2008R0889 — SV — 16.04.2014 — 009.002

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Rättad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 889/2008

av den 5 september 2008

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 ( 1 ), särskilt artikel 9.4, artikel 11 andra stycket, artiklarna 12.3, 14.2, 16.3 c, 17.2 och 18.5, artikel 19.3 andra stycket, artiklarna 21.2, 22.1, 24.3, 25.3, 26, 28.6, 29.3 och 38 a, b, c och e, och artikel 40, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 834/2007, särskilt avdelningarna III, IV och V, fastställs allmänna regler för produktion, märkning och kontroll av ekologiska produkter inom växt- och djursektorn. Närmare bestämmelser för tillämpningen av dessa regler bör antas. (2) Eftersom det kommer att ta längre tid att utarbeta nya närmare produktionsregler på gemenskapsnivå för vissa djurarter, för ekologiskt vattenbruk, för alger samt för jäst som används som livsmedel eller foder, bör sådana regler utarbetas inom ramen för ett efterföljande förfarande. Dessa produkter bör följaktligen undantas från denna förordnings tillämpningsområde. När det gäller vissa djurarter, vattenbruksprodukter och alger bör emellertid gemenskapsreglerna för produktion, kontroll och märkning gälla på motsvarande sätt även för dessa produkter, i enlighet med artikel 42 i förordning (EG) nr 834/2007. (3) För att undvika tvetydigheter och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av reglerna för ekologisk produktion bör vissa definitioner fastställas. (4) Vid ekologisk växtproduktion ges växterna huvudsakligen näring genom markekosystemet. Följaktligen bör inte hydrokultur, där växter odlas med rötterna i ett inert material med en näringslösning innehållande mineraler, tillåtas. (5) Ekologisk växtproduktion innefattar skiftande produktionssätt och begränsad användning av gödselmedel och jordförbättringsmedel med låg löslighet. Dessa produktionssätt bör specificeras och i synnerhet bör villkoren för användning av vissa icke-syntetiska medel fastställas. (6) Användning av bekämpningsmedel, som kan ha en skadlig inverkan på miljön eller efterlämna rester i jordbruksprodukter, bör inskränkas avsevärt. Förtur bör ges till tillämpningen av förebyggande åtgärder för bekämpning av skadegörare, sjukdomar och ogräs. Dessutom bör villkor för användningen av vissa växtskyddsmedel fastställas. (7) Enligt rådets förordning (EEG) nr 2092/91 ( 2 ) fick vissa växtskyddsmedel, gödselmedel, jordförbättringsmedel, icke-ekologiska foderråvaror, fodertillsatser, processtekniska hjälpmedel och rengörings- och desinfektionsmedel användas i ekologisk produktion på noga fastställda villkor. För att säkerställa kontinuitet i det ekologiska jordbruket får, i enlighet med artikel 16.3 c i förordning (EG) nr 834/2007, de berörda produkterna och ämnena fortsätta att användas. Av tydlighetsskäl är det dessutom lämpligt att i bilagorna till den här förordningen förteckna de produkter och ämnen som var tillåtna enligt förordning (EEG) nr 2092/91. Andra produkter och ämnen kan i framtiden införas i dessa förteckningar inom ramen för en annan rättslig grund, nämligen artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. Det är därför lämpligt att identifiera varje produkt- och ämneskategoris särskilda status genom en symbol i förteckningen. (8) Det holistiska synsättet inom ekologiskt jordbruk innebär en animalieproduktion som är knuten till marken, där det gödsel som produceras används för att tillföra näring till växtproduktionen. Eftersom animalieproduktion alltid förutsätter brukande av jordbruksmark bör bestämmelser som förbjuder animalieproduktion som saknar anknytning till marken fastställas. Vid val av djurraser för ekologisk animalieproduktion bör hänsyn tas till dessa rasers förmåga att anpassa sig till lokala förhållanden, till deras livskraft och till deras motståndskraft mot sjukdomar, samtidigt som en omfattande biologisk mångfald bör uppmuntras. (9) Under vissa omständigheter kan aktörer ha svårt att få tag på ekologiskt uppfödda avelsdjur från en begränsad genpool, vilket skulle kunna hämma sektorns utveckling. Det bör därför föreskrivas att ett begränsat antal djur som inte är ekologiskt uppfödda får komma till ett jordbruksföretag i avelssyfte. (10) Ekologisk djurhållning bör garantera att djurens artspecifika beteendebehov möts. I detta avseende bör byggnaderna för alla djurarter motsvara djurens behov i fråga om ventilation, belysning, utrymme och bekvämlighet. Det bör därför finnas tillräckliga ytor för att ge varje enskilt djur tillräcklig rörelsefrihet och möjlighet att utveckla sitt naturliga sociala beteende. Särskilda villkor för utrymmen för förvaring av djur och för djurhållningsmetoder bör fastställas för vissa djur, däribland bin. Dessa särskilda villkor i fråga om utrymmen för förvaring av djur bör iaktta en hög djurskyddsnivå, något som är av största betydelse i ekologisk animalieproduktion och därför kan vara mer långtgående än de gemenskapsnormer för djurskydd som gäller för jordbruk i största allmänhet. Ekologiska uppfödningsmetoder bör förhindra att fjäderfä föds upp för snabbt. Särskilda bestämmelser för att undvika intensiva uppfödningsmetoder bör därför fastställas. I synnerhet ska fjäderfä antingen födas upp tills de når en lägsta ålder eller komma från långsamt växande fjäderfäraser, vilket innebär att det inte i något av dessa fall finns någon anledning att använda intensiva uppfödningsmetoder. (11) I de flesta fall bör djuren få permanent tillgång till utevistelse för bete, så snart vädret tillåter det. Dessa områden för utevistelse bör i princip ingå i ett lämpligt rotationssystem. (12) För att undvika miljöföroreningar av naturresurser som mark och vatten med växtnäringsämnen bör det fastställas en övre gräns för hur mycket gödsel som får användas