2012D0448 — SV — 06.06.2015 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

►B KOMMISSIONENS BESLUT av den 12 juli 2012 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till tidningspapper [delgivet med nr C(2012) 4693] (Text av betydelse för EES) (2012/448/EU) (EGT L 202 28.7.2012, s. 26)

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 juli 2012

om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av EU:s miljömärke till tidningspapper

[delgivet med nr C(2012) 4693]

(Text av betydelse för EES)

(2012/448/EU)







EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 66/2010 av den 25 november 2009 om ett EU-miljömärke ( 1 ), särskilt artikel 8.2, efter att ha hört Europeiska unionens miljömärkningsnämnd, och av följande skäl: (1) Enligt förordning (EG) nr 66/2010 kan EU-miljömärket tilldelas produkter som har reducerad miljöpåverkan under hela sin livscykel. (2) Enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska särskilda miljömärkningskriterier fastställas för varje produktgrupp. (3) Eftersom produktion av tidningspapper använder avsevärda mängder energi, trä och kemikalier, och kan leda till miljöskador och miljörisker i samband med användningen av naturresurser, är det lämpligt att fastställa kriterier för EU-miljömärket för produktgruppen ”tidningspapper”. (4) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 16 i förordning (EG) nr 66/2010. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Artikel 1

1. Produktgruppen ”tidningspapper” ska omfatta papper som tillverkats av massa och som används för tryckning av tidningar och andra tryckta produkter.

2. Produktgruppen ska inte omfatta kopieringspapper och grafiskt papper, värmekänsligt papper, fotografisk och självkopierande papper, förpacknings- och omslagspapper eller parfymerade papper.

Artikel 2

I detta beslut avses med

1. tidningspapper : papper som i huvudsak används för tryckning av dagstidningar och är tillverkade av massa och/eller returpapper med en vikt mellan 40 och 65 g/m2,

2. returfiber : fiber som avskilts från avfallsströmmen under en tillverkningsprocess, eller som genererats av hushåll eller av kommersiella, industriella och institutionella anläggningar i deras roll som slutanvändare av en produkt, och som inte längre kan användas för sitt avsedda ändamål.

Artikel 3

För att tilldelas ett EU-miljömärke enligt förordning (EG) nr 66/2010 ska ett tidningspapper omfattas av produktgruppen ”tidningspapper” i enlighet med definitionen i artikel 1 i detta beslut och uppfylla de kriterier och tillhörande bedömnings- och kontrollkrav som anges i bilagan till detta beslut.

▼M1

Artikel 4

De ekologiska kriterierna för produktgruppen ”tidningspapper” och de tillhörande bedömnings- och kontrollkraven ska gälla till och med den 31 december 2018.

▼B

Artikel 5

För administrativa ändamål ska kodnumret för ”tidningspapper” vara 037.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.









BILAGA

BAKGRUND

Kriteriernas syfte

Syftet med dessa kriterier är framför allt att arbeta för resurseffektivitet genom att främja materialåtervinning av papper, minska utsläppen av giftiga eller eutrofierande ämnen till vatten, minska miljöskador eller miljörisker i samband med energianvändning (global uppvärmning, försurning, uttunning av ozonskiktet, förbrukning av icke-förnybara resurser) genom att minska energiförbrukningen och därmed förknippade utsläpp till luften, minska miljöskador och miljörisker i samband med användning av farliga kemikalier och skydda skogarna genom att tillämpa principer för hållbart skogsbruk.

KRITERIER

Dessa kriterier fastställs för var och en av följande aspekter:

1. Utsläpp till vatten och luft

2. Energianvändning

3. Fibrer: hållbart skogsbruk

4. Farliga kemiska ämnen

5. Avfallshantering

6. Användbarhet

7. Information på miljömärket

De ekologiska kriterierna omfattar massatillverkningen inklusive alla underprocesser för de ingående beståndsdelarna, från den punkt där nyfiber/returfiberråvaran kommer in på produktionsanläggningen till den punkt där massan lämnar massafabriken. För papperstillverkningsprocesserna omfattar de ekologiska kriterierna alla underprocesser, från malning av pappersmassan (upplösning av det återvunna papperet) till upprullning av papperet på rullar.

Följande verksamheter omfattas inte av dessa kriterier:

1. Transport och förpackning av massa, papper eller råvaror.

2. Omvandling av papper.

Bedömnings- och kontrollkrav

De särskilda bedömnings- och kontrollkraven anges för varje kriterium.

