2004R0796 — SV — 25.03.2005 — 002.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 796/2004

av den 21 april 2004

om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 ( 1 ), särskilt artiklarna 7.1, 10.3, 24.2, 34.2, 52.2 och 145 b, c, d, g, j, k, l, m, n, p i denna, och av följande skäl: (1) Genom förordning (EG) nr 1782/2003 infördes systemet med samlat gårdsstöd och vissa andra system för direktstöd. Samtidigt slogs en rad befintliga direktstöd ihop. Vidare fastställs i förordningen principen om minskning av eller uteslutning från direktstöd för jordbrukare som inte uppfyller vissa villkor avseende folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljön och djurskydd („tvärvillkoren“). (2) Direktstöden, som infördes för första gången till följd av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 1992 och som vidareutvecklades inom ramen för Agenda 2000, omfattas numera av ett integrerat administrations- och kontrollsystem (nedan kallat „det integrerade systemet“). Det integrerade systemet har visat sig vara ett effektivt och ändamålsenligt medel för att genomföra direktstöd. Förordning (EG) nr 1782/2003 bygger på det integrerade systemet, som enligt förordningen skall läggas till grund dels för förvaltning och kontroll av de direktstöd som fastställs i förordningen, dels för kontroll av att tvärvillkoren uppfylls. (3) Det är därför lämpligt att upphäva kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 av den 11 december 2001 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystem för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92 ( 2 ), och att som grund för denna förordning använda de principer som fastställs i förordning (EG) nr 2419/2001. (4) Av tydlighetsskäl bör vissa definitioner införas. (5) Enligt förordning (EG) nr 1782/2003 innebär tvärvillkoren bland annat vissa skyldigheter för både medlemsstaterna och de enskilda jordbrukarna när det gäller bevarandet av permanent betesmark. Det krävs närmare föreskrifter för fastställandet av dels förhållandet mellan permanent betesmark och åkermark, dels de skyldigheter som den enskilda jordbrukaren måste uppfylla, om det visar sig att det fastställda förhållandet minskar till skada för andelen permanent betesmark. (6) För att säkerställa en effektiv kontroll och för att undvika att flera stödansökningar lämnas in till olika utbetalningsställen inom en och samma medlemsstat, bör medlemsstaterna se till att de har ett enda system för att registrera identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet. (7) Det krävs närmare föreskrifter för det identifieringssystem för jordbruksskiften som medlemsstaterna skall tillämpa enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003. Enligt samma bestämmelse skall datoriserade geografiska informationssystem användas (nedan förkortat GIS). Det bör klargöras ned till vilken nivå systemet bör fungera och hur detaljerade uppgifterna i GIS måste vara. (8) Eftersom det i kapitel 4 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 införs arealstöd för nötter, är det dessutom nödvändigt att införa en ny uppgiftskategori i GIS. Det är emellertid lämpligt att befria medlemsstater med en garantiareal på högst 1 500 hektar från denna skyldighet och att i stället införa en högre kontrollfrekvens för kontroller på plats. (9) För att se till att systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003 tillämpas på rätt sätt bör medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering enligt vilket stödrättigheterna måste vara spårbara och som bland annat möjliggör dubbelkontroller mellan de arealer som deklarerats för samlat gårdsstöd med de stödrättigheter som varje jordbrukare har tillgång till samt mellan själva stödrättigheterna. (10) För övervakningen av att de olika tvärvillkoren verkligen uppfylls krävs ett kontrollsystem och lämpliga påföljder. Medlemsstaternas olika myndigheter måste i detta syfte utbyta information om stödansökningar, kontrollprov, resultat av kontroller på plats, osv. Det bör införas bestämmelser om de grundläggande inslagen i ett sådant system. (11) För att bidra till skyddet av gemenskapens finansiella intressen bör det föreskrivas att inga utbetalningar enligt förordning (EG) nr 1782/2003 får göras innan kontrollerna i fråga om stödkriterierna har slutförts. (12) Enligt förordning (EG) nr 1782/2003 kan medlemsstaterna välja vilket av förordningens stödsystem de vill tillämpa. I denna förordning måste det därför finnas bestämmelser om administrations- och kontrollbehov med hänsyn till eventuella val som medlemsstaterna gjort. De relevanta bestämmelserna i denna förordning får därför bara gälla i den utsträckning som medlemsstaterna verkligen har gjort sådana val. (13) För att kontrollerna skall bli effektiva bör varje form av arealanvändning och motsvarande stödsystem deklareras samtidigt. Det bör därför föreskrivas att det bara får lämnas in en samlad stödansökan innehållande samtliga ansökningar om stöd som på något sätt rör arealen i fråga. (14) En samlad ansökan bör även lämnas in av sådana jordbrukare som visserligen förfogar över jordbruksmark, men som inte ansöker om något av de stöd som måste lämnas in i form av en samlad ansökan. (15) Enligt artikel 34.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 är den 15 maj det senaste datum som medlemsstaterna får fastställa för inlämnande av stödansökningar inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd. Eftersom alla arealrelaterade stödansökningar måste lämnas som samlad ansökan, bör denna regel också tillämpas på alla andra arealrelaterade stödansökningar. I enlighet med andra stycket i samma bestämmelse bör Finland och Sverige på grund av sina särskilda klimatförhållanden tillåtas fastställa ett senare datum, men senast den 15 juni. På samma rättsliga grund bör det vara tillåtet med undantag i enskilda fall, om detta under något visst år blir nödvändigt på grund av klimatförhållandena. (16) Vid sidan om vilken areal som används för jordbruksändamål bör jordbrukaren i sin samlade ansökan också ange sina stödrättigheter. Tillsammans med den samlade ansökan bör även eventuella särskilda uppgifter om produktion av hampa, durumvete, ris, nötter, energigrödor, potatisstärkelse och utsäde begäras in. (17) För att förenkla ansökningsförfarandena i detta sammanhang bör medlemsstaterna i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 helst förse jordbrukarna med förtryckt information. (18) För att kunna utföra effektiva kontroller bör varje medlemsstat dessutom bestämma den minsta storlek på jordbruksskiftena som en arealstödsansökan får gälla. (19) Det bör vidare föreskrivas att man i den samlade ansökningsblanketten skall ange de arealer för vilka det inte ansöks om något stöd. Beroende på form av användning kan det vara viktigt med exakta uppgifter. Vissa former av användning bör därför deklareras särskilt, medan andra kan deklareras under en och samma rubrik. Om en medlemsstat emellertid redan får uppgifter av detta slag, bör undantag från denna regel vara tillåtna. (20) För att ge jordbrukarna största möjliga flexibilitet i sin planering av arealens användning, bör de tillåtas ändra sin samlade ansökan fram till dagen för normal sådd, förutsatt att alla särskilda krav i de olika stödsystemen är uppfyllda, och den behöriga myndigheten ännu varken informerat jordbrukaren om fel som finns i ansökan eller underrättat denne om en kontroll på plats vid vilken fel uppdagas i den del som berörs av ändringen. Efter ändringen måste det vara möjligt att ändra de relevanta underlag eller kontrakt som måste lämnas in. (21) Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika ordningarna för djurbidrag, bör gemensamma bestämmelser fastställas för de uppgifter som ansökningarna om djurbidrag skall omfatta. (22) IEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 ( 3 ), krävs att djurhållare som håller nötkreatur skall föra in uppgifter som rör dessa djur i en databas. Enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003 får stöd inom ramen för stödsystemen för nötkreatur bara utbetalas för djur som identifieras och registreras i enlighet med förordning (EG) nr 1760/2000. Databasen har ökat i betydelse vid förvaltningen av stödsystemen. De jordbrukare som lämnar in ansökningar inom ramen för stödsystemen bör därför i sinom tid få tillträde till de relevanta uppgifterna. (23) För att kunna införa förenklade ansökningsförfaranden bör medlemsstaterna få tillstånd att använda de uppgifter som finns i databasen, under förutsättning att databasen är tillförlitlig. Man bör tillåta olika lösningar så att medlemsstaterna i samband med inlämnande och förvaltning av stödansökningar kan dra nytta av de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur. Om emellertid en lösning innebär att jordbrukaren inte måste identifiera varje enskilt nötkreatur för vilket bidrag söks, bör det klargöras att varje potentiellt stödberättigande djur, där det uppdagas oegentligheter som är oförenliga med systemet för identifiering och registrering, kan komma att betraktas som djur för vilket stöd har sökts när det gäller utdömande av påföljder. (24) Det krävs närmare föreskrifter för inlämnandet av och innehållet i de stödansökningar som avser mjölkbidrag och därmed sammanhängande ytterligare betalningar. (25) Det bör upprättas en allmän ram för förenklade kommunikationsförfaranden mellan jordbrukarna och medlemsstaternas myndigheter. Ramen bör framför allt möjliggöra användandet av elektroniska hjälpmedel. I så fall måste det dock bland annat garanteras att uppgifterna verkligen är tillförlitliga och att ingen jordbrukare diskrimineras. (26) Om stödansökningar innehåller uppenbara fel bör de kunna rättas till när som helst. (27) Det är av yttersta vikt att man följer tidsfristerna för inlämnande av stödansökningar, för ändring av arealstödsansökningar och för inlämnande av eventuella underlag, kontrakt eller intyg, så att de nationella myndigheterna kan planera och därefter utföra effektiva kontroller av att stödansökningarna är korrekta. Det bör därför införas bestämmelser om tidsfrister inom vilka förseningar kan godtas. Dessutom bör en minskning tillämpas för att få jordbrukarna att följa tidsfristerna. (28) Jordbrukare bör när som helst ha rätt att dra tillbaka sina stödansökningar eller delar av dessa, förutsatt att den behöriga myndigheten, beträffande den återkallade delen, varken informerat jordbrukaren om fel i stödansökan eller anmält en kontroll på plats där fel uppdagas. (29) Det bör finnas en effektiv övervakning av att bestämmelserna om de stödsystem som förvaltas inom ramen för det integrerade systemet följs. I detta syfte, och för att uppnå en enhetlig kontrollnivå i alla medlemsstater, är det nödvändigt att fastställa detaljerade kriterier och tekniska förfaranden för genomförandet av de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats, både beträffande stödsystemens stödkriterier och beträffande tvärvillkoren. När det gäller kontroll av att stödkriterierna är uppfyllda, bör dessutom kontroller på plats normalt ske oanmälda. Vid behov bör medlemsstaterna kombinera de olika kontrollerna enligt denna förordning med varandra. (30) Det bör fastställas hur många jordbrukare som måste kontrolleras på plats enligt de olika stödsystemen. Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika systemen för djurbidrag, bör man i fråga om de jordbrukare som ansöker om stöd inom ramen för dessa system fastställa ett integrerat tillvägagångssätt baserat på hela jordbruksföretaget. (31) Om betydande oegentligheter konstateras bör detta medföra en ökning av antalet kontroller på plats under det innevarande året och under påföljande år för att man skall uppnå en godtagbar säkerhetsnivå i fråga om stödansökningarnas riktighet. (32) Det stickprov som görs för att uppnå det lägsta antalet kontroller på plats bör väljas ut delvis på grundval av en riskanalys och delvis slumpmässigt. Riskanalysens huvudinslag bör anges närmare. (33) Kontroller på plats av jordbrukare som lämnar in stödansökningar behöver inte nödvändigtvis avse varje enskilt djur eller varje enskilt jordbruksskifte. I vissa fall kan kontrollerna genomföras genom stickprov. När detta är tillåtet bör antalet stickprov vara tillräckligt stort för att garantera en pålitlig och representativ säkerhetsnivå. I vissa fall kan det bli nödvändigt att utöka stickproven till en fullständig kontroll. Medlemsstaterna bör fastställa kriterier för urvalet av det stickprov som skall kontrolleras. (34) För att kunna utföra effektiva kontroller på plats är det viktigt att kontrollanterna informeras om varför ett jordbruksföretag skall kontrolleras på plats. Medlemsstaterna bör föra register över sådana uppgifter. (35) För att de nationella myndigheterna och gemenskapens behöriga myndigheter skall kunna följa upp kontroller på plats bör dessutom detaljuppgifter om kontrollerna anges i en kontrollrapport. Jordbrukaren eller dennes företrädare bör få möjlighet att skriva under rapporten. Vid kontroller genom fjärranalys bör medlemsstaterna dock har rätt att ge jordbrukaren denna möjlighet endast om det konstateras oegentligheter vid kontrollerna. Oavsett vilken typ av kontroll på plats som utförs bör jordbrukaren få en kopia av rapporten, om oegentligheter har konstaterats. (36) Kontroller på plats av arealer består i allmänhet av två delar, varav den första avser verifiering och mätning av deklarerade jordbruksskiften på grundval av grafiskt material, flygfotografering osv. Den andra delen består av en fysisk kontroll av jordbruksskiftena där de deklarerade jordbruksskiftenas storlek verifieras liksom, beroende på stödsystemet i fråga, den deklarerade skörden och dess kvalitet. Mätningar bör göras vid behov. De fysiska kontrollerna på plats bör kunna ske på grundval av en stickprovskontroll. (37) Det krävs närmare bestämmelser om hur arealer skall bestämmas och vilka mätmetoder som skall användas. Vid fastställandet av arealen av de jordbruksskiften som är berättigade till arealstöd för produktion av vissa grödor, har erfarenheten visat att det är nödvändigt att definiera vilken bredd som är godtagbar för vissa inslag på ägorna, särskilt gärdsgårdar, diken och murar. När det gäller särskilda miljöbehov är det lämpligt att skapa en viss flexibilitet inom de gränser som beaktas när de regionala avkastningarna fastställs. (38) När det gäller arealer som deklarerats för samlat gårdsstöd, bör stödet emellertid differentieras, eftersom det inte längre är kopplat till någon produktionsskyldighet. (39) Med tanke på de specifika inslagen i stödsystemet för utsäde enligt artikel 99 i förordning (EG) nr 1782/2003 bör särskilda kontrollbestämmelser antas. (40) Villkoren för användning av fjärranalys för kontroller på plats bör fastställas, och det bör fastställas att fysiska kontroller skall utföras, när en tolkning av foton inte ger några tydliga resultat. (41) När det gäller produktion av hampa på de arealer som deklarerats för samlat gårdsstöd, krävs enligt artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003 särskilda kontroller av halten av tetrahydrokannabinol. Det krävs närmare föreskrifter för sådana kontroller. (42) Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika ordningarna för djurbidrag, bör det för stödansökningar inom ramen för dessa ordningar fastställas vad kontroller på plats minst skall omfatta och när sådana kontroller skall utföras. För att effektivt kunna kontrollera att de uppgifter som anges i stödansökningarna och de som förs in i databasen för nötkreatur är korrekta, är det viktigt att utföra en stor del av dessa kontroller på plats medan djuren fortfarande hålls på jordbruket i enlighet med djurhållningsåtagandet. (43) En korrekt identifiering och registrering av nötkreatur är ett villkor för stödberättigande enligt artikel 138 i förordning (EG) nr 1782/2003. Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika stödsystemen för nötkreatur, bör det därför säkerställas att gemenskapsstöd endast beviljas för nötkreatur som är identifierade och registrerade på rätt sätt. Kontroller i detta avseende bör också omfatta nötkreatur för vilka det ännu inte ansökts om stöd, men som kan bli föremål för en stödansökan i framtiden, eftersom det för sådana djur ofta begärs stöd först efter det att djuren har lämnat jordbruksföretaget, vilket beror på hur flera av stödsystemen för nötkreatur är utformade. (44) Om en medlemsstat väljer att tillämpa slaktbidrag, bör det fastställas särskilda bestämmelser för kontroll av slakterierna för att man skall kunna förvissa sig om att djur för vilka stöd har sökts är stödberättigande och att uppgifterna i databasen är korrekta. Medlemsstaterna bör ges rätt att tillämpa två olika grunder för att välja ut slakterier för sådana kontroller. (45) I så fall behövs det för slaktbidrag som beviljas efter export av nötkreatur särskilda bestämmelser som kompletterar gemenskapens kontrollbestämmelser beträffande export i allmänhet, eftersom syftena med kontrollerna skiljer sig åt. (46) De kontrollbestämmelser som finns för djurbidrag bör i lämpliga fall också gälla för ytterligare betalningar enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1782/2003. (47) Det har införts särskilda kontrollbestämmelser i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1082/2003 av den 23 juni 2003 om närmare föreskrifter för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 när det gäller miniminivån för de kontroller som skall utföras inom ramen för systemet för identifiering och registrering av nötkreatur ( 4 ). Resultaten från kontroller enligt den förordningen bör anges i kontrollrapporten för det integrerade systemet. (48) Det viktigaste stödkriteriet för stödansökningar som avser mjölkbidrag och därmed sammanhängande ytterligare betalningar är hur mycket mjölk som jordbrukaren får producera inom ramen för sin referenskvantitet och huruvida jordbrukaren faktiskt är mjölkproducent. Medlemsstaternas behöriga myndigheter känner redan till referenskvantiteten. Det viktigaste kriteriet som måste kontrolleras på plats är därför huruvida jordbrukaren är mjölkproducent. Sådana kontroller får bland annat utföras på grundval av jordbrukarens bokföring eller andra register. (49) I förordning (EG) nr 1782/2003 införs tvärvillkor för de jordbrukare som får direktstöd inom ramen för något av de system som förtecknas i bilaga I till samma förordning. Genom samma förordning införs ett system med minskning av eller uteslutning från stöd för det fall att villkoren inte uppfylls. Det krävs närmare föreskrifter för det systemet. (50) Det krävs närmare bestämmelser om vilka myndigheter i medlemsstaterna som skall kontrollera att tvärvillkoren är uppfyllda. (51) I vissa fall kan det vara bra om medlemsstaterna utför administrativa kontroller av tvärvillkoren. Sådana kontroller bör vara frivilliga för medlemsstaterna. (52) Det bör fastställas en lägsta frekvens för kontroll av att tvärvillkoren följs. Kontrollfrekvensen bör uppgå till 1 % av de jordbrukare som omfattas av respektive kontrollmyndighets behörighet, och urvalet bör göras på grundval av en riskanalys. Stickproven bör antingen väljas ut bland de jordbrukare som ingår i stickproven för kontroll av stödkriterierna på plats eller bland samtliga jordbrukare som söker direktstöd. I det senare fallet bör man tillåta vissa delalternativ. (53) Med tanke på tvärvillkorens mångfald bör kontroller på plats generellt inriktas på sådana skyldigheter som kan kontrolleras vid tidpunkten för besöket. När det gäller krav och normer vars uppfyllande inte klart kan kontrolleras vid tidpunkten för besöket, bör kontrollanten vid behov dessutom fastställa om det behövs ytterligare kontroller. (54) Det krävs föreskrifter för utarbetandet av detaljerade och specifika kontrollrapporter. De specialiserade kontrollanterna på plats bör redovisa alla kontrollresultat, och också hur allvarliga överträdelserna är, så att utbetalningsstället i förekommande fall kan besluta om minskning av eller uteslutning från direktstöd. (55) För att man effektivt skall kunna skydda gemenskapens finansiella intressen, bör det antas lämpliga bestämmelser för bekämpning av oegentligheter och bedrägeri. Särskilda bestämmelser bör antas för oegentligheter i samband med de olika stödsystemens stödkriterier. (56) Det system med minskning av eller uteslutning från stöd som fastställs i förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller tvärvillkoren har emellertid ett annat syfte, nämligen att få jordbrukarna att efterleva gällande lagstiftning på tvärvillkorens olika områden. (57) Beslut om minskning av och uteslutning från stöd bör fattas med beaktande av proportionalitetsprincipen och, när det gäller stödkriterier, med beaktande av särskilda problem i händelse av force majeure, exceptionella händelser och naturkatastrofer. I samband med tvärvillkoren får minskning av och uteslutning från stöd bara tillämpas om jordbrukaren gjort sig skyldig till försumlighet eller uppsåt. Beslut om minskning av och uteslutning från stöd bör graderas efter hur allvarlig den begångna oegentligheten är, och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från ett eller flera stödsystem under en viss tid. När det gäller stödkriterier bör besluten fattas med hänsyn till de särskilda inslagen i de olika stödsystemen. (58) Oegentligheter i arealstödsansökningar avser normalt delar av arealer. För högt deklarerade skiften kan därför uppvägas av för lågt deklarerade skiften inom samma odlingsgrupp. Det bör fastställas att man inom en viss toleransmarginal bara behöver justera arealstödsansökningar med hänsyn till den faktiska arealen, och att stödet bara skall minskas om marginalen överskrids. (59) Det är därför nödvändigt att definiera vilka arealer som omfattas av samma odlingsgrupp. Principiellt bör arealer som deklarerats för samlat gårdsstöd omfattas av samma odlingsgrupp. För det fall att den deklarerade arealen och den fastställda arealen inte stämmer överens, krävs det emellertid särskilda föreskrifter för att man skall kunna fastställa vilka av de relevanta stödrättigheterna som har använts. Enligt artikel 54.6 i förordning (EG) nr 1782/2003 måste dessutom arealuttagsrättigheter användas före alla andra rättigheter. Mot denna bakgrund krävs det föreskrifter för två situationer. För det första: om det visar sig att en areal som enligt uppgift tagits ur produktion genom användning av uttagsrättigheter i själva verket inte tagits ur produktion, bör denna areal såsom icke-fastställd areal dras av från den totala areal som deklarerats för samlat gårdsstöd. För det andra: samma sak bör gälla för den areal som teoretiskt motsvarar oanvända uttagsrättigheter, om man för motsvarande areal samtidigt använder andra rättigheter. (60) Det krävs särskilda föreskrifter för att man skall kunna ta hänsyn till de särskilda inslagen i stödansökningar inom ramen för stödsystemen för potatisstärkelse och utsäde. Om en medlemsstat väljer att tillämpa de olika ordningarna för djurbidrag, bör det inte vara förenat med någon påföljd, om en jordbrukare ansöker om djurbidrag och i samband därmed deklarerar för stor grovfoderareal, om detta inte leder till större utbetalningar för djuren. (61) I fråga om ansökningar om djurbidrag leder oegentligheter till att djuret inte blir stödberättigande. Stödet bör minskas från och med det första djuret för vilket oegentligheter konstateras, men påföljden bör, oberoende av minskningens storlek, bli lindrigare när oegentligheter konstateras för högst tre djur. I alla andra fall bör påföljdens stränghet bero på andelen djur för vilka oegentligheter konstateras. (62) Jordbrukare bör tillåtas ersätta nötkreatur, får och getter inom de gränser som anges i motsvarande sektoriella bestämmelser. Om en jordbrukare på grund av naturliga omständigheter inte kan fullgöra de skyldigheter för djurhållning som anges i de sektoriella bestämmelserna, bör minskning av och uteslutning från stöd inte tillämpas. (63) Om en medlemsstat väljer att tillämpa slaktbidrag, bör det fastställas bestämmelser för de fall där slakterier, av grov försumlighet eller avsiktligt, utfärdar falska intyg eller deklarationer, eftersom slakterier spelar en viktig roll för att vissa stödsystem för nötkreatur skall fungera tillfredsställande. (64) När det gäller oegentligheter i samband med ytterligare betalningar enligt artikel 133 i förordning (EG) nr 1782/2003, bör medlemsstaterna införa påföljder som motsvarar de påföljder som gäller för ordningarna för arealstöd och djurbidrag, utom i de fall där detta är olämpligt. I det senare fallet bör medlemsstaterna införa lämpliga likvärdiga påföljder. (65) Minskning av och uteslutning från stöd bör tillämpas i samband med mjölkbidrag och ytterligare betalningar, om en jordbrukare som ansökt om stöd inte fullgör sina skyldigheter som mjölkproducent. (66) Vid sidan om en graderad minskning av eller uteslutning från stöd i enlighet med proportionalitetsprincipen bör upprepade överträdelser av ett och samma tvärvillkor från och med en viss tidpunkt, och efter det att jordbrukaren har varnats, behandlas som avsiktlig överträdelse. (67) När det gäller stödkriterier bör minskning och uteslutning normalt inte tillämpas, om jordbrukaren lämnat sakligt riktiga uppgifter eller på annat sätt kan visa att han inte har gjort sig skyldig till något fel. (68) Jordbrukare som underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktigheter i stödansökningarna bör, oavsett när detta sker eller oavsett anledningen till felaktigheten, inte drabbas av minskning eller uteslutning, förutsatt att jordbrukaren inte har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att utföra en kontroll på plats och att myndigheten inte redan har underrättat jordbrukaren om att oegentligheter förekommer i ansökan. Samma sak bör gälla för felaktiga uppgifter i databasen, både när det gäller nötkreatur för vilka bidrag har sökts – där sådana oegentligheter inte bara innebär bristande uppfyllande av ett tvärvillkor utan också av ett stödkriterium – och när det gäller nötkreatur som eventuellt kan omfattas av en stödansökan – där sådana oegentligheter endast har betydelse för tvärvillkoren. (69) Hantering av små belopp är en betungande uppgift för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör därför slippa att betala ut stödbelopp som är lägre än ett visst minimibelopp och att begära återbetalning av felaktigt utbetalda belopp när summorna i fråga är försumbara. (70) Särskilda och detaljerade bestämmelser måste antas för en rättvis tillämpning av de olika minskningar som skall göras med avseende på en eller flera stödansökningar från en och samma jordbrukare. Minskning och uteslutning enligt denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare påföljder enligt andra gemenskapsbestämmelser eller enligt nationell lagstiftning. (71) Det bör fastställas att jordbrukare inte förlorar rätten till stöd om de, till följd av force majeure eller exceptionella omständigheter, inte kan fullgöra de skyldigheter som anges i de sektoriella bestämmelserna. Det bör klargöras vilka fall som myndigheterna får betrakta som exceptionella omständigheter. (72) För att i gemenskapen säkerställa en enhetlig tillämpning av principen om god tro när felaktigt utbetalda belopp krävs tillbaka, bör det fastställas villkor för när principen kan åberopas, utan att detta påverkar utgifternas hantering i samband med att räkenskaperna avslutas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken ( 5 ). (73) Det bör antas bestämmelser om följderna av överlåtelsen av hela jordbruksföretag för vilka gäller vissa skyldigheter avseende direktstöd inom ramen för det integrerade systemet. (74) Som en allmän regel bör medlemsstaterna vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att denna förordning fungerar väl. Medlemsstaterna bör vid behov hjälpa varandra. (75) Kommissionen bör vid behov informeras om eventuella åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att göra ändringar i tillämpningen av det integrerade systemet. För att göra det möjligt för kommissionen att effektivt övervaka det integrerade systemet bör medlemsstaterna varje år skicka viss kontrollstatistik till kommissionen. Kommissionen bör dessutom underrättas om eventuella åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bevara permanent betesmark. (76) För att man skall kunna fastställa om den tröskel på 5 000 euro som nämns i artikel 10 i förordning (EG) nr 1782/2003 har uppnåtts krävs det (i) föreskrifter för fastställandet av beräkningsgrunden för de minskningar som skall tillämpas vid modulering enligt samma artikel, (ii) föreskrifter för tilldelningskvoten för de ekonomiska medel som på så sätt blir tillgängliga och (iii) föreskrifter för beräkningen av det kompletterande stödbeloppet enligt artikel 12 i samma förordning. (77) Denna förordning bör bli tillämplig från och med den 1 januari 2005. Från och med samma dag bör förordning (EG) nr 2419/2001 upphävas. Den sistnämnda förordningen bör dock fortsätta att tillämpas på stödansökningar för vilka regleringsåret eller bidragsperioden börjar före den 1 januari 2005. Det krävs särskilda föreskrifter för att man skall kunna se till att minskningar enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 2419/2001 inte urvattnas genom övergången till det nya systemet. (78) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för direktstöd. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