per hektar samt för det antal djur som får hållas per hektar. Denna gräns bör vara knuten till gödslets kväveinnehåll. (13) Stympningar som leder till stress, skada, sjukdom eller lidande för djuren bör förbjudas. Särskilda ingrepp som är nödvändiga inslag i vissa typer av produktion och för djurs och människors säkerhet kan dock tillåtas på begränsade villkor. (14) Djuren bör utfodras med gräs och foder som producerats i enlighet med reglerna för ekologiskt jordbruk, företrädesvis från det egna jordbruksföretaget, och med hänsyn till djurens fysiologiska behov. För att tillgodose djurens grundläggande näringsbehov kan det dessutom vara nödvändigt att använda vissa mineraler, spårämnen och vitaminer enligt noga fastställda villkor. (15) Eftersom de regionala skillnaderna förväntas bestå när det gäller möjligheterna för idisslare som föds upp ekologiskt att få i sig de livsnödvändiga vitaminerna A, D och E via sitt foder, beroende på klimatet och vilket foder som finns tillgängligt, bör sådana vitaminer få ges till idisslare. (16) Djurhälsoarbetet bör huvudsakligen grundas på förebyggande av sjukdomar. Dessutom bör särskilda åtgärder för rengöring och desinfektion tillämpas. (17) Det är förbjudet att använda kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel för förebyggande hälsovård i ekologiskt jordbruk. Om ett djur emellertid blir sjukt eller skadat och måste behandlas omedelbart bör kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel användas när detta är absolut nödvändigt. För att garantera den ekologiska produktionens integritet för konsumenterna bör det dessutom vara möjligt att vidta restriktiva åtgärder, t.ex. att fördubbla den läkemedelsfria tiden efter användningen av kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel. (18) Särskilda regler för förebyggande av sjukdomar och veterinärbehandling inom biodling bör fastställas. (19) Åtgärder bör vidtas för att se till att aktörer som producerar foder eller livsmedel beaktar lämpliga förfaranden som grundas på en systematisk identifiering av kritiska bearbetningssteg i syfte att säkerställa att de bearbetade produkterna producerats i enlighet med reglerna för ekologisk produktion. (20) Vissa icke-ekologiska produkter och ämnen är nödvändiga för att säkerställa produktionen av vissa bearbetade ekologiska livsmedel och foder. Det behövs mer tid för att harmonisera reglerna för vinberedning på gemenskapsnivå. De nämnda produkterna bör därför undantas för vinberedning i avvaktan på införande av särskilda regler inom ramen för ett senare förfarande. (21) När det gäller bearbetning av ekologiska livsmedel var användningen av vissa ingredienser som inte är av jordbruksursprung, vissa processtekniska hjälpmedel och vissa icke-ekologiska ingredienser av jordbruksursprung tillåten enligt förordning (EEG) nr 2092/91, på noga fastställda villkor. För att säkerställa kontinuitet i det ekologiska jordbruket bör de berörda produkterna och ämnena fortsätta att tillåtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 21.2 i förordning (EG) nr 834/2007. Av tydlighetsskäl är det dessutom lämpligt att i bilagorna till den här förordningen förteckna de produkter och ämnen som var tillåtna enligt förordning (EEG) nr 2092/91. Andra produkter och ämnen kan i framtiden läggas till dessa förteckningar inom ramen för en annan rättslig grund, nämligen artikel 21.2 i förordning (EG) nr 834/2007. Det är därför lämpligt att identifiera varje produkt- och ämneskategoris särskilda status genom en symbol i förteckningen. (22) Under vissa förhållanden får ekologiska produkter och icke-ekologiska produkter samlas in och transporteras samtidigt. För att på vederbörligt sätt åtskilja ekologiska produkter från icke-ekologiska produkter under hantering och för att undvika all blandning bör särskilda bestämmelser fastställas. (23) Omställningen till ekologiska produktionsmetoder kräver vissa perioder för att anpassa alla metoder som används. Beroende på tidigare jordbruksproduktion bör särskilda tidsperioder fastställas för de olika produktionssektorerna. (24) I enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 834/2007 bör särskilda villkor för tillämpningen av de undantag som föreskrivs i den artikeln fastställas. Det är lämpligt att fastställa sådana villkor när ekologiskt uppfödda djur, foder, bivax, utsäde och utsädespotatis i ekologisk form samt ekologiska ingredienser inte finns att tillgå samt vid särskilda problem som hänger samman med djurskötsel och djuruppfödning i händelse av katastrofala omständigheter. (25) Geografiska, strukturella och klimatologiska skillnader kan hämma utvecklingen av ekologisk produktion i vissa regioner, vilket gör det nödvändigt att införa undantag för vissa metoder när det gäller byggnader och anläggningar för djur. Uppbindning av djur, enligt noga fastställda villkor, bör därför tillåtas på jordbruksföretag som till följd av sitt geografiska läge och sina strukturella begränsningar, särskilt med avseende på bergsområden, är små, och endast om det inte är möjligt att hålla djuren i grupper som är lämpade för deras särskilda behov. (26) För att i inledningsskedet säkerställa utvecklingen av sektorn för ekologisk animalieproduktion tilläts enligt förordning (EEG) nr 2092/91 flera tillfälliga undantag med avseende på uppbindning av djur, byggnader avsedda för djur och djurtäthet. För att inte störa produktionen inom sektorn för ekologisk animalieproduktion bör dessa undantag fortsätta att gälla till dess att deras giltighetstid löpt ut. (27) Med tanke på betydelsen av pollination inom sektorn för ekologisk biodling bör det vara möjligt att bevilja undantag som tillåter parallell drift av ekologiska och icke-ekologiska biodlingsenheter på samma gård. (28) Eftersom jordbrukare under vissa omständigheter kan ha svårt att få tag