När det krävs att sökanden ska tillhandahålla intyg, dokumentation, analyser eller testrapporter, eller på annat sätt styrka att kriterierna är uppfyllda, kan dessa dokument komma antingen från sökanden själv eller från dennes leverantör(er) eller underleverantör(er), beroende på omständigheterna.

I tillämpliga fall får andra testmetoder än de som anges för varje kriterium användas, om de godkänns som likvärdiga av det behöriga organ som bedömer ansökan.

Där så är möjligt ska analyserna genomföras av laboratorier som uppfyller de allmänna kraven i EN ISO 17025 eller motsvarande.

I förekommande fall får behöriga organ begära in kompletterande dokumentation, och får även genomföra oberoende kontroller.

KRITERIER FÖR EU-MILJÖMÄRKET

Kriterium 1 – Utsläpp till vatten och luft

a) Kemisk syreförbrukning (COD), svavel (S), NOx, fosfor (P)

För var och en av dessa parametrar ska utsläppen till luft och/eller vatten från massa- och papperstillverkningen uttryckas som belastningspoäng (PCOD, PS, PNOx, PP) enligt nedan.

Ingen av de enskilda belastningspoängen PCOD, PS, PNOx, PP får överskrida 1,5.

Summan av belastningspoängen (Ptotal = PCOD + PS + PNOx + PP) får inte överskrida 4,0.

PCOD ska beräknas enligt följande (PS, PNOx, PP ska beräknas på samma sätt).

För varje använd pappersmassa ”i” ska de tillhörande uppmätta utsläppen av kemiskt syreförbrukande ämnen (CODmassa,i uttryckt i kg/ton lufttorkad massa – ADT) vägas proportionellt mot respektive använd massa (massa ”i” uttryckt i ton lufttorkad massa) och adderas. Det vägda utsläppsvärdet för kemiskt syreförbrukande ämnen för massorna adderas därefter till det uppmätta utsläppet av kemiskt syreförbrukande ämnen från papperstillverkningen för att erhålla ett totalt utsläppsvärde, CODtotal.

Det vägda COD-referensvärdet för massatillverkningen beräknas på samma sätt som summan av de vägda referensvärdena för varje använd massa som adderas till referensvärdet för papperstillverkningen för att erhålla ett totalt CODreferens-värde, CODreftotal. Referensvärdena för varje använd massatyp och för papperstillverkningen anges i tabell 1.

Slutligen divideras det totala utsläppet av COD med det totala COD-referensvärdet enligt följande:







Tabell 1 Referensvärden för utsläpp från olika massatyper och från papperstillverkning Massatyp/papper Utsläpp (kg/ADT) CODreferens Sreferens NOxreferens Preferens Blekt kemisk massa (utom sulfitmassa) 18,0 0,6 1,6 0,045 Blekt kemisk massa (sulfitmassa) 25,0 0,6 1,6 0,045 Oblekt kemisk massa 10,0 0,6 1,6 0,04 CTMP-massa 15,0 0,2 0,3 0,01 TMP-/slipmassa 3,0 0,2 0,3 0,01 Återvunnen fibermassa 2,0 0,2 0,3 0,01 Papper (icke-integrerade fabriker där all massa köps på marknaden) 1 0,3 0,8 0,01 Papper (andra fabriker) 1 0,3 0,7 0,01

Undantag ska beviljas för Preferens-värdet för blekt kemisk massa (utom sulfitmassa) som anges i tabell 1, upp till en nivå på 0,1, om det kan visas att den högre P-nivån beror på att P förekommer naturligt i massaved.

Vid kraftvärmeproduktion vid samma fabrik kan utsläppen av S och NOx från elproduktionen subtraheras från den totala mängden. Följande ekvation kan användas för att beräkna andelen utsläpp från elproduktionen:

2 × (MWh(el)) / [2 × MWh(el) + MWh(värme)]

Elen i denna beräkning är den el som produceras i kraftvärmeverket.

Värmen i denna beräkning är den nettovärme som levereras från kraftverket till massa-/papperstillverkningen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium är uppfyllt och bifoga kompletterande dokumentation och testrapporter där följande analysmetoder använts: COD: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oxid.): EPA nr 8; S(red.): EPA nr 16A. S-innehåll i olja: ISO 8754; S-innehåll i kol: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 eller Dr Lange LCK 349.

