2004O0015 — SV — 10.07.2007 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (ECB/2004/15) (2004/808/EG) (EGT L 354, 30.11.2004, p.34)

Ändrad genom:









▼B

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 16 juli 2004

om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta

(ECB/2004/15)

(2004/808/EG)







ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1, artikel 12.1 och artikel 14.3 i denna, och av följande skäl: (1) För att Europeiska centralbankssystemet (ECBS) skall kunna utföra sina uppgifter behöver det omfattande och tillförlitlig statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta som visar de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna i euroområdet. (2) Enligt artikel 5.1 första meningen i stadgan skall Europeiska centralbanken (ECB), med de nationella centralbankernas stöd, antingen från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna eller direkt från de ekonomiska aktörerna, samla in de statistiska uppgifter som behövs för att den skall kunna utföra ECBS uppgifter. Enligt artikel 5.1 andra meningen skall ECB för detta ändamål samarbeta med gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan, med behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller i tredjeland samt med internationella organisationer. I artikel 5.2 föreskrivs att de nationella centralbankerna så långt som möjligt skall utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1. (3) Den information som ECB behöver på områdena betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen får samlas in och/eller sammanställas av andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som skall utföras inom ramen för den här riktlinjen ett samarbete mellan ECB eller de nationella centralbankerna och sådana behöriga myndigheter som avses i stadgans artikel 5.1. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter ( 1 ), skall medlemsstaterna organisera sig på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna enligt artikel 5 i stadgan fullgörs. (4) Delar av de statistiska uppgifter som behövs avser den finansiella balansen i betalningsbalansen, därmed sammanhängande avkastning och utlandsställningen för vilka Eurosystemet har det primära ansvaret. För att kunna fullgöra sina åtaganden att bistå ECB på detta område måste de nationella centralbankerna förfoga över nödvändig statistisk expertis, särskilt vad gäller begrepp, metoder och datainsamling, sammanställning, analys och överföring av uppgifter. På Irland samlar Central Statistics Office (CSO) in och sammanställer den berörda informationen. För att uppfylla ECB:s statistikkrav måste Central Bank and Financial Services Authority på Irland och CSO samarbeta med varandra i enlighet med rekommendation ECB/2004/16 av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta ( 2 ). Rekommendation ECB/2004/16 riktar sig också till Ufficio Italiano dei Cambi som tillsammans med Banca d’Italia ansvarar för insamling och sammanställning av den berörda statistiska informationen i Italien. (5) Sedan antagandet av riktlinje ECB/2003/7 av den 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen, likviditeten i utländsk valuta och utlandsställningen ( 3 ), har flera framsteg gjorts vad gäller nya rapporteringskrav, insamling av uppgifter och sammanställningsmetoder inom euroområdet. Med anledning av detta är det nödvändigt att ersätta riktlinje ECB/2003/7 med den här riktlinjen. (6) Med tanke på de svårigheter som finns när det gäller att sammanställa statistik över portföljinvesteringar ansågs det viktigt att definiera gemensamma tillvägagångssätt för insamling av denna information i euroområdet. Systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar i euroområdet bör från och med mars 2008 motsvara en gemensam standard, dvs. följa en av de fyra modeller som åtminstone omfattar insamling av kvartalsvisa stockar, värdepapper för värdepapper, såsom framgår av tabellen i bilaga VI. Tillgång till en fungerande central värdepappersdatabas (Centralised Securities Database, CSDB) är en grundläggande förutsättning för att det nya insamlingssystemet skall kunna fungera. Om det s.k. Project Closure Document (slutdokumentet för projektet) för fas 1 i CSDB-projektet inte överlämnas till ECB-rådet via ECBS statistikkommitté (nedan kallad ”STK”) före utgången av mars 2005, kommer denna tidsfrist (liksom tidsfristerna för andra krav som rör portföljinvesteringar) att skjutas fram med en lika lång tidsperiod som överlämnandet försenas. Fram till mitten av 2006 bör ECBS också göra en utvärdering av huruvida det finns tillräcklig information om värdepapper i CSDB och om arrangemangen för datautbyte med medlemsstaterna räcker till för att möjliggöra för de nationella centralbankerna eller, i förekommande fall för andra behöriga statistikmyndigheter, att uppfylla de kvalitetsstandarder som uppställs i den här riktlinjen. För att kunna uppfylla kraven avseende portföljinvesteringar i värdepapper som utgivits av den med hemvist i euroområdet, uppdelade efter emittentsektorer, i enlighet med tidsfristerna i tabell 13 i bilaga II, kommer ECB att ge de nationella centralbankerna CSDB-information senast 15 månader före respektive referensdatum. (7) Rapportering av uppgifter om transaktioner och positioner i tillgångar och/eller skulder mellan den med hemvist i euroområdet och den med hemvist i andra medlemsstater i euroområdet är nödvändig för att ECB:s statistikkrav på området portföljinvesteringar (och avkastningen från dessa) skall uppfyllas. Uppgifterna används för att sammanställa euroområdets aggregerade transaktioner och positioner avseende skulder i portföljinvesteringar och utflöden avseende avkastningen från portföljinvesteringar. Detta överensstämmer med nationella krav eller etablerad praxis. (8) CSDB, som i framtiden kommer att användas för många olika statistiska (t.ex. sammanställning och framtagning av statistik) och andra ändamål (ekonomiska analyser, analyser av finansiell stabilitet eller av finansiella transaktioner), kommer att ställas till de nationella centralbankernas förfogande. Om inga rättsliga hinder föreligger kommer även andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna att ges tillgång till uppgifterna. Detta kommer att påtagligt underlätta för dem att ta fram de uppgifter som behövs för att kunna sammanställa statistiken över euroområdets transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar. Framför allt genom att kombinera information från CSDB med uppgifter som samlats in värdepapper för värdepapper bör det vara möjligt att på ett korrekt sätt sammanställa transaktioner och positioner för portföljinvesteringar i värdepapper som emitterats av den med hemvist i euroområdet och som innehas av den med hemvist i andra länder i euroområdet. Detta kommer så småningom att göra det möjligt att sammanställa en sektorsvis uppdelning avseende uppgifter om skulder i portföljinvesteringar i euroområdet. (9) Eftersom euroområdets betalningsbalans och utlandsställning används för att sammanställa posterna avseende övriga världen i de kvartalsvisa finansräkenskaperna för euroområdet uppstår ett behov att sammanställa uppgifter om utlandsställningen en gång per kvartal. Därutöver är det nödvändigt att skilja mellan inlåning och utlåning samt att identifiera andra investeringar både när det gäller finansräkenskaperna för euroområdet och den monetära analysen. För att kunna värdera euroområdets stockar av utländska direkta investeringar krävs därutöver en ytterligare uppdelning mellan börsnoterade och icke-börsnoterade direktinvesteringsföretag. (10) För den årliga bedömningen av eurons internationella roll behövs statistik över transaktioner och positioner avseende skuldförbindelser uppdelade efter valuta så att eurons roll som investeringsvaluta kan bedömas. (11) Den kvalitativa bedömningen av euroområdets betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta bör i största möjliga utsträckning ske i enlighet med det s.k. Data Quality Assessment Framework som tagits fram av Internationella valutafonden (IMF). Där så är lämpligt skall de nationella centralbankerna, i samarbete med andra behöriga myndigheter, göra en kvalitativ bedömning av de uppgifter som de tillhandahåller. De kriterier som uppställs för den kvalitativa bedömningen av uppgifterna kommer bl.a. att omfatta aktualitet, riktighet, rimlighet, intern och extern överensstämmelse samt tillförlitlighet. (12) Överföringen av sekretessbelagda statistiska uppgifter från de nationella centralbankerna till ECB skall ske i den omfattning och på den detaljnivå som krävs för utförandet av ECBS uppgifter. Om de sekretessbelagda uppgifterna härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, bör ECB endast använda dessa uppgifter för statistiskt arbete som har ett samband med ECBS-relaterade uppgifter. (13) Ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen på ett effektivt sätt måste fastställas, förutsatt att sådana ändringar varken leder till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna påverkas. Vid tillämpningen av detta förfarande kommer hänsyn att tas till STK:s synpunkter. De nationella centralbankerna får föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna till den här riktlinjen genom STK. (14) I enlighet med artikel 12.1 och artikel 14.3 i stadgan utgör ECB:s riktlinjer en integrerad del av gemenskapsrätten. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

— deltagande medlemsstat: en medlemsstat som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget,

— hemvist: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,

— euroområdet: de deltagande medlemsstaternas ekonomiska territorium och ECB. Vilka territorier som hör till, och vilka länder som är associerade med, medlemsstater inom euroområdet framgår av tabell 10 i bilaga II,

— eurosystemet: de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna och ECB,

— gränsöverskridande transaktioner: transaktioner varigenom fordringar eller skulder uppkommer eller inlöses, helt eller delvis, eller som innebär överlåtelse av en rätt till ett objekt mellan den med hemvist i euroområdet och motparter med hemvist utanför euroområdet,

— gränsöverskridande positioner: samtliga finansiella fordringar på, och skulder till, motparter med hemvist utanför euroområdet. Gränsöverskridande positioner innefattar även i) jord, andra icke producerade materiella tillgångar och annan fast egendom som fysiskt är belägna utanför euroområdet och som ägs av den med hemvist i euroområdet och/eller är belägna i euroområdet men ägs av motparter med hemvist utanför euroområdet, samt ii) monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) som ägs av den med hemvist i euroområdet. — I den mån det behövs för att sammanställa portföljinvesteringar och avkastningen på portföljinvesteringar inom betalningsbalansstatistiken samt portföljinvesteringar inom statistiken över utlandsställningen för euroområdet, skall uttrycken ”gränsöverskridande positioner” och ”gränsöverskridande transaktioner” också innefatta positioner respektive transaktioner i tillgångar eller skulder som innehas av den med hemvist i euroområdet gentemot den med hemvist i andra medlemsstater inom euroområdet.

— valutareserv: i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet samt guld, reservpositioner i Internationella valutafonden (IMF) och SDR,

— övriga tillgångar i utländsk valuta: i) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist i euroområdet samt ii) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet som inte uppfyller de kriterier för likviditet, omsättningsbarhet och kreditvärdighet som gäller för valutareserven,

— skulder relaterade till valutareserven: förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoutflöden i Eurosystemet som liknar valutareserven och övriga tillgångar i utländsk valuta i Eurosystemet,

— betalningsbalans: en statistisk uppställning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande transaktioner under den aktuella perioden,

— likviditet i utländsk valuta: en statistisk översikt som med lämpliga uppdelningar redovisar Eurosystemets sammanlagda valutareserv, övriga tillgångar i utländsk valuta och valutareservsrelaterade skulder per ett referensdatum,

— utlandsställning: en balansräkning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande finansiella tillgångar och skulder per ett referensdatum,

— värdepapper för värdepapper: uppgiftsinsamling som innebär insamling av uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper.

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1. De nationella centralbankerna skall tillhandahålla ECB uppgifter om gränsöverskridande transaktioner och positioner samt sammanlagd valutareserv, övriga tillgångar i utländsk valuta och skulder relaterade till valutareserven som behövs för att ECB skall kunna sammanställa den aggregerade betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta för euroområdet. Uppgifterna skall göras tillgängliga i enlighet med de tidsfrister som framgår av tabell 13 i bilaga II.

