1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV
av den 26 juli 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gasvolymmätare
(71/318/EEG)
(EGT L 202, 6.9.1971, s. 21)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 74/331/EEG av den 12 juni 1974 L 189 9 12.7.1974
►M2Kommissionens direktiv 78/365/EEG av den 31 mars 1978 L 104 26 18.4.1978
►M3Kommissionens direktiv 82/623/EEG av den 1 juli 1982 L 252 5 27.8.1982
▼B
RÅDETS DIREKTIV
av den 26 juli 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gasvolymmä-
tare
(71/318/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekono-
miska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,medbeaktandeavEuropaparlamentetsyttrande(
1),
medbeaktandeavEkonomiskaochsocialakommitténsyttrande(2),och
med beaktande av följande:
Konstruktion och kontroll av gasvolymmätare är i medlemsstaterna
underkastade tvingande bestämmelser som inte är lika mellanmedlemsstaterna och därmed utgör handelshinder för sådana mätare.Dessa bestämmelser måste därför närmas till varandra.
Irådetsdirektivavden26juli1971(
3)omtillnärmningavmedlemssta-
ternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och
metrologiska kontrollmetoder fastställdes förfarandena för EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation. Enligt det direktivet börde tekniska kraven på konstruktion och funktion för gasvolymmätarefastställas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Detta direktiv omfattar följande gasvolymmätare:
1. Volymetriska mätare:
— mätare med deformerbara väggar,
— mätare med roterande kolvar.
2. Icke volymetriska mätare:
— turbinmätare.
Artikel 2
I bilagan till detta direktiv anges vilka mätare som får förses med EEG-
märkning. De skall vara föremål för EEG-typgodkännande och under-kastas första EEG-verifikation.
Artikel 3
Ingen medlemsstat får begränsa, vägra eller förbjuda att en gasvo-lymmätare som försetts med märket för EEG-typgodkännande eller
märkningen för första EEG-verifikation släpps ut på marknaden eller
tas i drift.
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författ-ningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv inom 18 månaderefter dagen för anmälan och skall genast underrätta kommissionen omdetta.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 2
(1) EGT nr C 65, 5.6.1970, s. 30.
(2) EGT nr C 131, 29.10.1970, s. 7.
(3) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1.
▼B
2. Medlemsstaterna skall se till att till kommissionen överlämna
texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antarinom det område som omfattas av detta direktiv.
Artikel 5
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 3
▼B
BILAGA
KAPITEL I
A. DEFINITIONAVVISSAUTTRYCKIBILAGAN
1.Flödesområdet
En gasmätares flödesområde begränsas av dess största tillåtna flöde Qmaxoch
dess minsta tillåtna flöde Qmin.
2.En volymetrisk mätares cykliska volymMed uttrycket den cykliska volymen V för en volymmätare avses den
gasvolym som motsvarar en arbetscykel för mätaren. En arbetscykel är det
samlade rörelseförlopp som leder fram till att mätarens rörliga delar för första
gången återtar sina startlägen, räkneverket och kraftöverföringen undantagna.
Den cykliska volymen beräknas genom att värdet på den volym som
motsvarar ett helt varv på kontrollelementet multipliceras med utväxlings-
förhållandet i kraftöverföringen till räkneverket.
3.Driftstryckoch referenstryck
3.1DriftstryckEn gasmätares driftstryck är skillnaden mellan gastrycket vid mätarens
inlopp och atmosfärstrycket.
3.2Referenstryck
En gasmätares referenstryckär det gastrycksom gäller för den mätta
gasvolymen.
I kapitel III anges hur anslutning skall ske för mätning av referen-
strycket.
4.Tryckfall
En gasmätares tryckfall är skillnaden under gasgenomströmning mellan gast-
rycken vid mätarens inlopp och utlopp.
5.Utgående axels axelkonstant
Den utgående axelns axelkonstant är den volym som motsvarar ett helt varv
hos den utgående axeln. Värdet på denna volym beräknas genom att den
volym som motsvarar ett helt varv på kontrollelementet multipliceras med
utväxlingsförhållandet mellan räkneverket och den utgående axeln.
B.ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM GASVOLYMMÄTARE
1.Allmänt
1.1 I kapitel I i denna bilaga fastställs de allmänna bestämmelser som skall
uppfyllas av alla gasvolymmätare som berörs av detta direktivs artikel
1.
1.2 I denna bilagas kapitel II och III fastställs de särskilda bestämmelser
som gäller för de berörda mätarna.
2.Utförande
2.1MaterialEn mätare skall vara tillverkad av massiva material med små inre
spänningar. Materialen skall vara tillräckligt motståndskraftiga mot
korrosion och angrepp av de i normala fall distribuerade olika gaserna
och deras kondensat.
2.2Täthet
Mätarhöljet skall vara gastätt vid högsta driftstryck.
2.3SkyddmotåverkanEn mätare skall vara så konstruerad att ingen åverkan som kan påverka
mätarens noggrannhet är möjlig utan att verifikationsmärkningen eller
förseglingen skadas.
