegitimt intresse begär detta.
3. Punkterna 1 och 2 skall tillämpas även efter det att gemenskapens
växtförädlarrätt upphört att gälla.
Artikel 18
Begränsningar av användningen av sortbenämningar
1. Rättsinnehavaren får inte utöva en rättighet som han har avseende
en beteckning som är identisk med sortbenämningen för att hindra frianvändning av denna sortbenämning i samband med sorten. Dettagäller även efter det att gemenskapens växtförädlarrätt upphört attgälla.
2. Tredje man får endast utöva en rättighet som han har avseende en
beteckning som är identisk med sortbenämningen för att hindra frianvändning av denna sortbenämning om den aktuella rättigheten erhöllsinnan sortbenämningen fastställdes enligt artikel 63.
3. Om en sort omfattas av gemenskapens växtförädlarrätt eller av
nationell växtförädlarrätt i en medlemsstat eller i en stat som är
medlem av den internationella unionen för skydd av växtförädlingspro-
dukter, kan varken dess fastställda benämning eller någon annanbenämning som kan förväxlas med en sådan benämning användasinom gemenskapens territorium i samband med en annan sort avsamma botaniska art eller av en art som enligt offentliggörandet i
enlighet med artikel 63.5 betraktas som besläktat med denna, eller för
material av en sådan sort.
KAPITEL IV
GEMENSKAPENS VÄXTFÖRÄDLARRÄTTS GILTIGHETSPE-
RIOD OCH UPPHÖRANDE
Artikel 19
Giltighetsperiod för gemenskapens växtförädlarrätt
1. Gemenskapens växtförädlarrätt gäller fram till och med utgången
av det 25:e kalenderåret eller, beträffande druvsorter och trädslag, fram
till och med utgången av det 30:e kalenderåret efter det år då rättenbeviljades.
2. Rådet kan med kvalificerad majoritet på kommissionens förslag
fatta beslut om en förlängning av dessa perioder med upp till fem år
för särskilda växtsläkten och växtarter.
3. Gemenskapens växtförädlarrätt skall upphöra före utgången av de
perioder som fastställs i punkt 1 eller enligt punkt 2 om rättsinneha-varen avstår från den genom att sända in en skriftlig förklaring omdetta till Växtsortmyndigheten. Upphörandet träder i kraft dagen efterden dag då Växtsortmyndigheten mottar förklaringen.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 11
▼B
Artikel 20
Ogiltigförklarande av gemenskapens växtförädlarrätt
1. Växtsortmyndigheten skall ogiltigförklara gemenskapens
växtförädlarrätt om det fastställs
a) att villkoren som fastställs i artiklarna 7 och 10 inte var uppfyllda
vid tidpunkten för beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt,eller
b) att villkoren i artiklarna 8 och 9 inte var uppfyllda vid tidpunkten
för beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt, i fall då beviljande
av gemenskapens växtförädlarrätt huvudsakligen skett på grundval
av uppgifter och dokumentation som lagts fram av sökanden, eller
c) att gemenskapens växtförädlarrätt har beviljats en person som inte
är berättigad till den, om inte skyddet överlåts till den person somär berättigad till den.
2. Om gemenskapens växtförädlarrätt ogiltigförklaras skall den inte
anses ha haft de rättsverkningar som anges i denna förordning.
Artikel 21
Upphävande av gemenskapens växtförädlarrätt
1. Växtsortmyndigheten skall upphäva gemenskapens
växtförädlarrätt med verkan för framtiden om det fastställs att villkoreni artiklarna 8 eller 9 inte längre uppfylls. Om det fastställs att dessa
villkor redan en tid före upphävandet inte längre uppfylldes kan
upphävandet få sin verkan från och med den tidpunkten.
2. Växtsortmyndigheten får upphäva gemenskapens växtförädlarrätt
med verkan för framtiden om rättsinnehavaren, efter anmodan att göra
detta inom en av Växtsortmyndigheten fastställd tidsfrist,
a) inte har uppfyllt en skyldighet enligt artikel 64.3,
b) i ett sådant fall som avses i artikel 66 inte föreslår en annan lämplig
sortbenämning, eller
c) inte betalar eventuella avgifter för upprätthållande av gemenskapens
växtförädlarrätt, eller
d) antingen som den ursprungliga rättsinnehavaren eller som den till
vilken rätten övergår enligt artikel 23 inte längre uppfyller de
villkor som fastställs i artiklarna 12 och 82.
KAPITEL V
GEMENSKAPENS VÄXTFÖRÄDLARRÄTT SOM FÖREMÅL
FÖR ÄGANDE
Artikel 22
Assimiliering till nationell rätt
1. Om inte annat fastställs i artiklarna 23-29 skall gemenskapens
växtförädlarrätt som föremål för ägande i alla avseenden och i hela ge-
menskapens territorium betraktas som motsvarande äganderätt i den
medlemsstat i vilken
a) rättsinnehavaren hade sitt hemvist, sitt säte eller en anläggning den
relevanta dagen, enligt registret över gemenskapens växtförädlarrätt,
eller
b) om de villkor som fastställs i a inte uppfylls, rättsinnehavarens först
angivna ombud i registret hade sitt hemvist, säte eller en anläggningpå registreringsdagen.
2. Om villkoren i punkt 1 inte uppfylls skall den medlemsstat som
avses i punkt 1 vara den medlemsstat i vilken Växtsortmyndigheten
har sitt säte.
3. Om det i registret som avses i punkt 1 för rättsinnehavaren eller
ombuden anges fast hemvist, säte eller anläggning i två eller flera1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 12
▼B
medlemsstater skall det hemvist eller det säte som anges först gälla vid
tillämpningen av punkt 1.
4. Om två eller flera personer anges som gemensamma rättsinneha-
vare i registret som avses i punkt 1 skall punkt 1 a gälla för den förste
gemensamme rättsinnehavaren som uppfyller villkoren i den ordning deär införda. Om ingen av de gemensamma rättsinnehavarna uppfyllervillkoren som fastställs i punkt 1 a skall punkt 2 tillämpas.
Artikel 23
Överlåtelse
1. Gemenskapens växtförädlarrätt kan överlåtas till en eller flera
innehavare av rätten.
2. Överlåtelse av gemenskapens växtförädlarrätt kan endast göras till
personer som uppfyller villkoren som fastställs i artiklarna 12 och 82.Överlåtelsen skall göras skriftligt och undertecknas av avtalsparterna,utom när den sker till följd av en dom eller annat beslut som avslutarett domstolsförfarande. I annat fall skall överlåtelsen vara ogiltig.
3. Om inte annat anges i artikel 100 skall en överlåtelse inte gälla
tredje mans rättigheter om dessa förvärvats innan tidpunkten för överlå-
telsen.
4. En överlåtelse får ingen rättsverkan gentemot Växtsortmyndig-
heten och kan inte göras gällande gentemot tredje man förrän dendokumentation som fastställs i tillämpningsföreskrifterna läggs framoch införs i registret över gemenskapens växtförädlarrätt. En överlå-
telse som ännu inte har införts i registret kan emellertid åberopas
gentemot tredje man som har förvärvat rättigheter efter dagen föröverlåtelsen, men som var medveten om överlåtelsen den dag hanförvärvade rättigheterna.
Artikel 24
Verkställighet
Gemenskapens växtförädlarrätt kan bli föremål för verkställighet och
provisoriska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, enligt innebörden i
artikel 24 i konventionen om domstols behörighet och verkställighet
av domar på privaträttens område, som undertecknades i Lugano den16 september 1988, nedan kallad ”Lugano-konventionen”.
Artikel 25
Konkursförfarande och liknande förfaranden
Tills dess gemensamma bestämmelser för medlemsstaterna inom detta
område träder i kraft skall gemenskapens växtförädlarrätt endast kunna
dras in i konkursförfaranden eller liknande förfaranden i den medlems-
stat där ett sådant förfarande först inleddes i enlighet med nationelllagstiftning eller de konventioner som gäller inom detta område.
Artikel 26
Ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt som föremål för
ägande
Artikel 22-25 skall tillämpas beträffande ansökningar om gemenska-
pens växtförädlarrätt. Beträffande dessa ansökningar skall
hänvisningarna i dessa artiklar till registret över gemenskapens
växtförädlarrätt betraktas som hänvisningar till registret över ansök-ningar om gemenskapens växtförädlarrätt.
Artikel 27
Avtalade licenser
1. Licenser kan ges för utnyttjande av hela eller delar av gemenska-
pens växtförädlarrätt. Licenserna kan vara exklusiva eller icke-exklusiva.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 13
▼B
2. Rättsinnehavaren kan åberopa de rättigheter som är knutna till ge-
menskapens växtförädlarrätt gentemot en licensinnehavare som inteefterlever de villkor och begränsningar som är knutna till licensen
enligt punkt 1.
Artikel 28
Gemensamt innehav
Artiklarna 22-27 skall gälla i tillämpliga delar beträffande gemensamt
innehav av gemenskapens växtförädlarrätt i proportion till rättsinneha-varnas respektive andel, om sådana andelar har fastställts.
Artikel 29
Tvångslicens
1. Tvångslicenser skall beviljas en eller flera personer av Växtsort-
myndigheten efter ansökan av personen eller personerna i fråga, menendast på grundval av ett allmänintresse och efter samråd med detförvaltningsråd som avses i artikel 36.
2. På begäran av en medlemsstat, kommissionen eller en organisa-
tion som upprättats på gemenskapsnivå och är registrerad avkommissionen kan en tvångslicens beviljas antingen till en grupppersoner som uppfyller särskilda krav eller till enskilda personer i en
eller flera medlemsstater eller i hela gemenskapen. Den kan endast
beviljas på grundval av ett allmänintresse och med förvaltningsrådetssamtycke.
3. Växtsortmyndigheten skall, vid beviljandet av en tvångslicens
fastställa vilken typ av åtgärder den omfattar och ange vilka rimligavillkor som är knutna därtill liksom de särskilda krav som avses i punkt2. Vid fastställandet av rimliga villkor skall hänsyn tas till alla inneha-vare av växtförädlarrätt som berörs av tvångslicensen. De rimligavillkoren kan omfatta en eventuell tidsbegränsning, utbetalning av
passande royalty som rimlig ersättning till rättsinnehavaren, och kan
ålägga rättsinnehavaren vissa förpliktelser som måste uppfyllas för atttvångslicensen skall kunna användas.
4. Vid utgången av varje ettårsperiod efter beviljandet av tvångsli-
censen och inom ovannämnda eventuella tidsbegränsning, kan var ochen av parterna begära att beslutet om beviljande av tvångslicens skallupphävas eller ändras. En sådan begäran skall endast beaktas om deomständigheter som har varit avgörande för beslutet har förändratsunder mellantiden.
5. Efter ansökan skall tvångslicens beviljas rättsinnehavaren för en
väsentligen avledd sort om de kriterier som fastställs i punkt 1 uppfylls.De rimliga villkor som avses i punkt 3 skall omfatta utbetalning av
passande royalty som rimlig ersättning till rättsinnehavaren för den
ursprungliga sorten.
6. I tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114 kan anges exempel
på tillfällen då man kan åberopa de allmänintressen som avses i punkt
1 och vidare fastställa närmare bestämmelser för genomförandet av
föregående stycken.
7. Tvångslicens får inte beviljas av medlemsstaterna beträffande ge-
menskapens växtförädlarrätt.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 14
▼B
TREDJE DELEN
GEMENSKAPENS VÄXTSORTMYNDIGHET
KAPITEL 1
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 30
Juridiskstatus, avdelningar
1. Växtsortmyndigheten skall vara ett gemenskapsorgan. Den skall
ha status som juridiskperson.