2. På förfrågan från ECB, eller om enstaka större händelser eller revideringar medför betydande revideringar av de inrapporterade uppgifterna, skall de inrapporterade uppgifterna kompletteras med lätt tillgänglig information om sådana händelser samt om anledningen till företagna revideringar.

3. För månads- och kvartalsvisa transaktioner samt kvartalsvisa och årliga positioner skall de begärda uppgifterna göras tillgängliga för ECB i enlighet med bilagorna I, II och III, som överensstämmer med gängse internationella standarder, särskilt den femte utgåvan av IMF:s betalningsbalansmanual (BPM 5). Särskilt de begärda uppgifterna om transaktioner och positioner avseende tillgångar i portföljinvesteringar i euroområdets värdepapper, uppdelade sektorsvis för emittenter med hemvist i euroområdet, skall göras tillgängliga i enlighet med bilaga I, avsnitt 1.1, 1.2 och 3 samt tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga II.

4. Uppgifterna om betalningsbalansen skall göras tillgängliga månadsvis och kvartalsvis. De kvartalsvisa uppgifterna över betalningsbalansen skall innefatta en geografisk uppdelning efter sådana motparter som framgår av tabell 9 i bilaga II. Uppgifterna rörande likviditeten i utländsk valuta skall göras tillgängliga vid utgången av den månad som uppgifterna avser. Uppgifterna rörande utlandsställningen skall göras tillgängliga kvartalsvis och årsvis. De årsvisa uppgifterna över utlandsställningen skall innefatta en geografisk uppdelning efter de motparter som framgår av tabell 9 i bilaga II.

5. I syfte att analysera eurons internationella betydelse som investeringsvaluta skall de begärda uppgifterna, uppdelade efter valuta, göras tillgängliga halvårsvis enligt vad som framgår av tabell 6 i bilaga II.

▼M1

6. Från och med mars 2008 skall insamlingssystemen för uppgifter om portföljinvesteringar, vilka skall börja med uppgifter som avser transaktionerna i januari 2008 och positionerna per utgången av 2007, överensstämma med en av de modeller som återfinns i tabellen i bilaga VI. Den valda modellen får fasas in för att göra det möjligt för de nationella centralbankerna att uppnå den eftersträvade täckningen som anges i bilaga VI, senast i mars 2009, avseende stockarna per december 2008.

▼M1

7.

a) Avseende medlemsstater som inför euron den 1 januari 2007 eller därefter, skall både den nationella centralbanken i den medlemsstaten och de nationella centralbankerna i alla andra deltagande medlemsstater vid den tidpunkt då en sådan medlemsstat inför euron, till ECB översända de historiska uppgifter som motsvarar de uppgifter som krävs enligt tabellerna 1–8 i bilaga II, för att möjliggöra en sammanställning av aggregat som täcker euroområdet i dess nya sammansättning. Dessa nationella centralbanker skall tillhandahålla de historiska uppgifterna från de referensdatum som anges nedan, med undantag för de uppdelningar som framgår av tabell 13, för vilka den tidigaste referensperioden som skall rapporteras är den som framgår av den tabellen. Alla historiska uppgifter kan tillhandahållas i form av bästa möjliga skattningar. i) Om medlemsstaten som antar euron anslöt sig till EU före maj 2004 skall som ett minimum rapporteringen av historiska uppgifter omfatta perioden från och med 1999. ii) Om medlemsstaten som antar euron anslöt sig till EU i maj 2004 skall som ett minimum rapporteringen av historiska uppgifter omfatta perioden från och med 2004. iii) Om medlemsstaten som antar euron anslöt sig till EU efter maj 2004 skall som ett minimum rapporteringen av historiska uppgifter omfatta perioden från och med det datum då medlemsstaten anslöt sig till EU.

b) Om de historiska uppgifter som avses i stycke a inte redan inkluderar månadsvisa observationer som omfattar fem år för var och en av de fyra viktigaste delposterna i bytesbalansen för betalningsbalansen, d.v.s. varor, tjänster, faktorinkomster och löpande transfereringar, skall de nationella centralbankerna säkerställa att de uppgifter som de tillhandahåller inkluderar sådana observationer.

c) Utan hinder av vad som sägs i stycke a, skall Banque centrale du Luxembourg inte vara skyldig att översända historiska uppgifter för den period som slutar i december 2001 och Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique skall översända gemensamma historiska uppgifter för Belgien och Luxemburg för den period som slutar i december 2001.

▼B

Artikel 3

Rapporteringstidpunkter

1. De uppgifter som behövs för att sammanställa den månadsvisa betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast vid affärsdagens slut den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser.

2. De uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

3. De uppgifter som behövs för att sammanställa likviditeten i utländsk valuta i Eurosystemet skall göras tillgängliga för ECB senast tre veckor efter utgången av den månad som uppgifterna avser.

4. Från och med den 1 januari 2005 skall de uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över euroområdets utlandsställning göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

5. De årliga uppgifter som behövs för att sammanställa statistiken över euroområdets utlandsställning skall göras tillgängliga för ECB senast nio månader efter utgången av det år som uppgifterna avser.

▼M1

6. Uppgifter om transaktioner och positioner i skuldförbindelser uppdelade efter emissionsvaluta skall göras tillgängliga för ECB senast sex månader efter utgången av den period som uppgifterna avser.

▼B

7. Revideringar av betalningsbalansen respektive utlandsställningen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB i enlighet med den tidsplan som framgår av bilaga IV.

8. Den nationella insamlingen av dessa uppgifter skall organiseras så att dessa tidsfrister kan hållas.

Artikel 4

Samarbete med andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna

1. Om uppgifterna eller delar av uppgifterna som avses i artikel 2 härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, skall de berörda nationella centralbankerna inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECB:s krav, särskilt i fråga om uppgifternas kvalitet och övriga aspekter som framgår av denna riktlinje, och under förutsättning att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.

2. Vad gäller den finansiella balansen i betalningsbalansen, därmed sammanhängande avkastning och utlandsställningen skall de nationella centralbankerna ansvara för att koncept, metoder samt insamling, sammanställning, analys och överföring av uppgifter inom dessa områden upprätthålls och vidareutvecklas.

3. Om sekretessbelagda uppgifter härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, skall ECB använda sådana uppgifter uteslutande för statistiskt arbete som står i samband med ECBS-relaterade uppgifter, såvida inte uppgiftslämnaren eller den andra juridiska eller fysiska personen, enheten eller filialen som tillhandahållit uppgifterna kan identifieras och ger sitt uttryckliga samtycke till att uppgifterna används för andra ändamål.

Artikel 5

Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna skall överföras till ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga IV.

Artikel 6

Den statistiska informationens kvalitet

1. Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga V skall de nationella centralbankerna, i förekommande fall i samarbete med andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna enligt vad som sägs i artikel 4, säkerställa att kvaliteten hos de statistiska uppgifter som lämnas till ECB kontrolleras och övervakas. ECB gör en motsvarande bedömning av de uppgifter som avser betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta. Kontrollen skall ske inom givna tidsramar. ECB:s direktion skall en gång per år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på uppgifterna.

2. Utvärderingen av kvaliteten på uppgifterna om transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar samt den därmed sammanhängande avkastningen sker på ett tillräckligt sätt genom den värdepappersinformation som finns i CSDB. Från och med juni 2006 kommer ECB, i egenskap av administratör av CSDB, att övervaka huruvida värdepappersinformationens täckning är tillräcklig för att de nationella centralbankerna, eller i förekommande fall andra behöriga myndigheter, fullt ut skall kunna uppfylla kvalitetskraven enligt den här riktlinjen.

3. När uppgifter skall lämnas om transaktioner och positioner avseende tillgångar i portföljinvesteringar i euroområdets värdepapper, uppdelade sektorsvis för emittenter med hemvist i euroområdet, får skattningar lämnas fram tills dess att system för uppgiftsinsamling värdepapper för värdepapper avseende portföljinvesteringar blir obligatoriska.

4. När uppgifter skall lämnas om portföljinvesteringars emissionsvaluta, får skattningar lämnas fram tills dess att systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar värdepapper för värdepapper blir obligatoriska.

▼M1

4a. Bästa möjliga skattningar skall tillåtas för följande uppdelningar i tabell 2 i bilaga II:

a) delposter för avkastning på övriga investeringar: I C 2.3.1 till C 2.3.3 och memorandumposterna 1–4,

b) delposter för löpande transfereringar: I D 1.1 till D 1.8 och D 2.2.1 till D 2.2.11 och,

c) delposter för kapitaltransfereringar: II A.1 och A.2.

▼B

5. ECB:s kvalitetskontroll av de statistiska uppgifterna kan även omfatta kontroll av de revideringar som gjorts av uppgifterna, i första hand för att ta med den senaste bedömningen av de statistiska uppgifterna och därigenom förbättra kvaliteten samt i andra hand för att i möjligaste mån säkerställa överensstämmelse mellan respektive betalningsbalansposter för var och en av de olika rapporteringsperioderna.

Artikel 7

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén (STK) framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna.

Artikel 8

Upphävande

Riktlinje ECB/2003/7 skall upphöra att gälla.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft den 1 september 2004.

Artikel 10

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker.









BILAGA I

Europeiska centralbankens statistikkrav

1. Betalningsbalansstatistik

Europeiska centralbanken (ECB) behöver betalningsbalansstatistik för två olika tidsperioder: per månad och per kvartal för motsvarande referenskalenderperioder. Årsstatistiken sammanställs genom att de kvartalsvisa uppgifter medlemsstaterna rapporterar under respektive år sammanräknas. Betalningsbalansstatistiken bör så långt som möjligt överensstämma med annan statistik som tillhandahålls för genomförandet av penningpolitiken.

1.1 Månadsstatistik över betalningsbalansen

Syfte

Målet för den månadsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att visa de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna (se tabell 1 i bilaga II).

Krav

Uppgifterna måste kunna användas för beräkning av betalningsbalansen i euroområdet.

Med tanke på den korta tidsfristen för rapportering av de månadsvisa uppgifterna om betalningsbalansen, deras i hög grad aggregerade natur och deras betydelse för penningpolitiken och valutatransaktioner gör att ECB, när det är oundvikligt, tillåter vissa avvikelser från internationella standarder (se artikel 2.3 i den här riktlinjen). Registrering fullt ut på upplupen basis eller transaktionsbasis är inte nödvändig. Efter överenskommelse med ECB kan de nationella centralbankerna lämna uppgifter om bytesbalansen och den finansiella balansen på betalningsbasis. ECB godtar skattningar eller preliminära uppgifter om det är nödvändigt för att uppgifter skall kunna lämnas inom den utsatta rapporteringsfristen.

För varje huvudkategori av transaktioner krävs uppgifter om tillgångar och skulder (eller inflöde och utflöde för bytesbalansposter). För externa transaktioner kräver detta i allmänhet att de nationella centralbankerna skiljer mellan transaktioner med hemmahörande i andra medlemsstater i euroområdet och transaktioner med hemmahörande utanför euroområdet. De nationella centralbankerna gör detta på ett konsekvent sätt.