på ekologiskt uppfödda djur och ekologiskt producerat foder bör användningen av ett begränsat antal insatsvaror från icke-ekologisk produktion tillåtas i begränsad kvantitet. (29) De producenter som bedriver ekologisk produktion har gjort stora insatser för att utveckla produktionen av ekologiskt utsäde och ekologiska vegetativa material i syfte att etablera ett brett urval av växtsorter för vilka ekologiskt utsäde och vegetativt förökningsmaterial finns tillgängligt. För många sorter går det emellertid för närvarande inte att få tag på tillräckligt med ekologiskt utsäde och vegetativt förökningsmaterial och i dessa fall bör användningen av icke-ekologiskt utsäde och vegetativt förökningsmaterial tillåtas. (30) För att hjälpa aktörer att hitta ekologiskt utsäde och ekologisk utsädespotatis ska varje medlemsstat se till att det upprättas en databas som innehåller de sorter för vilka ekologiskt utsäde och ekologisk utsädespotatis finns tillgängliga på marknaden. (31) Skötseln av vuxna nötkreatur kan utsätta djurskötaren och andra personer som hanterar djuren för fara. Man bör därför tillåta undantag under den avslutande gödningen av däggdjur, särskilt med hänsyn till nötkreatur. (32) Katastrofsituationer eller omfattande djur- och växtsjukdomar kan få allvarliga konsekvenser för den ekologiska produktionen i de berörda regionerna. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att säkerställa att produktionen upprätthålls eller att jordbruksföretag till och med startas på nytt. Följaktligen bör användningen av icke-ekologiskt uppfödda djur eller icke-ekologiskt foder tillåtas under en begränsad period i de drabbade områdena. (33) I enlighet med artiklarna 24.3 och 25.3 i förordning (EG) nr 834/2007 bör specifika kriterier fastställas när det gäller gemenskapslogotypens presentation, sammansättning, storlek och utformning, samt när det gäller presentation och sammansättning av kodnumret för kontrollmyndigheten eller kontrollorganet och angivelse av den plats där jordbruksprodukten har producerats. (34) I enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 834/2007 bör särskilda märkningskrav fastställas för ekologiskt foder med beaktande av sorterna och sammansättningen av foder samt de horisontella märkningsbestämmelserna för foder. (35) Förutom det kontrollsystem som grundas på Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd ( 3 ), bör särskilda kontrollåtgärder fastställas, särskilt närmare krav med avseende på alla led i produktions-, berednings- och distributionskedjan för ekologiska produkter. (36) Medlemsstaterna bör översända information till kommissionen i sådan form att kommissionen direkt och på effektivast tänkbara sätt kan använda den i samband med hanteringen av statistisk information och referensdata. All information som ska hållas tillgänglig eller sändas mellan medlemsstaterna och kommissionen bör därför vara i elektronisk eller digital form. (37) Utbytet av information och dokument mellan kommissionen och medlemsstaterna, samt medlemsstaternas tillhandahållande och översändande av information till kommissionen, bör i princip ske i elektronisk eller digital form. För att lättare kunna hantera och använda den information som utbyts inom ramen för regler om ekologisk produktion är det nödvändigt att ändra de befintliga datasystemen eller införa nya datasystem. Det bör fastställas att dessa åtgärder ska vidtas av kommissionen och genomföras efter det att medlemsstaterna informerats genom kommittén för ekologisk produktion. (38) Villkoren för informationsbehandlingen i dessa datasystem samt formen för och innehållet i de dokument som ska överlämnas enligt förordning (EG) nr 834/2007 bör kontinuerligt anpassas till förändringar av tillämpliga regler och förvaltningskrav. De dokument som medlemsstaterna ska tillhandahålla bör också ha en enhetlig utformning. För att uppnå dessa mål, förenkla förfarandena och se till att de berörda datasystemen omedelbart kan tas i bruk, bör formen för och innehållet i dessa dokument fastställas enligt förlagor eller frågeformulär, och kommissionen bör ändra och uppdatera dessa efter att ha underrättat kommittén för ekologisk produktion. (39) Övergångsåtgärder bör fastställas för vissa av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 2092/91, för att inte äventyra kontinuiteten i det ekologiska jordbruket. (40) Kommissionens förordning (EEG) nr 207/93 av den 29 januari 1993 om definition av innehållet i bilaga 6 till rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel samt om tillämpningsföreskrifter för artikel 5.4 i den förordningen ( 4 ), kommissionens förordning (EG) nr 1452/2003 av den 14 augusti 2003 om behållande av undantaget enligt artikel 6.3 a i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 beträffande vissa arter av utsäde och vegetativt förökningsmaterial och om fastställande av procedurregler och kriterier rörande det undantaget ( 5 ) och kommissionens förordning (EG) nr 223/2003 av den 5 februari 2003 om kraven på märkning vid ekologisk produktion av foder, foderblandningar och foderråvaror och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2092/91 ( 6 ) bör upphävas och ersättas med en ny förordning. (41) Förordning (EEG) nr 2092/91 upphävs genom förordning (EG) nr 834/2007 med verkan från den 1 januari 2009. Flera av bestämmelserna i den förordningen bör emellertid, efter viss anpassning, fortsätta att gälla och bör därför antas inom ramen för den här förordningen. Av tydlighetsskäl är det lämpligt att fastställa det inbördes förhållandet mellan dessa bestämmelser i förordning (EEG) nr 2092/91 och bestämmelserna i den här förordningen. (42) De åtgärder som förskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommittén för ekologisk produktion. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