DEL I

RÄCKVIDD OCH ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

Artikel 1

Räckvidd

Genom denna förordning fastställs närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem (nedan kallat „det integrerade systemet“) som infördes genom avdelning II i förordning (EG) nr 1782/2003. Den skall inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelser som fastställs i de förordningar som avser de enskilda stödsystemen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

▼M1

(1) åkermark: areal som utnyttjas för vegetabilieproduktion och areal som är föremål för arealuttag, eller areal som uppfyller kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003, oavsett om sådan areal är täckt av växthus eller annat fast eller rörligt skydd.

(2) permanent betesmark: areal som utnyttjas till att odla gräs och annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom kultivering (insådd) och som under fem år eller mer inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget, dock inte areal uttagen enligt artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1251/1999 ( 6 ), artikel 54.2 och artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003, rådets förordning (EEG) nr 2078/92 ( 7 ) eller artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 ( 8 ).

▼M1

(2 a) gräs och annat örtartat foder: örtartade växter som är vanliga i naturliga betesmarker eller brukar ingå i fröblandningar för betes- eller ängsmark i medlemsstaten, oavsett om sådana marker används för bete. Medlemsstaterna får inbegripa växter som anges i bilaga IX till förordning (EG) nr 1782/2003.

▼B

(3) systemet för identifiering och registrering av nötkreatur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som infördes genom Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 ( 9 ).

(4) öronmärke: det öronmärke för individuell identifiering av djur som avses i artikel 3 a och artikel 4 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(5) databas för nötkreatur: den databas som avses i artikel 3 b och artikel 5 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(6) djurpass: det djurpass som avses i artikel 3 c och artikel 6 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(7) register: det register som förs av djurhållare i enlighet med artikel 4 i rådets beslut 92/102/EEG ( 10 ), artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 21/2004 ( 11 ) eller artikel 3 d respektive artikel 7 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(8) delar av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur: de delar som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(9) identitetskod: den identitetskod som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000.

(10) oegentligheter: varje form av bristande efterlevnad av de bestämmelser som är av betydelse för beviljandet av stödet i fråga.

▼M1

(11) samlad ansökan: ansökan om direktstöd inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd och inom ramen för andra arealrelaterade stödsystem, utom ansökningar om humlestöd från erkända producentgrupper enligt artikel 68 a andra stycket i förordning (EG) nr 1782/2003.

(12) arealrelaterade stödsystem: systemet med samlat gårdsstöd, humlestöd till erkända producentgrupper enligt artikel 68 a andra stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 och alla stödsystem i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003, utom de som anges i kapitlen 7, 11 och 12 i den avdelningen.

▼B

(13) ansökan om djurbidrag: stödansökan som avser de system för tack- och getbidrag respektive nötköttsbidrag som avses i kapitel 11 respektive 12 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003.

(14) ansökan om mjölkbidrag: stödansökan som avser mjölkbidrag inom ramen för det system för mjölkbidrag och ytterligare betalningar som avses i kapitel 7 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003.

(15) användning: användning av areal när det gäller typ av gröda, marktäcke eller frånvaro av gröda.

(16) stödsystem för nötkreatur: stödsystem enligt artikel 121 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(17) stödsystem för får och getter: stödsystem enligt artikel 111 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(18) nötkreatur för vilka bidrag har sökts: nötkreatur som omfattas av en ansökan om djurbidrag enligt stödsystemen för nötkreatur.

(19) nötkreatur som eventuellt kan omfattas av en stödansökan: nötkreatur som ännu inte är stödberättigande inom ramen för stödsystemen för nötkreatur.

(20) djurhållningsperiod: den period under vilken ett djur för vilket bidrag har sökts måste hållas på jordbruksföretaget, och som anges i följande bestämmelser: a) Artiklarna 5 och 9 i kommissionens förordning (EG) nr 2342/1999 av den 28 oktober 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1254/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött när det gäller bidragstermen ( 12 ), när det gäller särskilt bidrag för nötkreatur av hankön. b) Artikel 16 i förordning (EG) nr 2342/1999, när det gäller am- och dikobidraget. c) Artikel 37 i förordning (EG) nr 2342/1999, när det gäller slaktbidraget. d) Artikel 2.3 i kommissionens förordning (EG) nr 2550/2001 av den 21 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG nr 2529/2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött vad beträffar bidragssystemen, och ändring av förordning (EG) nr 2419/2001 ( 13 ), när det gäller stöd för får och getter.

(21) djurhållare: en fysisk eller juridisk person som permanent eller tillfälligt ansvarar för djur, även under transport eller på en marknad.

(22) fastställd areal: den areal för vilken alla villkor som fastställs i bestämmelserna om beviljande av stödet är uppfyllda – i systemet med samlat gårdsstöd anses en deklarerad areal vara fastställd endast om den åtföljs av ett motsvarande antal stödrättigheter.

(23) fastställt djur: ett djur för vilket alla villkor som fastställs i bestämmelserna om beviljande av stödet är uppfyllda.

(24) bidragsperiod: den period som en stödansökan avser, oavsett när den lämnas in.

(25) geografiskt informationssystem (nedan förkortat GIS): de metoder för datoriserade geografiska informationssystem som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(26) referensskifte: ett geografiskt begränsat område som med en unik identifiering registrerats i medlemsstatens GIS inom ramen för det identifieringssystem som avses i artikel 18 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(27) grafiskt material: kartor och andra dokument som används för överföring av GIS-innehållet mellan de sökande och medlemsstaterna.

(28) nationellt geodetiskt system: ett koordinatsystem som möjliggör standardiserad uppmätning och unik identifiering av jordbruksskiften i den berörda medlemsstaten – om olika koordinatsystem används, skall de vara kompatibla inom en och samma medlemsstat.

(29) utbetalningsställe: myndigheter och organ enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 ( 14 ).

(30) tvärvillkor: föreskrivna verksamhetskrav och god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden enligt artiklarna 4–5 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(31) tvärvillkorsområden: de olika områden inom vilka föreskrivna verksamhetskrav skall vara uppfyllda enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1782/2003, liksom de krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som avses i bilaga IV till samma förordning.

(32) rättsakt: vart och ett av de direktiv och var och en av de förordningar som finns förtecknade i bilaga III till förordning (EG) nr 1782/2003 – det direktiv och de förordningar som är förtecknade i punkterna 6, 7 och 8 samt punkt 8a i bilaga III till den förordningen skall dock utgöra en enda rättsakt.

(33) norm: normer som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 5 i och bilaga IV till förordning (EG) nr 1782/2003.

(34) krav: vart och ett av de föreskrivna verksamhetskrav som i samband med tvärvillkoren kan härledas från någon av rättsaktsartiklarna i bilaga III till förordning (EG) nr 1782/2003 och som i allt väsentligt skiljer sig från andra krav i rättsakten i fråga.

(35) överträdelse: avvikelse från krav och normer – varje form av överträdelse från skyldigheterna enligt artikel 4 i denna förordning skall också utgöra en överträdelse.

▼M1

(36) specialiserade kontrollorgan: de nationella behöriga kontrollmyndigheter som avses i artikel 42 i denna förordning som skall se till att föreskrivna verksamhetskrav och krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden iakttas enligt artikel 25.2 första stycket i förordning (EG) nr 1782/2003.

▼B

(37) fastställd individuell referenskvantitet: den individuella referenskvantitet som jordbrukaren har rätt till.