När antalet medlemmar i euroområdet ändras, skall de nationella centralbankerna ändra definitionen av euroområdets landssammansättning från och med den dag då ändringen av medlemsantalet börjar gälla. Bästa möjliga skattningar av historiska uppgifter för det utvidgade euroområdet skall begäras in från de nationella centralbankerna i euroområdet i dess tidigare sammansättning och från den nya deltagande medlemsstaten eller de nya deltagande medlemsstaterna.

För att möjliggöra en meningsfull aggregering av uppgifter om portföljinvesteringar på månadsbasis för euroområdet måste man skilja mellan transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande i euroområdet och transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktionerna i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmavarande i euroområdet.

Motsvarande rapporteringskrav och sammanställningsmetod för aggregerade uppgifter tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar.

För att en monetär presentation av betalningsbalansen skall kunna sammanställas skall de nationella centralbankerna lämna in uppgifter uppdelade efter institutionell sektor. Den månadsvisa betalningsbalansen skall följa nedanstående uppdelning på sektorer:

— direkta investeringar: i) MFI (exklusive centralbanker) och ii) övriga sektorer.

— tillgångar i portföljinvesteringar: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker) och iii) icke-MFI.

— övrigt direktinvesteringskapital: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker), iii) den offentliga sektorn och iv) övriga sektorer.

För att en sektorsuppdelning av betalningsbalansen skall kunna göras och på så sätt möjliggöra en sammanställning av en monetär redovisning skall de nationella centralbankerna, från och med det datum som framgår av tabell 13 i bilaga II till den här riktlinjen, lämna uppgifter om nettotransaktioner avseende portföljinvesteringar i värdepapper emitterade av hemmahörande i euroområdet uppdelade på den institutionella sektor som emittenten tillhör. Därutöver skall skulder i portföljinvesteringar innefatta en uppdelning efter den institutionella sektor som den inhemska emittenten tillhör.

Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar som delats upp efter sektor sammanställs sedan genom konsolidering av respektive sektors totala nationella nettoskulder och motsvarande nettotransaktioner i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmahörande i euroområdet.

Från och med mars 2008 skall de nationella centralbankerna (och i tillämpliga fall andra behöriga myndigheter), vad avser transaktioner som hänför sig till januari 2008, samla in uppgifter om portföljinvesteringar i enlighet med en av modellerna i tabellen i bilaga VI.

1.2 Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

Syfte

Målet för den kvartalsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att tillhandahålla mer detaljerade uppgifter för vidare analys av externa transaktioner. Denna statistik bidrar i synnerhet till sammanställningen av sektorsvisa räkenskaper och finansräkenskaper för euroområdet och till den gemensamma redovisningen av Europeiska unionens och euroområdets betalningsbalans i samarbete med Europeiska gemenskapernas kommission (Eurostat).

Krav

Den kvartalsvisa betalningsbalansstatistiken överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.3 i den här riktlinjen). Den begärda uppdelningen av kvartalsstatistiken avseende betalningsstatistiken framställs i tabell 2 i bilaga II. Harmoniserade begrepp och definitioner beträffande kapitaltransfereringar och finansräkenskaper återfinns i bilaga III.

Uppdelningen av den kvartalsvisa bytesbalansen liknar den som gäller för månadsstatistiken. För inkomster krävs dock en mer detaljerad kvartalsvis uppdelning.

För posten ”övriga investeringar” i den finansiella balansen tillämpar ECB en annan version av kraven i Internationella valutafondens (IMF) femte utgåva av betalningsmanualen (nedan kallad ”BPM5”). Det finns en ändring i presentationen av uppdelningen (dvs. uppdelningen sker i första hand efter sektorer). Denna sektorsuppdelning är dock förenlig med BPM5, där uppdelningen sker i huvudsak efter instrument. Liksom i BPM5 skiljer man sedlar, mynt och inlåning från utlåning och andra investeringar.

De nationella centralbankerna förväntas i sin kvartals- och årsstatistik över betalningsbalansen skilja mellan transaktioner med deltagande medlemsstater samt alla övriga externa transaktioner. På samma sätt som för månadsstatistiken krävs för kvartalsstatistiken som avser portföljinvesteringar en uppdelning mellan transaktioner i värdepapper som emitterats av personer med hemvist i euroområdet och värdepapper som emitterats av personer med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktioner i värdepapper som emitterats och förvärvats av dem med hemvist i euroområdet.

Ett motsvarande rapporteringskrav och en motsvarande sammanställningsmetod för de aggregerade uppgifterna tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar.

För direkta investeringar skall de nationella centralbankerna varje kvartal lämna en uppdelning efter sektor för ”MFI (exklusive centralbanker)/icke-MFI”. För ”portföljinvesteringar” och ”övriga investeringar” skall uppdelningen av rapporter enligt institutionella sektorer följa IMF:s standardkomponenter som består av i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker), iii) den offentliga sektorn och iv) övriga sektorer.

Vid sammanställningen av statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar efter den sektor som emittenten med hemvist i euroområdet är verksam inom, gäller liknande krav för de kvartalsvisa uppgifterna som för den månatliga betalningsbalansen.

För euroområdets betalningsbalans behövs uppgifter om upplupen avkastning på investeringar på kvartalsbasis. I överensstämmelse med nationalräkenskapssystemet rekommenderar BPM5 att räntor redovisas på upplupen basis. Detta krav påverkar såväl bytesbalansen (avkastning på kapital) som den finansiella balansen.

2. Likviditet i utländsk valuta

Syfte

Likviditeten i utländsk valuta är en månatlig redogörelse för de deltagande nationella centralbankernas och ECB:s valutareserver, övriga tillgångar i utländsk valuta och valutareservsrelaterade skulder i enlighet med IMF:s och BIS (Banken för internationell betalningsutjämning) gemensamma mall för likviditet i utländsk valuta (”International Reserves and Foreign Currency Liquidity”). Denna information kompletterar de uppgifter om valutareserven som ingår i betalningsbalansstatistiken och statistiken över utlandsställningen för euroområdet.

Krav

Euroområdets valutareserv består av i hög grad likvida, omsättbara och kreditvärdiga fordringar i utländsk valuta (dvs. andra valutor än euro) på personer med hemvist utanför euroområdet som innehas av ECB (”poolning av valutareserver”) och de nationella centralbankerna (”valutareserver som inte poolas”), guld, reservpositioner i IMF och särskilda dragningsrätter (SDR). Här kan även positioner i finansiella derivat ingå. Valutareserven sammanställs brutto utan avdrag för skulder relaterade till valutareserven. Uppdelningen av de uppgifter som begärs in från de nationella centralbankerna presenteras i bilaga II, tabell 3, avsnitt I.A.

Sådana Eurosystemstillgångar i utländsk valuta som inte motsvarar denna definition, dvs. i) fordringar på den med hemvist i euroområdet samt ii) fordringar på den med hemvist utanför euroområdet som inte uppfyller kriterierna för likviditet, omsättbarhet och kreditvärdighet, ingår i posten ”övriga tillgångar i utländsk valuta” i redovisningen av likviditet i utländsk valuta (i bilaga II, tabell 3, avsnitt I.B).

Fordringar i euro på den med hemvist utanför euroområdet och balanser i utländsk valuta som innehas av staten i deltagande medlemsstater betraktas inte som valutareserv; sådana belopp bokförs som ”övriga investeringar”, om de utgör fordringar på personer med hemvist utanför euroområdet.

Dessutom skall information om sådana förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoutflöden i Eurosystemet som är knutna till Eurosystemets valutareserv och övriga tillgångar i utländsk valuta, de s.k. valutareservsrelaterade skulderna, rapporteras enligt bilaga II, tabell 3, avsnitten II-IV.

3. Statistik över utlandsställningen

Syfte

Utlandsställningen är en redogörelse för euroområdets sammanlagda externa tillgångar och skulder och ligger till grund för penningpolitiken och analysen av valutamarknaderna. Den är särskilt betydelsefull för att bedöma medlemsstaternas externa sårbarhet och för att bevaka hur innehavarsektorns innehav av likvida tillgångar utomlands utvecklas. Detta statistiska underlag är nyckeln till sammanställningen av räkenskaperna för övriga världen i euroområdets kvartalsvisa finansräkenskaper och kan också bidra till att sammanställa balansräkningsflöden.

Krav

ECB behöver kvartalsvis och årlig statistik över utlandsställningen avseende stockarna vid periodens utgång.

Uppgifterna om utlandsställningen överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.3 i den här riktlinjen). ECB sammanställer statistik över utlandsställningen för euroområdet som helhet. Uppdelningen av utlandsställningen för euroområdet presenteras i tabell 4 i bilaga II.

Utlandsställningen visar de finansiella stockarna i slutet av referensperioden, värderade till de kurser som gäller vid denna tidpunkt. Förändringar i stockarnas värde kan ha flera orsaker. En del av förändringarna under en referensperiod beror på de finansiella transaktioner som ägt rum och redovisats i betalningsbalansen. Värdeförändringar under en viss period beror också på prisförändringar på de redovisade finansiella tillgångarna och skulderna. Om stockarna är denominerade i andra valutor än den beräkningsenhet som används för utlandsställningen, kommer valutakursförändringarna också att påverka stockarnas värde. Alla andra förändringar som inte beror på ovannämnda faktorer betraktas som ”övriga korrigeringar”.

För en korrekt avstämning mellan euroområdets finansiella flöden och stockar krävs att de värdeförändringar som beror på pris- eller växelkursförändringar samt övriga korrigeringar redovisas separat.

Uppgifterna i utlandsställningen skall så långt som möjligt överensstämma med uppgifterna i kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Begrepp, definitioner och uppdelningar överensstämmer med dem som används för kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Så långt det är möjligt bör uppgifter om utlandsställningen stämma överens med annan statistik, såsom finansmarknadsstatistik, finansräkenskaper och nationalräkenskaper.

De nationella centralbankerna skall i sin månads- och kvartalsstatistik över betalningsbalansen, när det gäller utlandsställningen, skilja mellan innehav gentemot deltagande medlemsstater och alla övriga externa positioner. Vad gäller portföljinvesteringar måste man skilja mellan innehav av värdepapper som emitterats av personer med hemvist i euroområdet och värdepapper emitterade av dem med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotillgångar i värdepapper som emitterats av personer med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av de sammanlagda nationella nettoskulderna och nettotillgångarna i värdepapper som emitterats och förvärvats av personer med hemvist i euroområdet.

De nationella centralbankerna skall överlämna kvartalsvisa och årliga uppgifter om innehav enligt samma sektorsuppdelning för ”direkta investeringar”, ”portföljinvesteringar” och ”övriga investeringar” som för kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena.

För att ECB skall kunna sammanställa en sektorsvis uppdelning av euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar skall de krav som ställs på de nationella centralbankerna avseende uppgifter om utlandsställningen vara desamma som för betalningsbalansflödena, i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.6 i den här riktlinjen.

Tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom utlandsställningen sammanställs uteslutande med hjälp av stockuppgifter.

Från och med slutet av mars 2008 skall de nationella centralbankerna (och i förekommande fall andra behöriga statistikmyndigheter) åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar avseende tillgångar och skulder värdepapper för värdepapper i enlighet med en av insamlingsmetoderna i tabellen i bilaga VI.