2.4Flödesriktning
Om en mätares visningsanordning bara ger positiva visningsresultat vid
gasflöde i en riktning skall denna riktning vara markerad med en pil.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 4
▼B
Denna pil behöver inte finnas om mätarens konstruktion bara medger
en flödesriktning för gasen.
2.5Metrologiskaegenskaper
Vid det största flödet Qmaxskall en mätare kunna arbeta kontinuerligt
under den tidrymd som anges i kapitlen II och III nedan utan att dess
metrologiska egenskaper ändras till att falla utanför de gränser som
anges där.
3.Extrautrustning
3.1 Gasvolymmätare får vara försedd med
a) anordningar för betalning i förväg,
b) inbyggda pulsgeneratorer vars utgångar skall vara märkta med
värdet per puls, uttryckt enligt följande:
”1 imp /wedgeq…m3(eller dm3)” eller
”1 m3/wedgeq… imp”.
Sådan eventuell extrautrustning skall betraktas såsom sammanhängande
med mätaren. Extrautrustningen skall vara ansluten till gasvolymmä-
taren när den genomgår första EEG-verifikation. Det ställs inga
särskilda krav beträffande utrustningens inverkan på mätarens mätegen-
skaper.
3.2 Gasmätare får vara försedd med utgående drivaxlar, vilket innefattar
drivaxlar och andra medel för att driva löstagbar extrautrustning. Det
vridmoment som måste utövas av gasmätaren för drivning av den
monterade extrautrustningen får inte leda till några ändringar i mätarens
visning som överstiger de värden som anges i kapitel II punkt 5.2.1 och
kapitel III punkt 5.2.1.
3.2.1 Om det bara finns en drivaxel skall den vara märkt med sin axel-
konstant, enligt följande: ”1 varv /wedgeq…m3” (eller dm3), sitt största
tillåtna vridmoment, enligt följande: ”Mmax= … Nmm”, samt sin
rotationsriktning.
3.2.2 Om det finns flera drivaxlar skall samtliga vara märkta med
bokstaven M med index, enligt följande: ”M1,M2…Mn”, liksom
med resp axelkonstant, enligt följande: ”1 varv /wedgeq…m3” (eller
dm3), samt med rotationsriktning.
Följande formel skall vara angiven på mätaren, företrädesvis på
märkskylten:
k1M1+k2M2+…+knMn≤A Nmm,
där beteckningarna har följande innebörd:
A är värdet på det största tillåtna vridmoment som får anbringas
på den drivaxel som har den största axelkonstanten, om vridmo-
ment anbringas på endast denna axel. Denna axel skall vara märkt
M1.
ki(i = 1, 2, … n) är ett värde som erhålles enligt
kiC1
Ci
Mi(i = 1, 2, … n) är det vridmoment som anbringas på den
drivaxel som har beteckningen Mi.
Ci(i = 1, 2, … n) är axelkonstanten för den drivaxel som har
beteckningen Mi.
3.2.3 Om de fria drivaxeländarna inte är anslutna till någon löstagbar
extrautrustning skall de vara skyddade på lämpligt sätt.
3.2.4 Förbindelsen mellan mätanordningen och mellanliggande
utväxlingsanordning får inte brytas eller ändras om ett vridmo-
ment på tre gånger största tillåtna vridmoment enligt punkterna
3.2.1 och 3.2.2 anbringas.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 5
▼M2
▼M3
▼M2
▼B
4.Märkning
4.1 Varje mätare skall vara försedd med följande märkning, antingen på
skalskivan eller en särskild märkskylt, eller uppdelad på båda dessa:
a) EEG-typgodkännandemärket.
b) Tillverkarens igenkänningsmärke eller namn.
c) Mätarens tillverkningsnummer och -år.
d) Mätarens storleksbeteckning, i form av bokstaven stora G följd av
ett tal enligt kapitel II eller III.
e) Största flöde, enligt följande: Qmax…m3/h.
f) Minsta flöde, enligt följande: Qmin…m3/h (eller dm3/h).
g) Största arbetstryck, enligt följande: pmax… MPa (eller kPa eller Pa
eller bar eller mbar).
h) För volymmätare, dess cykliska volym, enligt följande: V…m3
(eller dm3).
i) I tillämpliga fall märkningen enligt punkterna 3.1 och 3.2. Denna
märkning får dock vara anbringad på andra skyltar eller på själva
mätaren.
Märkningen enligt ovan skall vara väl synlig, lätt att läsa och beständig
vid mätarens normala driftsbetingelser.
4.2 Det metrologiska kontrollorgan som utfärdar typgodkännandet får
avgöra i vilka fall märkskylten också skall vara försedd med informa-
tion om den typ av gas som mätaren är avsedd för.
4.3 Mätaren får också vara försedd med kommersiell märkning, ett särskilt
löpnummer, namnet på gasdistributören, ett märke som visar att
mätaren motsvarar europeiskstandard och märk ning som hänför sig
till eventuella reparationer som utförts. All annan märkning är
förbjuden, utom efter särskilt godkännande.