▼M1

I denna förordning avses med nya medlemsstater Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien.

▼B

Artikel 3

Bibehållande av permanent betesmark på medlemsstatsnivå

1. ►C1 Utan att det påverkar tillämpningen av de undantag som anges i artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 skall medlemsstaterna, i enlighet med artikel 5.2 första stycket i den förordningen, se till att den permanenta betesmarkens andel av den totala jordbruksarealen i den mening som avses i artikel 2 a i kommissionens förordning (EG) nr 795/2004 ( 15 ) bibehålls. Denna skyldighet skall gälla på nationell eller regional nivå. ◄

Om mängden permanent betesmark i absoluta tal enligt punkt 4 a bibehålls skall emellertid skyldigheten i artikel 5.2 första stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 anses uppfylld.

▼M1

2. Vid tillämpningen av artikel 5.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 skall medlemsstaterna se till att den andel permanent betesmark som avses i punkt 1 i denna artikel inte minskar med mer än 10 % i förhållande till det referensår som avses i artikel 5.2 första stycket i den förordningen (nedan kallad ”referensandelen”).

▼B

3. Den andel som avses i punkt 1 skall fastställas varje år på grundval av de arealer som deklareras av jordbrukarna för det berörda året.

4. ►M1 Referensandelen skall fastställas på följande sätt utom för nya medlemsstater: ◄

a) Permanent betesmark skall vara den permanenta betesmark som deklarerats av jordbrukarna 2003 plus den permanenta betesmark som deklareras 2005 i enlighet med artikel 14.1 i den här förordningen och som inte deklarerades för någon annan användning än vall- och betesmark 2003, såvida inte jordbrukarna kan påvisa att den marken inte var permanent betesmark under 2003. Arealer som deklareras under 2005 som permanent betesmark och som 2003 var stödberättigande för arealersättning för jordbruksgrödor enligt artikel 1.3 i rådets förordning (EG) nr 1251/1999 skall räknas bort ( 16 ). Mark som var permanent betesmark 2003 och som har beskogats efter 2003 eller skall beskogas i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 skall räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen skall vara den totala jordbruksareal som deklareras av jordbrukarna 2005.

▼M1

5. För nya medlemsstater som under 2004 inte tilllämpade systemet med enhetlig arealersättning enligt artikel 143 b i förordning (EG) nr 1782/2003 skall referensandelen fastställas på följande sätt:

a) Permanent betesmark skall vara den permanenta betesmark som deklarerats av jordbrukarna 2004 plus den permanenta betesmark som deklareras 2005 i enlighet med artikel 14.1 i denna förordning och som inte deklarerades för någon annan användning än vall- och betesmark 2004, om inte jordbrukaren kan påvisa att marken inte var permanent betesmark under 2004. Arealer som deklareras som permanent betesmark 2005 och som 2004 var stödberättigande för arealersättning för jordbruksgrödor enligt artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1251/1999 skall räknas bort. Mark som skall beskogas i enlighet med artikel 5.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1782/2003 skall räknas bort.

b) Den totala jordbruksarealen skall vara den totala jordbruksareal som deklareras av jordbrukarna 2005.

6. För nya medlemsstater som under 2004 tillämpade systemet med enhetlig arealersättning enligt artikel 143 b i förordning (EG) nr 1782/2003 skall referensandelen fastställas på följande sätt:

a) Permanent betesmark skall vara den permanenta betesmark som deklareras av jordbrukarna 2005 i enlighet med artikel 14.1 i denna förordning.

b) Den totala jordbruksarealen skall vara den totala jordbruksareal som deklareras av jordbrukarna 2005.

▼B

Artikel 4

Bibehållande av permanent betesmark på individuell nivå

1. Om det konstateras att den andelen som avses i artikel 3.1 i den här förordningen minskar skall den berörda medlemsstaten på nationell eller regional nivå införa en skyldighet för jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de system för direktstöd som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1782/2003 att inte ställa om permanent betesmark utan förhandsgodkännande.

▼M1

Om förhandsgodkännandet enligt första stycket bara ges på villkor att mark avsätts till permanent betesmark skall den marken utan hinder av definitionen i artikel 2.2 betraktas som permanent betesmark från och med den första omställningsdagen. Marken skall användas för odling av gräs och annat örtartat foder under fem år från omställningsdagen.

▼B

2. Om det konstateras att den skyldighet som avses i artikel 3.2 i den här förordningen inte kan uppfyllas skall den berörda medlemsstaten, utöver de åtgärder som skall vidtas i enlighet med punkt 1, på nationell och regional nivå införa en skyldighet för jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de system för direktstöd som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1782/2003 och som förfogar över mark som har ställts om från permanent betesmark till annan användning att återställa mark till permanent betesmark.

▼M1

Under 2005 skall skyldigheten gälla mark som ställts om till annan användning efter den dag som avses i artikel 5.2 första stycket i förordning (EG) nr 1782/2003. Från och med den 1 januari 2006 skall skyldigheten gälla mark som ställts om till annan användning efter inledningen av den period av 24 månader som föregick den sista dagen för inlämnande av samlade ansökningar i den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i denna förordning.

▼B

I dessa fall skall jordbrukare återställa en procentandel av den arealen till permanent betesmark eller anlägga motsvarande areal permanent betesmark. Procentandelen skall beräknas på grundval av den areal som jordbrukaren har ställt om och den areal som krävs för att återställa balansen.

Om marken har överförts efter det att den omställdes till mark för annan användning, skall denna skyldighet gälla endast om överföringen skedde efter det att denna förordning träder i kraft.

Genom undantag från artikel 2.2 skall arealer som återställts till eller anlagts som permanent betesmark, från och med den första dagen av återställandet eller anläggandet betraktas som permanent betesmark. ►M1 Arealerna skall användas för odling av gräs och annat örtartat foder under fem år från omställningsdagen. ◄

3. Den skyldighet för jordbrukare som anges i punkterna 1 och 2 skall dock inte gälla om jordbrukaren har anlagt mark som permanent betesmark inom ramen för program enligt rådets förordningar (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven ( 17 ) och (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar ( 18 ) och rådets förordning (EG) nr 1017/94 av den 26 april 1994 om omställning av mark i Portugal från odling av jordbruksgrödor till extensiv djuruppfödning ( 19 ).







DEL II

DET INTEGRERADE ADMINISTRATIONS- OCH KONTROLLSYSTEMET







AVDELNING I

ALLMÄNT

Artikel 5

Identifiering av jordbrukare

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22.3 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall det enda systemet för registrering av varje jordbrukares identitet som avses i artikel 18.1 f i den förordningen säkerställa en unik identifiering av alla stödansökningar som lämnas in av en och samma jordbrukare.

Artikel 6

Identifiering av jordbruksskiften

1. Det system för identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 20 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall utformas så att referensskiften identifieras såsom fastighetsskifte eller odlingsenhet, vilket skall säkerställa en unik identifiering av varje referensskifte.

Medlemsstaterna skall också säkerställa att jordbruksskiftena identifieras på ett tillförlitligt sätt och särskilt kräva att samlade ansökningar förses med de uppgifter eller åtföljs av de handlingar som den behöriga myndigheten fastställer och som gör det möjligt att lokalisera och mäta upp varje enskilt jordbruksskifte. GIS skall utformas på grundval av ett nationellt geodetiskt system.

2. Medlemsstaten skall säkerställa att minst 90 % av respektive areal för minst 75 % av de referensskiften som omfattas av en stödansökan är stödberättigande enligt systemet med samlat gårdsstöd. Denna bedömning skall göras varje år med hjälp av lämpliga statistiska metoder.

3. När det gäller arealstödet för nötter enligt kapitel 4 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall medlemsstater för vilka den nationella garantiareal som fastställs i artikel 84.3 i den förordningen är över 1 500 ha, från och med den 1 januari 2006 lägga till ett nytt skikt med GIS-information om antalet träd per skifte, deras typ, läge samt beräkning av trädodlingens areal.

Artikel 7

Identifiering och registrering av stödrättigheter

1. Det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som föreskrivs i artikel 21 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall vara ett elektroniskt register på medlemsstatsnivå och skall, särskilt i samband med de dubbelkontroller som avses i artikel 24 i den här förordningen, säkerställa en effektiv spårbarhet för stödrättigheter, särskilt avseende följande faktorer:

a) Innehavare.

b) Värde.

c) Datum för fastställande.

d) Datum för senaste användning.

e) Ursprung, särskilt när det gäller tilldelning, ursprunglig eller nationell reserv, inköp, arrende, arv.

f) Typ av stödrättighet, särskilt arealuttagsrättigheter, stödrättigheter som omfattas av särskilda villkor enligt artikel 48 i förordning (EG) nr 1782/2003 och stödrättigheter med tillstånd enligt artikel 60 i den förordningen.

g) I tillämpliga fall, regionala restriktioner.

2. Medlemsstater där det finns mer än ett utbetalningsställe får besluta att det elektroniska registret skall föras vid utbetalningsställena. I sådana fall skall den berörda medlemsstaten se till att de olika registren är förenliga med varandra.

Artikel 8

Allmänna principer för jordbruksskiften

1. Ett skifte som innehåller träd skall anses vara ett jordbruksskifte vid tillämpning av arealrelaterade stödsystem, förutsatt att den jordbruksverksamhet som avses i artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 eller, i tillämpliga fall, den planerade produktionen kan utföras på ett liknande sätt som på skiften utan träd i samma område.

2. Följande skall gälla för grovfoderarealer:

a) Om en grovfoderareal används gemensamt, skall de behöriga myndigheterna på ett fingerat sätt fördela denna areal mellan de enskilda jordbrukarna i förhållande till deras användning av den eller till rätten till sådan användning.

b) Vid tillämpning av artikel 131 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall varje grovfoderareal vara tillgänglig för djuruppfödning under en period på minst sju månader, som börjar vid en tidpunkt som skall fastställas av medlemsstaten och som skall infalla mellan den 1 januari och den 31 mars.

c) Vid tillämpning av artikel 131 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall en grovfoderareal som ligger i en annan medlemsstat än den där jordbrukaren som använder den har sin huvudsakliga verksamhet anses utgöra en del av denna jordbrukares företag, om jordbrukaren begär detta och förutsatt att grovfoderarealen ligger i jordbruksföretagets omedelbara närhet, och en större del av den sammanlagda jordbruksareal som denna jordbrukare brukar ligger i den medlemsstat där jordbrukaren har sin huvudsakliga verksamhet.

Artikel 9

Kontrollsystem för tvärvillkor

Medlemsstaterna skall inrätta ett system som säkerställer en effektiv kontroll av att tvärvillkoren iakttas. Systemet skall i överensstämmelse med kapitel III i avdelning III i den här förordningen särskilt omfatta

a) i de fall den behöriga kontrollmyndigheten inte är utbetalningsstället, överföring av nödvändig information om de jordbrukare som ansöker om direktstöd från utbetalningsstället till de specialiserade kontrollorganen eller, i tillämpliga fall, via den samordnande myndighet som avses i artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1782/2003,

b) de metoder som skall användas för urval av kontrollprov,

c) uppgifter om utformning och omfattning av de kontroller som skall genomföras,

d) kontrollrapporter med uppgift särskilt om upptäckta överträdelser och en bedömning av deras allvar, omfattning, varaktighet och upprepning,

e) i de fall den behöriga kontrollmyndigheten inte är utbetalningsstället, överföring av kontrollrapporter från de specialiserade kontrollorganen antingen till utbetalningsstället eller den samordnande myndighet som avses i artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1782/2003, eller båda,

f) utbetalningsställets tillämpning av systemet för minskning och uteslutning.

Medlemsstaterna får också föreskriva ett förfarande enligt vilket jordbrukaren till utbetalningsstället lämnar de uppgifter som fordras för att fastställa vilka krav och normer som gäller för denna jordbrukare.