BILAGA II

BEGÄRDA UPPDELNINGAR

TABELL 1







Nationella månatliga bidrag till betalningsbalansen för euroområdet (1) Kredit Debet Netto I Bytesbalansen Varor extra extra extra Tjänster extra extra extra Faktorinkomster Löner extra extra extra Avkastning på kapital — på direkta investeringar extra extra extra — på portföljinvesteringar extra nationellt — på övriga investeringar extra extra extra Löpande transfereringar extra extra extra II Kapitaltransfereringar m.m. extra extra extra Tillgångar netto Skulder netto Netto III Finansiell balans Direkta investeringar extra Utanför euroområdet extra — eget kapital extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra — återinvesterade vinstmedel extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra — övrigt direktinvesteringskapital extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra I det rapporterande landet extra — eget kapital extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra — återinvesterade vinstmedel extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra — övrigt direktinvesteringskapital extra i) MFI (exklusive centralbanker) extra ii) övriga sektorer extra Portföljinvesteringar (2) extra/intra nationellt Aktier extra/intra nationellt i) monetära myndigheter extra/intra — ii) MFI (exklusive centralbanker) extra/intra nationellt iii) icke-MFI extra/intra nationellt Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt i) monetära myndigheter extra/intra — ii) MFI (exklusive centralbanker) extra/intra nationellt iii) icke-MFI extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt i) monetära myndigheter extra/intra — ii) MFI (exklusive centralbanker) extra/intra nationellt iii) icke-MFI extra/intra nationellt Finansiella derivat nationellt Övriga investeringar extra extra extra Monetära myndigheter extra extra Offentlig sektor extra extra varav: sedlar, mynt och inlåning extra MFI (exklusive centralbanker) extra extra — långfristiga extra extra — kortfristiga extra extra övriga sektorer extra extra varav: sedlar, mynt och inlåning extra Valutareserv extra (1) ”extra” avser transaktioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar och avkastningen från dessa avses emittens hemvist), ”intra” avser transaktioner mellan olika medlemsstater i euroområdet, ”nationellt” avser alla gränsöverskridande transaktioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat). (2) Uppdelning efter sektorer i) baserad på innehavare med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar i portföljinvesteringar utanför euroområdet, och ii) baserad på emittenter med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom euroområdet.

▼M1

TABELL 2







Kvartalsvisa nationella bidrag till betalningsbalansen för euroområdet (1) Kredit Debet Netto I. Bytesbalansen A. Varor extra extra extra B. Tjänster extra extra extra C. Faktorinkomster 1. Löner extra extra extra 2. Avkastning på kapital 2.1 Direkta investeringar extra extra extra 2.1.1 Avkastning på eget kapital extra extra extra 2.1.1.1 Utdelningar och utdelad vinst extra extra extra 2.1.1.2 Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinst extra extra extra 2.1.2 Ränta på lån extra extra extra 2.2 Portföljinvesteringar extra nationellt 2.2.1 Avkastning på eget kapital extra nationellt 2.2.2 Ränta på lån extra nationellt 2.2.2.1 Obligationer extra nationellt 2.2.2.2 Penningmarknadsinstrument extra nationellt 2.3 Övriga investeringar extra extra extra 2.3.1 Ränta i enlighet med BPM5 (inte justerad för FISIM (2)) extra extra extra 2.3.2 Inkomst tillräknad försäkringstagarna extra extra extra 2.3.3 Övrigt extra extra extra Memorandumpost: 1. avkastning på kapital – ränta i enlighet med SNA93 (3) (justerad för FISIM) extra 2. värdet på FISIM extra extra extra 3. avkastning på kapital – ränta i enlighet med BPM5 (inte justerad för FISIM) extra 4. avkastning på kapital – annan än ränta extra D. Löpande transfereringar extra extra extra 1. Offentlig sektor extra extra extra 1.1 produktskatter extra extra extra 1.2 övriga produktionsskatter extra extra extra 1.3 produktsubventioner extra extra extra 1.4 övriga produktionssubventioner extra extra extra 1.5 inkomst- och förmögenhetsskatter, etc. extra extra extra 1.6 sociala avgifter extra extra extra 1.7 sociala förmåner andra än in natura extra extra extra 1.8 offentliga sektorns övriga löpande transfereringar extra extra extra 2. Övriga sektorer extra extra extra 2.1 överföringar från arbetstagare extra extra extra 2.2 övriga överföringar extra extra extra 2.2.1 produktskatter extra extra extra 2.2.2 övriga produktionsskatter extra extra extra 2.2.3 produktsubventioner extra extra extra 2.2.4 övriga produktionssubventioner extra extra extra 2.2.5 inkomst- och förmögenhetsskatter, etc. extra extra extra 2.2.6 sociala avgifter extra extra extra 2.2.7 sociala förmåner andra än in natura extra extra extra 2.2.8 skadeförsäkringspremier (netto) extra extra extra 2.2.9 skadeförsäkringsfordringar extra extra extra 2.2.10 övriga löpande transfereringar av andra sektorer som inte inkluderas någon annanstans extra extra extra 2.2.11 justering för värdeförändring i hushållens nettofordran på pensionsfondsreserver extra extra extra II. Kapitaltransfereringar extra extra extra A. Kapitaltransfereringar extra extra extra 1. kapitalskatter extra extra extra 2. investeringsbidrag och andra kapitaltransfereringar extra extra extra B. Förvärv/avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar extra extra extra Tillgångar netto Skulder netto Netto III. Finansiell balans 1. Direkta investeringar extra 1.1 Utanför euroområdet extra 1.1.1 Eget kapital extra 1.1.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.1.2 Övriga sektorer extra 1.1.2 Återinvesterade vinstmedel extra 1.1.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.2.2 Övriga sektorer extra 1.1.3 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.1.3.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.3.2 Övriga sektorer extra 1.2 I det rapporterande landet extra 1.2.1 Eget kapital extra 1.2.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.1.2 Övriga sektorer extra 1.2.2 Återinvesterade vinstmedel extra 1.2.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.2.2 Övriga sektorer extra 1.2.3 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.2.3.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.3.2 Övriga sektorer extra 2. Portföljinvesteringar intra/extra nationellt 2.1 Aktier intra/extra nationellt av vilka: Värdepappersfonder och andelar i penningmarknadsfonder intra/extra nationellt i) som innehas av monetära myndigheter extra ii) som innehas av offentliga sektorn extra iii) som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra iv) som innehas av övriga sektorer extra 2.1.1 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.1.2 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.1.3 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.1.4 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.1.5 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.1.6 Som innehas av övriga sektorer extra 2.2 Räntebärande värdepapper intra/extra nationellt 2.2.1 Obligationer intra/extra nationellt 2.2.1.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.1.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.1.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.1.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.1.5 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.1.6 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.1.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.1.8 Som innehas av övriga sektorer extra 2.2.2 Penningmarknadsinstrument intra/extra nationellt 2.2.2.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.2.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.2.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.2.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.2.5 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.2.6. Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.2.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.2.8 Som innehas av övriga sektorer extra 3. Finansiella derivat nationellt 3.1 Monetära myndigheter nationellt 3.2 Offentlig sektor nationellt 3.3 MFI (exklusive centralbanker) nationellt 3.4 Övriga sektorer nationellt 4. Övriga investeringar extra extra extra 4.1 Monetära myndigheter extra extra 4.1.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.1.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.2 Offentlig sektor extra extra 4.2.1 Handelskrediter extra extra 4.2.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.2.2.1 Lån extra 4.2.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.2.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.3 MFI (exklusive centralbanker) extra extra 4.3.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.3.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.4 Övriga sektorer extra extra 4.4.1 Handelskrediter extra extra 4.4.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.4.2.1 Lån extra 4.4.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.4.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra 5. Valutareserv extra 5.1 Monetärt guld extra 5.2 Särskilda dragningsrätter extra 5.3 Reservposition i IMF extra 5.4 Utländsk valuta extra 5.4.1 Sedlar, mynt och inlåning extra 5.4.1.1 hos monetära myndigheter och BIS extra 5.4.1.2 hos MFI (exklusive centralbanker) extra 5.4.2 Värdepapper extra 5.4.2.1 Aktier extra 5.4.2.2 Obligationer extra 5.4.2.3 Penningmarknadsinstrument extra 5.4.3 Finansiella derivat extra 5.5 Övriga fordringar extra (1) ”extra” avser transaktioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar och avkastningen från dessa avses emittentens hemvist). ”intra” avser transaktioner mellan olika medlemsstater i euroområdet. ”nationellt” avser alla gränsöverskridande transaktioner utförda av de med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat). (2) Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster. (3) Nationalräkenskapssystemet 1993.

▼B

TABELL 3

Månadsstatistik över Eurosystemets internationella valutareserv; euroområdets valutareservsrelaterade skulder

I Officiell valutareserv och övriga tillgångar i utländsk valuta (ungefärligt marknadsvärde)

A. Officiell valutareserv 1. Valutareserv i utländsk valuta (i konvertibla utländska valutor) a) värdepapper, varav — med utgivare som har huvudkontor i euroområdet b) sedlar, mynt och inlåning totalt hos i) övriga nationella centralbanker, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) och IMF ii) banker med huvudkontor i euroområdet och belägna utanför euroområdet iii) banker med huvudkontor utanför och belägna utanför euroområdet 2. IMF-reservposition 3. SDR 4. Guld (inklusive guldreserven och guldsvappar) 5. Övriga valutareserver a) finansiella derivat b) lån till icke-banker, ej hemmahörande i euroområdet c) övriga

B. Övriga tillgångar i utländsk valuta a) värdepapper som ej ingår i den officiella valutareserven b) inlåning som ej ingår i den officiella valutareserven c) lån som ej ingår i den officiella valutareserven d) finansiella derivat som ej ingår i den officiella valutareserven e) guld som ej ingår i den officiella valutareserven f) övriga

II Förutbestämda nettoutflöden i utländsk valuta de närmaste 12 månaderna (nominellt värde)







Fördelning på löptider (i förekommande fall, återstående löptid) Totalt Upp till en månad Över en månad och upp till tre månader Över tre månader och upp till ett år 1. Lån, värdepapper och inlåning i utländsk valuta



— utflöden (–) kapitalbelopp ränta — inflöden (+) kapitalbelopp ränta 2. Aggregerade korta och långa terminspositioner i utländsk valuta visavi inhemsk valuta (inklusive terminsledet i valutasvappar) a) korta positioner (–) b) långa positioner (+) 3. Övriga (specificera) — utflöde i samband med repor (–) — inflöden i samband med omvända repor (+) — handelskrediter (–) — handelskrediter (+) — övriga skulder (–) — övriga fordringar (+)

III Potentiella nettoutflöden i utländsk valuta de närmaste 12 månaderna (nominellt värde)