2. Växtsortmyndigheten skall i varje medlemsstat inneha den mest
långtgående rättshandlingsförmåga som enligt den statens lagstiftning
kan tillkomma en juridisk person. Den skall i synnerhet kunna förvärva
och överlåta fast och lös egendom, samt uppträda som part i rättsligaförhandlingar.
3. Växtsortmyndigheten skall representeras av dess ordförande.
4. Om det förvaltningsråd som avses i artikel 36 ger sitt samtycke
får Växtsortmyndigheten överlåta utförandet av vissa av sina administ-rativa uppgifter till nationella organ, eller upprätta egna avdelningar imedlemsstaterna med dessas samtycke.
Artikel 31
Personal
1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenska-
perna, anställningsvillkoren för övriga anställda samt de bestämmelsersom antagits gemensamt av institutionerna inom Europeiska gemenska-perna vid tillämpning av dessa tjänsteföreskrifter och
anställningsvillkor skall gälla för personalen vid Växtsortmyndigheten,
utan att det påverkar tillämpningen av artikel 47 för medlemmar avöverklagandenämnden.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 43 skall Växtsort-
myndigheten gentemot de anställda utöva de befogenheter som i
tjänsteföreskrifterna och i anställningsvillkoren tillkommer den anstäl-lande myndigheten.
Artikel 32
Privilegier och immunitet
Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier
skall tillämpas beträffande Växtsortmyndigheten.
Artikel 33
Ansvarighet
1. Växtsortmyndighetens ansvarighet i avtalsförhållanden skall
avgöras av den lagstiftning som är tillämplig för avtalet i fråga.
2. Europeiska gemenskaperans domstol har behörighet att fatta
beslut enligt den skiljeklausul som kan ingå i ett avtal som slutits av
Växtsortmyndigheten.
3. Beträffande ansvarighet utanför avtalsförhållanden skall Växtsort-
myndigheten i överensstämmelse med de allmänna principer som är
gemensamma för medlemsstaternas rättsväsenden ersätta skador somvållats av dess avdelningar eller av dess anställda under tjänsteutöv-ning.
4. Domstolen har behörighet att avgöra tvister som avser ersättning
för de skador som avses i punkt 3.
5. De anställdas personliga ansvar gentemot Växtsortmyndigheten
fastställs i de tjänsteföreskrifter eller arbetsvillkor som gäller för dem.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 15
▼M3
Artikel 33a
Tillgång till handlingar
1. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av
den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets,
rådets och kommissionens handlingar (1) skall tillämpas på de hand-
lingar som finns hos myndigheten.
2. Styrelsen skall anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG)
nr 1049/2001 inom sex månader från och med ikraftträdandedagen förrådets förordning (EG) nr 1650/2003 av den 18 juni 2003 om ändringav förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt (
2).
3. De beslut som fattas av myndigheten i enlighet med artikel 8 i
förordning (EG) nr 1049/2001 kan överklagas hos ombudsmannen eller
genom att väcka talan inför domstolen enligt artiklarna 195 och 230 iEG-fördraget.
Artikel 34
Språk
1. Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka
språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (
3)
skall tillämpas på Växtsortmyndigheten.
2. Ansökningar till Växtsortmyndigheten, de dokument som krävs
för behandling av ansökningarna och alla övriga dokument skall
lämnas in på ett av Europeiska gemenskapernas officiella språk.
3. Parter i rättsliga förhandlingar inför Växtsortmyndigheten såsom
anges i tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114 skall ha rätt attframföra skriftliga eller muntliga inlägg på vilket som helst av Europe-iska gemenskapernas officiella språk, och rått till översättning samt, i
fråga om förhör, simultantolkning till minst ytterligare ett av Europe-
iska gemenskapernas officiella språk som en annan person eller part ide rättsliga förhandlingarna har valt. Utövandet av dessa rättigheterinnebär inte särskilda omkostnader för parterna i de rättsliga förhand-lingarna.
4. Det översättningsarbete som krävs för att Växtsortmyndigheten
skall fungera skall i princip tillhandahållas av unionsorganens översätt-
ningscenter.
Artikel 35
Växtsortmyndighetens beslut
1. Växtsortmyndighetens beslut skall, förutsatt att de inte skall fattas
av överklagandenämnden enligt artikel 72, fattas av, eller efter bemyn-digande av, Växtsortmyndighetens ordförande.
2. Om inte annat följer av punkt 1 skall beslut enligt artiklarna 20,
21, 29, 59, 61, 62, 66 eller 100.2 fattas av en kommitté bestående avtre av Växtsortmyndighetens anställda. Kommittémedlemmarnas kvali-
fikationer, individuella medlemmars befogenheter under beredningen
av beslut, röstvillkor och ordförandens roll i en sådan kommitté skallfastställas i tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114. I annat fallskall medlemmarna i en sådan kommitté inte vara bundna av någonform av instruktioner när de fattar beslut.
3. Utöver de beslut som anges i punkt 2 skall ordförandens beslut,
om inte ordföranden själv fattar dem, fattas av en anställd på Växtsort-
myndigheten till vilken denna befogenhet har delegerats enligt artikel42.2 h.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 16
(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.
(2) EUT L 245, 29.9.2003, s. 28.
(3) EGT nr L 17, 6.10.1958, s. 385/58. Förordningen senast ändrad genom
anslutningsakten av år 1985.▼B
▼B
KAPITEL II
FÖRVALTNINGSRÅDET
Artikel 36
Upprättande och befogenheter
1. Ett förvaltningsråd skall upprättas under Växtsortmyndigheten.
Utöver de befogenheter som tillkommer förvaltningsrådet genom andrabestämmelser i denna förordning, eller genom de bestämmelser somavses i artiklarna 113 och 114, skall det ha följande befogenheter i
förhållande till Växtsortmyndigheten:
a) Det skall vara rådgivande i frågor för vilka Växtsortmyndigheten
ansvarar eller utfärda allmänna riktlinjer i detta avseende.
b) Det skall granska ordförandens verksamhetsrapport och på grundval
av granskningen och eventuellt andra uppgifter som inhämtats utövatillsyn över Växtsortmyndighetens verksamhet.
c) Det skall på Växtsortmyndighetens förslag fastställa antalet kommit-
téer som avses i artikel 35, arbetsfördelning och respektive
kommittés mandatperiod, eller utfärda allmänna riktlinjer i detta
avseende.
d) Det får fastställa bestämmelser om Växtsortmyndighetens arbetsme-
toder.
e) Det får utfärda riktlinjer för provning enligt artikel 56.2.
2. Dessutom gäller följande för förvaltningsrådet:
— Det kan avge yttranden till och inhämta uppgifter från Växtsort-
myndigheten eller kommissionen, om det anser detta varanödvändigt.
— Det kan till kommissionen vidarebefordra de utkast som förelagts
det enligt artikel 42.2 g, med eller utan ändringar, eller egna utkasttill ändringar av denna förordning, de bestämmelser som avses iartiklarna 113 och 114 eller alla andra bestämmelser som avser ge-menskapens växtförädlarrätt.
— Det skall rådfrågas enligt artiklarna 113.4 och 114.2.
— Det skall utföra sina uppgifter avseende Växtsortmyndighetens
budget enligt artiklarna 109, 111 och 112.
Artikel 37
Sammansättning
1. Förvaltningsrådet skall bestå av en företrädare för varje medlems-
stat och en företrädare för kommissionen samt deras respektive
ersättare.
2. Förvaltningsrådets ledamöter kan, om inte annat sägs i dess
arbetsordning, bistås av rådgivare och experter.
Artikel 38
Ordförandeskap
1. Förvaltningsrådet skall välja en ordförande och en vice
ordförande bland sina medlemmar. Vice ordföranden skall på eget initi-ativ träda i ordförandens ställe om denne är förhindrad att utföra sinaplikter.
2. Ordförandens och vice ordförandens mandatperioder skall löpa ut
då deras respektive medlemsskap i Förvaltningsrådet upphör. Utan attpåverka tillämpningen av denna bestämmelse skall mandatperioden förordföranden och vice ordföranden vara tre år, om inte en ny ordförandeeller vice ordförande valts före utgången av denna period. Mandatetkan förnyas.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 17
▼B
Artikel 39
Sammanträden
1. Förvaltningsrådet skall kallas till sammanträden av dess
ordförande.
2. Växtsortmyndighetens ordförande skall delta i överläggningar om
inte annat beslutas av förvaltningsrådet. Växtsortmyndighetensordförande skall inte ha rösträtt.
3. Förvaltningsrådet skall hålla ordinarie sammanträde en gång om
året. I övrigt skall det sammanträda på ordförandens initiativ eller på
begäran av kommissionen eller av en tredjedel av medlemsstaterna.
4. Förvaltningsrådet skall anta en arbetsordning och får i enlighet
med denna upprätta kommittéer under sig.
5. Förvaltningsrådet får bjuda in observatörer att delta vid dess
sammanträden.
6. Förvaltningsrådets sekretariat skall tillhandahållas av Växtsort-
myndigheten.
Artikel 40
Mötesplats
Förvaltningsrådets sammanträden skall äga rum vid kommissionen, vid
Växtsortmyndigheten eller vid en provningsmyndighet. Närmarebestämmelser skall fastställas i förvaltningsrådets arbetsordning.
Artikel 41
Omröstning
1. Förvaltningsrådet skall fatta beslut med enkel majoritet bland
medlemsstaternas företrädare, utom i de fall som avses i punkt 2.
2. För beslut som förvaltningsrådet är bemyndigat att fatta enligt
artiklarna 12.1 b, 29, 36.1 a, 36.1 b, 36.1 d, 36.1 e, 43, 47, 109.3 och112 krävs emellertid en majoritet av tre fjärdedelar av medlemssta-ternas företrädare.
3. Varje medlemsstat har en röst.
4. Förvaltningsrådets beslut skall inte vara bindande enligt
innebörden i artikel 189 i fördraget.
KAPITEL III
LEDNING AV VÄXTSORTMYNDIGHETEN
Artikel 42
Ordförandens uppgifter och befogenheter
1. Ledningen av Växtsortmyndigheten skall åligga ordföranden.
2. För detta syfte skall ordföranden särskilt ha följande uppgifter och
befogenheter:
a) Ordföranden skall vidta alla nödvändiga åtgärder, däribland
utfärdande av interna förvaltningsföreskrifter och offentliggörande
av meddelanden, för att säkerställa att verksamheten vid Växtsort-myndigheten bedrivs i enlighet med bestämmelserna i dennaförordning, med de bestämmelser som avses i artiklarna 113 och114 samt med de bestämmelser som fastställs, eller de riktlinjer
som utfärdas, av förvaltningsrådet enligt artikel 36.1.
b) Han skall varje år förelägga kommissionen och förvaltningsrådet en
verksamhetsrapport.
c) Han skall gentemot de anställda utöva de befogenheter som avses i
artikel 31.2.
d) Han skall lägga fram förslag enligt artikel 36.1 c och 47.2.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 18
▼B
e) Han skall göra ett budgetförslag över Växtsortmyndighetens
inkomster och utgifter enligt artikel 109.1 och genomföra budgetenenligt artikel 110.
f) Han skall tillhandahålla uppgifter efter anmodan från förvalt-
ningsrådet enligt artikel 36.2 första strecksatsen.
g) Han får förelägga Förvaltningsrådet utkast till ändringar av denna
förordning, av de bestämmelser som avses i artiklarna 113 och 114
eller av andra bestämmelser om gemenskapens växtförädlarrätt.
h) Han får delegera sina befogenheter till andra anställda vid Växtsort-
myndigheten om inte annat följer av de bestämmelser som avses iartiklarna 113 och 114.
3. Ordföranden skall bistås av en eller flera vice ordförande. Om
ordföranden är frånvarande eller har förhinder skall vice ordföranden
eller en av vice ordförandena träda i hans ställe i enlighet med förfa-randet i de bestämmelser som fastställs eller riktlinjer som utfärdas avFörvaltningsrådet enligt artikel 36.1.