Innehåll Avdelning I Inledande bestämmelser Avdelning II Regler för produktion, bearbetning, förpackning, transport och lagring av produkter Kapitel 1 Växtproduktion Kapitel 1a Algproduktion Kapitel 2 Animalieproduktion Avsnitt 1 Djurens ursprung Avsnitt 2 Byggnader avsedda för djur och djurhållningspraxis Avsnitt 3 Utfodring Avsnitt 4 Förebyggande av sjukdomar och veterinärbehandling Kapitel 2a Produktion av vattenbruksdjur Avsnitt 1 Allmänna regler Avsnitt 2 Ursprung för vattenbruksdjur Avsnitt 3 Djurhållningspraxis för vattenbruk Avsnitt 4 Uppfödning Avsnitt 5 Foder för fisk, kräftdjur och tagghudingar Avsnitt 6 Särskilda regler för blötdjur Avsnitt 7 Sjukdomsförebyggande och veterinärbehandling Kapitel 3 Bearbetade produkter Kapitel 3a Särskilda regler för vinframställning Kapitel 4 Insamling, paketering, transport och lagring av produkter Kapitel 5 Omställningsbestämmelser Kapitel 6 Undantag från produktionsreglerna Avsnitt 1 Undantag från produktionsreglerna till följd av klimatologiska, geografiska eller strukturella begränsningar Avsnitt 2 Undantag från produktionsreglerna till följd av att ekologiska insatsvaror från jordbruket inte finns tillgängliga Avsnitt 3 Undantag från produktionsreglerna till följd av särskilda problem som hänger samman med ekologisk djurhållning Avsnitt 3a Undantag från produktionsreglerna i fråga om användning av specifika produkter och ämnen vid bearbetningen i enlighet med artikel 22.2 e i förordning (EG) nr 834/2007 Avsnitt 4 Undantag från produktionsreglerna till följd av katastrofsituationer Kapitel 7 Databas över utsäde Avdelning III Märkning Kapitel 1 Europeiska unionens logotyp för ekologisk produktion Kapitel 2 Särskilda märkningskrav för foder Kapitel 3 Andra särskilda märkningskrav Avdelning IV Kontroll Kapitel 1 Minimikrav för kontroll Kapitel 2 Kontrollkrav för växter och växtprodukter Kapitel 2a Särskilda kontrollkrav för alger Kapitel 3 Kontrollkrav för djur och animalieprodukter Kapitel 3a Särskilda kontrollkrav för produktion av vattenbruksdjur Kapitel 4 Kontrollkrav för enheter för beredning av växtprodukter, algprodukter, animalieprodukter och produkter av vattenbruksdjur samt livsmedel som består av sådana produkter Kapitel 5 Kontrollkrav för import av ekologiska produkter från tredjeland Kapitel 6 Kontrollkrav för enheter som lagt ut verksamhet på tredje part Kapitel 7 Kontrollkrav för enheter som bereder foder Kapitel 8 Överträdelser och informationsutbyte Kapitel 9 De behöriga myndigheternas tillsyn Avdelning V Överföring av information, övergångs- och slutbestämmelser Kapitel 1 Överföring av information till kommissionen Kapitel 2 Övergångs- och slutbestämmelser