Artikel 10

Utbetalning av stöd

1. Utan att det påverkar tillämpningen av den tidsperiod som anges i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 eller andra bestämmelser om utbetalning av förskott enligt punkt 3 i den artikeln, skall direktstöd som omfattas av den här förordningens tillämpningsområde inte betalas ut förrän de kontroller av stödkriterier, som skall utföras av medlemsstaten enligt den här förordningen, har slutförts.

2. När de kontroller av tvärvillkoren som avses i kapitel III avdelning III i den här förordningen inte kan avslutas före utbetalning skall eventuella felaktiga utbetalningar återvinnas enligt artikel 73 i den här förordningen.







AVDELNING II

ANSÖKAN OM STÖD







KAPITEL I

SAMLAD ANSÖKAN

Artikel 11

Datum för inlämnande av samlad ansökan

1. En jordbrukare som ansöker om stöd enligt något av de arealrelaterade stödsystemen får endast lämna in en ansökan per år.

►C1 En jordbrukare som inte ansöker om stöd enligt något av de arealrelaterade stödsystemen utan ansöker om stöd enligt ett annat stödsystem som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1782/2003, skall lämna in en samlad ansökan om han förfogar över jordbruksareal i den mening som avses i artikel 2 a i förordning (EG) nr 795/2004 för vilken arealer skall anges i ansökningsblanketten i enlighet med artikel 14 i denna förordning. ◄ Medlemsstaterna får dock undanta jordbrukare från denna skyldighet om de behöriga myndigheterna har tillgång till denna information inom ramen för andra administrations- och kontrollsystem som är förenliga med det integrerade systemet i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 1782/2003.

2. ►M1 Den samlade ansökan skall lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj. Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige får emellertid fastställa ett senare datum, dock senast den 15 juni. ◄

Enligt det förfarande som avses i artikel 144.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 kan det tillåtas att de datum som anges i första stycket i den här punkten senareläggs i vissa zoner där de normala datumen inte kan tillämpas på grund av exceptionella klimatförhållanden.

När medlemsstaterna fastställer detta datum skall de ta hänsyn till den period som krävs för att alla relevanta uppgifter skall finnas tillgängliga för en korrekt administrativ och ekonomisk förvaltning av stödet, de skall se till att effektiva kontroller kan planeras in, och de skall särskilt beakta den dag som skall fastställas i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EG) nr 1782/2003.

3. Om mer än ett utbetalningsställe ansvarar för förvaltningen av stödsystem som omfattas av en samlad ansökan från en och samma jordbrukare, skall medlemsstaten vidta lämpliga åtgärder för att se till att de uppgifter som krävs enligt den här artikeln görs tillgängliga för alla berörda utbetalningsställen.

Artikel 12

Innehåll i den samlade ansökan

1. Den samlade ansökan skall innehålla alla nödvändiga uppgifter för att fastställa stödberättigandet, särskilt

a) jordbrukarens identitet,

b) stödsystemet eller stödsystemen i fråga,

c) stödrättigheternas identifiering enligt det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som anges i artikel 7 för systemet med samlat gårdsstöd, fördelat på arealuttagsrättigheter och andra stödrättigheter,

d) uppgifter som gör det möjligt att identifiera jordbruksföretagets samtliga jordbruksskiften, deras areal uttryckt i hektar med två decimaler, läge samt, i tillämpliga fall, användning och huruvida de är konstbevattnade,

e) en försäkran från jordbrukaren om att han känner till villkoren för stödsystemen i fråga.

2. För den identifiering av stödrättigheter som avses i punkt 1 c i den här artikeln skall i de förtryckta blanketter som distribueras till jordbrukaren i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 anges stödrättigheternas identifiering enligt det system för identifiering och registrering av stödrättigheter som anges i artikel 7, fördelat på arealuttagsrättigheter och andra stödrättigheter.

Innan ansökningsblanketten lämnas in skall jordbrukaren korrigera den förtryckta blanketten om några ändringar har skett, särskilt överföringar av stödrättigheter i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1782/2003.

Jordbrukaren skall separat deklarera den areal som ligger till grund för arealuttagsrättigheter och den areal som ligger till grund för andra stödrättigheter. Enligt artikel 54.6 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall jordbrukaren ansöka om arealuttagsrättigheter före alla andra rättigheter. Jordbrukaren skall följaktligen deklarera den areal för arealuttag som motsvarar hans arealuttagsrättigheter förutsatt att han förfogar över en tillräckligt stor stödberättigande areal. Om den stödberättigande arealen är mindre än den areal som motsvarar arealuttagsrättigheterna får jordbrukaren ansöka om det antal arealuttagsrättigheter som motsvarar den areal han förfogar över.

3. För den identifiering av jordbruksföretagets samtliga jordbruksskiften som avses i punkt 1 d skall det i de förtryckta blanketter som distribueras till jordbrukaren i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 1782/2003 anges maximal stödberättigande areal per referensskifte enligt systemet med samlat gårdsstöd. I det grafiska material som tillhandahålls jordbrukaren enligt samma bestämmelse skall referensskiftenas gränslinjer samt deras unika identifiering anges, och jordbrukaren skall ange läget för varje jordbruksskifte. Innan ansökningsblanketten lämnas in skall jordbrukaren också korrigera den förtryckta blanketten om några ändringar har skett.

Artikel 13

Särskilda krav för den samlade ansökan

1. Om en ansökan om arealstöd för jordbruksgrödor enligt kapitel 10 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 innehåller en deklaration om odling av lin och hampa som odlas för fiberproduktion i enlighet med artikel 106 i den förordningen, skall till ansökan fogas de officiella etiketter som används på förpackningarna med utsäde i enlighet med rådets direktiv 2002/57/EG ( 20 ), särskilt artikel 12 i detta, eller, när det gäller lin som odlas för fiberproduktion, andra dokument som erkänns som likvärdiga av den berörda medlemsstaten, inbegripet den certifiering som avses i artikel 19 i det direktivet.

Om sådden sker efter sista datum för inlämnande av den samlade ansökan skall dessa etiketter eller dokument lämnas in senast den 30 juni.

Om etiketter för utsäde av hampa som odlas för fiberproduktion också måste lämnas in till andra nationella myndigheter får medlemsstaterna föreskriva att dessa etiketter skall återsändas till jordbrukaren efter inlämnandet.

När det gäller hampa som odlas för fiberproduktion skall alla uppgifter som krävs för att identifiera de skiften som besåtts med hampa lämnas för varje sort av hampa som såtts.

I detta fall och i det fall en jordbrukare avser att producera hampa i enlighet med artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla

a) en kopia av det avtal eller åtagande som avses i artiklarna 52 och 106 i den förordningen, om inte medlemsstaten har beslutat att kopian får lämnas in ett senare datum, dock senast den 15 september,

b) i det fall som avses i artikel 52 i den förordningen, en uppgift om hur stor kvantitet utsäde som använts (kg per hektar),

c) de officiella etiketter som används på förpackningar av utsäde i enlighet med direktiv 2002/57/EG, särskilt artikel 12 i detta – om sådden sker efter sista datum för inlämnande av den samlade ansökan skall etiketterna dock lämnas in senast den 30 juni – om etiketterna också skall lämnas in till andra nationella myndigheter får medlemsstaterna föreskriva att dessa etiketter skall återsändas till jordbrukaren efter inlämnandet enligt denna punkt.

2. I de fall uttagen mark används i enlighet med artikel 55 b i förordning (EG) nr 1782/2003 eller artikel 107.3 första strecksatsen i den förordningen skall den samlade ansökan innehålla de bevis som krävs enligt tillämpliga sektoriella bestämmelser.

3. Vid ansökan om särskilt kvalitetsbidrag för durumvete enligt kapitel 1 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 och om tillägg och särskilt stöd för durumvete enligt artikel 105 i den förordningen skall den samlade ansökan innehålla ett bevis, enligt de bestämmelser som medlemsstaten fastställer, på att minimikvantiteten certifierat utsäde för durumvete har använts.

4. Vid ansökan om grödspecifikt stöd för ris enligt kapitel 3 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla en specifikation av vilken rissort som såtts och en identifiering av motsvarande skiften.

5. Vid ansökan om arealstöd för nötter enligt kapitel 4 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla uppgift om antalet träd, deras läge och typ av träd.

6. Vid ansökan om stöd för energigrödor enligt kapitel 5 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla en kopia av det avtal som den sökande har slutit med den förste förädlaren enligt artikel 35 i förordning (EG) nr 2237/2003.

7. Vid ansökan om stöd för stärkelsepotatis enligt kapitel 6 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla en kopia av odlingsavtalet; medlemsstaterna får dock föreskriva att kopian får lämnas in ett senare datum, dock senast den 30 juni.

8. Vid ansökan om stöd för utsäde enligt kapitel 9 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall den samlade ansökan innehålla

a) en kopia av odlingsavtalet eller odlingsdeklarationen; medlemsstaterna får dock föreskriva att kopian får lämnas in ett senare datum, dock senast den 15 september,

b) en uppgift om vilka arter av utsäde som såtts på varje skifte,

c) en uppgift om hur stor kvantitet utsäde som producerats, uttryckt i deciton med en decimal – medlemsstaterna får emellertid besluta att dessa uppgifter får lämnas in ett senare datum, dock senast den 15 juni året efter skörden,

d) en kopia av styrkande handlingar som visar att de kvantiteter utsäde som avses har certifierats officiellt – medlemsstaterna får emellertid besluta att dessa uppgifter får lämnas in ett senare datum, dock senast den ►M1 15 juni ◄ året efter skörden.

▼M1

9. Vid ansökan om extra humlestöd enligt artikel 68a i förordning (EG) nr 1782/2003 skall var och en av arealerna anges i den samlade ansökan.

▼B

Artikel 14

Allmänna bestämmelser för den samlade ansökan och deklarationer i samband med vissa markanvändningar

1. Markanvändningar som avses i artikel 5.2 och artikel 51 i förordning (EG) nr 1782/2003 och de som förtecknas i bilaga V till den förordningen, samt arealer som används för odling av lin för fiberproduktion om dessa arealer inte skall deklareras i enlighet med artikel 13 i den här förordningen, skall deklareras under en separat rubrik i blanketten för samlad ansökan.

▼M1

Jordbrukare i medlemsstater som med tillämpning av artikel 68 a i förordning (EG) nr 1782/2003 ger erkända producentgrupper stöd skall deklarera de jordbruksskiften som används för humleodling under en särskild rubrik i blanketten för samlad ansökan. Jordbrukaren skall i detta fall även ange på blanketten för samlad ansökan om han eller hon är medlem i en sådan producentgrupp.

▼B

Markanvändningar som varken omfattas av de stödsystem som anges i avdelningarna III och IV i förordning (EG) nr 1782/2003 eller förtecknas i bilaga V till den förordningen skall deklareras under en eller flera rubriker för „annan markanvändning“.

Medlemsstaterna får besluta att första och andra styckena inte skall tillämpas om de behöriga myndigheterna har tillgång till den aktuella informationen inom ramen för andra administrations- och kontrollsystem som är förenliga med det integrerade systemet i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 1782/2003.

▼M1

1 a. Om en jordbrukare för ett visst år inte deklarerar alla arealer som avses i punkt 1, och skillnaden mellan den totala areal som deklareras i den samlade ansökan, å ena sidan, och den deklarerade arealen plus de icke deklarerade skiftenas totala areal, å andra sidan, överstiger 3 % av den deklarerade arealen, skall det totala direktstödet till jordbrukaren för året i fråga minskas med upp till 3 %, beroende på hur allvarlig underlåtenheten är.

▼B

2. Under det första årets tillämpning av systemet med samlat gårdsstöd får medlemsstaterna göra undantag från artiklarna 12 och 13 i den här förordningen om stödrättigheterna ännu inte är slutgiltigt fastställda vid sista datum för inlämnande av den samlade ansökan.