Artikel 43
Utnämning av högre tjänstemän
1. Ordföranden för Växtsortmyndigheten skall utses av rådet på
grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen skalllägga fram efter förvaltningsrådets yttrande. Ordföranden kan avsättasav rådet på kommissionens förslag efter förvaltningsrådets yttrande.
2. Ordförandens mandatperiod skall inte överstiga fem år. Mandat-
perioden kan förnyas.
3. Vice ordföranden eller vice ordförandena för Växtsortmyndig-
heten skall utnämnas och avsättas i överensstämmelse med punkterna1 och 2 efter samråd med ordföranden.
4. Rådet skall utöva disciplinär myndighet över de tjänstemän som
avses i punkterna 1 och 3.
Artikel 44
Legalitetskontroll
1. Kommissionen skall kontrollera legaliteten i de av ordförandens
åtgärder för vilka det i gemenskapslagstiftningen inte finns någon lega-litetskontroll som företas av ett annat organ, samt i åtgärder avförvaltningsrådet som har samband med Växtsortmyndighetens budget.
2. Kommissionen skall kräva att de åtgärder som avses i punkt 1
som är olagliga skall ändras eller ogiltigförklaras.
3. Medlemsstaterna, varje medlem av förvaltningsrådet eller varje
annan person som är direkt och personligt berörd kan till kommis-
sionen hänskjuta varje åtgärd som uttryckligen eller underförståttavses i punkt 1 för undersökning av dess legalitet. Denna framställningskall riktas till kommissionen inom två månader från den dag då denberörda parten fick vetskap om åtgärden i fråga. Kommissionen skall
fatta och meddela beslut inom två månader.
KAPITEL IV
ÖVERKLAGANDENÄMND
Artikel 45
Upprättande och befogenheter
1. Vid Växtsortmyndigheten skall upprättas en eller flera överkla-
gandenämnder.
2. Överklagandenämnden eller överklagandenämnderna skall fatta
beslut om överklaganden av de beslut som avses i artikel 67.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 19
▼B
3. Överklagandenämnden skall sammanträda vid behov. Antalet
överklagandenämnder och arbetsfördelningen skall fastställas i tillämp-ningsföreskrifterna enligt artikel 114.
Artikel 46
Överklagandenämndens sammansättning
1. En överklagandenämnd skall bestå av en ordförande och två
andra ledamöter.
2. Ordföranden skall i varje enskilt fall välja de andra ledamöterna
och deras ersättare från den förteckning över kvalificerade ledamötersom upprättas enligt artikel 47.2.
3. Om överklagandenämnden finner detta nödvändigt på grund av
ett överklagandes art kan den kalla in ytterligare två medlemmar från
den tidigare nämnda förteckningen.
4. I tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114 skall fastställas
vilka kvalifikationer som krävs för ledamöterna i varje överklagan-denämnd, enskilda ledamöters befogenheter under beredningen avbeslut och villkor för omröstning.
Artikel 47
Överklagandenämndledamöternas oavhängighet
1. Överklagandenämndernas ordförande och deras respektive ersät-
tare utnämns av rådet på grundval av en förteckning över kandidater
till varje ordförandetjänst och ersättaretjänst som kommissionen skall
framlägga efter yttrande från förvaltningsrådet. Mandatperioden skallvara fem år. Mandatet skall kunna förnyas.
2. De övriga ledamöterna av överklagandenämnderna skall vara de
som väljs enligt artikel 46.2 från en förteckning över kvalificeradeledamöter som upprättas för en femårsperiod av förvaltningsrådet på
Växtsortmyndighetens förslag. Perioden skall kunna förnyas för hela
eller delar av förteckningen.
3. Överklagandenämndernas ledamöter skall vara oberoende. Vid
beslutsfattandet skall de inte vara bundna av några instruktioner.
4. Överklagandenämndernas ledamöter får inte vara medlemmar av
de kommittéer som avses i artikel 35 eller ha andra uppdrag vidVäxtsortmyndigheten. Uppdraget som ledamot av en överklagan-
denämnd får utgöra en deltidstjänst.
5. Överklagandenämndernas ledamöter får inte avsättas från sina
tjänster eller strykas från förteckningen under respektive tidsperiod omdet inte finns tungt vägande skäl för detta och Europeiska gemenska-pernas domstol, på anmodan av kommissionen och efter yttrande frånförvaltningsrådet, har fattat beslut att så skall ske.
Artikel 48
Jäv
1. Överklagandenämndernas ledamöter får inte delta i handlägg-
ningen av överklaganden i vilka de har personliga intressen, eller omde tidigare har företrätt någon av parterna i saken, eller om de deltogi fattandet av det beslut som överklagas.
2. Om en ledamot av en överklagandenämnd anser att han, på grund
av något av de skäl som avses i punkt 1 eller av någon annan anled-ning, inte bör delta i handläggningen av ett överklagande, skall han
underrätta överklagandenämnden om detta.
3. Varje part i ett överklagande som anser att en ledamot av överk-
lagandenämnden är jävig på grund av de anledningar som avses i punkt1 eller vars opartiskhet i övrigt kan ifrågasättas kan invända mot attdenne deltar i handläggningen av överklagandeärendet. Invändningenskall avvisas om parten i ett överklagande med vetskap om att grund1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 20
▼B
för jäv förelåg ändå företog åtgärd i ärendet. Invändning får inte göras
på grundval av en ledamots nationalitet.
4. Överklagandenämnderna skall i de fall som anges i punkterna 2
och 3 fatta beslut utan deltagande av ledamoten i fråga. Vid beslutsfat-tandet i överklagandenämnden skall ersättaren träda i den ledamotsställe som inte anser sig kunna delta i handläggningen eller mot vilkenjäv har inlagts.
FJÄRDE DELEN
FÖRFARANDET VID VÄXTSORTMYNDIGHETEN
KAPITEL 1
ANSÖKAN
Artikel 49
Inlämnande av ansökan
1. Ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt skall enligt sökan-
dens eget val lämnas in
a) direkt till Växtsortmyndigheten, eller
b) till någon av de avdelningar eller något av de nationella organ som
upprättats eller till vilka uppgiften har överlåtits enligt artikel 30.4,
under förutsättning att sökanden underrättar Växtsortmyndighetenom detta senast två veckor efter det att ansökan lämnades in.
Närmare bestämmelser om hur den information som avses i b skall
vidarebefordras kan fastställas i tillämpningsföreskrifterna enligt artikel114. Om en sökande underlåter att underrätta Växtsortmyndigheten om
inlämnande av ansökan enligt b skall detta inte påverka ansökans
giltighet om ansökan har mottagits av Växtsortmyndigheten senast enmånad efter det att den lämnades in till avdelningen eller det nationellaorganet.
2. Om ansökan lämnas in till något av de nationella organ som avses
i punkt 1 b skall det nationella organet tillse att ansökan vidarebe-
fordras till Växtsortmyndigheten senast två veckor efter det att denlämnades in. Nationella organ kan av sökanden ta ut en avgift sominte får överstiga de administrativa kostnaderna för mottagande ochvidarebefordran av ansökan.
Artikel 50
Krav i fråga om ansökan
1. Ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt skall minst innehålla
följande:
a) En begäran om beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt.
b) Angivande av botaniskt taxon.
c) Uppgifter som gör det möjligt att fastställa sökandens identitet eller,
i förekommande fall, sökandenas identitet.
d) Namnet på förädlaren och en försäkran om att, såvitt sökandena vet,
inga andra personer har haft del i förädling eller upptäckt ochutveckling av sorten. Om sökanden inte är densamme som
förädlaren eller om han inte är den enda förädlaren, skall han
förelägga relevanta bevishandlingar för på vilket sätt han harförvärvat rätt till gemenskapens växtförädlarrätt.
e) En provisoriskbeteck ning på sorten.
f) En teknisk beskrivning av sorten.
g) Sortens geografiska ursprung.
h) Fullmakter för eventuella ombud.
i) Uppgifter om eventuell tidigare saluföring av sorten.
j) Uppgifter om eventuella andra ansökningar avseende sorten.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 21
▼B
2. De villkor som avses i punkt 1, däribland bestämmelsen om ytter-
ligare uppgifter, kan fastställas närmare i tillämpningsföreskrifternaenligt artikel 114.
3. Sökanden skall föreslå en sortbenämning som kan bifogas
ansökan.
Artikel 51
Ansökningsdag
Dagen för ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt skall vara den
dag då en giltig ansökan mottogs av Växtsortmyndigheten enligt artikel49.1 a eller av en avdelning eller ett nationellt organ enligt artikel 49.1b, under förutsättning att den uppfyller bestämmelserna i artikel 50.1och att avgifterna enligt artikel 83 betalas inom en tid som fastställs
av Växtsortmyndigheten.
Artikel 52
Prioritet
1. En ansökans rätt till prioritet skall fastställas på grundval av den
dag ansökan mottogs. Om flera ansökningar har samma ansökningsdag
skall prioritet om möjligt fastställas på grundval av i vilken ordning de
mottogs. I annat fall skall de ha samma prioritet.
2. Om sökanden eller en tidigare rättsinnehavare redan har ansökt
om växtförädlarrätt i en medlemsstat eller i en annan stat som ärmedlem av den internationella unionen för skydd av växtförädlingspro-
dukter, och om ansökningsdagen inträffade inom 12 månader efter
inlämnandet av den tidigare ansökan skall sökanden ha prioritetbeträffande ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt under förutsätt-ning att den tidigare ansökan fortfarande är giltig på ansökningsdagen.
3. Prioritet skall innebära att dag då den tidigare ansökan lämnades
in skall gälla som dagen för ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt
vid tillämpning av artiklarna 7, 10 och 11.
4. Punkterna 2 och 3 skall också tillämpas beträffande tidigare
ansökningar som har lämnats in i en annan medlemsstat, underförutsättning att de villkor som fastställs i artikel 12.1 b andra
meningen uppfylls i fråga om denna stat den dag ansökan lämnas in
om gemenskapens växtförädlarrätt.
5. Eventuella anspråkpå prioritet tidigare än den som fastställs i
punkt 2 skall förfalla om sökanden inte inom tre månader efteransökningsdagen till Växtsortmyndigheten lämnar in kopior av den
tidigare ansökan som har bestyrkts av de myndigheter som ansvarade
för denna. Om den tidigare ansökan inte är utfärdad på ett av Europe-iska gemenskapernas officiella språk kan Växtsortmyndighetendessutom kräva en översättning av den tidigare ansökan till ett av dessaspråk.
KAPITEL II
PRÖVNING
Artikel 53
Formell prövning av ansökan
1. Växtsortmyndigheten skall pröva
a) om ansökan har lämnats in enligt artikel 49,
b) om ansökan uppfyller villkoren i artikel 50 och villkoren i tillämp-
ningsföreskrifterna enligt den artikeln,
c) i förekommande fall, om anspråk på prioritet är i överensstämmelse
med artikel 52.2, 52.4 och 52.5, och
d) om avgifterna enligt artikel 83 har betalats inom den tid som
Växtsortmyndigheten fastställt.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 22
▼B
2. Om ansökan uppfyller de villkor som fastställs i artikel 51, men
inte de villkor som fastställs i artikel 50 skall Växtsortmyndigheten gesökanden möjlighet att åtgärda de brister som har konstaterats.
3. Om ansökan inte uppfyller de villkor som avses i artikel 51 skall
Växtsortmyndigheten underrätta sökanden om detta eller, om så inte ärmöjligt, offentliggöra informationen enligt artikel 89.