Fördelning på löptider (i förekommande fall återstående löptid) Totalt Upp till en månad Över en månad och upp till tre månader Över tre månader och upp till ett år 1. Ansvarsförbindelser i utländsk valuta a) säkerheter för skulder som förfaller inom ett år b) övriga ansvarsförbindelser 2. Utländska värdepapper emitterade med säljoptioner 3.1 Ej dragna, ovillkorade kreditutfästelser emitterade av a) övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer — övriga nationella monetära myndigheter (+) — BIS (+) — IMF (+) b) banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (+) c) banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (+) 3.2 Ej dragna, ovillkorade kreditutfästelser emitterade till a) övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer — övriga nationella monetära myndigheter (–) — BIS (–) — IMF (–) b) banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (–) c) banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (–) 4. Aggregerade korta och långa optionspositioner i utländska valutor visavi inhemsk valuta a) korta positioner i) köpta säljoptioner ii) utfärdade köpoptioner b) långa positioner i) köpta köpoptioner ii) utfärdade säljoptioner PRO MEMORIA: Optioner med realvärde (in-the-money options) 1. Till aktuella växelkurser a) kort position b) lång position 2. + 5 % (depreciering på 5 %) a) kort position b) lång position 3. – 5 % (appreciering på 5 %) a) kort position b) lång position 4. + 10 % (depreciering på 10 %) a) kort position b) lång position 5. – 10 % (appreciering på 10 %) a) kort position b) lång position 6. Övriga (specificera) a) kort position b) lång position

IV Memorandumposter

1. Följande skall rapporteras punktligt med ordinarie regelbundenhet: a) kortfristig skuld i inhemsk valuta indexerad i förhållande till växelkursen b) finansiella instrument denominerade i utländsk valuta och reglerade på andra sätt (t.ex. i inhemsk valuta): — icke leveransbara terminskontrakt — i) korta positioner ii) långa positioner — övriga instrument c) pantsatta tillgångar — ingående i valutareserven — ingående i övriga tillgångar i utländsk valuta d) lånade värdepapper och värdepapper i repoavtal — utlånade eller i repoavtal och upptagna i avsnitt I — utlånade eller i repoavtal men ej upptagna i avsnitt I — lånade eller förvärvade och upptagna i avsnitt I — lånade eller förvärvade men ej upptagna i avsnitt I e) finansiella derivattillgångar (nettomarknadsvärde) — terminer — futures — svappar — optioner — övriga f) derivat (terminer, futures eller optionsavtal) vars återstående löptid överstiger ett år och som omfattas av marginalsäkerhetskrav: — aggregerade korta och långa positioner i terminer och futures i utländsk valuta visavi inhemsk valuta (inklusive terminsledet i valutasvappar) — i) korta positioner ii) långa positioner — aggregerade korta och långa positioner av optioner i utländsk valuta visavi inhemsk valuta — i) korta positioner — köpta säljoptioner — utfärdade köpoptioner ii) långa positioner — köpta köpoptioner — utfärdade säljoptioner

2. Följande skall redovisas mindre ofta (t.ex. en gång per år): a) reservernas valutasammansättning (per valutagrupp) — valutor i SDR-korgen — valutor som ej ingår i SDR-korgen

▼M1

TABELL 4







Kvartalsstatistik över nationella bidrag till utlandsställningen för euroområdet (1) Tillgångar Skulder Netto I. Direkta investeringar extra 1.1 Utanför euroområdet extra 1.1.1 Aktier och återinvesterade vinstmedel extra 1.1.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.1.2 Övriga sektorer extra 1.1.2 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.1.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.2.2 Övriga sektorer extra 1.2 I det rapporterande landet extra 1.2.1 Aktier och återinvesterade vinstmedel extra 1.2.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.1.2 Övriga sektorer extra 1.2.2 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.2.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.2.2 Övriga sektorer extra II. Portföljinvesteringar nationellt 2.1 Aktier intra/extra nationellt av vilka: Värdepappersfonder och andelar i penningmarknadsfonder intra/extra nationellt i) som innehas av monetära myndigheter extra ii) som innehas av offentliga sektor extra iii) som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra iv) som innehas av övriga sektorer extra 2.1.1 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.1.2 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.1.3. Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.1.4 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.1.5 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.1.6 Som innehas av övriga sektorer extra 2.2 Räntebärande värdepapper intra/extra nationellt 2.2.1 Obligationer intra/extra nationellt 2.2.1.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.1.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.1.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.1.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.1.5 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.1.6 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.1.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.1.8. Som innehas av övriga sektorer extra 2.2.2 Penningmarknadsinstrument intra/extra nationellt 2.2.2.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.2.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.2.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.2.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.2.5. Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.2.6 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.2.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.2.8 Som innehas av övriga sektorer extra III. Finansiella derivat extra extra extra 3.1 Monetära myndigheter extra extra extra 3.2 Offentlig sektor extra extra extra 3.3 MFI (exklusive centralbanker) extra extra extra 3.4 Övriga sektorer extra extra extra IV. Övriga investeringar extra extra extra 4.1 Monetära myndigheter extra extra 4.1.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.1.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.2 Offentlig sektor extra extra 4.2.1 Handelskrediter extra extra 4.2.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.2.2.1 Lån extra 4.2.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.2.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.3 MFI (exklusive centralbanker) extra extra 4.3.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.3.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.4 Övriga sektorer extra extra 4.4.1 Handelskrediter extra extra 4.4.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.4.2.1 Lån extra 4.4.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.4.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra V. Valutareserv extra 5.1 Monetärt guld extra 5.2 Särskilda dragningsrätter extra 5.3 Reservposition i IMF extra 5.4 Utländsk valuta extra 5.4.1 Sedlar, mynt och inlåning extra 5.4.1.1 hos monetära myndigheter och BIS extra 5.4.1.2 hos MFI (exklusive centralbanker) extra 5.4.2 Värdepapper extra 5.4.2.1 Aktier extra 5.4.2.2 Obligationer extra 5.4.2.3 Penningmarknadsinstrument extra 5.4.3 Finansiella derivat extra 5.5 Övriga fordringar extra (1) ”extra” avser positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar avses emittentens hemvist). ”intra” avser positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet. ”nationellt” avser alla gränsöverskridande positioner utförda av de med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar).

TABELL 5







Årliga nationella bidrag till utlandsställningen för euroområdet (1) Tillgångar Skulder Netto I. Direkta investeringar extra 1.1 Utanför euroområdet extra 1.1.1 Aktier och återinvesterade vinstmedel extra 1.1.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.1.2 Övriga sektorer extra av vilka: 1.1.1.A Aktier i utländska börsnoterade företag (marknadsvärde) extra 1.1.1.B Aktier i utländska icke-börsnoterade företag (bokfört värde) extra Memorandumpost: — Aktier i utländska börsnoterade företag (bokfört värde) extra 1.1.2 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.1.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.1.2.2 Övriga sektorer extra 1.2 I det rapporterande landet extra 1.2.1 Aktier och återinvesterade vinstmedel extra 1.2.1.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.1.2 Övriga sektorer extra av vilka: 1.2.1.A Aktier i börsnoterade företag i euroområdet (marknadsvärde) extra 1.2.1.B Aktier i icke-börsnoterade företag i euroområdet (bokfört värde) extra Memorandumpost: — Aktier i börsnoterade företag i euroområdet (bokfört värde) extra 1.2.2 Övrigt direktinvesteringskapital extra 1.2.2.1 MFI (exklusive centralbanker) extra 1.2.2.2 Övriga sektorer extra II. Portföljinvesteringar national 2.1 Aktier intra/extra nationellt av vilka: Värdepappersfonder och andelar i penningmarknadsfonder intra/extra nationellt i) som innehas av monetära myndigheter extra ii) som innehas av offentliga sektorn extra iii) som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra iv) som innehas av övriga sektorer extra 2.1.1 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.1.2 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.1.3 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.1.4 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.1.5 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.1.6 Som innehas av övriga sektorer extra 2.2 Räntebärande värdepapper intra/extra nationellt 2.2.1 Obligationer intra/extra nationellt 2.2.1.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.1.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.1.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.1.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.1.5 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.1.6 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.1.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.1.8 Som innehas av övriga sektorer extra 2.2.2 Penningmarknadsinstrument intra/extra nationellt 2.2.2.1 Emitterade av monetära myndigheter intra nationellt 2.2.2.2 Som innehas av monetära myndigheter extra 2.2.2.3 Emitterade av offentliga sektorn intra nationellt 2.2.2.4 Som innehas av offentliga sektorn extra 2.2.2.5 Emitterade av MFI (exklusive centralbanker) intra nationellt 2.2.2.6 Som innehas av MFI (exklusive centralbanker) extra 2.2.2.7 Emitterade av övriga sektorer intra nationellt 2.2.2.8 Som innehas av övriga sektorer extra III. Finansiella derivat extra extra extra 3.1 Monetära myndigheter extra extra extra 3.2 Offentlig sektor extra extra extra 3.3 MFI (exklusive centralbanker) extra extra extra 3.4 Övriga sektorer extra extra extra IV. Övriga investeringar extra extra extra 4.1 Monetära myndigheter extra extra 4.1.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.1.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.2 Offentlig sektor extra extra 4.2.1 Handelskrediter extra extra 4.2.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.2.2.1 Lån extra 4.2.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.2.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.3 MFI (exklusive centralbanker) extra extra 4.3.1 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.3.2 Övriga tillgångar/skulder extra extra 4.4 Övriga sektorer extra extra 4.4.1 Handelskrediter extra extra 4.4.2 Lån/sedlar, mynt och inlåning extra extra 4.4.2.1 Lån extra 4.4.2.2 Sedlar, mynt och inlåning extra 4.4.3 Övriga tillgångar/skulder extra extra V. Valutareserv extra 5.1 Monetärt guld extra 5.2 Särskilda dragningsrätter extra 5.3 Reservposition i IMF extra 5.4 Utländsk valuta extra 5.4.1 Sedlar, mynt och inlåning extra 5.4.1.1 hos monetära myndigheter och BIS extra 5.4.1.2 hos MFI (exklusive centralbanker) extra 5.4.2 Värdepapper extra 5.4.2.1 Aktier extra 5.4.2.2 Obligationer extra 5.4.2.3 Penningmarknadsinstrument extra 5.4.3 Finansiella derivat extra 5.5 Övriga fordringar extra (1) ”extra” avser positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar avses emittentens hemvist). ”intra” avser positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet. ”nationellt” avser alla gränsöverskridande positioner utförda av de med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar).