3. Medlemsstaterna får besluta att alla ansökningar om stöd enligt avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall omfattas av den samlade ansökan. I det fallet skall kapitlen II och III i denna avdelning gälla i tillämpliga delar för de särskilda krav som fastställs för ansökan om stöd enligt dessa system.

4. Varje medlemsstat skall fastställa den minsta areal som ett jordbruksskifte får ha för att kunna omfattas av en ansökan. Den minsta arealstorleken får dock inte överstiga 0,3 ha.

Artikel 15

Ändringar av den samlade ansökan

1. Efter sista datum för inlämnande av den samlade ansökan får enskilda jordbruksskiften, i förekommande fall tillsammans med motsvarande stödrättigheter, som ännu inte deklarerats i den samlade ansökan för något av de arealrelaterade stödsystemen, läggas till i den samlade ansökan förutsatt att de krav som gäller enligt de aktuella stödsystemen iakttas.

Ändringar av markanvändning eller stödsystem för enskilda jordbruksskiften som redan deklarerats i den samlade ansökan får göras på samma villkor.

Om de ändringar som avses i första och andra styckena har betydelse för de styrkande handlingar eller avtal som skall lämnas in skall motsvarande ändringar av dessa handlingar eller avtal också tillåtas.

▼M1

2. Utan att det påverkar tillämpningen av de datum som Estland, Lettland, Litauen, Finland eller Sverige fastställer för inlämnande av den samlade ansökan i enlighet med artikel 11.2 första stycket skall ändringar som görs i enlighet med punkt 1 i denna artikel anmälas skriftligt till den behöriga myndigheten senast den 31 maj det aktuella kalenderåret, utom för Estland, Lettland, Litauen, Finland och Sverige i fråga om vilka de skall anmälas skriftligt senast den 15 juni, det aktuella kalenderåret.

▼B

3. Om den behöriga myndigheten redan har informerat jordbrukaren om oegentligheter i den samlade ansökan eller om den har informerat jordbrukaren om sin avsikt att genomföra en kontroll på plats och om oegentligheter uppdagas vid kontrollen, får inga ändringar i enlighet med punkt 1 tillåtas när det gäller de jordbruksskiften som berörs av oegentligheterna.

▼M1







KAPITEL Ia

ANSÖKNINGAR OM HUMLESTÖD FRÅN ERKÄNDA PRODUCENTGRUPPER

Artikel 15a

Stödansökan

Stödansökningar från producentgrupper som ansöker om stöd enligt artikel 171 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 ( 21 ) skall innehålla alla nödvändiga uppgifter för att fastställa stödberättigandet, särskilt

a) producentgruppens identitet,

b) uppgifter som gör det möjligt att identifiera berörda jordbruksskiften,

c) en försäkran från producentgruppen om att den känner till villkoren för stödet.

Producentgruppen får bara deklarera jordbruksskiften som använts för humleodling och som under samma kalenderår har deklarerats av producentgruppens medlemmar enligt artikel 14.1 andra stycket i denna förordning.

Medlemsstaterna får underlätta ansökningsförfarandet genom att till respektive producentgrupp skicka en ansökningsblankett där de jordbruksskiften som medlemmarna deklarerade för detta ändamål enligt artikel 14.1 andra stycket i denna förordning är förtryckta.

▼B







KAPITEL II

ANSÖKNINGAR OM DJURBIDRAG

Artikel 16

Villkor för ansökningar om djurbidrag

1. Ansökningar om djurbidrag skall innehålla alla nödvändiga uppgifter för att fastställa stödberättigandet, särskilt

a) jordbrukarens identitet,

b) en hänvisning till den samlade ansökan, om den redan har lämnats in,

c) antalet djur av varje typ för vilka stöd söks och, när det gäller nötkreatur, djurens identitetskod,

d) i tillämpliga fall, ett åtagande av jordbrukaren att hålla de djur som avses i c på sitt jordbruksföretag under djurhållningsperioden och uppgifter om var djuren kommer att hållas, inklusive den eller de aktuella perioderna,

e) i tillämpliga fall, den individuella gränsen eller det individuella taket för de berörda djuren,

f) i tillämpliga fall, jordbrukarens individuella referenskvantitet för mjölk per den 31 mars eller, om den berörda medlemsstaten beslutar att tillämpa det undantag som avses i artikel 44a i förordning (EG) nr 2342/1999, den 1 april under det berörda kalenderåret – om denna kvantitet är okänd när ansökan lämnas in, skall den behöriga myndigheten underrättas om detta så snart som möjligt,

g) en försäkran från jordbrukaren om att han känner till villkoren för stöden i fråga.

Om djuren flyttas till en annan plats under djurhållningsperioden, skall jordbrukaren på förhand skriftligen underrätta den behöriga myndigheten om detta.

2. Medlemsstaterna skall garantera att samtliga djurhållare, utan begränsningar, med rimliga mellanrum och utan onödigt dröjsmål, från de behöriga myndigheterna får information om de uppgifter i databasen för nötkreatur som berör dem eller de djur som de håller. När stödansökan lämnas in skall jordbrukaren deklarera att dessa uppgifter är korrekta och fullständiga eller, i förekommande fall, ändra felaktigheter eller komplettera ofullständiga uppgifter.

3. Medlemsstaterna får besluta att vissa av de uppgifter som avses i punkt 1 inte behöver tas med i stödansökan, om uppgifterna redan har meddelats till den behöriga myndigheten.

Medlemsstaterna får särskilt införa förfaranden enligt vilka uppgifter i databasen för nötkreatur kan användas för stödansökan, förutsatt att databasen för nötkreatur ger den säkerhet och fungerar på ett sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen. Dessa förfaranden kan bestå i ett system där jordbrukaren får ansöka om stöd för alla djur som, vid ett datum som fastställs av medlemsstaten, berättigar till stöd på grundval av de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur. I detta fall skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att

a) i enlighet med de bestämmelser som gäller för stödsystemet i fråga, de datum då de aktuella djurhållningsperioderna börjar och slutar är klart fastställda och kända av jordbrukaren,

b) jordbrukaren är medveten om att ett djur som befinns vara felaktigt identifierat eller registrerat i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur skall räknas som ett djur för vilket oegentligheter har upptäckts enligt artikel 59. När det gäller am- och dikobidrag enligt artikel 125 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall alla oegentligheter som upptäcks med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur fördelas proportionellt mellan det antal djur som krävs för att få bidraget och de djur som krävs för leverans av mjölk och mjölkprodukter enligt artikel 125.2 b i den förordningen. Dessa oegentligheter skall dock först fördelas på det antal djur som inte krävs inom de enskilda gränser eller tak som avses i artikel 125.2 b och artikel 126.

4. Medlemsstaterna får föreskriva att en del av de uppgifter som avses i punkt 1 kan eller skall skickas via ett eller flera av medlemsstaterna godkända organ. Jordbrukaren skall dock fortfarande vara ansvarig för de uppgifter som lämnas.







KAPITEL III

ANSÖKAN OM MJÖLKBIDRAG OCH YTTERLIGARE BETALNINGAR

Artikel 17

Villkor för ansökningar om mjölkbidrag och ytterligare betalningar

Varje mjölkproducent som ansöker om mjölkbidrag och ytterligare betalningar enligt kapitel 7 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 skall lämna in en stödansökan som innehåller alla uppgifter som krävs för att fastställa stödberättigandet, särskilt

a) jordbrukarens identitet,

b) en försäkran från jordbrukaren om att han känner till villkoren för stöden i fråga.

Stödansökan skall lämnas in senast det datum som fastställs av medlemsstaten, dock senast den 15 maj eller, när det gäller Finland och Sverige, den 15 juni.







KAPITEL IV

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 18

Förenkling av förfaranden

1. Utan att det påverkar tillämpningen av särskilda bestämmelser i den här förordningen och i förordning (EG) nr 1782/2003 får medlemsstaterna tillåta eller kräva att alla meddelanden enligt den här förordningen både från jordbrukaren till myndigheterna och omvänt lämnas elektroniskt. I sådana fall skall lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa särskilt

a) att jordbrukaren otvetydigt kan identifieras,

b) att jordbrukaren uppfyller alla krav enligt det berörda stödsystemet,

c) att överförda uppgifter är tillförlitliga med avseende på en korrekt förvaltning av det berörda stödsystemet – om de uppgifter som finns i databasen för nötkreatur används skall databasen ge den säkerhet och fungera på ett sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen,

d) att alla kompletterande dokument som krävs är de behöriga myndigheterna till handa inom de tidsfrister som gäller för ansökningar som inte överförs elektroniskt,

e) att det inte görs någon åtskillnad mellan jordbrukare som inte lämnar in ansökningar elektroniskt och jordbrukare som väljer elektronisk överföring.

2. Medlemsstaterna får på de villkor som anges i punkt 1 a–e föreskriva förenklade förfaranden för inlämnande av stödansökningar om uppgifter redan finns tillgängliga för myndigheterna, särskilt om situationen inte har ändrats sedan ansökan om stöd enligt det berörda stödsystemet senast lämnades in.

Artikel 19

Korrigeringar av uppenbara fel

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 11–18 får en stödansökan ändras när som helst efter inlämnandet, om den innehåller uppenbara fel som den behöriga myndigheten godkänner.

Artikel 20

Undantag från sista dag för inlämnande av stödansökningar, kompletterande dokument, avtal och deklarationer

Om sista dagen för inlämnande av en stödansökan eller kompletterande dokument, avtal eller deklarationer enligt denna avdelning är en helgdag, lördag eller söndag skall, utan hinder av artikel 5.1 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 ( 22 ), sista dagen anses infalla påföljande arbetsdag.

▼M1

Första stycket skall även gälla ansökningar om anslutning till systemet med samlat gårdsstöd enligt artikel 34.2 i förordning (EG) nr 1782/2003.

▼B

Artikel 21

Försenad inlämning

1. Utom vid force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 72 skall inlämnande av en stödansökan enligt den här förordningen efter utgången av den tillämpliga tidsfristen medföra att det stödbelopp som jordbrukaren skulle ha haft rätt till om ansökan lämnats inom tidsfristen, minskas med 1 % per arbetsdag.

Utan att det påverkar några särskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna när det gäller kravet på att lämna in kompletterande dokument i god tid för att möjliggöra planering och genomförande av effektiva kontroller, skall första stycket också gälla dokument, avtal och deklarationer som skall lämnas in till den behöriga myndigheten enligt artiklarna 12 och 13 i de fall sådana handlingar ligger till grund för berättigandet till stödet i fråga. I sådana fall skall minskningen göras på det belopp som skall betalas enligt det berörda stödet.

Om förseningen överstiger 25 kalenderdagar, skall ansökan inte godtas.

2. Om en ändring av en samlad ansökan lämnas in efter sista dagen enligt artikel 15.2, skall det belopp som avser den faktiska användningen av berörda jordbruksskiften minskas med 1 % per arbetsdag.

Ändringar av en samlad ansökan skall godtas endast till och med den sista dag för att lämna in en försenad samlad ansökan som anges i punkt 1 tredje stycket. Om den dagen infaller före eller samtidigt med den sista dagen enligt artikel 15.2, skall ändringar av en samlad ansökan inte godtas efter den dag som avses i artikel ►M1 15.2 ◄ .

3. Om en samlad ansökan lämnas in för sent och leder till minskat stöd skall, när det gäller grovfoderarealer, denna minskning läggas till andra minskningar som gäller för försenat inlämnande av ansökningar om stöd som avses i artiklarna 131 och 132 i förordning (EG) nr 1782/2003.