Artikel 54
Saklig prövning
1. Växtsortmyndigheten skall pröva om sorten kan bli föremål för
gemenskapens växtförädlarrätt enligt artikel 5, om den utgör en nysort enligt artikel 10, om sökanden är berättigad att lämna in enansökan enligt artikel 12 och om villkoren som fastställs i artikel 82uppfylls. Växtsortmyndigheten skall också pröva om den föreslagna
sortbenämningen är lämplig enligt artikel 63. I detta hänseende kan
Växtsortmyndigheten begära hjälp av andra organ.
2. Den första sökanden skall anses vara berättigad till gemenskapens
växtförädlarrätt enligt artikel 11. Detta skall emellertid inte gälla omVäxtsortmyndigheten, innan ett beslut har fattats beträffande ansökan,får kunskap om att rätten inte alls eller inte enbart tillkommer den
förste sökanden, eller om detta framgår av ett slutligt rättsligt
avgörande som har fattats beträffande anspråkpå berättigande enligtartikel 98.4. Om identiteten hos den som ensam är berättigad eller hosden som är medberättigad har fastställts kan den eller de personernaträda in som sökande.
Artikel 55
Teknisk provning
1. Om Växtsortmyndigheten efter en prövning enligt artiklarna 53
och 54 inte har upptäckt några hinder för beviljande av gemenskapens
växtförädlarrätt skall den se till att en teknisk provning för att fastställa
om villkoren i artikel 7 - 9 uppfylls utförs av den eller de behörigamyndigheterna i minst en av de medlemsstater som av förvalt-ningsrådet har fått ansvaret för tekniska provningar av sorter av denberörda arten, nedan kallade ”provningsmyndigheter”.
2. Om det inte finns någon provningsmyndighet tillgänglig kan
Växtsortmyndigheten med förvaltningsrådets samtycke överlåta
ansvaret till andra lämpliga organ eller upprätta egna avdelningar för
detta syfte. Sådana organ eller avdelningar skall i samband medbestämmelserna i detta kapitel betraktas som provningsmyndigheter.De kan begagna sig av de anläggningar som sökanden ställer till derasförfogande.
3. Växtsortmyndigheten skall till provningsmyndigheterna vidarebe-
fordra kopior av ansökan såsom fastställs i tillämpningsföreskrifterna
enligt artikel 114.
4. Växtsortmyndigheten skall i allmänna bestämmelser eller i
enskilda fall genom en begäran, fastställa när och var materialet tillden tekniska provningen skall tillhandahållas, samt i vilka kvantiteteroch i vilket skick.
5. Om sökanden gör anspråk på prioritet enligt artikel 52.2 eller 52.4
skall det nödvändiga materialet och eventuella ytterligare styrkande
dokument som krävs lämnas in inom två år från ansökningsdagen
enligt artikel 51. Om den tidigare ansökan dras tillbaka eller avslåsföre utgången av två år kan Växtsortmyndigheten kräva att sökandenförelägger materialet eller eventuella ytterligare styrkande dokumentinom en fastställd tidsfrist.
Artikel 56
Genomförande av teknisk provning
1. Om inte ett annat förfarande för teknisk provning för att fastställa
att villkoren i artiklarna 7 och 9 uppfylls har avtalats, skall provning-1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 23
▼B
smyndigheterna vid den tekniska provningen odla sorten eller
genomföra eventuella andra nödvändiga undersökningar.
2. Genomförandet av de tekniska provningarna skall ske i enlighet
med de riktlinjer för försök som utfärdats av förvaltningsrådet och de
instruktioner som Växtsortmyndigheten har givit.
3. Vid den tekniska provningen kan provningsmyndigheten med
Växtsortmyndighetens samtycke begära hjälp av andra kvalificeradefackorgan och ta hänsyn till tillgängliga resultat från sådana organ.
4. Varje provningsmyndighet skall, om inte annat fastställs av
Växtsortmyndigheten, påbörja den tekniska provningen senast den dag
då den skulle ha påbörjat en teknisk provning vid ansökan om natio-
nellt rättsskydd som lämnats in samma dag somprovningsmyndigheten mottog ansökan från Växtsortmyndigheten.
5. Beträffande artikel 55.5 skall provningsmyndigheten påbörja den
tekniska provningen, om inte annat fastställs av Växtsortmyndigheten,senast den dag då den skulle ha påbörjat en teknisk provning vid
ansökan om nationellt rättsskydd, under förutsättning att nödvändigt
material och eventuella ytterligare styrkande dokument som krävslämnades in samma dag.
6. Förvaltningsrådet får fastställa att den tekniska provningen av
druvsorter och trädslag skall påbörjas senare.
Artikel 57
Provningsrapport
1. Provningsmyndigheten skall, på anmodan av Växtsortmyndig-
heten eller om den bedömer att resultaten från den tekniska
provningen är tillräckliga för en prövning av sorten, sända en provrap-
port till Växtsortmyndigheten och, om den anser att villkoren i artikel7-9 uppfylls, en beskrivning av sorten.
2. Växtsortmyndigheten skall meddela sökanden resultatet av den
tekniska provningen och sortbeskrivningen och ge denne möjlighet attge synpunkter på detta.
3. Om Växtsortmyndigheten inte anser att provningsrapporten utgör
tillräckligt beslutsunderlag kan den på eget initiativ efter samråd medsökanden, eller på sökandens begäran, låta utföra en kompletterandeundersökning. Vid utvärdering av resultaten skall varje kompletterandeundersökning som utförs innan ett beslut som fattas enligt artiklarna 61och 62 blir slutgiltigt anses utgöra en del av den provning som avses i
artikel 56.1.
4. Rätten till resultaten från den tekniska provningen skall tillkomma
Växtsortmyndigheten ensam och provningsmyndigheterna får endastanvända dessa resultat till andra ändamål om Växtsortmyndigheten gersitt samtycke till detta.
Artikel 58
Kostnader vid den tekniska provningen
Växtsortmyndigheten skall betala en avgift till provningsmyndigheten i
enlighet med tillämpningsföreskrifterna i artikel 114.
Artikel 59
Invändningar mot beviljande av växtförädlarrätt
1. Varje person kan till Växtsortmyndigheten lämna in en skriftlig
invändning mot beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt.
2. Den som lämnar in invändningen skall vara part i förhandlingarna
om beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt förutom sökanden.Utan att det påverkar artikel 88 skall personer som invänder ha tillgångtill handlingarna, inbegripet resultaten av den tekniska provningen ochden sortbeskrivning som avses i artikel 57.2.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 24
▼B
3. Invändningar får endast grunda sig på följande påståenden:
a) Att villkoren i artikel 7-11 inte uppfylls.
b) Att det föreligger hinder enligt artikel 63.3 eller 63.4 för en föres-
lagen sortbenämning.
4. Invändningar får lämnas in
a) beträffande punkt 3 a i denna artikel, när som helst efter
inlämnandet av ansökan, men innan ett beslut fattats enligt artik-larna 61 eller 62,
b) beträffande punkt 3 b i denna artikel, inom tre månader efter offent-
liggörandet av den föreslagna sortbenämningen enligt artikel 89.
5. Beslut angående invändningar far fattas samtidigt med beslut
enligt artikel 61-63.
Artikel 60
Prioritet för en ny ansökan i samband med invändning
Om en invändning som grundar sig på att villkoren i artikel 11 inte
uppfylls leder till att ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt drastillbaka eller avslås, och om den som lämnade in invändningen, inomen månad från den dag då ansökan drogs tillbaka eller avslaget varslutgiltigt, lämnar in en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt
kan denne kräva att dagen för tillbakadragandet eller avslaget skall
betraktas som ansökningsdag för hans ansökan.
KAPITEL III
BESLUT
Artikel 61
Avslag
1. Växtsortmyndigheten skall ge avslag på ansökningar om gemen-
skapens växtförädlarrätt om och så snart den konstaterar att sökanden
a) inte har åtgärdat de brister som avses i artikel 53 som han fick
möjlighet att åtgärda inom en fastställd tidsfrist,
b) inte har uppfyllt en bestämmelse eller ett krav enligt artikel 55.4
eller 55.5 inom den tidsfrist som fastställts, om inte Växtsortmyn-digheten har accepterat att föreläggande inte skall äga rum, eller
c) inte har föreslagit en sortbenämning som är lämplig enligt artikel
63.
2. Växtsortmyndigheten skall också ge avslag på ansökan om ge-
menskapens växtförädlarrätt om
a) den finner att de villkor den är skyldig att undersöka enligt artikel
54 inte har uppfyllts, eller
b) den på grundval av den provrapport som avses i artikel 57 når fram
till slutsatsen att villkoren i artikel 7-9 inte har uppfyllts.
Artikel 62
Beviljande
Om Växtsortmyndigheten är av den uppfattningen att resultaten av
provningen är tillräckliga för att fatta beslut om ansökan och det intefinns några hinder enligt artiklarna 59 och 61, skall den bevilja gemen-skapens växtförädlarrätt. Beslutet skall omfatta en officiell beskrivningav sorten.
Artikel 63
Sortbenämning
1. Vid beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt skall Växtsort-
myndigheten godkänna den sortbenämning för sorten i fråga som1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 25
▼B
sökanden har föreslagit enligt artikel 50.3 om den på grundval av den
prövning som utförts enligt artikel 54.1 andra meningen finner att denär lämplig.
2. En sortbenämning är lämplig om det inte föreligger något hinder
enligt punkterna 3 och 4 i denna artikel.
3. Det föreligger hinder för fastställande av en sortbenämning om
a) dess användning i gemenskapens territorium hindras av en tidigare
rättighet tillhörande tredje man,
b) den ofta kan orsaka svårigheter för användarna vad gäller igenkänn-
lighet och reproduktion,
c) den är identiskeller k an förväxlas med en sortbenämning under
vilken en annan sort av samma eller av en närbesläktad art är införd
i ett officiellt register över sorter eller under vilken material av en
annan sort har saluförts i en medlemsstat eller i en stat som ärmedlem av den internationella unionen för skydd av växtförädling-sprodukter, utom när den andra sorten inte längre existerar och dessbenämning inte fått någon särskild betydelse,
d) den är identiskeller k an förväxlas med andra benämningar som
allmänt används vid saluföring av varor eller som inte får användassom beteckning enligt annan lagstiftning,
e) den kan väcka anstöt i någon av medlemsstaterna eller strider mot
den allmänna ordningen,
f) den kan verka vilseledande eller skapa förvirring beträffande sortens
kännetecken, värde eller identitet, eller beträffande förädlarens ellernågon annan i förhandlingarna inblandad parts identitet.
4. Det föreligger också hinder när det är fråga om en sort som redan
har registrerats i ett officiellt register över sorter eller material av dessaoch har saluförts i vinstsyfte
a) i en medlemsstat, eller
b) i en stat som är medlem av den internationella unionen för skydd av
nya sorter, eller
c) i en annan stat för vilken det har fastställts i en gemenskapsrättsakt
att sorter där värderas enligt bestämmelser som är likvärdiga meddem som fastställs i direktiven om gemensamma sortlistor,
när den föreslagna sortbenämningen skiljer sig från den som har regi-
strerats eller använts i ovanstående fall, såvida det inte föreligger
hinder enligt punkt 3 för den senare.
5. Växtsortmyndigheten skall offentliggöra vilka arter den anser vara
”nära besläktade” enligt innebörden i punkt 3 c.
KAPITEL IV
UPPRÄTTHÅLLANDE AV GEMENSKAPENS VÄXTFÖRÄD-
LARRÄTT
Artikel 64
Teknisk efterkontroll
1. Växtsortmyndigheten skall kontrollera de skyddade sorternas
beständighet.
2. I detta syfte skall en teknisk efterkontroll utföras enligt artiklarna
55 och 56.