AVDELNING I

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1. I denna förordning fastställs särskilda regler för ekologisk produktion, märkning och kontroll av de produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 834/2007.

▼M2

2. Förordningen ska inte gälla för

a) andra husdjursarter än dem som avses i artikel 7, och

b) andra vattenbruksdjur än dem som avses i artikel 25a.

Avdelningarna II–IV ska emellertid även på motsvarande sätt tillämpas på sådana produkter till dess att närmare produktionsregler för dessa produkter fastställs på grundval av förordning (EG) nr 834/2007.

▼B

Artikel 2

Definitioner

Utöver de definitioner som fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 834/2007 gäller följande definitioner i den här förordningen:

a) icke-ekologisk: härstammar inte från/har inte anknytning till produktion enligt förordning (EG) nr 834/2007 och den här förordningen.

b) veterinärmedicinska läkemedel: produkter enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG ( 7 ) om upprättande av gemenskapsregler för veterinärmedicinska läkemedel.

c) importör: fysisk eller juridisk person inom gemenskapen som, antingen själv eller genom en företrädare, inför varor för övergång till fri omsättning till gemenskapen.

d) förste mottagare: fysisk eller juridisk person som tar emot importerade varor för vidare beredning och/eller saluföring.

e) jordbruksföretag: alla produktionsenheter som drivs inom ramen för en enda ledning i syfte att framställa jordbruksprodukter.

▼M2

f) produktionsenhet: alla tillgångar som ska användas inom en produktionssektor, t.ex. produktionslokaler, skiften, betesmark, utomhusrastgårdar, byggnader avsedda för djur, fiskdammar, inneslutningssystem för alger eller vattenbruksdjur, upplåtelser längs kuster eller på havsbotten, lagerlokaler för växter, växtprodukter, algprodukter, animalieprodukter, råvaror och alla andra insatsvaror som är relevanta för denna särskilda produktionssektor.

▼B

g) hydrokultur: metod för växtodling där växternas rötter står i en mineralnäringslösning eller i ett inert odlingsmedium, t.ex. perlit, grus eller mineralull, till vilket en näringslösning tillsätts.

h) veterinärbehandling: alla botande eller förebyggande behandlingar mot en särskild sjukdom.

i) omställningsfoder: foder som producerats under omställningsperioden till ekologisk produktion, med undantag för foder som skördats inom 12 månader från inledningen av omställningen enligt artikel 17.1 a i förordning (EG) nr 834/2007.

▼M2

j) sluten recirkulerande vattenbruksanläggning: en anläggning där vattenbruk bedrivs i en innesluten miljö på land eller på ett fartyg med recirkulering av vatten, och med behov av ständig energitillförsel utifrån för att stabilisera miljön för vattenbruksdjuren.

k) energi från förnybara källor: energi från förnybara, icke-fossila källor: vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vågkraft, tidvattenenergi, vattenkraft, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogaser.

l) kläckeri: plats för avel, kläckning och uppfödning i de tidiga stadierna av vattenbruksdjurs liv, särskilt fiskar och skaldjur.

m) yngelanläggning: plats där ett mellanliggande uppfödningssystem, mellan kläcknings- och tillväxtstadiet, tillämpas. Yngelstadiet avslutas inom produktionscykelns första tredjedel med undantag för arter som genomgår smoltifiering.