5.Räkneverk och kontrollelement
5.1Räkneverk
5.1.1 Räkneverket skall bestå av rullar. Det sista elementet kan dock ha
annan form. Rullarna skall vara kalibrerade i kubikmeter eller
decimala multipler av kubikmeter. Beteckningen m3skall
återfinnas på räkneverkets framsida.
5.1.1.1 Om räkneverket har rullar som visar delar av kubikmeter
skall dessa tydligt skilja sig från de övriga rullarna och
vara åtskilda från dessa medelst ett tydligt utmärkt deci-
malkomma.
5.1.1.2 Om den sista rullens siffror avser decimaldelar av en
kubikmeter skall räkneverkets framsida vara märkt med
antingen
a) en eller flera fasta nollor efter den sista rullen, efter
behov, eller
b) en märkning ”x10”, ”x100”, ”x1000” eller motsva-
rande, så att det avlästa värdet alltid blir uttryckt i
kubikmeter.
5.1.2 Räkneverket skall ha tillräckligt många rullar för att kunna visa
den volym som strömmat genom mätaren under tusen timmars
drifttid vid största tillåtna flöde, ned till en enhet på den sista
rullen.
5.2Kontrollelement
5.2.1 Mätare skall vara konstruerade så att kontroll kan ske med
tillräcklig noggrannhet. I detta syfte skall de ha en inbyggd prov-
ningsenhet eller en anordning som medger anslutning av en
bärbar provningsenhet.
5.2.2 Den inbyggda provningsenheten får utgöras av räkneverkets sista
element i endera av följande två former:
a) en kontinuerligt roterande rulle med graderad skala, eller
b) en visare som löper över en fast graderad visartavla eller en
graderad skiva som passerar ett fast avläsningsmärke.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 6
▼M2
▼B
▼B
5.2.3 På kontrollelementens graderade skala skall graderingen vara
tydlig och entydig och avse m3eller decimaldelar av en m3. Skal-
graderingen skall börja med siffran noll.
5.2.3.1 Skaldelslängden skall vara konstant över hela skalan och
inte understiga 1 mm.
5.2.3.2 Skaldelen skall motsvara 1x10n, 2x10neller 5x10nm3,
varvid n utgör ett positivt eller negativt heltal eller noll.
5.2.3.3 Skalstrecken skall vara smala och jämntjocka. Om skal-
delen motsvarar 1x10nm3eller 2x10nm3skall alla
skalstreck som motsvarar multipler av 5 särskiljas genom
större längd, och om skaldelen motsvarar 5x10nm3skall
alla skalstreck som motsvarar multipler av 2 särskiljasgenom större längd.
5.2.4►
M1Visaren eller avläsningsmärket skall vara tillräckligt
smal(t) för att medge säker och enkel avläsning.
Kontrollelementet får vara försett med ett flyttbart avläsnings-
streck och vara tillräckligt stort för att medge fotoelektriskavsökning. Avläsningsstrecket får inte dölja graderingen, men får
vid behov ersätta siffran 0. Det får inte påverka
avläsningsnoggrannheten. ◄
5.3Diameterpårullarochvisartavlor
Rullarna skall vara minst 16 mm i diameter. De graderade skalorna
enligt 5.2.2 b ovan skall vara minst 32 mm i diameter.
5.4Avläsningavräkneverket
Räkneverket skall vara så utformat att det kan avläsas genom att siff-
rorna läses i följd.
5.5Frammatningavsiffror
Varje siffra i räkneverket skall matas fram en hel enhet samtidigt som
närmast lägre värdesiffra matas fram den sista tiondelen av sitt varv.
5.6Borttagningavräkneverket
Mätaren skall vara så konstruerad att räkneverket vid kontroll kan tas
bort utan besvär.
6.Största tillåtna fel
6.1 Mätfelet uttrycks som det procentuella värdet av skillnaden mellan
värdet på den visade volymen och värdet på den gasvolym som faktiskt
passerat mätaren i förhållande till det senare värdet.
6.2 Felen bestäms genom mätning av luftvolymer med en referensdensitet
på 1,2 kg/m
3. Rumsluften i ett provningslaboratorium får vid normala
atmosfäriska förhållanden anses uppfylla detta villkor.
6.3 De största tillåtna felen anges i kapitlen II och III nedan. De gäller för
den föreskrivna flödesriktningen.
7.Tryckfall
7.1Störstatillåtnatryckfall
DestörstatillåtnavärdenapåtryckfallangesikapitlenIIochIII
nedan.
8.Placering av verifikationsmärkning och verifikationsförsegling
8.1 Placeringen av märkning och försegling skall vara sådan att det märke
eller den försegling som förseglar någon del skadas om denna del tas
isär.
8.2 Om märkningen enligt punkt 4.1 anbringats på en särskild märkskylt,
som inte är avsedd att vara permanent fästad, skall någon märkning
eller försegling vara anbringad så att den skadas om märkskylten
avlägsnas, för att förhindra att så sker.