▼B

TABELL 6

Statistik över räntebärande värdepapper för att analysera eurons internationella roll som investeringsvaluta (3)







Transaktioner under årets första/sista sex månader Tillgångar Skulder Euro Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt Positioner vid utgången av juni/utgången av december Tillgångar Skulder Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt







Transaktioner under årets första/sista sex månader Tillgångar Skulder Amerikanska dollar Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt Positioner vid utgången av juni/utgången av december Tillgångar Skulder Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt







Transaktioner under årets första/sista sex månader Tillgångar Skulder Övriga valutor Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt Positioner vid utgången av juni/utgången av december Tillgångar Skulder Räntebärande värdepapper extra/intra nationellt — obligationer extra/intra nationellt — penningmarknadsinstrument extra/intra nationellt

”extra” avser transaktioner/positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (för portföljinvesteringar och för därmed sammanhängande avkastning avses emittentens hemvist),

”intra” avser transaktioner/positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt” avser alla gränsöverskridande transaktioner/positioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

TABELL 7







Kvartalsstatistik över nationella bidrag till betalningsbalansen för euroområdet med geografisk uppdelning (1) Kredit Debet Netto I Bytesbalansen Varor Steg 3 Steg 3 Steg 3 Tjänster Steg 3 Steg 3 Steg 3 Faktorinkomster Löner Steg 3 Steg 3 Steg 3 Avkastning på kapital — på direkta investeringar Steg 3 Steg 3 Steg 3 — på portföljinvesteringar Steg 3 — på övriga investeringar Steg 3 Steg 3 Steg 3 Löpande transfereringar Steg 3 Steg 3 Steg 3 II Kapitaltransfereringar m.m. Steg 3 Steg 3 Steg 3 Tillgångar netto Skulder netto Netto III Finansiell balans Direkta investeringar Steg 3 Utanför euroområdet Steg 3 — eget kapital Steg 3 — återinvesterade vinstmedel Steg 3 — övrigt direktinvesteringskapital Steg 3 I det rapporterande landet Steg 3 — eget kapital Steg 3 — återinvesterade vinstmedel Steg 3 — övrigt direktinvesteringskapital Steg 3 Portföljinvesteringar Steg 3 Aktier Steg 3 Räntebärande värdepapper Steg 3 — obligationer Steg 3 — penningmarknadsinstrument Steg 3 Finansiella derivat Övriga investeringar Steg 3 Steg 3 Steg 3 i) monetära myndigheter Steg 3 Steg 3 ii) offentlig sektor Steg 3 Steg 3 — handelskrediter Steg 3 Steg 3 — lån/sedlar, mynt och inlåning Steg 3 Steg 3 — lån Steg 3 — sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — övriga tillgångar/skulder Steg 3 Steg 3 iii) MFI (exklusive centralbanker) Steg 3 Steg 3 iv) övriga sektorer Steg 3 Steg 3 — handelskrediter Steg 3 Steg 3 — lån/sedlar, mynt och inlåning Steg 3 Steg 3 — lån Steg 3 — sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — Övriga tillgångar/skulder Steg 3 Steg 3 Valutareserv (1) Steg 3 avser den geografiska uppdelningen såsom den anges i tabell 9.

TABELL 8







Nationella årliga bidrag till utlandsställningen för euroområdet med geografisk uppdelning (1) Tillgångar Skulder Netto I Direkta investeringar Utanför euroområdet Steg 3 — aktier och återinvesterade vinstmedel Steg 3 — övrigt direktinvesteringskapital Steg 3 I det rapporterande landet Steg 3 — aktier och återinvesterade vinstmedel Steg 3 — övrigt direktinvesteringskapital Steg 3 II Portföljinvesteringar Aktier Steg 3 Räntebärande värdepapper Steg 3 — obligationer Steg 3 — Penningmarknadsinstrument Steg 3 III Finansiella derivat IV Övriga investeringar Steg 3 Steg 3 Steg 3 i) monetära myndigheter Steg 3 Steg 3 ii) offentlig sektor Steg 3 Steg 3 — handelskrediter Steg 3 — lån/sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — lån Steg 3 — sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — övriga tillgångar/skulder Steg 3 Steg 3 iii) MFI (exklusive centralbanker) Steg 3 Steg 3 iv) övriga sektorer Steg 3 Steg 3 — handelskrediter Steg 3 — lån/sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — lån Steg 3 — sedlar, mynt och inlåning Steg 3 — övriga tillgångar/skulder Steg 3 V Valutareserv (1) Steg 3 avser den geografiska uppdelningen såsom den anges i tabell 9.

▼M1

TABELL 9

ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsstatistik över betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen

Danmark

Sverige

Förenade kungariket

EU-medlemsstater utanför euroområdet och exklusive Danmark, Sverige och Förenade kungariket ( 5

Schweiz

Kanada

Förenta staterna

Japan

Offshore-finanscentrum ( 7 av vilka: Hongkong

Internationella organisationer med undantag för EU-institutionern ( 8

Brasilien

Kina

Indien

Ryska federationen

▼B

TABELL 10

Vilka territorier som hör till, och vilka länder som är associerade med, medlemsstater inom euroområdet

Territorier som utgör en del av euroområdet: — Helgoland: Tyskland — Kanarieöarna, Ceuta och Melilla: Spanien — Monaco, franska utomeuropeiska departement (Guyana, Guadeloupe, Martinique och Réunion), Saint Pierre och Miquelon, Mayotte: Frankrike — Madeira, Azorerna: Portugal — Åland: Finland

Territorier som är associerade med medlemsstater i euroområdet och som skall inkluderas under ”övriga utlandet”: — Büsingen (ej Tyskland) — Andorra (varken Spanien eller Frankrike) — Nederländska Antillerna och Aruba (ej Nederländerna) — Franska utomeuropeiska territorier (Franska Polynesien, Nya Kaledonien samt Wallis- och Futunaöarna (ej Frankrike) — San Marino och Vatikanstaten (ej Italien).

TABELL 11







Förteckning över offshore-finanscentrum för ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsvisa betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen ISO-koder Eurostat + OECD Offshore-finanscentrum AD Andorra AG Antigua och Barbuda AI Anguilla AN Nederländska Antillerna BB Barbados BH Bahrain BM Bermuda BS Bahamas BZ Belize CK Cooköarna DM Dominica GD Grenada GG Guernsey GI Gibraltar HK Hongkong IM Isle of Man JE Jersey JM Jamaica KN Saint Christopher och Nevis KY Caymanöarna LB Libanon LC Saint Lucia LI Liechtenstein LR Liberia MH Marshallöarna MS Montserrat MV Maldiverna NR Nauru NU Niue PA Panama PH Filippinerna SG Singapore TC Turks- och Caicosöarna VC Saint Vincent och Grenadinerna VG Brittiska Jungfruöarna VI Jungfruöarna (amerikanska) VU Vanuatu WS Samoa

TABELL 12

Förteckning över internationella organisationer ( 9 ) för ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsvisa betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen

1. Europeiska unionens institutioner

1.1 Viktiga institutioner och organ inom Europeiska unionen (exklusive ECB)

EIB (Europeiska investeringsbanken)

EC (Europeiska kommissionen)

EDF (Europeiska utvecklingsfonden)

EIF (Europeiska investeringsfonden)

1.2 Andra institutioner och organ inom Europeiska unionen som omfattas av den allmänna budgeten

Europaparlamentet

Europeiska unionens råd

Europeiska gemenskapernas domstol

Revisionsrätten

Ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Andra institutioner och organ inom Europeiska unionen

2. Internationella organisationer

2.1 Internationella monetära organisationer

IMF (Internationella valutafonden)

BIS (Banken för internationell betalningsutjämning)

2.2 Internationella icke-monetära organisationer

2.2.1 Viktiga organisationer inom Förenta nationerna

WTO (Världshandelsorganisationen)

IBRD (Internationella återuppbyggnads- och utvecklingsbanken)

IDA (Internationella utvecklingsfonden)

2.2.2 Andra organisationer inom Förenta nationerna

UNESCO (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur)

FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation)

WHO (Världshälsoorganisationen)

IFAD (Internationella jordbruksutvecklingsfonden)

IFC (Internationella finansieringsbolaget)

MIGA (Multilateral Investment Guarantee Agency)

UNICEF (FN:s barnfond)

UNHCR (FN:s flyktingkommissariat)

UNRWA (FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar)

IAEA (Internationella atomenergiorganet)

ILO (Internationella arbetsorganisationen)

ITU (Internationella teleunionen)

2.2.3 Andra viktiga internationella institutioner och organ (exklusive ECB)

OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling)

IADB (Interamerikanska utvecklingsbanken)

AfDB (Afrikanska utvecklingsbanken)

AsDB (Asiatiska utvecklingsbanken)

EBRD (Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling)

IIC (Inter-American Investment Corporation)

NIB (Nordiska investeringsbanken)

IBEC (Internationella banken för ekonomiskt samarbete)

IIB (Internationella investeringsbanken)

CDB (Karibiska utvecklingsbanken)

AMF (Arabiska monetära fonden)

BADEA (Arabiska banken för den ekonomiska utvecklingen i Afrika)

CASDB (Centralafrikanska staternas utvecklingsbank)

Afrikanska utvecklingsfonden

Asiatiska utvecklingsfonden

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Central American Bank for Economic Integration)

ADC (Andean Development Corporation)

2.2.4 Andra internationella organisationer

NATO (North Atlantic Treaty Organisation)

Europarådet

ICRC (Internationella rödakorskommittén)

ESA (Europeiska rymdorganisationen)

EPO (Europeiska patentverket)

EUROCONTROL (European Organisation for the Safety of Air Navigation)

EUTELSAT (European Telecommunications Satellite Organisation)

INTELSAT (International Telecommunications Satellite Organisation)

EBU/UER (European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision)

EUMETSAT (European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites)

ESO (Europeiska sydobservatoriet)

ECMWF (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts)

EMBL (European Molecular Biology Laboratory)

CERN (European Organisation for Nuclear Research)

IOM (International Organisation for Migration)

TABELL 13







Sammanfattning av krav och tidsfrister Poster Första referensperiod Första överföring/tidsfrist Tillämpliga bestämmelser i riktlinjen Geografisk uppdelning (med undantag för andra investeringsinstrument) artikel 2.4; bilaga III, avsnitt 2 Kvartalsvis betalningsbalans Q1 2003–Q1 2004 slutet av juni 2004 tabell 7 i bilaga II Årlig utlandsställning 2002 och 2003 slutet av september 2004 tabell 8 i bilaga II Geografisk uppdelning efter andra investeringsinstrument artikel 2.4; bilaga III, avsnitt 2 Kvartalsvis betalningsbalans Q1 2004–Q2 2005 slutet av september 2005 tabell 7 i bilaga II Årlig utlandsställning 2003 och 2004 slutet av september 2005 tabell 8 i bilaga II Kvartalsvis utlandsställning Q4 2003–Q3 2004 slutet av december 2004 artikel 3.4 Portföljinvesteringar enligt principen ”värdepapper för värdepapper” Kvartalsvis utlandsställning ställningen för Q4 2007 slutet av mars 2008 artikel 2.6 Årlig utlandsställning 2007 slutet av september 2008 artikel 2.6 Portföljinvesteringstillgångar (intra) uppdelade efter emittentsektor artikel 2.3 Månadsvis betalningsbalans januari–april 2006 juni 2006 tabell 1 i bilaga II Kvartalsvis betalningsbalans Q1 2006 slutet av juni 2006 tabell 2 i bilaga II Kvartalsvis utlandsställning Q4 2005 och Q1 2006 slutet av juni 2006 tabellerna 4–5 i bilaga II Årlig utlandsställning 2005 slutet av september 2006 tabellerna 4–5 i bilaga II Ytterligare uppdelning av utländska direkta investeringar efter värdet på aktiestockar avsnitt 1.3 i bilaga III Årlig utlandsställning 2004 och 2005 slutet av september 2006 tabell 5 i bilaga II och tabell 1 i bilaga III Uppdelning på in- och utlåning Månadsvis betalningsbalans januari och februari 2004 april 2004 tabell 1 i bilaga II Kvartalsvis betalningsbalans Q1 2004 slutet av juni 2004 tabell 2 i bilaga II Kvartalsvis utlandsställning Q4 2003–Q3 2004 slutet av december 2004 tabell 4 i bilaga II Årlig utlandsställning 2003 slutet av september 2004 tabell 5 i bilaga II Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/icke-euro) artikel 3.6 Transaktioner över sex månader juli–december 2004 slutet av juni 2005 tabell 6 i bilaga II Positioner i slutet av juni/slutet av december 2004 slutet av juni 2005 tabell 6 i bilaga II Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/USD/andra valutor) artikel 3.6 Transaktioner över sex månader juli–december 2007 slutet av juni 2008 tabell 6 i bilaga II Positioner i slutet av juni/slutet av december 2007 slutet av juni 2008 tabell 6 i bilaga II ▼M1 Uppdelning avkastning på eget kapital Kvartalsvis betalningsbalans Posterna C.2.1.1.1 och C.2.1.1.2 (1) Q4 2007 Mars 2008 Tabell 2 i bilaga II Uppdelning avkastning på övriga investeringar Kvartalsvis betalningsbalans Posterna C.2.3.1 till C.2.3.3 (1) Q4 2008 Mars 2009 Tabell 2 i bilaga II Memorandumposter 1 till 4 (1) Q4 2008 Mars 2009 Tabell 2 i bilaga II Uppdelning löpande transfereringar Kvartalsvis betalningsbalans Posterna D.1, D.2, D.2.1 och D.2.2 (1) Q4 2007 Mars 2008 Tabell 2 i bilaga II Posterna D.1.1 till D.1.8 och D.2.2.1 till D.2.2.11 (1) Q4 2008 Mars 2009 Tabell 2 i bilaga II Uppdelning kapitaltransfereringar Kvartalsvis betalningsbalans Posterna II.A och II.B (1) Q4 2007 Mars 2008 Tabell 2 i bilaga II Posterna II.A.1 och II.A.2 (1) Q4 2008 Mars 2009 Tabell 2 i bilaga II Portföljinvesteringar – aktier-värdepappersfonder och andelar i penningmarknadsfonder Kvartalsvis betalningsbalans Q1 2010 Juni 2010 Tabell 2 i bilaga II Kvartalsvis utlandsställning Q1 2010 Juni 2010 Tabell 4 i bilaga II Årlig utlandsställning Slutet av december 2009 Juni 2010 Tabell 5 i bilaga II ▼B (1) Se tabell 2 i bilaga II. ▼B