▼M1

Artikel 21a

Försenad inlämning av ansökningar inom systemet med samlat gårdsstöd

1. Utan hinder av artikel 21 skall följande gälla under det första år som systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning III i förordning (EG) nr 1782/2003 tillämpas: om en jordbrukare i en medlemsstat, där ansökan om stödrättigheter enligt artikel 34.3 i förordning (EG) nr 1782/2003 och den samlade ansökan för året i fråga skall lämnas in gemensamt, lämnar in dessa ansökningar för sent skall de belopp som det året skall betalas ut till jordbrukaren för stödrättigheterna minskas med 4 % per arbetsdag; detta gäller dock inte vid force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 34.3 första stycket i förordning (EG) nr 1782/2003.

Om en sådan försening överstiger 25 dagar skall ansökan inte tas emot, och jordbrukaren skall inte tilldelas några stödrättigheter.

2. Om i en medlemsstat ansökan om anslutning till systemet med samlat gårdsstöd och den samlade ansökan skall lämnas separat skall artikel 21 i den här förordningen gälla inlämningen av den samlade ansökan.

I det fallet skall dock, utom vid force majeure och exceptionella omständigheter enligt artikel 34.3 första stycket i förordning (EG) nr 1782/2003, om ansökan om anslutning till systemet med samlat gårdsstöd lämnas in för sent enligt den artikeln de belopp som skall betalas ut till jordbrukaren för stödrättigheterna under det första år som omfattas av ansökan minskas med 3 % per arbetsdag.

Om en sådan försening överstiger 25 dagar skall ansökan inte tas emot, och jordbrukaren skall inte tilldelas några stödrättigheter.

▼B

Artikel 22

terkallelse av stödansökningar

1. En stödansökan får när som helst återkallas skriftligt helt eller delvis.

Om en medlemsstat utnyttjar de möjligheter som anges i artikel 16.3 andra stycket får den medlemsstaten föreskriva att anmälan till databasen för nötkreatur om ett djur som har lämnat jordbruksföretaget får ersätta en skriftlig återkallelse.

Om den behöriga myndigheten redan har informerat jordbrukaren om oegentligheter i stödansökan eller om den har underrättat jordbrukaren om sin avsikt att genomföra en kontroll på plats och om oegentligheter uppdagas vid kontrollen, får återkallelse dock inte tillåtas av de delar av stödansökan som berörs av oegentligheterna.

2. En återkallelse enligt punkt 1 skall försätta den sökande i samma situation som han befann sig i innan han lämnade in den berörda stödansökan eller en del av denna.







AVDELNING III

KONTROLLER







KAPITEL I

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 23

Allmänna principer

1. Administrativa kontroller och kontroller på plats enligt denna förordning skall genomföras så att en effektiv prövning säkerställs av att villkoren för beviljande av stöd samt de krav och normer som omfattas av tvärvillkoren är uppfyllda.

2. Stödansökan skall avslås, om en kontroll på platsen inte kan utföras och detta beror på jordbrukaren eller dennes företrädare.







KAPITEL II

KONTROLLER AV STÖDKRITERIER







Avsnitt I

Administrativa kontroller

Artikel 24

Dubbelkontroller

1. De administrativa kontroller som avses i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1782/2003 skall göra det möjligt att med elektroniska hjälpmedel automatiskt söka efter oegentligheter, även genom dubbelkontroller

a) av de stödrättigheter och jordbruksskiften som deklareras, för att förhindra att ett och samma stöd beviljas orättmätigt flera gånger under ett och samma kalenderår eller regleringsår och för att förhindra orättmätig kumulering av stöd som beviljas i enlighet med de arealrelaterade stödsystem som förtecknas i bilagorna I och V till förordning (EG) nr 1782/2003,

b) av stödrättigheterna för att verifiera deras existens och stödberättigandet,

c) av de jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan och de referensskiften som ingår i identifieringssystemet för jordbruksskiften, för att verifiera att arealerna är stödberättigande,

d) av stödrättigheterna och den fastställda arealen, för att verifiera att stödrättigheterna åtföljs av motsvarande antal stödberättigande hektar enligt definitionen i artiklarna 44.2 respektive 54.2 i förordning (EG) nr 1782/2003,

e) med hjälp av databasen för nötkreatur, för att verifiera stödberättigandet och för att förhindra att ett och samma stöd beviljas orättmätigt flera gånger under ett och samma kalenderår,

f) i tillämpliga fall, om kompletterande dokument, avtal eller odlingsdeklarationer skall lämnas in, av de jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan och i kompletterande dokument, avtal eller odlingsdeklarationer, för att verifiera att arealen är stödberättigande,

g) av jordbruksskiften som deklareras i den samlade ansökan och skiften som har varit föremål för officiell undersökning och befunnits uppfylla kraven i de direktiv som avses artikel 1.1 i rådets förordning (EEG) nr 1674/72 av den 2 augusti 1972 om fastställande av allmänna bestämmelser för beviljande och finansiering av stöd för utsäde ( 23 ),

▼M1

h) av de jordbruksskiften som producentgrupper har deklarerat i enlighet med artikel 15a, de motsvarande skiften som producentgruppens medlemmar har deklarerat i enlighet med artikel 14.1 andra stycket och de referensskiften som ingår i identifieringssystemet för jordbruksskiften, för att verifiera stödberättigandet.

▼B

2. Indikationer på oegentligheter som visat sig vid dubbelkontrollerna skall följas upp genom annat lämpligt administrativt förfarande och vid behov av kontroll på plats.







Avsnitt II

Kontroller på plats







Underavsnitt I

Gemensamma bestämmelser

Artikel 25

Allmänna principer

1. Kontroller på plats skall ske oanmälda. Förutsatt att syftet med kontrollen inte äventyras, får dock en förhandsanmälan med kortast möjliga varsel göras. Denna tidsfrist får inte överstiga 48 timmar, utom i vederbörligen motiverade fall.

2. När det är lämpligt skall kontroller på plats enligt denna förordning genomföras samtidigt med andra kontroller enligt gemenskapslagstiftningen.

Artikel 26

Kontrollfrekvens

1. Det totala antalet kontroller på plats som genomförs varje år skall omfatta minst 5 % av alla jordbrukare som lämnar in en samlad ansökan.

Med förbehåll för tredje stycket skall medlemsstaterna i följande fall göra ytterligare stickprovskontroller av minst

a) 5 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd för stärkelsepotatis enligt kapitel 6 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003,

b) 5 % per art av utsäde som omfattas av stödansökan i enlighet med artikel 99 i förordning (EG) nr 1782/2003,

c) 50 % av alla jordbrukare som ansöker om arealstöd för nötter enligt kapitel 4 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 i de fall en medlemsstat utnyttjar möjligheten att inte lägga till ett nytt skikt med GIS-information, i enlighet med artikel 6.3 i den här förordningen; för 2005, när det gäller alla andra medlemsstater, 5 % av alla jordbrukare som ansöker om arealstöd för nötter enligt kapitel 4 i avdelning IV i förordning (EG) nr 1782/2003 om det nya skiktet med GIS-information inte redan har lagts till.

Om det stickprov som görs enligt första stycket redan innehåller sökande för de stöd som avses i punkterna a–c i andra stycket, får dessa sökande räknas in i de kontrollfrekvenser som anges där.

2. Det totala antalet kontroller på plats som genomförs varje år skall dessutom minst omfatta följande:

a) Den lägsta kontrollfrekvensen på 30 % eller 20 % av de arealer som deklareras för produktion av hampa enligt artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003. Om en medlemsstat redan har infört ett system för förhandsgodkännande av sådan odling och har underrättat kommissionen om sina föreskrifter och villkor för detta system innan den här förordningen träder i kraft, skall alla ändringar av dessa föreskrifter eller villkor anmälas till kommissionen utan dröjsmål.

b) 5 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd enligt stödsystemen för nötkreatur. Om databasen för nötkreatur inte ger den säkerhet och fungerar på ett sätt som krävs för en korrekt förvaltning av de berörda stödsystemen skall procentsatsen dock ökas till 10 %. Dessa kontroller på plats skall per stödsystem även omfatta minst 5 % av alla djur för vilka stöd söks.

c) 10 % av alla jordbrukare som ansöker om stöd enligt stödsystemet för får och getter oavsett om stödansökningarna lämnas in som en del av den samlade ansökan eller fristående.

d) 2 % av alla mjölkproducenter som ansöker om mjölkbidrag eller ytterligare betalningar.

▼M1

e) 5 % av alla jordbrukare vars jordbruksskiften deklareras av en producentgrupp som ansöker om humlestöd enligt artikel 15a.

▼B

3. Om det vid kontroller på plats konstateras betydande oegentligheter inom ett stödsystem, en region eller del av region, skall den behöriga myndigheten under det aktuella året genomföra ytterligare kontroller på plats och öka den andel jordbrukare som skall kontrolleras på plats under påföljande år.

4. Om det föreskrivs att vissa delar av kontrollen på plats kan genomföras som stickprovskontroll, så skall denna genomföras på ett sätt som säkerställer en tillförlitlig och representativ kontrollnivå. Medlemsstaterna skall fastställa kriterierna för det urval som skall kontrolleras med stickprov. Om det konstateras oegentligheter vid stickprovskontrollen, skall dennas omfattning och räckvidd utökas i lämplig omfattning.

Artikel 27

Stickprovsurval

1. De jordbrukare som skall kontrolleras på plats skall väljas ut av den behöriga myndigheten, på grundval av en riskanalys och på ett sådant sätt att de är representativa i förhållande till de inlämnade ansökningarna. Varje år skall det göras en utvärdering av hur effektiva parametrarna i tidigare års riskanalyser har varit.

För att åstadkomma representativitet skall medlemsstaterna slumpmässigt välja ut 20–25 % av det minsta antal jordbrukare som skall kontrolleras på plats enligt artikel 26.1 och 26.2.

2. Riskanalysen skall beakta

a) stödbeloppens storlek,

b) antalet jordbruksskiften, arealen eller antalet djur för vilka stöd söks,

c) förändringar jämfört med föregående år,

d) resultaten av tidigare års kontroller,

e) fall då förordning (EG) nr 1760/2000 och förordning (EG) nr 21/2004 inte följts,

f) de jordbrukare som ligger strax över eller under tak eller gränser som är av betydelse för att stöd skall beviljas,

g) ersättande av djur enligt artikel 58 i den här förordningen,

h) efterlevnaden av artikel 49.2 i förordning (EG) nr 1782/2003,

i) den kvantitet potatis som är avsedd för framställning av potatisstärkelse för den areal som deklareras i det odlingsavtal som avses i artikel 13.7,

j) vid ansökan om det stöd för utsäde som föreskrivs i avdelning IV kapitel 9 i förordning (EG) nr 1782/2003, kvantiteten certifierat utsäde i förhållande till deklarerad areal,

k) andra faktorer som medlemsstaterna fastställer

3. Den behöriga myndigheten skall föra register över orsaken till att en viss jordbrukare har valts ut för en kontroll på plats. Den inspektör som genomför kontrollen på plats skall vara informerad därom innan kontrollen på plats inleds.

Artikel 28

Kontrollrapport

1. För varje kontroll på plats enligt detta avsnitt skall en kontrollrapport upprättas som gör det möjligt att närmare granska kontrollbesökets detaljer. Rapporten skall särskilt innehålla följande:

a) De stödsystem och ansökningar som kontrollerades.

b) Närvarande personer.

c) De jordbruksskiften som kontrollerades eller mättes upp samt mätresultatet för varje uppmätt jordbruksskifte, och de mätmetoder som användes.

d) Antalet djur och djurtyper som noterades och, i förekommande fall, numren på öronmärkena, uppgifter i registret och i databasen för nötkreatur och i andra styrkande handlingar som kontrollerats samt resultaten av dessa kontroller och, i förekommande fall, särskilda iakttagelser beträffande enskilda djur eller deras identitetskod.

e) Om besöket var anmält i förväg till jordbrukaren och, i så fall, hur lång tid i förväg.

f) Uppgifter om eventuella särskilda kontrollåtgärder som skall utföras inom ramen för enskilda stödsystem.

g) Uppgifter om andra kontrollåtgärder som genomförts.