8.3 Plats för verifikationsmärkning eller försegling skall finnas
a) på alla skyltar som försetts med märkning enligt denna bilaga, utom
sådana skyltar som är permanent fästade,
b) på alla delar av mätaren som inte på annat sätt kan skyddas mot
åverkan som kan
— påverka eller ändra visningen på mätarens visningsanordning,1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 7
▼M3
▼M3
— ändra eller bryta förbindelsen mellan mätanordningen och
visningsanordningen,
— avlägsna eller flytta på metrologiskt viktiga delar av mätaren,
c) på förbindelsen till löstagbar extrautrustning eller på säkerhetsutrust-
ning enligt punkt 3.2.3.
9.EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation
EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation av gasvolymmätare skall
utföras enligt bestämmelserna i rådets direktiv 71/316/EEG av den 26 juli
1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma
föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder.
9.1EEG-typgodkännande
9.1.1 Till ansökan om typgodkännande av gasmätare skall följande
handlingar bifogas:
— En beskrivning av mätaren som presenterar dess tekniska
egenskaper och arbetssätt.
— En perspektivritning eller ett fotografi av mätaren.
— En detaljlista med en redogörelse för de material som ingår i
detaljerna.
— En sammanställningsritning av mätaren med hänvisning till
detaljerna på detaljlistan.
— En måttsatt ritning.— En vy som visar platsen för verifikationsmärkning och förseg-
ling.
— En måttsatt ritning av metrologiskt viktiga delar.
— En vy av skalskivan och märkningen.— I tillämpliga fall en vy som visar extrautrustning enligt punkt
3.1.
— I tillämpliga fall en tabell över drivaxlarnas egenskaper (punkt
3.2).
— En lista över de handlingar som inlämnats.— En försäkran om att de mätare som tillverkas i överensstäm-
melse med typen uppfyller säkerhetskraven, särskilt i fråga
om största tillåtna driftstryck enligt märkskylten.
9.1.2 Följande skall särskilt anges på typgodkännandeintyget:
— Namn och adress på den person till vilken EEG-typgodkän-
nandeintyget utfärdas.
— Typen och/eller dess kommersiella beteckning.— De viktigaste tekniska och metrologiska egenskaperna, såsom
minsta flöde, största tillåtna driftstryck, nominell innerdia-
meter för anslutningar, och i fråga om volymgasmätare,
nominell cyklisk volym.
— EEG-typgodkännandemärket.
— EEG-typgodkännandets giltighetstid.— För mätare med drivaxlar:
a) axelns egenskaper enligt punkt 3.2.1 (om endast en axel
finns),
b) varje axels egenskaper och den formel som anges i punkt
3.2.2 (om två eller flera axlar finns),
— Information om placeringen av märkning för EEG-typgodkän-
nande och första EEG-verifikation och försegling (i
tillämpliga fall med hjälp av fotografier eller ritningar).
— En lista över de handlingar som bifogats EEG-typgodkännan-
deintyget.
— Eventuella särskilda anmärkningar.
9.2FörstaEEG-verifikation
9.2.1 Gasmätare som inlämnas för första EEG-verifikation skall vara i
driftsdugligt skick. Första EEG-verifikation garanterar inte
korrekt funktion eller visning hos extrautrustning enligt punkterna
3.1 eller 3.2. Sådan extrautrustning får inte förses med märkning
för EEG-verifikation eller med EEG-försegling, med undantag av
förbindelser enligt punkt 8.3 c.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 8
▼M2
▼M3
▼M3
10.Märkning för verifikation samt försegling
10.1Anbringande
Mätare som tillfredsställande genomgått verifikationsprovningarna
— skall förses med märkning för första EEG-verifikation,
— skall förses med EEG-försegling på de platser som anges i punkt
8.3.
10.2Syfte
Att en gasmätare försetts med märkning för första EEG-verifikation
samt försegling innebär endast att mätaren uppfyller kraven i detta
direktiv.
KAPITEL II
BESTÄMMELSER FÖR GASVOLYMMÄTARE MED DEFORMER-
BARA VÄGGAR
1.Tillämpningsområde
Detta kapitel gäller, tillsammans med bestämmelserna i kapitel I ovan,
gasmätare som mäter genomströmmande gas med hjälp av mätkammare
med deformerbara väggar.
2.Kapacitetsområde och beteckningar
2.1 Nedanstående tabell anger tillåtna värden för största tillåtna flöde, övre
gränsen för motsvarande minsta tillåtna flöde samt minsta tillåtna
cykliska volym för mätare betecknade med respektive G-värde.
G-beteckning Qmax(m3/h) Qmin(m3/h)
(största värde)V (dm3)
(minsta värde)
1,6 2,5 0,016 0,7
2,5 4 0,025 1,2
4 6 0,040 2,06 10 0,060 3,5
10 16 0,100 6,0
16 25 0,160 10
25 40 0,250 18
40 65 0,400 30
65 100 0,650 55
100 160 1,000 100
160 250 1,600 200
250 400 2,500 400
400 650 4,000 900
650 1 000 6,500 2000
2.2 Om en mätartyp har ett lägre värde på Q
minän det som anges i tabellen i
punkt II 2.1 ovan, så skall detta värde uttryckas med ett tal i tabellens
spalt 3 eller som en decimaldel av detta tal.