BILAGA III

Begrepp och definitioner som skall användas i statistiken över betalningsbalansen och utlandsställningen samt i likviditeten i utländsk valuta

För att kunna sammanställa användbar aggregerad extern statistik för euroområdet har begrepp och definitioner utarbetats för statistik över betalningsbalansen (faktorinkomster, kapitaltransfereringar och finansiell balans), utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta. Dessa begrepp och definitioner är baserade på det så kallade genomförandepaketet (Implementation Package, juli 1996) och andra dokument som godkänts av ECB-rådet. Gängse internationella standarder, t.ex. Internationella valutafondens (IMF) femte utgåva av betalningsmanualen (BPM5) samt IMF:s/BIS (Banken för internationell betalningsutjämning) modell för International Reserves and Foreign Currency Liquidity, har använts som referenser vid formuleringen av dessa begrepp och definitioner. De viktigaste harmoniseringsförslagen anges nedan i överensstämmelse med ECB:s metodkommentarer till ”Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)” som publicerats på bankens webbplats (http://www.ecb.int). Ytterligare anvisningar finns i kapitel 2 och 3 i ECB:s publikation European Union balance of payments/international investment position statistical methods (nedan kallad ”betalningsbalansboken”) som revideras årligen och finns tillgänglig elektroniskt på bankens webbplats samt även i bokform.

▼M1

Termen ”med hemvist” omfattas av definitionen i artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98. Vad gäller euroområdet omfattar det ekonomiska territoriet: i) det ekonomiska territoriet i de deltagande medlemsstaterna, och ii) ECB, som betraktas som en inhemsk enhet i euroområdet.

Övriga världen (RoW) omfattar de ekonomiska territorierna utanför euroområdet, dvs. medlemsstater som inte har infört euron, alla tredjeländer och internationella organisationer, inklusive de som fysiskt ligger inom euroområdet. Alla EU-institutioner ( 10 ) anses ha sin hemvist utanför euroområdet. Följaktligen registreras och klassificeras alla de deltagande medlemsstaternas transaktioner gentemot EU-institutioner som transaktioner utanför euroområdet i statistiken över betalningsbalansen och utlandsställningen för euroområdet.

I de fall som anges nedan avgörs hemvisten på följande sätt:

a) Ambassadpersonal och personal på militärbaser skall klassificeras som om de har hemvist i det land vars regering anställt dem, såvida de inte har rekryterats lokalt i det värdland där ambassaden eller militärbasen befinner sig.

b) När fastighetsägare vidtar gränsöverskridande transaktioner i land och/eller byggnader (t.ex. semesterhus), skall de behandlas som om de hade överfört sin äganderätt till en konstruerad institutionell enhet med faktisk hemvist i det land där egendom är belägen. Den konstruerade enheten behandlas som om den ägs och kontrolleras av den utländske ägaren.

c) Om det inte finns en betydande fysisk dimension av den juridiska personen, t.ex. värdepappersfonder (till skillnad från deras förvaltare), värdepapperiseringsinstrument och vissa enheter för särskilda ändamål, avgörs hemvisten av det ekonomiska territorium enligt vars lagstiftning enheten är registrerad. Om enheten inte är registrerad, används den juridiska hemvisten som kriterium, dvs. det land vars rättssystem styr upprättandet av enheten och dess fortsatta existens.

▼B

1. Begrepp och definitioner

1.1 Avkastning på kapital (se även betalningsbalansboken avdelning 3.4)

Avkastning på kapital omfattar avkastning som en person med hemvist i euroområdet haft från en finansiell tillgång utanför euroområdet (inflöde) och, på motsvarande sätt, den avkastning som en person med hemvist utanför euroområdet haft från en finansiell tillgång i euroområdet (utflöde). Om det är möjligt att särskilja värdestegringar och värdeförluster på (finansiella) tillgångar skall dessa inte klassas som avkastning på kapital utan som förändringar i investeringens värde på grund av marknadsprisförändringar.

Avkastning på kapital omfattar inkomster från direkta investeringar, portföljinvesteringar och övriga investeringar samt Eurosystemets valutareserver. Nettoflöden relaterade till räntederivat skall dock redovisas under rubriken ”finansiella derivat” i den finansiella balansen. Återinvesterade vinstmedel skall redovisas under rubriken ”avkastning på direkta investeringar”. Dessa definieras som direktinvesterarens andel av direktinvesteringsföretagets totala konsoliderade vinst under referensperioden (efter skatt, finansiella kostnader och avskrivningar) minus aktieutdelningar som utbetalas under referensperioden, även om dessa aktieutdelningar härrör från vinst som intjänats under tidigare perioder.

Kraven på månads- och kvartalsstatistiken över betalningsbalansen är nästan identiska med IMF:s standardkomponenter enligt BPM5. ►M1 ————— ◄

Ränteintäkter bokförs på upplupen basis (inte nödvändigt för månadsstatistiken). Utdelningar registreras den dag de förfaller till betalning. Återinvesterade vinstmedel skall registreras under den period då de intjänas.

1.2 Kapitaltransfereringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.6)

Posten kapitaltransfereringar omfattar kapitaltransfereringar och förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar. Löpande transfereringar skall redovisas i bytesbalansen. Kapitaltransfereringar består av i) överföring av äganderätten till anläggningstillgångar, ii) överföring av tillgångar som är beroende av, eller villkorade till, förvärv eller avyttring av anläggningstillgångar och iii) fordringar som efterskänks av borgenär utan motprestation. Kapitaltransfereringar omfattar både transaktioner med och utan kontanter (t.ex. skulder som efterskänks). Man skiljer mellan löpande transfereringar och kapitaltransfereringar beroende på mottagarlandets användning av transfereringen. Förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar utgörs huvudsakligen av immateriella tillgångar som patent, hyreskontrakt eller andra överlåtbara kontrakt. Endast köp/försäljning av en sådan tillgång, dock inte användandet av den, skall redovisas i denna post under kapitaltransfereringarna.

▼M1 —————

▼B

1.3 Direkta investeringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.7)

Direkta investeringar är en kategori internationella investeringar där en enhet med hemvist i en ekonomi har för avsikt att göra en långsiktig investering i ett företag med hemvist i en annan ekonomi. Inom ramen för betalningsbalansen respektive utlandsställningen för euroområdet tillämpas, i enlighet med internationella standarder (IMF), kravet på ett ”tioprocentigt ägande” för att konstatera att ett direktinvesteringsförhållande, dvs. ett långsiktigt engagemang, föreligger. Följaktligen kan det finnas ett direktinvesteringsförhållande mellan flera närstående företag, oavsett om kopplingarna omfattar en enda kedja eller flera kedjor. Det kan utvidgas till direktinvesteringsföretags dotterbolag, dotterdotterbolag och intressebolag. När ett direktinvesteringsförhållande väl etablerats kommer alla framtida finansiella flöden/innehav mellan/gentemot närstående enheter att redovisas som direktinvesteringstransaktioner/positioner ( 11 ).

I enlighet med IMF:s standarder och Eurostats/OECD:s riktlinjer redovisas direktinvesteringsförhållanden i euroområdet enligt ”riktningsprincipen”, vilket innebär att de finansiella transaktionerna mellan direktinvesteraren med hemvist i euroområdet och direktinvesteringsföretaget med hemvist utanför euroområdet klassas som ”direkta investeringar i utlandet”. Enligt samma princip skall finansiella transaktioner mellan direktinvesteringsföretag med hemvist i euroområdet och direktinvesterare med hemvist utanför euroområdet rapporteras under euroområdets betalningsbalanspost ”direkta investeringar i den rapporterande ekonomin”.

Direkta investeringar består av eget kapital, återinvesterade vinstmedel och ”övrigt direktinvesteringskapital” som omfattar diverse företagsinterna låneoperationer. Eget kapital omfattar såväl filialers aktiekapital som alla aktier i dotterbolag och intressebolag. Återinvesterade vinstmedel rapporteras under rubriken ”avkastning på kapital” och består av motposten till direktinvesterarens andel i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Övrigt direktinvesteringskapital omfattar alla finansiella transaktioner mellan närstående företag (in- och utlåning av kapital) – inklusive skuldförbindelser och leverantörskrediter (t.ex. handelskrediter) – mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag.

Det tillvägagångssätt som normalt internationellt rekommenderas när det gäller att värdera direkta investeringar är att använda marknadspriser. Detta tillämpas på värderingen av aktiestockar när det gäller börsnoterade direktinvesteringsföretag. Vad det gäller icke-börsnoterade direktinvesteringsföretag värderas aktierna däremot med utgångspunkt i det bokförda värdet med hjälp av en gemensam definition som består av följande bokföringsposter:

i) inbetalt kapital (exklusive egna aktier och inklusive överkursfonder),

ii) alla typer av reserver (inklusive investeringsbidrag om dessa enligt bokföringsreglerna betraktas som en del av ett företags reserver), samt

iii) ej utdelad vinst efter avdrag för förluster (inklusive årets resultat).