3. Rättsinnehavaren skall förse Växtsortmyndigheten och de prov-
ningsmyndigheter som har fått till uppgift att utföra den tekniska
efterkontrollen med all information som är nödvändig för en bedöm-ning av sortens beständighet. Rättsinnehavarens skall i enlighet medde instruktioner som givits av Växtsortmyndigheten lämna in materialav sorten och tillåta kontroll av att lämpliga åtgärder har vidtagits föratt säkerställa sortens beständighet.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 26
▼B
Artikel 65
Rapport om den tekniska efterkontrollen
1. På Växtsortmyndighetens anmodan eller om den fastställer att
sorten inte är enhetlig eller stabil skall provningsmyndigheten som harfått till uppgift att utföra den tekniska efterkontrollen sända en rapportom resultatet till Växtsortmyndigheten.
2. Om det upptäcks brister enligt punkt 1 vid den tekniska efterkon-
trollen skall Växtsortmyndigheten underrätta rättsinnehavaren om
resultatet av den tekniska efterkontrollen och ge denne möjlighet att
ge synpunkter på detta.
Artikel 66
Ändring av sortbenämningen
1. Växtsortmyndigheten skall ändra en sortbenämning som fastställts
enligt artikel 63 om den konstaterar att sortbenämningen inte uppfyller,eller inte längre uppfyller, villkoren i artikel 63 och, när tredje man har
en tidigare kolliderande rättighet, om rättsinnehavaren samtycker till
ändringen eller om rättsinnehavaren eller någon annan som ärförpliktad att använda sortbenämningen av denna anledning och genomett slutligt rättsligt avgörande har fråntagits rätten att använda sort-benämningen.
2. Växtsortmyndigheten skall ge rättsinnehavaren möjlighet att
föreslå en ändrad sortbenämning och förfara i enlighet med artikel 63.
3. Invändningar får lämnas in mot den föreslagna ändrade sort-
benämningen i enlighet med artikel 59.3 b.
KAPITEL V
ÖVERKLAGANDEN
Artikel 67
Beslut som kan överklagas
1. Beslut som har fattats av Växtsortmyndigheten enligt artiklarna
20, 21, 59, 61, 62, 63 och 66, liksom beslut rörande avgifter enligt
artikel 83, kostnader enligt artikel 85, införande i eller strykning avuppgifter i registret enligt artikel 87 och offenlig insyn enligt artikel88 kan överklagas.
2. Ett överklagande som lämnats in enligt punkt 1 skall ha uppskju-
tande verkan. Växtsortmyndigheten kan emellertid, om den anser attomständigheterna så kräver, bestämma att det överklagade beslutetinte skall uppskjutas.
3. Beslut som fattats av Växtsortmyndigheten enligt artiklarna 29
och 100.2 får överklagas om inte ett direkt överklagande lämnats in
enligt artikel 74. Överklagandet skall inte ha någon uppskjutande
verkan.
4. Ett beslut som inte avslutar rättsliga förhandlingar i förhållande
till någon av parterna får endast överklagas i anslutning till ett överkla-gande av det slutgiltiga beslutet, om inte det berörda beslutet germöjlighet till särskilt överklagande.
Artikel 68
Personer som har rätt att överklaga och att vara part i ett överkla-
gande
Varje fysisk eller juridisk person kan, om inte annat sägs i artikel 82,
överklaga ett beslut riktat mot den personen, eller ett beslut som, trotsatt det är i formen av ett beslut riktat mot en annan person, direkt ochindividuellt berör denne. Parterna i förhandlingarna kan, och Växtsort-myndigheten skall, vara part i överklagandet.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 27
▼B
Artikel 69
Tidsfrist och överklagandets form
Överklagandet skall lämnas in skriftligt till Växtsortmyndigheten inom
två månader efter det att beslutet meddelats om detta är riktat motklaganden, eller om detta inte är fallet, inom två månader efter det attbeslutet offentliggjorts, och en skriftlig redovisning av grunderna föröverklagandet skall lämnas in inom fyra månader efter ovannämnda
meddelande eller offentliggörande.
Artikel 70
Rättelse av överklagat beslut
1. Om den enhet inom Växtsortmyndigheten som har utarbetat
beslutet finner att överklagandet kan tas upp till prövning och är välunderbyggt skall Växtsortmyndigheten rätta beslutet. Detta gäller inteom klaganden har en motpart i överklagandet.
2. Om beslutet inte rättats inom en månad efter det att redovisningen
av grunderna för överklagandet mottagits skall Växtsortmyndigheten
omedelbart
— avgöra om den skall vidta åtgärder enligt artikel 67.2 andra
meningen, och
— hänskjuta överklagandet till överklagandenämnden.
Artikel 71
Handläggning av överklaganden
1. Om överklagandet bedöms kunna tas upp till prövning skall
överklagandenämnden undersöka om överklagandet är väl underbyggt.
2. Under handläggningen av överklagandet skall överklagan-
denämnden vid behov anmoda parterna i överklagandet att ingesynpunkter på överklagandenämndens meddelanden eller på inläggfrån de övriga parterna i överklagandet inom en fastställd tidsfrist.
Parterna i överklagandemålet skall ha rätt att göra muntliga inlägg.
Artikel 72
Beslut om överklagande
Överklagandenämnden skall fatta beslut om överklagandet på grundval
av den undersökning som utförs enligt artikel 71. Överklagan-denämnden får utöva alla befogenheter som ligger inomVäxtsortmyndighetens kompetensområde, eller hänskjuta frågan till
den behöriga enheten inom Växtsortmyndigheten för vidare handlägg-
ning. Denna skall i den mån de faktiska omständigheterna äroförändrade vara bunden av överklagandenämndens beslutsskäl.
Artikel 73
Talan mot överklagandenämndernas beslut
1. Talan mot överklagandenämndernas beslut får föras vid
domstolen.
2. Talan får grundas på bristande behörighet, grovt formfel eller
överträdelse av fördraget, denna förordning eller andra föreskrifter
angående deras tillämpning eller missbrukav befogenhet.
3. Domstolen kan undanröja eller ändra ett överklagat beslut.
4. Talan får föras av varje part i ett förfarande vid en överklagan-
denämnd om hans framställning helt eller delvis har lämnats utanbifall.
5. Överklagande till domstolen skall ske inom två månader från
dagen för underrättelse om överklagandenämndens beslut.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 28
▼M1
▼M1
6. Kontoret skall vidta nödvändiga åtgärder för att följa domstolens
dom.
Artikel 74
Direkt överklagande
1. Beslut som fattats av Växtsortmyndigheten enligt artiklarna 29
och 100.2 kan överklagas direkt till Europeiska gemenskapernasdomstol.
2. Bestämmelserna i artikel 73 skall gälla i tillämpliga delar.
KAPITEL VI
DIVERSE BESTÄMMELSER OM FÖRFARANDET
Artikel 75
Beslutsmotivering och parternas rätt att yttra sig
Växtsortmyndighetens beslut skall motiveras. De får endast grundas på
förhållanden eller bevis som parterna i förhandlingarna har haftmöjlighet att yttra sig om muntligt eller skriftligt.
Artikel 76
Växtsortmyndighetens egen undersökning av sakförhållandena
Växtsortmyndigheten skall under handläggningsförfarandet på eget
inititativ pröva de sakförhållanden som omfattas av prövningen enligt
artiklarna 54 och 55. Den skall bortse från fakta eller bevismaterial
som inte har framlagts inom den tidsfrist som Växtsortmyndighetenfastställt.
Artikel 77
Muntliga förhandlingar
1. Muntliga förhandlingar skall antingen hållas på Växtsortmyndig-
hetens initiativ eller på begäran av någon av parterna.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 skall muntliga
förhandlingar inför Växtsortmyndigheten inte vara offentliga.
3. Muntliga förhandlingar inför överklagandenämnden, däribland
meddelande av beslut, skall vara offentliga om inte den överklagan-denämnd inför vilken förhandlingarna äger rum fattar ett annat beslut
i fall när offentlighet kan orsaka allvarliga och orimliga nackdelar,
särskilt för en av parterna i överklagandet.
Artikel 78
Bevisupptagning
1. Under förhandlingarna inför Växtsortmyndigheten kan bevisupp-
tagningen ske på följande sätt:
a) Hörande av parterna i förhandlingarna.
b) Inhämtande av upplysningar.
c) Framläggande av handlingar eller annat bevismaterial.
d) Hörande av vittnen.
e) Yttranden av experter.
f) Besiktning.
g) Skriftlig edsvuren utsaga.
2. Om Växtsortmyndigheten fattar beslut genom en kommitté kan
denna kommitté uppdra åt en av sina medlemmar att företa bevisupp-tagningen.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 29
▼B
▼B
3. Om Växtsortmyndigheten anser det nödvändigt att en part i
förhandlingarna, ett vittne eller en expert, avger muntligt vittnesmålskall den
a) kalla den berörda personen att inställa sig inför Växtsortmyndig-
heten, eller
b) anmoda den behöriga rättsliga myndigheten eller annan behörig
myndighet i det land där den berörda personen har sitt hemvist att
företa bevisupptagning såsom fastställs i artikel 91.2.
4. En part i målet, ett vittne eller en expert, som instäms inför
Växtsortmyndigheten kan begära att få bli hörd av den behöriga
rättsliga myndigheten eller annan behörig myndighet i det land därdenne har sitt hemvist. Efter mottagandet av en sådan begäran ellerom inkallelsen inte hörsammats kan Växtsortmyndigheten, i enlighetmed artikel 91.2, begära att den behöriga rättsliga myndigheten, ellerannan behörig myndighet, hör personen i fråga.
5. Om en part i målet, ett vittne eller en expert, avger vittnesmål
inför Växtsortmyndigheten kan Växtsortmyndigheten, om den finnerdet önskvärt att vittnesmålet avges under ed eller i annan bindande
form, begära att de behöriga rättsliga myndigheterna eller annan
behörig myndighet i det land där den berörda personen har sitt hemvisthör denne under sådana villkor.
6. Om Växtsortmyndigheten anmodar en behörig rättslig eller annan
myndighet att företa förhör kan den begära att beviset upptas ibindande form och att en av Växtsortmyndighetens anställda skalltillåtas närvara vid förhöret och att ställa frågor till parten i förhand-lingarna, vittnet eller experten, antingen genom den rättsliga ellerandra myndigheten eller direkt.
Artikel 79
Delgivning
Växtsortmyndigheten skall på eget initiativ delge alla beslut och inkal-
lelser, samt kungörelser och meddelanden efter vilka tidsfrister
beräknas, eller som skall delges enligt andra bestämmelser i denna
förordning eller genom bestämmelser som antagits enligt denna förord-ning eller vars delgivning Växtsortmyndighetens ordförande harbeslutat. Delgivning kan ske genom medlemsstaternas behörigamyndigheter för växtförädlarrätt.
Artikel 80
Återställande av försutten tid
1. En person som ansökt om eller är innehavare av gemenskapens
växtförädlarrätt, eller varje annan person som är part i rättsligaförhandlingar inför Växtsortmyndigheten som, trots all nödvändig
aktsamhet under de särskilda omständigheterna, inte har kunnat iaktta
en tidsfrist gentemot Växtsortmyndigheten skall på begäran återfå sinatidigare rättigheter om hans underlåtenhet att iaktta tidsfristen har haftsom direkt följd på grund av denna förordning att han har förlorat enrättighet eller en möjlighet att föra talan.
2. En begäran skall lämnas in skriftligt inom två månader efter det
att hindret upphört. Den åtgärd som personen underlåtit att göra skallfullföljas inom denna period. En begäran skall endast godtas inom ettår efter utgången av den tidsfrist som inte iakttagits.
3. En begäran skall motiveras och innehålla en förklaring om vilka
omständigheter som åberopas.
4. Bestämmelserna i denna artikel skall inte gälla för de tidsfrister
som avses i punkt 2 eller de tidsfrister som anges i artikel 52.2, 52.4och 52.5.