2.3 Mätare med mindre cyklisk volym än det värde som anges i tabellen i
punkt II 2.1 ovan får godkännas, om modellen uppfyller kraven vid
hållbarhetsprovning enligt punkt 2 7.2.5 nedan.
3.Detaljerade konstruktionskrav
3.1 Skillnaden mellan det värde på den cykliska volymen V som anges på
mätaren och det beräknade värdet får inte vara större än 5 % av det
angivna värdet.
3.2 Mätare i klasserna G 1,6 t.o.m. G 6 får vara försedda med anordningar
som hindrar att mätaren arbetar, om gasen strömmar i icke tillåten rikt-
ning.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 9
▼B
▼B
4.Kontrollelement
4.1 Mätare i klasserna G 1,6 t.o.m. G 6 skall ha kontrollelement tillverkat
enligt kapitel I punkt 5.2.2 b. För mätare i klasserna G 10 t.o.m. G 650
skall kontrollelementet antingen vara
— tillverkat enligt kapitel I punkt 5.2.2 b, eller
— borttagbart.
4.2 Om kontrollelementet är tillverkat enligt kapitel I punkt 5.2.2 b skall
värdet på dess skaldel och skalans gradering uppfylla nedanstående
krav för respektive mätarklass.
MätarbeteckningSkaldelens
största värdeBesiffrings-
steg
G 1,6 t.o.m. G 6 inklusive 0,2 dm31d m3
G10t.o.m.G65inklusive       2 dm310dm3
G100t.o.m.G650inklusive       20 dm3100dm3
4.3. I nedanstående tabell, som gäller kontrollelement enligt kapitel I punkt
5.2.2 b, anges den största tillåtna standardavvikelsen för en serie med
minst 30 på varandra följande mätningar som gjorts av en luftvolym
enligt tabellen vid ett flöde på ca 0,1 Qmaxoch konstanta betingelser.
MätarbeteckningUppmätt luft-
volymStörsta
tillåtna stan-
dardavvikelse
G 1,6 t.o.m. G 4 inklusive 20 V 0,2 dm3
G 6 10 V 0,2 dm3
G10t.o.m.G65inklusive10V       2 dm3
G100t.o.m.G650inklusive5V     20 dm3
Volymen uppmätt luft får ersättas med en volym som tillnärmelsevismotsvarar ett helt antal varv hos kontrollelementet.
5.Största tillåtna fel
5.1.Allmännabestämmelser
5.1.1. I nedanstående tabell anges de största tillåtna felen, positiva eller
negativa.
Flöde QStörsta tillåtna fel vid
första EEG-verifika-
tion
Qmin≤Q<2Qmin      3%
2Qmin≤Q≤Qmax   2%
5.1.2. Om alla fel för en mätare vid flöden Q mellan 2 Qminoch QQmaxhar samma förtecken vid första EEG-verifikation skall minst ett
av felen understiga 1 %.
5.2Särskildaföreskrifter
5.2.1 När de största vridmoment som anges på gasmätaren enligt kapitel
I avsnitt B punkt 3.2.1 eller 3.2.2 anbringas på drivaxlarna får
mätarens visning vid Qmininte variera med mer än 1,5 %, utan
att detta påverkar tillämpningen av kapitel II punkt 6.3.2.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 10
▼M1
▼B
▼M2
▼M3
▼B
6.Tryckfall
6.1.Totalttryckfall
Medelvärdet av det totala tryckfallet vid genomströmning av luft med
densiteten 1,2 kg/m3och flödet Qmaxfår inte överstiga värdena i nedan-
stående tabell.
MätarbeteckningStörsta tillåtna medelvärde för
totala tryckfallet vid första
EEG-verifikation
Pa mbar
G 1,6 t.o.m. G 10 inklusive 200 2
G 16 t.o.m. G 40 inklusive 300 3
G 65 t.o.m. G 650 inklusive 400 4
6.2.Mekaniskt tryckfall
Det mekaniska tryckfallet, dvs tryckfallet vid genomströmning av luft
med densiteten 1,2 kg/m3och ett flöde mellan Qminoch 2 Qminfår inte
överstiga värdena i nedanstående tabell.
MätarbeteckningStörsta tillåtna värde för det
mekaniska tryckfallet vid
första EEG-verifikation
Pa mbar
G 1,6 t.o.m. G 40 inklusive 60 0,6
G 65 t.o.m. G 650 inklusive 100 1,0
Ovanstående värden avser det största av värdena på mekaniskt tryckfall.
6.3Särskildaföreskrifter
6.3.1 Föreskrifterna i punkt 6.2 om mekaniskt tryckfall skall gälla för
mätare vars arbetstrycköverstiger 0,1 MPa (1 bar), men det totala
tryckfallet hos dessa mätare enligt punkt 6.1 skall inte beaktas.