n) förorening: i samband med vattenbruk och algproduktion, direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön av ämnen eller energi enligt definitionen i direktiv 2008/56/EG ( 8 ) respektive direktiv 2000/60/EG ( 9 ), i de vatten där de är tillämpliga.

o) blandodling: i samband med vattenbruk och algproduktion, uppfödning av två eller fler arter vanligtvis från olika trofinivåer i samma odlingsenhet.

p) produktionscykel: i samband med vattenbruk och algproduktion, ett vattenbruksdjurs eller en algs livscykel från det första livsstadiet till skörden.

q) lokalt odlade arter: i samband med vattenbruk och algproduktion, arter som varken är främmande eller lokalt frånvarande enligt rådets förordning (EG) nr 708/2007 ( 10 ). De arter som förtecknas i bilaga IV till förordning (EG) nr 708/2007 kan betraktas som lokalt odlade.

r) djurtäthet: i samband med vattenbruk, djurens vikt per kubikmeter vatten vid varje tidpunkt under tillväxtstadiet och, när det gäller plattfisk och räkor, vikten per kvadratmeter vattenyta.

▼M9

s) kontrolljournal: all information och alla dokument som inom ramen för kontrollsystemet överförs till medlemsstaternas behöriga myndigheter eller till kontrollmyndigheter och kontrollorgan av en aktör som omfattas av det kontrollsystem som avses i artikel 28 i förordning (EG) nr 834/2007, inbegripet all relevant information och alla dokument som avser den aktören eller dennes verksamhet och som innehas av behöriga myndigheter, kontrollmyndigheter och kontrollorgan, med undantag för information och dokument som saknar betydelse för kontrollsystemets funktion.

▼B







AVDELNING II

REGLER FÖR PRODUKTION, BEARBETNING, FÖRPACKNING, TRANSPORT OCH LAGRING AV EKOLOGISKA PRODUKTER







KAPITEL 1

Växtproduktion

Artikel 3

Markvård och gödsling

1. Om växternas näringsbehov inte kan uppfyllas genom de åtgärder som fastställs i artikel 12.1 a, b och c i förordning (EG) nr 834/2007, får endast gödselmedel och jordförbättringsmedel enligt bilaga I till den här förordningen användas i ekologisk produktion och bara i den omfattning som är absolut nödvändig. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet att använda produkten.

2. Den totala mängd gödselmedel, enligt definitionen i rådets direktiv 91/676/EEG ( 11 ) om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, som sprids inom jordbruksföretaget får inte överstiga 170 kg kväve per år/hektar utnyttjad jordbruksareal. Detta gränsvärde ska endast tillämpas för användningen av stallgödsel, torkad stallgödsel och torkad fjäderfägödsel, komposterade exkrementer från djur, inbegripet fjäderfägödsel, komposterad stallgödsel och flytande exkrementer från djur.

3. Jordbruksföretag med ekologisk produktion får etablera skriftliga samarbetsavtal uteslutande med andra jordbruksföretag och företag som uppfyller reglerna för ekologisk produktion i avsikt att sprida överskottsgödsel från jordbruk med ekologisk produktion. Det gränsvärde som anges i punkt 2 ska beräknas på grundval av samtliga enheter med ekologisk produktion som ingår i ett sådant samarbete.

4. Lämpliga preparat av mikroorganismer får användas för att förbättra jordens allmänna tillstånd eller tillgången på näringsämnen i jorden eller grödan.

5. För att stimulera kompostering får lämpliga preparat som bygger på mikroorganismer eller växter användas.

Artikel 4

Förbud mot hydrokultur

Hydrokultur är förbjuden.

Artikel 5

Hantering av skadegörare, sjukdomar och ogräs

1. Om växterna inte kan ges ett tillräckligt skydd mot skadegörare och sjukdomar genom de åtgärder som fastställs i artikel 12.1 a, b, c och g i förordning (EG) nr 834/2007, får endast de produkter som avses i bilaga II till den här förordningen användas i ekologisk produktion. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet att använda produkten.

2. För produkter som används i fällor och dispensrar, förutom feromondispensrar, ska fällorna och/eller dispensrarna förhindra att substanserna frisläpps i miljön och förhindra att substanserna kommer i kontakt med de grödor som odlas. Fällorna ska samlas in efter användning och omhändertas på ett säkert sätt.