2. Jordbrukaren skall ges möjlighet att underteckna rapporten, för att bekräfta sin närvaro vid kontrollen, och för att lämna synpunkter på innehållet. Om oegentligheter konstateras, skall jordbrukaren få en kopia av kontrollrapporten.

Om kontrollen på plats sker genom fjärranalys i enlighet med artikel 32, får medlemsstaten besluta att inte ge jordbrukaren eller dennes företrädare möjlighet att underteckna kontrollrapporten om inga oegentligheter uppdagas under denna kontroll. Om oegentligheter uppdagas till följd av denna kontroll skall möjlighet ges att underteckna rapporten innan den behöriga myndigheten fattar beslut om eventuell minskning eller uteslutning.







Underavsnitt II

Kontroller på plats av samlade ansökningar beträffande arealrelaterade stödsystem

Artikel 29

Omfattning av kontroller på plats

Kontroller på plats skall omfatta alla jordbruksskiften för vilka stöd söks enligt stödsystem som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1782/2003, utom skiften som berörs av ansökningar om stöd för utsäde enligt artikel 99 i den förordningen. Den fysiska kontroll av marken som utgör en del av kontrollen på plats får dock begränsas till en stickprovskontroll som omfattar minst hälften av de skiften för vilka ansökningar har lämnats in.

Artikel 30

Fastställande av arealer

1. Jordbruksskiftenas areal skall bestämmas på lämpligt sätt som anges av den behöriga myndigheten, och som säkerställer mätning med en noggrannhet som minst motsvarar den som krävs för officiella mätningar enligt nationella regler. Den behöriga myndigheten får fastställa en toleransgräns för mätningarna som inte får överstiga 5 % av jordbruksskiftets areal eller en tolerans på 1,5 meter för jordbruksskiftets omkrets. Den högsta toleransen för varje jordbruksskifte får inte, i absoluta tal, överstiga 1,0 hektar.

2. Ett jordbruksskiftes totala areal får beaktas endast om den fullt ut används i enlighet med vad som är brukligt i den berörda medlemsstaten eller regionen. I övriga fall skall den faktiskt använda arealen beaktas.

I regioner där vissa landskapselement, särskilt häckar, diken och murar, traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande, får medlemsstaterna besluta att motsvarande areal skall anses ingå i den fullt ut använda arealen, förutsatt att den inte överskrider en sammanlagd bredd som skall fastställas av medlemsstaterna. Denna bredd skall motsvara den traditionella bredden i regionen i fråga, men den får inte överstiga två meter.

Om kommissionen underrättas i förväg får medlemsstaterna tillåta en större bredd än två meter, om de aktuella grödarealerna beaktades när avkastningen för den berörda regionen fastställdes.

3. Utöver punkt 2 skall, i de fall skiften deklareras inom systemet med samlat gårdsstöd, landskapselement som avses i de rättsakter som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1782/2003, eller som kan ingå i den goda jordbrukshävd och de goda miljöförhållanden som avses i artikel 5 i den förordningen och i bilaga IV till den förordningen, ingå i ett jordbruksskiftes totala areal.

4. Kontrollen av att jordbruksskiftena är stödberättigande skall ske med lämpliga hjälpmedel. För detta ändamål skall vid behov ytterligare bevismaterial begäras in.

Artikel 31

Omfattning av kontroller på plats som avser ansökningar om stöd för utsäde

Kontroller på plats som avser ansökningar om stöd för utsäde enligt artikel 99 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall särskilt omfatta följande:

a) Hos jordbrukare som ansöker om stöd skall göras i) kontroller av alla skiften för att verifiera art eller sortgrupp av utsäde som såtts på varje deklarerat skifte, ii) kontroller av handlingar för att åtminstone verifiera första destination för det utsäde för vilket stöd har sökts, iii) andra kontroller som medlemsstaten bedömer vara nödvändiga för att säkerställa att stöd inte betalas för ocertifierat utsäde eller utsäde från tredjeländer.

b) Om utsädets första destination är en förädlings- eller utsädesanläggning skall ytterligare kontroller göras på anläggningen för att säkerställa i) att utsädet har inköpts och betalats av förädlings- eller utsädesanläggningen i enlighet med odlingsavtalet, ii) att betalningen för utsädet är registrerad i förädlings- eller utsädesanläggningens ekonomiska bokföring, iii) att utsädet har saluförts för sådd. Med saluföring avses att förökningsmaterial hålls tillgängligt eller i lager, förevisas i försäljningssyfte eller utbjuds till försäljning, säljs eller levereras till annan person. I detta syfte skall fysiska kontroller och dokumentkontroller göras av förädlings- eller utsädesanläggningens lager och ekonomiska bokföring.

c) I tillämpliga fall skall kontroller göras hos slutanvändarna.

Artikel 32

Fjärranalys

1. Medlemsstaterna får använda sig av fjärranalys för det prov som avses i artikel 26.1 i stället för att göra traditionella kontroller på plats på de villkor som anges i den här artikeln. Dessutom skall artiklarna 23, 25, 26, 27 och 28, artikel 29 första meningen och artikel 30 tillämpas i förekommande fall.

2. De områden som skall kontrolleras genom fjärranalys skall väljas ut slumpmässigt eller på grundval av en riskanalys.

Om urvalet görs på grundval av en riskanalys skall medlemsstaterna ta hänsyn till lämpliga riskfaktorer, särskilt

a) deras ekonomiska betydelse när det gäller gemenskapsstöd,

b) stödansökningarnas sammansättning,

c) jordbruksskiftenas struktur och jordbrukslandskapets beskaffenhet,

d) bristen på täckning under tidigare år,

e) tekniska begränsningar för en effektiv användning av fjärranalys vid avgränsningen av det geografiska området,

f) resultaten av tidigare års kontroller.

3. Kontroller på plats genom fjärranalys skall omfatta

a) alla stödansökningar omfattande minst 80 % av den areal som ingår i ansökan om stöd enligt avdelningarna III och IV i förordning (EG) nr 1782/2003 i respektive zon, eller

b) stödansökningar som väljs ut av den behöriga myndigheten på grundval av artikel 27.2 i den här förordningen.

Ansökningar som valts ut slumpmässigt i enlighet med artikel 27.1 andra stycket får kontrolleras genom fjärranalys.

4. När en jordbrukare har valts ut för kontroll på plats i enlighet med punkt 3 skall minst 80 % av den areal för vilken han sökt stöd enligt stödsystemen i avdelningarna III och IV i förordning (EG) nr 1782/2003 omfattas av kontrollen på plats med fjärranalys.

5. Medlemsstater som utnyttjar möjligheten att genomföra kontroller på plats genom fjärranalys skall

a) utföra bildanalys av satellit- eller flygbilder över samtliga jordbruksskiften i en ansökan som skall kontrolleras i enlighet med punkt 4, för att bestämma marktäcket och för att mäta arealen,

b) utföra fysiska kontroller på plats av alla jordbruksskiften för vilka bildanalysen inte gör det möjligt att kontrollera deklarationens riktighet på ett för den behöriga myndigheten godtagbart sätt.

6. De ytterligare kontroller som avses i artikel 26.3 skall genomföras som traditionella kontroller på plats, om det under det aktuella året inte längre är möjligt att genomföra dem med fjärranalys.

Artikel 33

Kontroll av halten av tetrahydrokannabinol i odlad hampa

1. Den metod som medlemsstaterna använder för att kontrollera halten av tetrahydrokannabinol (THC) i grödan, i enlighet med artikel 52.1 i förordning (EG) nr 1782/2003, skall vara den som anges i bilaga I till den här förordningen.

2. Medlemsstaterna skall senast den 15 november det aktuella regleringsåret sända en rapport till kommissionen om erhållna THC-halter. I rapporten skall för varje sort anges

a) vid vilken tidpunkt provet har tagits i de fall förfarande A enligt bilaga I använts,

b) antalet utförda prov,

c) resultat uttryckta som THC-halt, fördelade på intervall om 0,1 %,

d) vilka åtgärder som vidtagits på nationell nivå.

3. Om kontrollerna visar att ett betydande antal prov av en viss sort har en THC-halt som överstiger den halt som anges i artikel 52.1 i förordning (EG) nr 1782/2003, får det beslutas, utan att det påverkar tillämpningen av andra åtgärder som gemenskapen kan vidta och i överensstämmelse med det förfarande som avses i artikel 144.2 i den förordningen, att förfarande B enligt bilaga I till den här förordningen skall användas för den berörda sorten under det påföljande kalenderåret.

4. Stödberättigande hampsorter som odlas för fiberproduktion förtecknas i bilaga II. Ansökningar från en medlemsstat om att få införa en hampsort i den bilagan skall åtföljas av en rapport med resultat av analyser som utförts i enlighet med förfarande B enligt bilaga I och en beskrivning av sorten i fråga.

▼M1

5. För att möjliggöra de kontroller som avses i punkterna 1, 2 och 3 skall hampa som odlas för fiberproduktion bibehållas under normala odlingsförhållanden enligt lokal praxis under minst tio dagar efter det att blomningen har upphört.

Medlemsstaten får dock tillåta att hampa som odlas för fiberproduktion skördas under de första tio dagarna efter det att blomningen har börjat men före utgången av perioden på tio dagar efter det att blomningen har upphört, om en inspektör i varje berört skifte markerar representativa delar som skall bibehållas i åtminstone tio dagar efter blomningens slut för att kunna kontrolleras i enlighet med bilaga I.







Underavsnitt II A

Kontroller på plats av ansökningar om humlestöd från erkända producentgrupper

Artikel 33a

Led i kontroller på plats

De kontroller på plats som avses i artikel 26.2 e skall göras med tillämpning av bestämmelserna i artikel 29, artikel 30.1, artikel 30.2 första och andra styckena, artikel 30.4 och artikel 32.

Vid dessa kontroller på plats skall det säkerställas att de villkor som anges i artikel 171 i förordning (EG) nr 1973/2004 följs.

▼B







Underavsnitt III

kontroll på plats av ansökningar om djurbidrag

Artikel 34

Val av tidpunkt för kontroller på plats

1. Minst 60 % av de kontroller på plats som minst skall genomföras enligt artikel 26.2 b sista meningen i denna förordning skall, för andra stödsystem än de stödsystem som föreskrivs i artiklarna 123.6 och 130 i förordning (EG) nr 1782/2003, genomföras under djurhållningsperioden för det berörda stödsystemet. Den återstående procentandelen kontroller på plats skall genomföras under djurhållningsperioden för minst ett av de berörda stödsystemen.

Om en medlemsstat utnyttjar de möjligheter som anges i artikel 68 i förordning (EG) nr 1782/2003, skall emellertid minsta antalet kontroller på plats enligt artikel 26.2 b sista meningen i sin helhet genomföras under djurhållningsperioden för det berörda stödsystemet.

2. Minst 50 % av det minsta antalet kontroller på plats enligt artikel 26.2 c skall genomföras under djurhållningsperioden. Minsta antalet kontroller på plats skall dock i sin helhet genomföras under djurhållningsperioden i de medlemsstater där det system som inrättats genom förordning (EG) nr 21/2004 beträffande får och getter inte genomförts och tillämpas fullt ut, särskilt när det gäller identifiering och korrekt registerhållning.

Artikel 35

Omfattning av kontroller på plats

1. Kontroller på plats skall omfatta alla djur för vilka ansökningar har lämnats in enligt de stödsystem som skall kontrolleras, och i fråga om kontroller av stödsystemen för nötkreatur, också de nötkreatur som eventuellt kan komma att omfattas av en stödans