6.3.2 Anslutning av extrautrustning får inte orsaka större ökning av det
mekaniska tryckfallet hos mätaren än 20 Pa (0,2 mbar).
7.EEG-typgodkännande
7.1 Sökanden skall från början utöver typexemplaret till det behöriga
kontrollorganets förfogande ställa två till sex provexemplar som tillver-
kats på samma sätt som typexemplaret.
Om ansökan om typgodkännande omfattar mätare av olika storlek skall
dessa provexemplar på begäran av det behöriga kontrollorganet innefatta
mätare från olika storleksklasser.
Om provningsresultatet så kräver, får ytterligare provexemplar begäras.
7.1.1 Trots ovanstående bestämmelse får provexemplaren ställas till det
behöriga kontrollorganets förfogande vid en senare tidpunkt.
Beslut om typgodkännande skall dock inte fattas innan samtliga
provexemplar undersökts till fullo.
7.1.2 Provexemplaren skall förbli sökandens egendom och skall
återställas till sökanden när godkännande utfärdats.
7.2Undersökningen
7.2.1 Typexemplaret och provexemplaret skall uppfylla kraven enligt
kapitel I och enligt detta kapitel punkt 2, 3, 4, 5 och 6.
7.2.2 Därutöver får skillnaden över hela flödesområdet mellan största
och minsta värdet på felkurvan som funktion av flödet Q inte för
någon mätare överstiga 3 %.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 11
▼M2
▼B
▼B
7.2.3 Typexemplaret och provexemplaren skall genomgå hållbarhets-
provning. Denna provning skall utföras enligt följande:
7.2.3.1 För mätare i klasserna G 1,6 t.o.m. G 10: med luft vid
mätarnas största tillåtna flöde. Mätare som enligt
märkskylten är avsedda för en viss gas får dock provas
helt eller delvis med denna gas.
7.2.3.2 För mätare i klasserna G 16 t.o.m. G 650: i möjligaste mån
med luft eller gas vid största tillåtna flöde.
7.2.4 För mätare med en cyklisk volym som är större än eller lika med
de värden som anges i tabellen i punkt 2.1 i detta kapital skall
hållbarhetsprovet pågå under den tid som anges nedan:
7.2.4.1 För mätare i klasserna G 1,6 t.o.m. G 10: 1 000 timmar.
Provningen får avbrytas, men skall fullgöras på högst
sextio dagar.
7.2.4.2 För mätare i klasserna G 16 t.o.m. G 650: under så lång tid
att varje mätare mäter en gas- eller luftvolym som
motsvarar 1 000 timmar vid mätarens största visning. Prov-
ningen får inte pågå längre än sex månader.
7.2.5 För mätare med en cyklisk volym som är mindre än de värden som
anges i tabellen i punkt 2.1 i detta kapitel skall hållbarhetsprov-
ningen utsträckas till att pågå under 2 000 timmar och omfatta
fler mätare än det antal som anges i punkt II 7.1, allt efter
mätarens typ och allmänna egenskaper.
7.2.6 När hållbarhetsprovningen avslutats skall mätarna (undantaget
högst en av dem, om provningen genomförs med minst tre mätare)
uppfylla följande krav:
a) Skillnaden över hela flödesområdet mellan största och minsta
värdet på felkurvan som funktion av flödet Q får inte för
någon mätare överstiga 4 %.
b) Felkurvan efter provningen får ingenstans avvika från den
ursprungliga felkurvan med mer än 1,5 %. För provning vid
flödet Qmingäller detta endast avvikelse i negativ rikting
c) Det mekaniska tryckfallet får inte ha ökat med mer än 20 Pa
(0,2 mbar).
7.2.7 När det gäller mätare med en eller flera drivaxlar skall minst tre
mätare av varje G-storlekprovas med luft av densiteten 1,2 k g/m3
(se kapitel I avsnitt B punkt 6.2) med avseende på kraven i kapitelI avsnitt B punkt 3.2.4 och kapitel II punkt 5.2.1 och 6.3.2.
När det gäller mätare med flera drivaxlar skall provningen genom-
föras med den axel som ger sämsta resultatet.
När det gäller mätare av samma G-storleksk all det lägsta
testvärdet vid provningen användas som största tillåtna vridmo-
mentsvärde.
Om typen omfattar mätare av flera G-storlekar behöver vridmo-
mentsprovningen endast genomföras på mätarna av den minsta G-
storleken, förutsatt att samma vridmoment anges för de större
mätarna och att de senares drivaxel har samma eller större axel-
konstant.
7.3Ändringavförutgodkändtyp
Om ansökan om godkännande avser en ändring av en redan godkänd typ
skall det metrologiska kontrollorgan som godkänt den ursprungliga typen
allt efter ändringens karaktär avgöra huruvida och i vilken utsträckning
bestämmelserna i punkterna 7.1, 7.2.3, 7.2.4 och 7.2.5 i detta kapitel är
tillämpliga.