Artikel 6

Särskilda regler för svampproduktion

Substrat får användas för svampproduktion om dessa endast består av följande produkter:

a) Stallgödsel och exkrementer från djur i) om dessa produkter kommer från jordbruksföretag där en ekologisk produktionsmetod används, eller ii) om de anges i bilaga I och endast när produkten som avses i led i inte finns tillgänglig. De får dock högst utgöra 25 % av den totala vikten av substratets ingredienser, exklusive ytmaterialet och eventuella tillsatser av vatten, före kompostering.

b) Andra produkter av jordbruksursprung än de som avses i led a, från jordbruksföretag där en ekologisk produktionsmetod används.

c) Torv som inte är kemiskt behandlad.

d) Trä som inte är behandlat med kemiska produkter efter fällning.

e) Mineralprodukter enligt bilaga I, vatten och jord.

▼M2







KAPITEL 1a

Algproduktion

Artikel 6a

Tillämpningsområde

I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för insamling och odling av alger. Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på produktion av alla flercelliga havsalger eller fytoplankton och mikroalger för vidare användning som foder för vattenbruksdjur.

Artikel 6b

Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning

1. Verksamheten ska bedrivas på platser utan kontamination från produkter eller ämnen som inte är godkända för ekologisk produktion eller föroreningar som skulle äventyra produkternas ekologiska karaktär.

2. Ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter ska hållas isär på lämpligt sätt. Särhållningsåtgärderna ska utgå från det naturliga läget, separata vattenförsörjningssystem, avstånd, tidvatten och den ekologiska produktionsenhetens läge upp- eller nedströms. Myndigheter i medlemsstaterna får se ut platser eller områden som de anser vara olämpliga för ekologiskt vattenbruk eller algskörd och de får även fastställa vilket avstånd som måste finnas mellan ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter.

När sådana minimiavstånd fastställs ska medlemsstaterna lämna information om detta till aktörer, övriga medlemsstater och kommissionen.

3. En miljöbedömning som står i proportion till produktionsenheten ska krävas för all ny verksamhet som är föremål för en ansökan om ekologisk produktion och som producerar mer än 20 ton vattenbruksprodukter per år, för att fastställa vilka förhållanden som råder i produktionsenheten och dess omedelbara omgivning och de troliga effekterna av driften. Aktören ska lämna miljöbedömningen till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Innehållet i miljöbedömningen ska baseras på bilaga IV till rådets direktiv 85/337/EEG ( 12 ). Om enheten redan varit föremål för en liknande bedömning får den användas för detta ändamål.

4. Aktören ska lägga fram en plan för hållbar förvaltning för vattenbruk och algskörd, som är proportionell till produktionsenheten.

Planen ska uppdateras årligen och innehålla uppgifter om verksamhetens miljöeffekter och den miljöövervakning som planeras samt en förteckning över åtgärder som ska vidtas för att minimera de negativa effekterna på den omgivande vatten- och landmiljön, inklusive, i tillämpliga fall, utsläpp av näringsämnen i miljön per produktionscykel eller år. Planen ska innehålla uppgifter om tillsyn och reparation av teknisk utrustning.

5. Aktörer inom vattenbruk och algproduktion ska helst använda förnybara energikällor och återvunnet material och ska, som en del av planen för hållbar förvaltning, upprätta en plan för avfallsbegränsning, som ska börja tillämpas när verksamheten inleds. När så är möjligt ska restvärme endast användas om energin kommer från förnybara källor.

6. När det gäller algskörd ska en biomasseuppskattning göras en gång i samband med att verksamheten inleds.

Artikel 6c

Hållbar skörd av vilda alger

1. Bokföringen ska förvaras vid enheten eller i lokalerna så att aktören kan identifiera och kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kan kontrollera att producenterna har levererat endast vilda alger som producerats i enlighet med förordning (EG) nr 834/2007.

2. Skörden ska bedrivas på ett sådant sätt att de volymer som skördas inte påverkar vattenmiljön i någon betydande utsträckning. För att säkra algernas förnyelse ska åtgärder vidtas avseende t.ex. skördeteknik, minsta tillåtna storlek, ålder, reproduktionscykler eller kvarvarande algers storlek.

3. Om alger skördas från ett delat eller gemensamt skördeområde ska det finnas dokumentation som visar att den totala skörden är förenlig med denna förordning.

4. Med avseende på artikel 73b.2 b och c ska denna dokumentation visa att förvaltningen är hållbar och att ingen långsiktig påverkan sker på skördeområdena.

Artikel 6d

Algodling

1. Vid algodling till havs ska endast näringsämnen som förekommer naturligt i miljön eller som härrör från ekologisk produktion av vattenbruksdjur, helst i närheten som en del av ett blandodlingssystem, användas.

2. I anläggningar på land där externa näringskällor används ska det kunna styrkas att näringsnivåerna i utflödesvattnet är lika höga som eller lägre än i inflödesvattnet. Endast näringsämnen av vegetabiliskt eller mineraliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I får användas.