5. Varje person som i en medlemsstat i god tro har använt, eller
utfört faktiska och seriösa förberedelser för att använda, en sort somomfattas av en offentliggjord ansökan om gemenskapensväxtförädlarrätt eller av en redan beviljad växtförädlarrätt får, under1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 30
▼B
perioden mellan det att rättigheterna i samband med gemenskapens
växtförädlarrätt eller ansökan om denna förlorades enligt punkt 1 ochtidpunkten för återupprättandet av dessa rättigheter, utan att betala fort-
sätta att använda den i sin verksamhet eller i samband med denna.
Artikel 81
Allmänna principer
1. I den mån denna förordning eller bestämmelser som antas enligt
denna förordning inte innehåller bestämmelser om handläggningsförfa-
rande skall Växtsortmyndigheten tillämpa de principer inom detta
område som är allmänt erkända i medlemsstaterna.
2. Artikel 48 skall gälla i tillämpliga delar beträffande Växtsortmyn-
dighetens anställda, i den mån dessa deltar i beslut av den art som
avses i artikel 67, och för provningsmyndigheternas anställda, i den
mån dessa deltar i beredningen av sådana beslut.
Artikel 82
Ombud
Personer som inte har sitt hemvist, säte eller en anläggning inom ge-
menskapens territorium kan endast delta som part i förhandlingar inför
Växtsortmyndigheten om de har utsett ett ombud som har sitt hemvist,säte eller en anläggning inom gemenskapens territorium.
KAPITEL VII
AVGIFTER OCH KOSTNADER
Artikel 83
Avgifter
1. Växtsortmyndigheten skall för de tjänsteåtgärder som föreskrivs i
denna förordning och årligen under gemenskapens växtförädlarrätts
giltighetsperiod ta ut avgifter enligt avgiftsbestämmelserna somfastställs i enlighet med artikel 113.
2. Om förfallna avgiftsbelopp för de tjänsteåtgärder som avses
artikel 113.2, eller andra tjänsteåtgärder som avses i avgiftsbestämmel-serna, som endast vidtas på begäran, inte betalas skall begäran elleröverklagandet inte anses ha lämnats in, om de åtgärder som ärnödvändiga för betalning av avgifterna inte har vidtagits senast enmånad efter det att Växtsortmyndigheten skickade en betalningspåmin-
nelse och i samband med detta påpekade följderna av underlåtenhet att
betala.
3. Om vissa upplysningar från en person som ansöker om gemenska-
pens växtförädlarrätt endast kan kontrolleras genom en teknisk
provning som är mer omfattande än den normala tekniska provningenav den aktuella taxonomiska gruppen, kan avgifterna för den tekniskaprovningen, efter det att den person som skall betala avgifterna harhörts, höjas till ett belopp som motsvarar de faktiska utgifterna.
4. Om ett överklagande bifalls skall de avgifter som tas ut i
samband med överklagande eller, vid delvis bifall, en proportionelldel av avgifterna återbetalas. Återbetalningen kan emellertid helt ellerdelvis avslås om överklagandet bifallits på grundval av uppgifter som
inte var tillgängliga vid tidpunkten för det ursprungliga beslutet.
Artikel 84
Betalningspliktens upphörande
1. Växtsortmyndighetens rätt att kräva betalning av avgifter skall
preskriberas efter fyra år från utgången av det kalenderår då avgiftenförföll till betalning.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 31
▼B
2. Krav gentemot Växtsortmyndigheten på återbetalning av avgifter
eller belopp som Växtsortmyndigheten har överdebiterat skall preskri-beras efter fyra år från utgången av det kalenderår då kravet uppstod.
3. Den tidsfrist som anges i punkt 1 skall avbrytas vid begäran om
betalning av en avgift, och den tidsfrist som avses i punkt 2 skallavbrytas vid ett skriftligt och väl underbyggt krav på återbetalning.
Efter avbrottet skall tidsfristen omedelbart börja löpa på nytt och utlöpa
senast sex år efter det kalenderår då den ursprungliga tidsfristenbörjade löpa, om inte rättsliga förhandlingar för uppfyllande av kravethar inletts under mellantiden. I sådana fall skall tidsfristen löpa ut tidi-gast ett år efter det att beslutet har fått laga kraft.
Artikel 85
Fördelning av kostnader
1. Den förlorande parten i handläggning av frågor om återkallande
eller upphörande av gemenskapens växtförädlarrätt eller i överkla-ganden skall bära kostnaderna för den andra parten i förhandlingarnaliksom sina egna nödvändiga kostnader i samband med förhandling-arna, däribland resekostnader, uppehälle och ersättning till ombud,
rådgivare eller advokat, inom ramen för de belopp som är fastställda
för varje kostnadskategori enligt villkoren som fastställs i tillämpnings-föreskrifterna enligt artikel 114.
2. Växtsortmyndigheten eller överklagandenämnden kan emellertid,
om parterna i förhandlingarna förlorar på vissa punkter och vinner påandra, eller då det är motiverat av rättviseskäl, fatta beslut om en annanfördelning av kostnaderna.
3. Den part som avslutar förhandlingarna genom att dra tillbaka sin
ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt, sin ansökan om återkal-lande eller upphörande av växtförädlarrätten, eller sitt överklagande,eller genom att avstå från gemenskapens växtförädlarrätt skall bäraden andra partens kostnader såsom fastställs i punkterna 1 och 2.
4. Om parterna i förhandlingarna inför Växtsortmyndigheten eller
överklagandenämnden enas om en annan fördelning av kostnaderna änden som följer av föregående punkter skall denna överenskommelseföljas.
5. Växtsortmyndigheten eller överklagandenämnden skall på
begäran fastställa det kostnadsbelopp som skall betalas enligtföregående punkter.
Artikel 86
Verkställighet av beslut om fastställande av kostnader
1. Varje slutgiltigt beslut som fattas av Växtsortmyndigheten om
fastställande av kostnadsbelopp kan verkställas.
2. Verkställighet skall ske i enlighet med de civilrättsliga
bestämmelser som gäller i den medlemsstat där den äger rum. Efter
en undersökning som endast får avse dokumentets äkthet skall verstäl-lighetsklausulen läggas till av den nationella myndighet som regeringeni varje medlemsstat har utsett för detta ändamål. Regeringarna skallmeddela Växtsort-myndigheten och Europeiska gemenskapernasdomstol varje sådan nationell myndighets namn och adress.
3. När dessa formaliteter har uppfyllts på begäran av den part som
kräver verkställighet kan denne driva igenom verkställighet i enlighetmed nationell lagstiftning genom att lägga fram saken direkt inför den
behöriga myndigheten.
4. Verkställighet kan endast skjutas upp genom beslut av Europeiska
gemenskapernas domstol. Undersökning av verkställighetsåtgärdernaslaglighet skall emellertid åligga nationella domstolar.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 32
▼B
KAPITEL VIII
REGISTER
Artikel 87
Upprättande av register
1. Växtsortmyndigheten skall föra ett register över ansökningar om
gemenskapens växtförädlarrätt som skall innehålla följande uppgifter:
a) Ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt med angivande av
taxon och sortens provisoriska beteckning, dagen för ansökan samtsökandens, förädlarens och eventuellt ombuds namn och adress.
b) Alla avslutade förhandlingar rörande ansökningar om gemenskapens
växtförädlarrätt samt de uppgifter som fastställs i a.
c) Förslag till sortbenämningar.
d) Uppgift om ny sökande eller nytt ombud.
e) På begäran, eventuell verkställighet såsom avses i artiklarna 24 och
26.
2. Växtsortmyndigheten skall föra ett register över gemenskapens
växtförädlarrätt i vilket följande uppgifter skall föras in efter det att ge-
menskapens växtförädlarrätt beviljats:
a) Sortens art och sortbenämning.
b) Den officiella sortbeskrivningen eller en hänvisning till dokument
hos Växtsortmyndigheten i vilka den officiella sortbeskrivningeningår som en integrerad del av registret.
c) En hänvisning till specifika komponenter beträffande sorter för vilka
det vid produktion av material är nödvändigt med upprepad använd-ning av material med specifika komponenter.
d) Rättsinnehavarens, förädlarens eller eventuellt ombuds namn och
adress.
e) Dagen för gemenskapens växtförädlarrätts ikraftträdande och
upphörande, samt orsaktill upphörandet.
f) På begäran, eventuell exklusiv licens enligt avtal eller eventuell
tvångslicens samt licensinnehavarens namn och adress.
g) På begäran, eventuell verkställighet såsom avses i artikel 24.h) Om rättsinnehavaren för en ursprunglig sort och förädlaren av en
sort som är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten båda så
önskar, identifiering av sorterna som ursprungliga respektiveavledda samt de berörda parternas namn och adress. En begäranfrån en av parterna är endast tillräcklig om denne har erhållitantingen ett obestritt erkännande av den andra parten enligt artikel99 eller ett slutgiltigt beslut eller en slutgiltig dom enligt
bestämmelserna i denna förordning som innehåller en identifiering
av de berörda sorterna som ursprungliga respektive avledda.
3. Andra uppgifter eller eventuella villkor för införande i båda regi-
stren kan anges närmare i tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 114.
4. Växtsortmyndigheten kan på eget initiativ och efter samråd med
rättsinnehavaren, om nödvändigt, anpassa den officiella sortbeskriv-
ningen beträffande kännetecknens antal och art eller de angivnauttrycken av dessa kännetecken till rådande principer rörande beskriv-ning av sorten i det aktuella taxonet för att göra sortbeskrivningenjämförbar med beskrivningar av andra sorter i samma taxon.
Artikel 88
Offentlig insyn
1. De register som omnämns i artikel 87 skall vara öppna för
offentlig insyn.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 33
▼B
2. Om legitimt intresse föreligger skall följande vara öppet för
offentlig insyn i enlighet med villkoren i tillämpningsföreskrifternaenligt artikel 114:
a) Dokument rörande ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt.
b) Dokument rörande gemenskapens växtförädlarrätt som redan bevil-
jats.
c) Odling av sorter för teknisk provning.
d) Odling av sorter för teknisk efterkontroll av deras fortsatta
beständighet.
3. Beträffande sorter för vilka material med specifika komponenter
måste användas upprepade gånger vid produktion av material skallalla uppgifter om komponenter, däribland odling av dessa, undantasoffentlig insyn på begäran av den person som ansöker om gemenska-pens växtförädlarrätt. En sådan begäran om undantag från offentlig
insyn får inte lämnas in efter det att beslut har fattats om ansökan om
beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt.
4. Material som har sänts in eller erhållits i samband med de
undersökningar som avses i artiklarna 55.4, 56 och 64 får endastöverlåtas till andra parter av de myndigheter som är behöriga enligtdenna förordning om den person som är berättigad ger sitt samtycke,eller om överlåtelsen krävs i samband med det samarbete som före-skrivs i denna förordning vid provningen eller i enlighet med
rättsföreskrifter.
Artikel 89
Periodiska publikationer
Växtsortmyndigheten skall minst varannan månad utge en publikation
som skall innehålla de uppgifter som införs i registren enligt artiklarna87.1 och 87.2 a, 87.2 d, 87.2 e, 87.2 f, 87.2 g, 87.2 h och som ännuinte offentliggjorts. Växtsortmyndigheten skall också offentliggöra enårsrapport med de uppgifter som Växtsortmyndigheten betraktar som
lämpliga, Årsrapporten skall dock minst innehålla en förteckning över
gällande växtförädlarrätter, rättsinnehavarna, dagen för beviljande ochupphörande och de godtagna sortbenämningarna. Närmare föreskrifterför dessa publikationer skall fastställas av förvaltningsrådet.