Den kompletterande dokumentationen ska innehålla uppgifter om mätfrekvensen och om beräkningen av belastningspoäng för COD, S och NOx. Den ska omfatta alla utsläpp av S och NOx som uppstår vid tillverkningen av massa och papper, och ånga som genereras utanför produktionsanläggningen, utom sådana utsläpp som uppstår vid elproduktion. Mätningarna ska omfatta sodapannor, mesaugnar, ångpannor och destruktionsugnar för starkt luktande gaser. Även diffusa utsläpp ska beaktas. Rapporterade utsläppsvärden för S till luft ska omfatta både oxiderade och reducerade S-utsläpp (dimetylsulfid, metylmerkaptan, svavelväte och liknande utsläpp). S-utsläpp som härrör från produktionen av värmeenergi från olja, kol eller andra externa bränslen med känt S-innehåll ska beaktas men får beräknas i stället för mätas.

Vid mätning av utsläpp till vatten ska proverna vara ofiltrerade och osedimenterade och tas efter rening vid produktionsanläggningen eller efter rening i ett kommunalt reningsverk. Perioden för mätningarna ska baseras på tolv månaders produktion. Om det rör sig om en ny eller ombyggd produktionsanläggning ska mätningarna baseras på minst 45 på varandra följande dagar med stabil produktion. Mätningarna ska vara representativa för respektive kampanjkörning.

För integrerade massa- och pappersfabriker kan det vara svårt att få separata utsläppsvärden för massa och papper, och om det bara finns ett samlat värde för massa- och papperstillverkning, ska utsläppsvärdet för massa/massor sättas till noll, och värdet för pappersfabriken ska inkludera både massa- och papperstillverkning.

b) AOX (adsorberbar organisk halogen)

— Till och med den 31 mars 2013 får AOX-utsläppen från tillverkningen av en enskild massa inte överskrida 0,20 kg/ADT.

— Från och med den 1 april 2013 till och med utgången av giltighetstiden för de kriterier som anges i detta beslut får AOX-utsläppen från tillverkningen av en enskild massa inte överskrida 0,17 kg/ADT.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna testrapporter där följande analysmetod använts: AOX ISO 9562 åtföljd av detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium är uppfyllt samt kompletterande dokumentation.

Den kompletterande dokumentationen ska innehålla uppgifter om mätfrekvensen. AOX ska endast mätas i processer där klorföreningar används för blekning av pappersmassan. AOX behöver inte mätas i spillvatten från ointegrerade pappersbruk, i spillvatten från massatillverkning utan blekning eller där blekningen utförs med klorfria ämnen.

Vid mätning av utsläpp ska proverna vara ofiltrerade och osedimenterade och tas efter rening vid produktionsanläggningen eller efter rening i ett kommunalt reningsverk. Perioden för mätningarna ska baseras på tolv månaders produktion. Om det rör sig om en ny eller ombyggd tillverkningsanläggning ska mätningarna baseras på minst 45 på varandra följande dagar med stabil produktion. Mätningarna ska vara representativa för respektive kampanjkörning.

c) CO2

Koldioxidutsläppen från icke förnybara källor får inte överskrida 1 000 kg per ton tillverkat papper, inklusive utsläpp från elproduktion (oavsett om den sker inom produktionsanläggningen). För ointegrerade bruk (där all massa köps på marknaden) får utsläppen inte överskrida 1 100 kg per ton. Utsläppen ska beräknas som summan av utsläppen från både massa- och papperstillverkningen.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium är uppfyllt och bifoga kompletterande dokumentation.

Sökanden ska redovisa uppgifter om koldioxidutsläppen till luft. Denna redovisning ska omfatta alla icke förnybara bränslen som används vid massa- och papperstillverkningen, dvs. även utsläpp i samband med elproduktion (oavsett om den sker inom produktionsanläggningen eller inte).

Följande emissionsfaktorer ska användas vid beräkningen av koldioxidutsläppen från bränslen:







Tabell 2 Bränsle CO2 fossil-utsläpp Enhet Kol 96 g CO2 fossil/MJ Råolja 73 g CO2 fossil/MJ Eldningsolja 1 74 g CO2 fossil/MJ Eldningsolja 2–5 81 g CO2 fossil/MJ Motorgas (LPG) 66 g CO2 fossil/MJ Naturgas 56 g CO2 fossil/MJ El från nätet 400 g CO2 fossil/kWh

Perioden för beräkningarna och massbalansen ska baseras på tolv månaders produktion. Om det rör sig om en ny eller ombyggd produktionsanläggning ska beräkningarna baseras på minst 45 på varandra följande dagar med stabil produktion. Beräkningarna ska vara representativa för respektive kampanjkörning.