8.Första EEG-verifikation
8.1Noggrannhetsprovning
En mätare skall anses uppfylla kraven rörande största tillåtna fel om
provningen genomförts med tillfredsställande resultat vid följande
flöden:
a) Q
min,1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 12
▼M1
▼M2
▼B
▼M1
▼M1
b) ca 0,2 Qmax,
c) Qmax.
Om provningen genomförs under andra betingelser måste den garantera
att resultatet vid provning enligt ovan inte skulle vara sämre.
KAPITEL III
BESTÄMMELSER FÖR GASMÄTARE MED ROTERANDE KOLVAR
ELLER TURBINHJUL
1.Tillämpningsområde
Detta kapitel gäller, tillsammans med bestämmelserna i kapitel I ovan:1.1Gasmätaremedroterandekolv
— där mätningen av gasvolym sker med hjälp av mätkammare med
roterande väggar.
1.2Gasmätaremedturbinhjul
— där gasflödet i axiell riktning skapar rotation hos ett turbinhjul och
antalet varv som hjulet roterat motsvarar den volym av gas som
passerat.
2.Flödesområden
2.1 Gasvolymmätare får vara avsedda endast för de flödesområden som
anges i tabellen nedan
G-beteckning Qmax(m3/h)Område
Liten Medium Stor
Qmin(m3/h)
16 25 5 2,5 1,3
25 40 8 4 2
40 65 13 6 3
65 100 20 10 5
100 160 32 16 8
160 250 50 25 13
250 400 80 40 20400 650 130 65 32
650 1 000 200 100 50
1 000 1 600 320 160 80
samt för decimala multipler av de värden som framgår av de nedersta
fem raderna i tabellen.
3.Detaljerade konstruktionskrav
3.1Mätaremedroterandekolvar
3.1.1 Mätaren skall både uppströms och nedströms i gaskretsen vara
försedd med mätuttag för tryckfallsmätning. Det tryck som
uppmäts på uppströmssidan skall utgöra referenstryck.
3.1.2 Mätaren får vara försedd med en manuell anordning för vridning
av kolvarna, förutsatt att denna inte påverkar mätarens funktion.
3.1.3 Axellagren för de roterande kolvarna i mätare i klasserna G160
och uppåt får vara utförda så att de är åtkomliga utan att skydds-
förseglingen behöver brytas.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 13
▼B
▼M2
▼B
▼M3
▼B
▼B
3.2Turbinhjulsmätare
3.2.1 Mätaren skall vara försedd med ett mätuttag för tryckmätning som
medger bestämning av trycket omedelbart uppströms om turbin-
hjulet. Detta trycksk all utgöra referenstryckoch får om
nödvändigt bestämmas indirekt.
3.2.1.1 Om mätaren är försedd med en förstrypningsanordning för
flödet före rotorn får den förutom med mätuttaget enligt
punkt 3.2.1 i detta kapitel också vara försedd med ett annat
mätuttag omedelbart framför förstrypningen, avsett för
mätning av tryckfallet i förstrypningsanordningen.
3.3Tryckmätningsuttag
3.3.1 Hålen för mätuttagen för tryckmätning skall ha en diameter på
minst 3 mm. Om uttagen är slitsformade skall de vara minst 2 mm
breda och ha en tvärsnittsarea i flödesriktningen på minst 10 mm2.
3.3.2 Tryckmätningsuttag skall vara försedda med gastät stängningsan-
ordning.
3.3.3 Mätuttaget för mätning av referenstrycket skall tydligt och
beständigt vara märkt ”pr” och det andra uttaget skall vara märkt”p”.
4.Provningselement
4.1 I enlighet med bestämmelserna i kapitel I avsnitt B punkt 5.1.1.2 a och b
får skaldelen hos provningselementet inte överstiga följande:
för G16 t.o.m. G65 0,002 m
3
för G100 t.o.m. G650 0,02 m3
för G1000 t.o.m. G6500 0,2 m3
för G10000 och större 2,0 m3
4.2 Skalindelningen hos provningselementet får inte överstiga följande:
för G16 och G65 0,01 m3
för G100 t.o.m. G650 0,1 m3
för G1000 t.o.m. G6500 1,0 m3
för G10000 och större 10,0 m3
5.Största tillåtna fel
5.1Allmännaföreskrifter
5.1.1 De största tillåtna felen, positiva och negativa, anges i nedan-
stående tabell:
Flöde QStörsta tillåtna fel vid första
EEG-verifikation
Qmin≤Q < 0,2 Qmax2%
0,2 Qmax≤Q≤Qmax1%
5.1.2 Om samtliga fel har samma förtecken måste minst ett av felen
understiga hälften av största tillåtna fel.
5.2Särskildaföreskrifter5.2.1 När de största tillåtna vridmoment som angivits på gasmätaren
enligt kapitel I avsnitt B punkt 3.2.1 och 3.2.2 anbringas på drivax-
larna får ändringen i mätarens visning vid flödet Q
mininte överstiga
nedanstående värden:1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 14
▼M3
▼M2
▼M2
QminÄndring i visningen vid Qmin
0,05Qmax                          1  %
0,1 Qmax0,5 %
0,2 Qmax  0,25%
6.EEG-typgodkännande
6.1 Sökanden skall från början utöver typexemplaret till det behöriga
kontrollorganets förfogande ställa två till sex provexemplar som tillver-
kats på samma sätt som typexemplaret.