Artikel 90
Utbyte av uppgifter och publikationer
1. Växtsortmyndigheten och medlemsstaternas behöriga växtsort-
myndigheter skall, på begäran och utan att det påverkar tillämpningen
av de villkor som fastställs för översändning av resultaten av de
tekniska provningarna, tillsända varandra för eget bruk och avgiftsfrittett eller flera exemplar av sina publikationer och annan relevant infor-mation om ansökningar om och beviljande av växtförädlarrätt.
2. De uppgifter som avses i artikel 88.3 skall endast ingå i denna
information om
a) uppgifterna är nödvändiga för genomförandet av provning eller
efterkontroll enligt artiklarna 55 och 64, eller
b) den person som ansöker om eller innehavaren av gemenskapens
växtförädlarrätt ger sitt samtycke till detta.
Artikel 91
Administrativt och rättsligt samarbete
1. Om inte annat föreskrivs i denna förordning eller i nationell
lagstiftning skall Växtsortmyndigheten, de provningsmyndigheter som
avses i artikel 55.1 och medlemsstaternas domstolar eller andrabehöriga myndigheter på anmodan bistå varandra genom att vidarebe-fordra uppgifter eller ge tillgång till akter om sorten, samt prover ellerodlingar av denna. Om Växtsortmyndigheten och provningsmyndighe-terna ger domstolar och åklagarmyndigheter tillgång till akter, prover1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 34
▼B
och odlingar är denna tillgång inte underställd de restriktioner som
fastställs i artikel 88, och den tillgång som provningsmyndigheternager skall inte vara underställd ett beslut fattat av Växtsortmyndigheten
enligt den artikeln.
2. Efter att ha mottagit en anmodan från Växtsortmyndigheten skall
medlemsstaternas domstolar eller andra behöriga myndigheter påVäxtsortmyndighetens vägnar och inom ramen för sin behörighet företa
undersökningar eller vidta andra nödvändiga åtgärder.
FEMTE DELEN
INVERKAN PÅ ANDRA RÄTTSFÖRESKRIFTER
Artikel 92
Förbud mot dubbelt skydd
1. En sort som omfattas av gemenskapens växtförädlarrätt får inte
omfattas av nationell växtförädlarrätt eller något patent.Växtförädlarrätt som beviljas i strid med första meningen skall vara
utan verkan.
2. Om rättsinnehavaren före beviljandet av gemenskapens
växtförädlarrätt har beviljats annan rätt såsom avses i punkt 1 församma sort får han inte åberopa de rättigheter som följer av detta
skydd för sorten så länge gemenskapens växtförädlarrätt gäller.
Artikel 93
Tillämpning av nationell lagstiftning
Rättsanspråk på grundval av gemenskapens växtförädlarrätt skall endast
underställas begränsningar genom medlemsstaternas lagstiftning i denmån detta uttryckligen fastställs i denna förordning.
SJÄTTE DELEN
CIVILRÄTTSLIGA KRAV, ÖVERTRÄDELSER, BEHÖ-
RIGHET
Artikel 94
Överträdelse
1. Den person som
a) utför en av de åtgärder som fastställs i artikel 13.2 utan att vara
berättigad därtill avseende en sort för vilken gemenskapensväxtförädlarrätt beviljats, eller
b) inte använder en sortbenämning korrekt såsom avses i artikel 17.1
eller som utelämnar de relevanta uppgifter som avses i artikel 17.2,eller
c) i strid med artikel 18.3 använder sortbenämningen för en sort, för
vilken gemenskapens växtförädlarrätt beviljats, eller en beteckningsom kan förväxlas med en sådan benämning,
kan av rättsinnehavaren stämmas för att upphöra med överträdelsen
eller betala rimlig ersättning, eller bådadera.
2. Den som handlar avsiktligt eller försumligt skall dessutom vara
förpliktad att ersätta rättsinnehavaren för eventuell ytterligare skadasom uppstått på grund av åtgärden i fråga. Vid ringa försumlighet kansådana krav sänkas i förhållande till graden av ringa försumlighet, dockinte i sådan utsträckning att de blir lägre än den fördel som denöverträdande parten haft till följd av överträdelsen.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 35
▼B
Artikel 95
Åtgärder före beviljandet av gemenskapens växtförädlarrätt
Rättsinnehavaren kan kräva rimlig ersättning från personer som, under
perioden mellan offentliggörandet av ansökan om gemenskapensväxtförädlarrätt och beviljandet av denna, utfört en åtgärd som efterdenna period skulle vara förbjuden till följd av gemenskapensväxtförädlarrätt.
Artikel 96
Preskription
Krav enligt artiklarna 94 och 95 skall preskriberas tre år efter den
tidpunkt då gemenskapens växtförädlarrätt slutgiltigt beviljades ochrättsinnehavaren fickvetsk ap om åtgärden och om den person som harbegått överträdelsen eller, i frånvaro av sådan vetskap, 30 år efter det
att den aktuella åtgärden avslutades.
Artikel 97
Kompletterande tillämpning av nationell lagstiftning beträffande
överträdelse
1. Om den part som är ansvarig enligt artikel 94 genom överträ-
delsen uppnått en vinst på bekostnad av rättsinnehavaren eller en
licensinnehavare, skall de domstolar som är behöriga enligt artiklarna101 och 102 tillämpa den nationella lagstiftningen, inklusive internatio-nell privaträtt, vad gäller ersättning.
2. Punkt 1 skall också tillämpas beträffande andra krav som kan
uppstå till följd av utförande av eller underlåtenhet att utföra åtgärder
enligt artikel 95 under perioden från offentliggörandet av ansökan ombeviljande av gemenskapens växtförädlarrätt till avslutningen avhandläggningen av denna.
3. I alla andra avseenden skall gemenskapens växtförädlarrätts verk-
ningar uteslutande fastställas i enlighet med denna förordning.
Artikel 98
Hävdande av rätt till gemenskapens växtförädlarrätt
1. Om gemenskapens växtförädlarrätt har beviljats en person som
inte är berättigad till den enligt artikel 11 får den person som ärberättigad till den, utan att det påverkar hans andra rättsliga möjligheter
enligt nationell lagstiftning, kräva att gemenskapens växtförädlarrätt
skall överlåtas till honom.
2. Om en person endast är berättigad till en del av gemenskapens
växtförädlarrätt får denna person i enlighet med punkt 1 kräva att fåbli medinnehavare.
3. Krav enligt punkterna 1 och 2 kan endast åberopas under en
period på högst fem år från offentliggörandet av beviljandet av gemen-skapens växtförädlarrätt. Denna bestämmelse skall inte gälla omrättsinnehavaren vid tidpunkten då rätten beviljades eller förvärvadesav honom hade vetskap om att han inte eller inte ensam var berättigad
till gemenskapens växtförädlarrätt.
4. Den person som är berättigad skall på motsvarande sätt kunna
ställa krav enligt punkterna 1 och 2 beträffande en ansökan om bevil-jande av gemenskapens växtförädlarrätt som lämnats in av en sökandesom inte eller inte ensam var berättigad till den.
Artikel 99
Rätt till sortidentifikation
Rättsinnehavaren för en ursprunglig sort och förädlaren av en sort som
är väsentligen avledd från den ursprungliga sorten skall ha rätt att fåidentifikationen av de aktuella sorterna erkänd som ursprunglig respek-tive väsentligen avledd.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 36
▼B
Artikel 100
Rättsliga följder av en ändring av innehav beträffande gemenska-
pens växtförädlarrätt
1. Om det sker en fullständig ändring av innehav beträffande ge-
menskapens växtförädlarrätt till följd av en slutgiltig dom som
avgivits enligt artiklarna 101 eller 102 efter åberopande av rätt enligt
artikel 98.1, skall licenser eller andra rättigheter bortfalla vid införandetav namnet på den berättigade personen i registret över gemenskapensväxtförädlarrätt.
2. Om rättsinnehavaren eller en licensinnehavare har utfört en av de
åtgärder som fastställs i artikel 13.2 eller utfört faktiska och seriösaförberedelser för detta innan förhandlingarna enligt artiklarna 101 och102 har inletts kan denne fortsätta att utföra eller utföra dessa åtgärderunder förutsättning att han begär en icke-exklusiv licens från den nye
rättsinnehavaren som införts i registret över gemenskapens
växtförädlarrätt. En sådan begäran måste framföras inom den tidsfristsom fastställs i tillämpningsföreskrifterna. Licensen kan beviljas avVäxtsortmyndigheten om parterna inte kan nå enighet. Artikel 29.3-29.7 skall gälla i tillämpliga delar.
3. Punkt 2 skall inte tillämpas om rättsinnehavaren eller licensinne-
havarna handlade i ond tro när de utförde åtgärderna eller inleddeförberedelser för detta.
Artikel 101
Behörighet och förfarande beträffande civilrättsliga krav
1. Lugano-konventionen och de kompletterande bestämmelserna i
denna artikel och i artikel 102-106 i denna förordning skall tillämpas i
fråga om förhandlingar avseende de krav som avses i artikel 94-100.
2. Förhandlingar av den art som avses i punkt 1 skall föras i
domstolar
a) i den medlemsstat eller annan stat som är avtalsslutande part till
Lugano-konventionen där svaranden är bosatt eller har sitt säte eller,om detta saknas, en anläggning, eller
b) om detta villkor inte uppfylls i någon av medlemsstaterna eller i
någon av de stater som är avtalsslutande parter till Lugano-konven-
tionen, i den medlemsstat där käranden har sitt hemvist eller sitt säte
eller, om detta saknas, en anläggning, eller
c) om detta villkor inte uppfylls i någon medlemsstat, i den medlems-
stat där Växtsortmyndighetens har sitt säte.
De behöriga domstolarna får fatta beslut om överträdelser oavsett i
vilken medlemsstat de påstås ha begåtts.
3. Förhandlingar avseende överträdelser kan också föras i domstolen
på den plats där skadan har skett. I sådana fall skall domstolen varabehörig att fatta beslut endast beträffande överträdelser som påstås habegåtts i den medlemsstat till vilken domstolen hör.
4. Förhandlingsformer och behöriga domstolar skall vara de som
följer av lagstiftningen i den stat som fastställs enligt punkterna 2 eller3.
Artikel 102
Kompletterande bestämmelser
1. Talan om rätt enligt artikel 98 i denna förordning skall inte anses
omfattas av bestämmelserna i artikel 5.3 och 5.4 i Lugano-konven-tionen.
2. Trots vad som sägs i artikel 101 i denna förordning skall artik-
larna 5.1, 17 och 18 i Lugano-konventionen tillämpas.
3. Vid tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i denna förordning
skall en parts hemvist eller säte fastställas enligt artiklarna 52 och 53i Lugano-konventionen.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 37
▼B
Artikel 103
Gällande förfaranderegler
När nationella domstolar är behöriga enligt artiklarna 101 och 102 skall
de förfaranderegler gälla som i den aktuella medlemsstaten tillämpas i
fråga om samma typ av mål rörande motsvarande form av nationelläganderätt utan att påverka tillämpningen av artiklarna 104 och 105.
Artikel 104
Rätt att föra talan om intrång
1. Talan om intrång får väckas av rättsinnehavaren. En licensinneha-
vare får väcka talan om inte detta uttryckligen har uteslutits genom ettavtal med rättsinnehavaren beträffande en exklusiv licens eller haruteslutits av Växtsortmyndigheten enligt artiklarna 29 eller 100.2.
2. Varje licensinnehavare skall i syfte att få ersättning för den skada
som åsamkats honom ha rätt att inträda i den process som rättsinneha-varen har väckt.
Artikel 105
Förpliktelse för de nationella domstolarna och andra myndigheter
En nationell domstol eller annan myndighet som behandlar ett mål
rörande gemenskapens växtförädlarrätt skall betrakta gemenskapens
växtförädlarrätt som giltig.