Vad gäller el från nätet ska det värde som anges i tabellen ovan (genomsnittligt värde för Europa) användas, såvida inte sökanden inkommer med dokumentation som gör det möjligt att fastställa genomsnittsvärdet för deras elleverantörer (kontraktsleverantör eller nationellt genomsnitt), och i så fall använda detta värde i stället för det som anges i tabellen.

Den mängd energi från förnybara energikällor ( 2 ) som köps in och används för produktionsprocesserna ska inte tas med i beräkningen av koldioxidutsläppen. Sökanden ska lämna lämplig dokumentation på att denna typ av energi används i fabriken eller köps in utifrån.

Kriterium 2 – Energianvändning

a) Elektricitet

Elförbrukningen vid massa- och papperstillverkning ska uttryckas i form av belastningspoäng (PE) enligt nedan.

Antalet belastningspoäng (PE) ska vara mindre än eller lika med 1,5.

PE ska beräknas på följande sätt:

Beräkning vid massatillverkning: För varje använd massa ”i” ska elförbrukningen (Emassa, i uttryckt i kWh/ADT) beräknas enligt följande:

Emassa, i = internt producerad elektricitet + inköpt elektricitet – såld elektricitet.

Beräkning vid papperstillverkning: På samma sätt ska elförbrukningen vid papperstillverkning (Epapper) beräknas enligt följande:

Epapper = internt producerad elektricitet + inköpt elektricitet – såld elektricitet.

Slutligen beräknas det totala antalet belastningspoäng (PE) för massa- och papperstillverkning enligt följande:

För integrerade massa- och pappersfabriker kan det vara svårt att få separata uppgifter om elförbrukningen för massa och papper, och om det bara finns uppgift om den samlade elförbrukningen för massa- och papperstillverkning, ska elförbrukningen för massa/massor sättas till noll, och elförbrukningen för pappersfabriken ska inkludera både massa- och papperstillverkning.

b) Bränsle (värme)

Bränsleförbrukningen vid massa- och papperstillverkning ska uttryckas i form av belastningspoäng (PF) enligt nedan.

Antalet belastningspoäng (PF) ska vara mindre än eller lika med 1,5.

PF ska beräknas på följande sätt:

Beräkning vid massatillverkning: För varje använd massa ”i” ska förbrukningen av bränsle (Fmassa, i uttryckt i kWh/ADT) beräknas enligt följande:

Fmassa, i = internt producerat bränsle + inköpt bränsle – sålt bränsle – 1,25 × internt producerad elektricitet.

Anmärkning:

1. Fmassa, i (och dess bidrag till PF, massa) behöver endast beräknas för mekanisk massa om det rör sig om lufttorkad mekanisk massa från marknaden som innehåller minst 90 % torrsubstans.

2. Den mängd bränsle som används för att producera såld värme ska adderas till ”sålt bränsle” i ovanstående ekvation.

Beräkning vid papperstillverkning: På samma sätt ska bränsleförbrukningen vid papperstillverkning (Fpapper uttryckt i kWh/ADT) beräknas enligt följande:

Fpapper = internt producerat bränsle + inköpt bränsle – sålt bränsle – 1,25 × internt producerad elektricitet.

Slutligen beräknas det totala antalet belastningspoäng (PF) för massa- och papperstillverkning enligt följande:







Tabell 3 Referensvärden för elektricitet och bränsle Massatyp Bränsle kWh/ADT Freferens Elektricitet kWh/ADT Ereferens Annat än lufttorkad massa från marknaden Lufttorkad massa från marknaden Annat än lufttorkad massa från marknaden Lufttorkad massa från marknaden Kemisk massa 4 000 5 000 800 800 Termomekanisk massa 0 900 2 200 2 200 Slipmassa (inklusive pressad slipmassa) 0 900 2 000 2 000 CTMP-massa 0 1 000 2 000 2 000 Återvunnen fibermassa 300 1 300 450 550 Papperstyp Bränsle kWh/ton Elektricitet kWh/ton Tidningspapperstyp 1 800 700

Bedömning och kontroll (för både a och b): Sökanden ska lämna detaljerade beräkningar som visar att detta kriterium är uppfyllt och bifoga all kompletterande dokumentation. De rapporterade uppgifterna ska därför omfatta den totala förbrukningen av elektricitet och bränsle.