Som memorandumpost behövs även det bokförda värdet av aktiestockar i börsnoterade direktinvesteringsföretag, och detta skall tas fram med hjälp av samma gemensamma definition.

Arbetet i den för ECB och Europeiska kommissionen (Eurostat) gemensamma arbetsgruppen för utländska direkta investeringar (Task Force on Foreign Direct Investment) ledde till vissa rekommendationer i syfte att harmonisera metoder och praxis i medlemsstaterna. I tabell 1 sammanfattas de viktigaste rekommendationerna.

1.4 Portföljinvesteringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.8)

Posten portföljinvesteringar i euroområdet innefattar i) aktier och ii) räntebärande värdepapper i form av obligationer och penningmarknadsinstrument, såvida de inte kategoriseras antingen som direkta investeringar eller som valutareserv. Finansiella derivat samt repoavtal och värdepapperslån ingår inte i portföljinvesteringarna.

Posten ”aktier” omfattar alla instrument som utgör fordringar på restvärdet i registrerade aktiebolag sedan alla fordringsägare har betalats. Aktier, andelar, preferensaktier eller -andelar, andelsbevis eller liknande handlingar medför äganderätt i eget kapital. Även transaktioner och innehav av andelar i värdepappersfonder, t.ex. aktie- eller räntefonder, ingår.

Obligationer är värdepapper som ställs ut med en initial löptid på mer än ett år och som vanligtvis ger innehavaren i) en ovillkorlig rätt till en fast monetär avkastning eller en i kontrakt fastställd variabel monetär avkastning (utbetalningen av ränta är oberoende av gäldenärens ekonomiska resultat) och ii) en ovillkorlig rätt till en fast summa som återbetalning av skuldbeloppet vid ett eller flera bestämda datum.

Till skillnad från obligationer är penningmarknadsinstrument värdepapper som ställs ut med en initial löptid på högst ett år. De ger i allmänhet innehavaren en ovillkorlig rätt till ett visst angivet belopp på ett bestämt datum. Dessa instrument handlas vanligtvis, till underkurs, på organiserade marknader. Kursen beror på räntesatsen och den tid som återstår till förfallodagen.

Rapporten från ”Task Force on Portfolio Investment Collection Systems” följdes av nationella studier angående möjligheten att inom hela euroområdet samla in uppgifter värdepapper för värdepapper. Dessa studier genomfördes av de femton medlemsstaterna i Europeiska unionen och ledde till en överenskommelse om att åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar enligt principen värdepapper för värdepapper. I denna överenskommelse fastställdes fyra godkända modeller för att sammanställa statistik över portföljinvesteringar, och dessa framgår av tabellen i bilaga VI.

För den sektorsvisa uppdelningen av euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar skall kraven avseende uppgifter om utlandsställningen vara desamma som för betalningsbalansflödena.

Registrering av portföljinvesteringstransaktioner i euroområdets betalningsbalans sker när en borgenär eller gäldenär med hemvist i euroområdet bokför en fordran eller en skuld. Transaktioner registreras till det nettopris som erhålls eller erläggs, efter avdrag för provisioner och kostnader. För värdepapper med kupong innebär detta att upplupen ränta sedan den senaste räntebetalningen inkluderas, och för värdepapper som emitterats under pari innebär det att upplupen ränta sedan emissionen inkluderas. Upplupen ränta skall redovisas i den kvartalsvisa finansiella balansen i betalningsbalansen och utlandsställningen. I den månadsvisa betalningsbalansen uppmuntras samma tillvägagångssätt. Dessa poster i den kvartalsvisa (och månadsvisa) finansiella balansen skall redovisas på respektive avkastningspost.

1.5 Finansiella derivat (se även betalningsbalansboken avdelning 3.9)

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett visst finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker på finansiella marknader. Transaktioner i finansiella derivat behandlas som separata transaktioner och inte som integrerade delar av det värde på de underliggande transaktioner som de kan vara knutna till.

Transaktioner och positioner i optioner, terminer, svappar, valutaterminskontrakt, kreditderivat och underliggande derivat redovisas i betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta. Av praktiska skäl särredovisas underliggande derivat inte från de underliggande instrument som de kan vara knutna till.

Nettoflöden relaterade till räntederivat skall, i enlighet med nyligen ingångna internationella överenskommelser, redovisas som ”finansiella derivat”, inte som ”avkastning på kapital”. Klassificeringen av specifika kreditderivatinstrument bör bestämmas för sig i varje enskilt fall.

Initiala säkerheter (Initial margin payments) betraktas som förändringar i inlåning och bör, om de kan identifieras, redovisas under ”övriga investeringar”. Behandlingen av marginalsäkerheter (variation margin payments) beror på deras karaktär: optionsliknande marginalsäkerheter betraktas i princip som förändringar i inlåning och bör, om de kan identifieras, redovisas under ”övriga investeringar”. Terminsliknande marginalsäkerheter betraktas i princip som derivattransaktioner och bör redovisas under ”finansiella derivat”.

När det gäller optioner skall premierna (dvs. optionernas köp-/säljkurs och tillhörande courtage) i sin helhet redovisas.

Värderingen av finansiella derivat bör göras enligt marknadsvärdesprincipen (marked-to-market).

Registrering av transaktioner i finansiella derivat sker när en borgenär eller gäldenär med hemvist i euroområdet bokför en fordran eller en skuld. Till följd av de praktiska problem som är förknippade med att hålla isär tillgångs- och skuldflödena när det gäller vissa derivat, redovisas samtliga transaktioner i finansiella derivat i betalningsbalansen för euroområdet på nettobasis. Tillgångs- och skuldpositioner i finansiella derivat i statistiken över utlandsställningen redovisas på bruttobasis, med undantag för de finansiella derivat som hör till valutareserven, vilka redovisas netto.

1.6 Övriga investeringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.10)

Med övriga investeringar avses en restkategori som inkluderar alla finansiella transaktioner som inte omfattas av kategorierna för direkta investeringar, portföljinvesteringar, finansiella derivat eller valutareserven.

Övriga investeringar omfattar handelskrediter, lån, sedlar, mynt och inlåning samt övriga tillgångar/skulder. Här ingår även motposter till upplupna inkomster från instrument som klassats som övriga investeringar.

Handelskrediter består av fordringar eller skulder som härrör från direkt kreditgivning av leverantörer respektive köpare med hemvist i euroområdet för transaktioner i varor och tjänster samt förskottsbetalningar för sådana transaktioner.

Lån/sedlar, mynt och inlåning omfattar transaktioner/innehav i följande finansiella instrument: lån – d.v.s. finansiella tillgångar som skapas genom direkt kreditgivning av en borgenär (långivare) till en gäldenär (låntagare) genom en överenskommelse där långivaren inte erhåller någon säkerhet alls eller erhåller ett icke överlåtbart dokument eller instrument –, repoliknande transaktioner, sedlar, mynt och inlåning. Detta omfattar bl.a. lån för att finansiera handel, andra lån och förskott (inklusive inteckningslån) och finansiell leasing. Skillnaden mellan ”lån” och ”sedlar, mynt och inlåning” bygger på karaktären av låntagare. Detta innebär att (på tillgångssidan) de pengar som beviljas av innehavarsektorn inom euroområdet till banker utanför euroområdet skall klassificeras som ”inlåning”, och de pengar som beviljas av innehavarsektorn inom euroområdet till icke-banker utanför euroområdet (dvs. andra institutionella enheter än banker) skall klassificeras som ”lån”. På skuldsidan skall monetära tillgångar som lånas av icke-banker i euroområdet (dvs. icke monetära finansinstitut) alltid klassificeras som ”lån”. Detta kriterium innebär slutligen att alla transaktioner där monetära finansinstitut i euroomårdet och utländska banker är inblandade skall klassificeras som ”inlåning”.

Alla repoliknande transaktioner, dvs. återköpsavtal, sälj- och återköpsavtal och värdepapperslån (där kontanta medel överförs som säkerhet) skall i euroområdets betalningsbalans/utlandsställning behandlas som lån mot säkerhet, inte som vanliga köp/försäljningar av värdepapper, och skall redovisas under rubriken ”övriga investeringar” i den sektor i euroområdet där transaktionen skett. Denna behandling, som står i överensstämmelse med den redovisningspraxis som tillämpas av banker och andra finansinstitut, skall på ett bättre sätt spegla den ekonomiska verkligheten bakom dessa finansiella instrument.

Övriga tillgångar/skulder omfattar alla andra poster än handelskrediter, lån/sedlar, mynt och inlåning.

Euroområdets sektor ”Eurosystemet” under ”övriga investeringar” inkluderar Eurosystemets nettopositioner i förhållande till de nationella centralbankerna i ej deltagande medlemsstater inom ramen för transaktioner i TARGET-systemet. Dessa eurodenominerade saldon/konton inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) påminner om flödena på de monetära finansinstitutens nostro-/lorokonton och skall därför rapporteras netto till ECB under skulder.

Principerna om övergång av äganderätten, likviddag och betalningstillfälle är alla i överensstämmelse med IMF:s standarder.

Jämfört med standardkomponenterna i BPM5 skiljer sig presentationen av uppdelningen (uppdelningen sker nämligen i första hand efter sektorer). Denna sektorsfördelning är emellertid förenlig med uppdelningen av BPM5, som i första hand sker efter instrument. För uppgifterna i den månatliga betalningsbalansstatistiken krävs det att skillnad görs mellan kortfristiga och långfristiga flöden för sektorn monetära finansinstitut. På samma sätt som i presentationen av BPM5 görs det skillnad mellan sedlar, mynt och inlåning samt lån och andra investeringar.

1.7 Valutareserver (se även betalningsbalansboken avdelning 3.11)

Euroområdets valutareserver består av Eurosystemets valutareserver, dvs. ECB:s och de nationella centralbankernas valutareserver.

Valutareserver skall i) kontrolleras av den behöriga monetära myndigheten inom Eurosystemet eller en nationell centralbank och ii) bestå av i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar som Eurosystemet har på personer med hemvist utanför euroområdet och som inte är denominerade i euro, guld, reservpositioner i IMF eller särskilda dragningsrätter (SDR).

Denna definition undantar uttryckligen fordringar i utländsk valuta på personer med hemvist i euroområdet och fordringar i euro på personer med hemvist utanför euroområdet från att betraktas som valutareserver, såväl nationellt som på euroområdesnivå. På samma sätt skall statens och/eller statskassans positioner i utländsk valuta, i enlighet med institutionella överenskommelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, inte inkluderas i definitionen av euroområdets valutareserv.

ECB:s valutareserver är sådana tillgångar som ECB innehar (poolade reserver) i enlighet med stadgans artikel 30 och skall därför anses stå under ECB:s direkta kontroll. Så länge inga ytterligare överföringar sker, står de valutareserver som innehas av de nationella centralbankerna under deras direkta kontroll och skall därför betraktas som respektive nationella centralbanks valutareserv.

Översikten över Eurosystemets internationella valutatransaktioner visar en sammanlagd siffra över de månadsvisa transaktionerna. Ytterligare information om Eurosystemets transaktioner i guld, valutor, innehav av SDR och reservpositioner i IMF finns tillgängliga kvartalsvis i enlighet med standardkomponenterna i BPM5. I enlighet med IMF:s nyligen uttalade rekommendation presenteras en sepa