Artikel 106
Vilandeförklaring
1. Om en talan rör krav enligt artikel 98.4 och beslutet är avhängigt
om sorten kan skyddas enligt artikel 6 får detta beslut inte fattas förränVäxtsortmyndigheten har fattat beslut om ansökan om gemenskapensväxtförädlarrätt.
2. Om en talan rör redan beviljad växtförädlarrätt, i fråga om vilken
rättsliga förhandlingar har inletts om återkallande eller upphörandeenligt artiklarna 20 eller 21, får målet vilandeförklaras i den månbeslutet beror på gemenskapens växtförädlarrätts giltighet.
Artikel 107
Sanktioner vid överträdelser av gemenskapens växtförädlarrätt
Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa
att samma bestämmelser tillämpas för att sanktionera överträdelser av
gemenskapens växtförädlarrätt som de som tillämpas vid överträdelser
av motsvarande former av nationell äganderätt.
SJUNDE DELEN
BUDGET, FINANSIELL KONTROLL, GEMENS-
KAPSRÄTTSLIGA TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER
Artikel 108
Budget
1. Samtliga Växtsortmyndighetens inkomster och utgifter skall
sammanställas för varje räkenskapsår och redovisas i Växtsortmyndig-hetens budget. Räkenskapsåret skall sammanfalla med kalenderåret.
2. Inkomster och utgifter i budgeten skall balansera.3. Inkomsterna skall, med undantag av eventuella andra inkomster,
bestå av de avgifter som skall betalas enligt artikel 83 på grundval avde avgiftsbestämmelser som avses i artikel 113 och i den utsträckningdet är nödvändigt av ett bidrag från Europeiska gemenskapernasallmänna budget.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 38
▼B
4. Utgifterna skall, med undantag av eventuella andra utgifter, bestå
av Växtsortmyndighetens fasta utgifter och utgifter för Växtsortmyn-dighetens allmänna drift, däribland de belopp som skall betalas till
provningsmyndigheterna.
Artikel 109
Upprättande av budget
1. Ordföranden skall varje år göra en beräkning över Växtsortmyn-
dighetens inkomster och utgifter för följande år och översända denna
senast den 31 mars varje år till förvaltningsrådet, tillsammans med enförteckning över poster och, om beräkningen innefattar det bidrag somavses i artikel 108.3, en motivering.
2. Om beräkningen innefattar det bidrag som avses i artikel 108.3
skall förvaltningsrådet omedelbart vidarebefordra beräkningen till
kommissionen tillsammans med förteckningen över poster och motiver-ingen, samt sitt eventuella yttrande. Kommissionen skall vidarebefordradessa till gemenskapernas budgetmyndighet och kan samtidigt bifogasitt eventuella yttrande med en alternativ beräkning.
3. Förvaltningsrådet skall anta budgeten som skall omfatta Växtsort-
myndighetens förteckning över poster. Om beräkningen innefattar detbidrag som avses i artikel 108.3 skall budgeten, om nödvändigt,anpassas till anslagen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
Artikel 110
Genomförande av budget
Ordföranden skall genomföra Växtsortmyndighetens budget.
Artikel 111
Revision och kontroll
1. Inom myndigheten skall en funktion för intern revision införas,
och dess verksamhet skall bedrivas under beaktande av relevanta inter-
nationella normer. Internrevisorn, som utses av ordföranden, skall
ansvara inför honom för kontrollen av att systemen och förfarandenaför myndighetsbudgetens genomförande fungerar väl.
Internrevisorn skall bistå ordföranden med råd vid hanteringen av risker
genom självständiga synpunkter på utvärderings- och kontrollsystemens
kvalitet och genom att lämna rekommendationer om hur villkoren föratt utföra olika uppgifter kan förbättras, samt främja en sund ekono-miskförvaltning.
Ansvaret för att inrätta system och förfaranden för interna kontroller
anpassade till uppgifterna skall ligga hos utanordnaren.
2. Ordföranden skall senast den 31 mars varje år översända
Växtsortmyndighetens räkenskaper över inkomster och utgifter under
föregående räkenskapsår till kommissionen, förvaltningsrådet och Euro-peiska gemenskapernas revisions-rätt. Revisionsrätten skall granskaräkenskaperna i enlighet med de relevanta bestämmelser som gällerför Europeiska gemenskapernas allmänna budget.
3. Förvaltningsrådet skall bevilja Växtsortmyndighetens ordförande
ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten.
Artikel 112
Finansiella bestämmelser
Förvaltningsrådet skall, efter samråd med revisionsrätten, anta interna
finansiella bestämmelser i vilka särskilt skall anges förfarandet vidupprättande och genomförande av Växtsortmyndighetens budget. De fi-nansiella bestämmelserna skall i så hög grad som möjligt motsvarabestämmelserna i budgetförordningen som gäller för Europeiskagemenskapernas allmänna budget och endast avvika från dessa om de1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 39
▼M3
▼B
▼B
särskilda kraven i vissa delar av Växtsortmyndighetens verksamhet så
kräver.
Artikel 113
Avgiftsbestämmelser
1. I avgiftsbestämmelserna skall särskilt fastställas i vilka fall avgif-
ter enligt artikel 83.1 skall betalas, avgiftsbeloppens storlek och hur deskall tas ut.
2. Avgifter skall minst tas ut i följande fall:
a) För handläggning av ansökan om beviljande av gemenskapens
växtförädlarrätt. Denna avgift skall omfatta
— formell prövning (artikel 53)
— materiell prövning (artikel 54)— undersökning av sortbenämningen (artikel 63)
— beslutet (artiklarna 61 och 62)
— offentliggörandet i samband därmed (artikel 89).
b) För organisation och utförande av den tekniska provningen.
c) För handläggning av överklagande fram till dess ett beslut fattas.
d) För varje år av gemenskapens växtförädlarrätts giltighetsperiod.
3. a) Utan att påverka tillämpningen av b och c skall avgiftsbeloppen
fastställas till en nivå som säkerställer att inkomsterna av dessa iprincip är tillräckliga för att balansera Växtsortmyndighetensbudget.
b) Det bidrag som avses i artikel 108.3 kan emellertid under en
övergångsperiod fram till den 31 december det fjärde året efter
den dag som fastställs i artikel 118.2 täcka utgifter i sambandmed Växtsortmyndighetens inkörningsfas. I enlighet med förfa-randet i artikel 115 kan denna period, om nödvändigt, förlängasmed högst ett år.
c) Under ovannämnda övergångsperiod får det bidrag som avses i
artikel 108.3 dessutom täcka vissa av Växtsortmyndighetensutgifter i samband med viss annan verksamhet än behandling avansökningar, organisation och utförande av tekniska provningaroch behandling av överklaganden. Denna verksamhet skall angesnärmare senast ett år efter det att denna förordning antagits i
tillämpningsföreskrifter enligt artikel 114.
4. Avgiftsbestämmelserna skall antas i enlighet med förfarandet i
artikel 115 efter samråd med förvaltningsrådet om utkastet till deåtgärder som skall vidtas.
Artikel 114
Andra tillämpningsföreskrifter
1. Närmare tillämpningsföreskrifter för denna förordning skall antas.
De skall särskilt omfatta bestämmelser
— om förhållandet mellan Växtsortmyndigheten och de provningsmyn-
digheter, organ och avdelningar som avses i artiklarna 30.4, 55.1och 55.2,
— om de fall som avses i artiklarna 36.1 och 42.2,
— om förfarandet i överklagandenämnderna.
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 112 och 113
skall samtliga tillämpningsföreskrifter som nämns i denna förordning
antas i enlighet med förfarandet i artikel 115 efter samråd med förvalt-ningsrådet om utkastet till de åtgärder som skall vidtas.
Artikel 115
Förfarande
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 40
▼M2
▼M2
2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut
1999/468/EG (1) tillämpas.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre
månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
ÅTTONDE DELEN
ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTLIGA
BESTÄMMELSER
Artikel 116
Undantag
1. Trots vad som sägs i artikel 10.1 a och utan att påverka tillämp-
ningen av bestämmelserna i artikel 10.2 och 10.3 skall en sort ävenbetraktas som ny i fall där sortbeståndsdelarna eller material däravinte har saluförts eller på annat sätt överlåtits till andra, av förädlarensjälv eller med dennes samtycke inom gemenskapens territorium för
utnyttjande av sorten mer än fyra år, eller för druvsorter och trädslag
mer än sex år, före denna förordnings ikraftträdande om ansöknings-dagen ligger inom ett år efter ikraftträdandet.
2. Punkt 1 skall också tillämpas beträffande sådana sorter i fall när
nationell växtförädlarrätt beviljades i en eller flera medlemsstater föredenna förordnings ikraftträdande.
3. Trots vad som sägs i artiklarna 55 och 56 skall den tekniska prov-
ningen av dessa sorter i största möjliga utsträckning utföras avVäxtsortmyndigheten på grundval av tillgängliga resultat från förhand-lingar om beviljande av nationell växtförädlarrätt enligt
överenskommelse med den myndighet inför vilken dessa förhandlingar
ägde rum.
4. För gemenskapens växtförädlarrätt som beviljats enligt punkterna
1 och 2 gäller följande:
— Artikel 13.5 a skall inte gälla beträffande väsentligen avledda
sorter, vars existens var allmänt känd i gemenskapen före dagenför denna förordnings ikraftträdande.
— Artikel 14.3 fjärde strecksatsen skall inte gälla för jordbrukare som
fortsätter att använda en etablerad sort i enlighet med artikel 14.1om de innan denna förordnings ikraftträdande redan har använtsorten för de ändamål som beskrivs i artikel 14.1 utan att betala
ersättning. Denna bestämmelse skall gälla fram till den 30 juni det
sjunde året efter denna förordnings ikraftträdande. Före den dagenskall kommissionen lägga fram en rapport om situationenbeträffande varje enskild etablerad sort. Denna period kan förlängasgenom de tillämpningsföreskrifter som antas enligt artikel 114 omdetta är berättigat enligt kommissionens rapport.
— Utan att påverka de rättigheter som följer av nationell
växtförädlarrätt skall bestämmelserna i artikel 16 gälla i tillämpligadelar i fråga om åtgärder rörande material som överlåtits till andra
av förädlaren själv eller med dennes samtycke före dagen för denna
förordnings ikraftträdande, om dessa åtgärder utförs av en personsom redan före denna dag har utfört sådana åtgärder eller gjort fak-tiska och seriösa förberedelser för detta.
Om dessa tidigare åtgärder har omfattat vidare förökning enligt
innebörden i artikel 16 a skall rättsinnehavarens tillåtelse krävasför vidare förökning efter utgången av det andra året, eller för druv-sorter och trädslag efter utgången av det fjärde året, efter dagen fördenna förordnings ikraftträdande.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 41
(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.▼B
▼B
— Trots vad som sägs i artikel 19 skall gemenskapens växtförädlarrätts
giltighetsperiod förkortas med den längsta period
— under vilken sortbeståndsdelar eller skördat material har
saluförts eller på annat sätt överlåtits till andra av förädlarensjälv eller med dennes samtycke inom gemenskapens territoriumför utnyttjande av sorten, enligt vad som har fastställts vid förfa-randet för beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt, vad
avser punkt 1,
— under vilken nationell växtförädlarrätt/nationella
växtförädlarrätter har varit gällande, vad avser punkt 2,
dockinte med mer än fem år.
Artikel 117
Övergångsbestämmelser
Växtsortmyndigheten skall upprättas i tillräckligt god tid för att fullt ut
kunna utföra de uppgifter som åläggs den genom denna förordning från
och med den 27 april 1995.
Artikel 118
Ikraftträdande
1. Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs
iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
2. Artiklarna 1, 2, 3, 5-29 och 49-106 skall tillämpas från och med
den 27 april 1995.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1994R2100 — SV — 01.10.2003 — 003.001 — 42