Sökanden ska beräkna den totala energitillförseln, uppdelat på värme/bränsle och elektricitet som används vid tillverkning av pappersmassa och papper, inklusive energi som används för att avlägsna tryckfärg från pappersavfall som används för tillverkning av återvunnet papper. Energi som används för transport av råmaterial, samt för omvandling och förpackning ingår inte i beräkningarna av energiförbrukningen.

Den totala värmeenergin omfattar alla inköpta bränslen. Den omfattar även värmeenergi som återvunnits genom förbränning av lut och avfall från processer inom produktionsanläggningen (t.ex. träavfall, sågspån, lut, pappersavfall, utskottspapper), samt värme som återvunnits vid intern elproduktion. Sökanden behöver emellertid endast räkna 80 % av värmeenergin från sådana källor när den totala värmeenergin beräknas.

Med elektrisk energi avses nettomängden tillförd elektricitet som kommer från nätet och från intern elproduktion mätt som elkraft. Elektricitet som används för behandling av spillvatten behöver inte beaktas.

Där elektricitet används för att generera ånga ska ångans värmevärde beräknas, därefter divideras med 0,8 och adderas till den totala bränsleförbrukningen.

För integrerade massa- och pappersfabriker kan det vara svårt att få separata uppgifter om bränsle (värme) för massa och papper, och om det bara finns en samlad uppgift för massa- och papperstillverkning, ska värdet för bränsle (värme) för massa/massor sättas till noll, och värdet för pappersfabriken ska inkludera både massa- och papperstillverkning.

Kriterium 3 – Fiber

Minst 70 % (viktprocent) av den totala fibermängd som använts för tidningspapper ska vara återvunna fibrer.

Alla använda fibrer som inte återvinns ska vara nyfiber som omfattas av giltiga certifikat för hållbart skogsbruk och spårbarhet utfärdade enligt ett oberoende system för tredjepartscertifiering som FSC, PEFC eller motsvarande.

Om certifieringssystemen tillåter blandning av certifierad och ocertifierad råvara i en produkt eller produktserie, får andelen ocertifierad råvara inte överskrida 50 % av den totala mängden nyfiber som används. Sådan ocertifierad råvara ska omfattas av ett kontrollsystem som säkerställer att den har ett godkänt ursprung och uppfyller certifieringssystemets alla övriga krav på ocertifierad råvara.

De certifieringsorgan som utfärdar skogsbruks- och/eller spårbarhetscertifikat ska vara ackrediterade/erkända enligt det certifieringssystemet.

Beräkningen av återvunnet fiberinnehåll omfattar inte återanvändning av material som genererats i en process och som kan återvinnas inom samma process (utskottspapper – egenproducerat eller inköpt).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna lämplig dokumentation som anger typ, kvantitet och ursprung för fiber som använts i massa- och papperstillverkningen.

Om nyfiber använts ska de omfattas av giltiga certifikat för hållbart skogsbruk och spårbarhet utfärdade enligt ett oberoende system för tredjepartscertifiering som PEFC, FSC eller motsvarande. Om produkten eller produktserien innehåller ocertifierad råvara, bör det styrkas att andelen ocertifierad råvara är mindre än 50 % och att råvaran omfattas av ett kontrollsystem som säkerställer att den har ett godkänt ursprung och uppfyller certifieringssystemets alla övriga krav på ocertifierad råvara.

Andelen återvunna fibrer ska beräknas som förhållandet mellan insatsvaror av återvunna fibrer jämfört med den slutliga pappersproduktionen. Om returfiber använts, ska sökanden lämna ett intyg om den genomsnittliga mängden av returpapper som använts för produkten i överensstämmelse med standarden EN 643 ( 3 ) eller en likvärdig standard. Sökanden ska också lämna en deklaration om att inget utskottspapper (egenproducerat eller inköpt) användes för beräkningen av procentsatsen återvunnet material.

Kriterium 4 – Förbjudna eller begränsade ämnen och blandningar

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna en förteckning över de kemiska produkter som använts vid massa- och papperstillverkningen och bifoga lämplig dokumentation, exempelvis säkerhetsdatablad. Denna förteckning ska innehålla uppgifter om kvantitet, funktion och leverantör för alla kemikalier som används i tillverkningsprocessen.

a) Farliga ämnen och blandningar

Enligt artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 får produkten inte innehålla något av de ämnen som avses i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 ( 4 ) eller innehålla ämnen eller blandningar som uppfyller kriterierna för att klassificeras i någon av nedanstående faroklasser eller farokategorier i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 ( 5 ) eller rådets direktiv 67/548/EEG ( 6 ) enligt tabellen nedan.