Om ansökan om typgodkännande omfattar mätare av olika storlek skall
dessa provexemplar på begäran av det behöriga kontrollorganet innefatta
mätare från olika storleksklasser.
Om provningsresultatet så kräver, får ytterligare provexemplar begäras.6.1.1 Trots denna bestämmelse får provexemplaren ställas till det
behöriga kontrollorganets förfogande vid en senare tidpunkt.
Beslut om typgodkännande skall dock inte fattas innan samtliga
provexemplar undersökts till fullo.
6.1.2 Provexemplaren skall förbli sökandens egendom och skall
återställas till sökanden när godkännande utfärdats.
6.2Undersökningen
6.2.1 Undersökningen skall särskilt omfatta bestämning av varje mätares
felvisning genom prov med luft av densiteten 1,2 kg/m
3. Varje
provresultat skall bedömas för sig.6.2.1.1 Varje mätares felkurva skall, för det flödesområde som
ansökan om godkännande avser, ligga inom de gränser
som utgörs av gränsvärdena vid EEG-typgodkännande för
de största tillåtna felen.
6.2.1.2 Inom flödesområdet mellan 0,5 Q
maxoch Qmaxfår för en
enskild mätare skillnaden mellan felens största och minsta
värde inte överstiga 1 %.
6.2.2 Därefter skall mätarna hållbarhetsprovas med luft eller gas.
6.2.2.1 Hållbarhetsprovningen skall i största möjliga utsträckning
genomföras vid mätarens största tillåtna flöde. Provningenskall pågå så länge att varje mätare mäter en gas- eller
luftvolym som motsvarar 1 000 timmars drift vid dess
största tillåtna flöde. Provningen skall fullgöras på högst
sex månader.
6.2.2.2 Efter hållbarhetsprovningen skall mätarna undersökas på
nytt med luft av densiteten 1,2 kg/m
3. Samma provningsut-
rustning skall användas som vid provningen enligt punkt
6.2.1 i detta kapitel.Under dessa betingelser
a) skall felvärdena vid flöden enligt punkt 7.1 för alla
mätare (utom högst en) ligga inom 1 % från de
felvärden som bestämdes vid provning enligt punkt
6.2.1 i detta kapitel,
b) bör skillnaden mellan felkurvans största och minsta
värde för alla mätare (utom högst en) inte överstiga
1,5 % över flödesområdet mellan 0,5 Qmaxoch Qmax.
6.2.3 Mätare med drivaxlar
6.2.3.1 När det gäller mätare med en eller flera drivaxlar skall
minst tre mätare av varje G-storlekprovas med luft av
densiteten 1,2 kg/m3(se kapitel I avsnitt B punkt 6.2)
med avseende på kraven i kapitel I avsnitt B punkt 3.2.4och kapitel II punkt 5.2.1.
När det gäller mätare med flera drivaxlar skall provningen
genomföras med den axel som ger sämsta resultatet.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 15
▼B
▼M2
▼M2
När det gäller mätare av samma G-storleksk all det lägsta
vridmomentsvärde som erhålls vid provningen användas
som största tillåtna vridmomentsvärde.
Om typen omfattar mätare av flera G-storlekar behöver
vridmomentsprovningen endast genomföras på mätarna av
den minsta G-storleken, förutsatt att samma vridmoment
anges för de större mätarna och att de senares drivaxel
har samma eller större axelkonstant.
6.2.3.2 När det gäller mätare med flera värden på Qminbehöver
endast den provning enligt kapitel III punkt 6.2.3.1 som
gäller det lägsta värdet på Qmingenomföras. De tillåtna
vridmomenten för övriga flödesområden får beräknas
utgående från detta provningsresultat.
För omvandling till andra värden på Qmingäller följande
regler:
a) Om flödet är konstant är ändringen i felet proportionell
mot vridmomentet.
b) Om vridmomentet är konstant är ändringen i felet
omvänt proportionell mot flödet när det gäller mätare
med roterande kolvar, och omvänt proportionell mot
kvadraten på flödet när det gäller mätare med turbin-
hjul.
7.Första EEG-verifikation
7.1Noggrannhetsprovning
En mätare anses motsvara kraven på största tillåtna fel om den uppfyller
kraven vid följande flöden:
Qmin, 0,10 Qmax(om detta värde överstiger Qmin), 0,25 Qmax, 0,40 Qmax,
0,70 Qmaxoch Qmax.
Om undersökningen genomförs under andra förhållanden skall resultaten
minst motsvara dem som skulle ha erhållits med ovannämnda prov-
ningar.
7.2 De värden som anges i punkt 7.1 i detta kapitel får variera med upp
till ± 5 %.1971L0318 — SV — 22.07.1982 — 003.001 — 16
▼B
▼M3
▼B