Faroangivelser och riskfraser: Faroangivelse (1) Riskfras (2) H300 Dödligt vid förtäring R28 H301 Giftigt vid förtäring R25 H304 Kan vara dödligt vid förtäring om det kommer ner i luftvägarna R65 H310 Dödligt vid hudkontakt R27 H311 Giftigt vid hudkontakt R24 H330 Dödligt vid inandning R23/26 H331 Giftigt vid inandning R23 H340 Kan orsaka genetiska defekter R46 H341 Misstänks kunna orsaka genetiska defekter R68 H350 Kan orsaka cancer R45 H350i Kan framkalla cancer vid inandning R49 H351 Misstänks kunna orsaka cancer R40 H360F Kan skada fertiliteten R60 H360D Kan skada det ofödda barnet R61 H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet R60/61/60–61 H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet R60/63 H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten R61/62 H361f Misstänks kunna skada fertiliteten R62 H361d Misstänks kunna skada det ofödda barnet R63 H361fd Misstänks kunna skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet. R62–63 H362 Kan skada spädbarn som ammas. R64 H370 Orsakar organskador R39/23/24/25/26/27/28 H371 Kan orsaka organskador R68/20/21/22 H372 Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering R48/25/24/23 H373 Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering R48/20/21/22 H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer R50 H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter R50–53 H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter R51–53 H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer R52–53 H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer R53 EUH059 Farligt för ozonskiktet R59 EUH029 Utvecklar giftig gas vid kontakt med vatten R29 EUH031 Utvecklar giftig gas vid kontakt med syra R31 EUH032 Utvecklar mycket giftig gas vid kontakt med syra R32 EUH070 Giftigt vid kontakt med ögonen R39–41 Inga kommersiella färgberedningar, färgämnen, ytbehandlingsmedel, hjälpkemikalier och bestrykningsmedel får användas på massa eller papper om de vid ansökningstillfället har tilldelats eller kan komma att tilldelas faroangivelse H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion. R43 (1) Enligt förordning (EG) nr 1272/2008. (2) Enligt direktiv 67/548/EEG.

Ämnen eller blandningar vars egenskaper förändras under tillverkningen (t.ex. förlorad biotillgänglighet eller kemisk modifiering) så att den identifierade faran inte längre föreligger är undantagna från ovanstående krav.

Koncentrationsgränserna för ämnen eller blandningar som kan komma att tilldelas eller har tilldelats de faroangivelser eller riskfraser som förtecknas ovan eller som uppfyller kriterierna för klassificering i faroklasserna eller farokategorierna i tabellen ovan, samt för ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 a, b eller c i förordning (EG) nr 1907/2006, får inte överskrida de allmänna eller särskilda koncentrationsgränser som fastställts i enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 1272/2008. Om särskilda koncentrationsgränser fastställts ska de gälla framför de allmänna koncentrationsgränserna.

Koncentrationsgränserna för ämnen som uppfyller kriterierna i artikel 57 d, e eller f i förordning (EG) nr 1907/2006 får inte överskrida 0,1 viktprocent.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska visa att kriterierna är uppfyllda genom att redovisa mängden (kg/ADT tillverkat papper) ämnen som använts i processen och lämna uppgifter som styrker att de ämnen som avses i dessa kriterier inte finns i slutprodukten i halter som överstiger de angivna koncentrationsgränserna. Koncentrationen för ämnen och blandningar ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

b) Ämnen förtecknade i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EG) nr 1907/2006

Inga undantag från det förbud som anges i artikel 6.6 i förordning (EG) nr 66/2010 ska medges för ämnen identifierade som ämnen som inger mycket stora betänkligheter och som ingår i den förteckning som avses i artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006, för förekomst i blandningar, i en vara eller i en homogen del av en sammansatt vara i koncentrationer högre än 0,1 %. Särskilda koncentrationsgränser fastställda enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1272/2008 ska gälla om koncentrationen är lägre än 0,1 %.

Bedömning och kontroll: Förteckningen över ämnen identifierade som ämnen som inger mycket stora betänkligheter och som förts upp på kandidatlistan i enlighet med artikel 59 i förordning (EG) nr 1907/2006 finns här:

http://echa.europa.eu/sv/web/guest/candidate-list-table

Uppgifter ska hämtas ur förteckningen på ansökningsdagen.

Sökanden ska visa att detta kriterium är uppfyllt genom att redovisa mängden (kg/ADT tillverkat papper) ämnen som använts i processen och lämna uppgifter som styrker att de ämnen som avses i detta kriterium inte finns i slutprodukten i halter som överstiger de angivna koncentrationsgränserna. Koncentrationen ska anges i säkerhetsdatabladen i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1907/2006.

c) Klor

Klorgas eller andra klorföreningar får inte användas som blekmedel. Detta krav gäller inte vid tillverkning och användning av klordioxid.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna intyg från massatillverkarna om att klorgas och andra klorföreningar inte har använts som blekmedel. Anmärkning: Detta krav gäller även blekning av returfiber. Det accepteras emellertid att fibrerna under sin tidigare livscykel kan ha blekts med klorgas eller andra klorföreningar.

d) APEO

Alkylfenoletoxilater eller andra alkylfenolderivat får inte tillsättas till rengöringsmedel, medel för avsvärtning, skumdämpare eller dispergeringsmedel. Alkylfenolderivat definieras som ämnen som avspaltar alkylfenoler under nedbrytning.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna intyg från kemikalieleverantören om att alkylfenoletoxilater eller andra alkylfenolderivat inte har tillsatts dessa produkter.

e) Restmonomerer

Den totala halten restmonomerer (utom akrylamid) som kan komma att tilldelas eller redan har tilldelats någon av följande riskfraser (eller kombinationer av riskfraser) och som förekommer i bestrykningsmedel, retentionsmedel, styrkemedel, hydrofoberingsmedel eller kemikalier som används i interna eller externa reningsanläggningar får inte överskrida 100 ppm (beräknat på grundval av det fasta innehållet):







Faroangivelse (1) Riskfras (2) H340 Kan orsaka genetiska defekter R46 H350 Kan orsaka cancer R45 H350i Kan framkalla cancer vid inandning R49 H351 Misstänks kunna orsaka cancer R40 H360F Kan skada fertiliteten R60 H360D Kan skada det ofödda barnet R61 H360FD Kan skada fertiliteten. Kan skada det ofödda barnet R60/61/60–61 H360Fd Kan skada fertiliteten. Misstänks kunna skada det ofödda barnet R60/63 H360Df Kan skada det ofödda barnet. Misstänks kunna skada fertiliteten R61/62 H400 Mycket giftigt för vattenlevande organismer R50/50–53 H410 Mycket giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter R50–53 H411 Giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter R51–53 H412 Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer R52–53 H413 Kan ge skadliga långtidseffekter på vattenlevande organismer R53 (1) Enligt förordning (EG) nr 1272/2008. (2) Enligt direktiv 67/548/EEG.

Akrylamid får inte finnas i halter som överstiger 700 ppm (beräknat på torrsubstansinnehållet) i bestrykningsmedel, retentionsmedel, styrkemedel, hydrofoberingsmedel eller kemikalier som används i interna eller externa vattenreningsanläggningar.

Det behöriga organet kan bevilja sökanden undantag från dessa krav när det gäller kemikalier som används i externa vattenreningsanläggningar.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt och bifoga lämplig dokumentation, exempelvis säkerhetsdatablad.

f) Tensider för avsvärtning

Alla tensider som används för avsvärtning ska vara fullständigt biologiskt nedbrytbara (se analysmetoder och tröskelvärden nedan).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt och bifoga relevanta säkerhetsdatablad eller testrapporter för varje tensid där analysmetod, tröskelvärde och slutsats framgår. Någon av följande analysmetoder och tröskelvärden ska användas: OECD 302 A–C (eller motsvarande ISO-standarder), som visar att ämnet brutits ned (inbegripet adsorption) med minst 70 % inom 28 dagar för 302 A och B, och med minst 60 % för 302 C.

g) Biocider

De aktiva komponenterna i biocider eller biostatiska produkter som används för bekämpning av slembildande organismer i fiberinnehållande cirkulationsvattensystem får inte vara potentiellt bioackumulerbara. Biocidernas bioackumuleringspotential ska kännetecknas av log Pow (log fördelningskoefficient oktanol/vatten) < 3,0 eller en experimentellt bestämd biokoncentrationsfaktor (BCF) ≤ 100.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt och bifoga relevant säkerhetsdatablad eller testrapport där analysmetod, tröskelvärde och slutsats framgår. Följande analysmetoder ska användas: OECD 107, 117 eller 305 A–E.

h) Azofärgämnen

Azofärgämnen som kan spjälkas till någon av följande aromatiska aminer får inte användas, i enlighet med bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006:







1. 4-aminobifenyl (92-67-1), 2. bensidin (92-87-5), 3. 4-klor-o-toluidin (95-69-2), 4. 2-naftylamin (91-59-8), 5. o-aminoazotoluen (97-56-3), 6. 2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8), 7. p-kloranilin (106-47-8), 8. 2,4-diaminoanisol (615-05-4), 9. 4,4’-diaminodifenylmetan (101-77-9), 10. 3,3’-diklorbensidin (91-94-1), 11. 3,3’-dimetoxibensidin (119-90-4), 12. 3,3’-dimetylbensidin (119-93-7), 13. 3,3’ -dimetyl-4,4’ –diaminodifenylmetan (838-88-0), 14. p-kresidin (120-71-8), 15. 4,4’-metylen-bis-(2-kloranilin) (101-14-4), 16. 4,4’-oxidianilin (101-80-4), 17. 4,4’-tiodianilin (139-65-1), 18. o-toluidin (95-53-4), 19. 2,4-diaminotoluen (95-80-7), 20. 2,4,5-trimetylanilin (137-17-7), 21. 4-aminoazobensen (60-09-3), 22. o-anisidin (90-04-0).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt.

i) Metallkomplexfärgämnen eller pigment

Färgämnen eller pigment baserade på bly, koppar, krom, nickel eller aluminium får inte användas. Färgämnen och pigment med kopparftalocyanin får emellertid användas.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt.

j) Jonformiga föroreningar i färgämnen

Halten av jonformiga föroreningar i färgämnena får högst vara följande: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm, Co 500 ppm, Cr 100 ppm, Cu 250 ppm, Fe 2 500 ppm, Hg 4 ppm, Mn 1 000 ppm, Ni 200 ppm, Pb 100 ppm, Se 20 ppm, Sb 50 ppm, Sn 250 ppm, Zn 1 500 ppm.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att detta kriterium är uppfyllt.

Kriterium 5 – Avfallshantering

Alla produktionsanläggningar för massa och papper ska ha ett system för hantering av avfall (såsom detta definieras av de myndigheter som utövar tillsyn över de berörda produktionsanläggningarna för massa och papper) och restprodukter som uppstår vid tillverkningen av miljömärkta produkter. Ansökan ska innehålla en dokumentation eller en beskrivning av systemet, samt åtminstone information om följande:

— Rutiner för separering och användning av återvinningsbara material från avfallsflödet.

— Rutiner för återvinning av material till annan användning, till exempel förbränning för att generera ånga eller värme för tillverkningen, eller användning inom jordbruket.

— Rutiner för hantering av farligt avfall (såsom detta definieras av de myndigheter som utövar tillsyn över de berörda produktionsanläggningarna för massa och papper).

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna en ingående beskrivning av rutinerna för avfallshantering för var och en av anläggningarna i fråga och intyga att kriteriet är uppfyllt.

Kriterium 6 – Användbarhet

Produkten ska vara ändamålsenlig.

Bedömning och kontroll: Sökanden ska lämna lämplig dokumentation som visar att kriterierna är uppfyllda. Produkten ska uppfylla kraven på beständighet enligt tillämpliga standarder. Bruksanvisningen ska innehålla en förteckning över normer och standarder som ska användas för bedömningen av beständighet.

Som alternativ till användningen av ovannämnda metoder ska tillverkarna garantera sina produkters användbarhet genom att lämna lämplig dokumentation som visar papperets kvalitet i enlighet med standarden EN ISO/IEC 17050-1:2004 som anger allmänna krav för leverantörers försäkran om överensstämmelse med regelgivande dokument.

Kriterium 7 – Information på EU-miljömärket

Det frivilliga märket med textruta ska innehålla följande text:

”— Låga förorenande utsläpp till luft och vatten.

— Användning av certifierade fibrer OCH/ELLER användning av returfiber [beroende på omständigheterna].

— Begränsad användning av farliga ämnen.”

Riktlinjerna för användningen av den valfria etiketten med textruta finns i Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo på

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Bedömning och kontroll: Sökanden ska intyga att produkten uppfyller detta kriterium och lämna ett prov på produktens förpackning där märket förekommer.