3. Odlingstätheten eller driftsintensiteten ska registreras och vattenmiljöns integritet ska upprätthållas genom att det säkras att den största mängd alger som kan odlas utan negativa miljöeffekter inte överskrids.

4. Rep och annan utrustning som används för algodling ska om möjligt återanvändas eller återvinnas.

Artikel 6e

Antifouling och rengöring av produktionsutrustning och anläggningar

1. Påväxt ska avlägsnas endast med fysiska metoder eller för hand och när så är lämpligt kastas ut på avstånd från odlingen.

2. Rengöring av utrustning och anläggningar ska utföras med fysiska eller mekaniska metoder. När detta inte är tillräckligt, får endast de kemiska ämnen som förtecknas i bilaga VII del 2 användas.

▼B







KAPITEL 2

Animalieproduktion

Artikel 7

Tillämpningsområde

I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för följande arter: nötkreatur inklusive Bubalus- och bisonarter, hästdjur, svin, får, getter, fjäderfä (arter enligt bilaga III) och bin.







Avsnitt 1

Djurens ursprung

Artikel 8

Ekologiskt uppfödda djurs ursprung

1. Vid val av djurraser eller djurlinjer ska hänsyn tas till dessa djurs förmåga att anpassa sig till lokala förhållanden, till deras livskraft och till deras motståndskraft mot sjukdomar. Dessutom ska sådana djurraser och djurlinjer väljas som gör det möjligt att undvika specifika sjukdomar eller hälsoproblem som är förknippade med vissa raser eller stammar som används i intensiv produktion, t.ex. svinstressyndromet, PSE-syndromet (Pale Soft Exudative), plötslig död, spontanabort och förlossningssvårigheter som kräver kejsarsnitt. I första hand bör inhemska raser och stammar väljas.

2. I fråga om bin ska i första hand Apis mellifera och lokala ekotyper av dessa användas.

Artikel 9

Icke-ekologiska djurs ursprung

1. I enlighet med artikel 14.1 a ii i förordning (EG) nr 834/2007 får djur som inte är ekologiskt uppfödda i avelssyfte komma till en anläggning endast när ekologiskt uppfödda djur inte finns att tillgå i tillräckligt antal och med förbehåll för villkoren i punkterna 2–5 i den här artikeln.

2. Unga däggdjur som inte är ekologiskt uppfödda ska, när en hjord eller en besättning sätts samman för första gången, födas upp i enlighet med reglerna för ekologisk produktion direkt efter det att de är avvanda. Dessutom gäller följande begränsningar vid den tidpunkt då djuren förs in i besättningen:

a) Bufflar, kalvar och föl ska vara yngre än sex månader.

b) Lamm och killingar ska vara yngre än 60 dagar.

c) Smågrisar ska väga mindre än 35 kg.

3. Vuxna hanar och honor, som inte fått ungar, av däggdjur som inte är ekologiskt uppfödda ska, vid förnyelse av en besättning eller hjord, födas upp i enlighet med reglerna för ekologisk produktion. Dessutom ska andelen honor av däggdjur som införlivas begränsas till följande per år:

a) Högst 10 % av andelen vuxna hästdjur eller nötkreatur, inbegripet Bubalus- och bisonarter, och 20 % av vuxna svin, får och getter, får vara hondjur.

b) För enheter med färre än 10 hästdjur eller nötkreatur, eller med färre än fem svin, får eller getter, ska all förnyelse av djurslaget som anges ovan begränsas till högst ett djur per år.

Bestämmelsen i denna punkt kommer att ses över 2012 i syfte att fasa ut den.

4. De procentsatser som anges i punkt 3 får ökas upp till 40 % efter godkännande från den behöriga myndigheten i följande speciella fall:

a) Vid en väsentlig utökning av djurhållningen.

b) Vid byte av djurras.

c) Vid utveckling av en ny djurspecialisering.

d) När raser riskerar att försvinna från djurhållningen enligt bilaga IV till kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 ( 13 ), i vilket fall djur av dessa raser inte nödvändigtvis behöver vara unga djur utan avkomma.

5. I samband med förnyelse av bigårdar får 10 % per år av bidrottningar och svärmar/avläggare ersättas med icke-ekologiska bidrottningar och avläggare i enheten med ekologisk produktion om bidrottningarna och avläggarna placeras i kupor med vaxkakor eller vaxmellanväggar från enheter med ekologisk produktion.







Avsnitt 2

Byggnader avsedda för djur och djurhållningspraxis

Artikel 10

Regler om byggnader avsedda för djur

1. Byggnadens isolering, uppvärmning och ventilation ska garantera att luftcirkulationen, halten av damm, temperaturen, den relativa luftfuktigheten och gaskoncentrationen hålls inom gränser som är ofarliga för djuren. Byggnaden ska ha god naturlig ventilation och medge mycket dagsljusinsläpp.

2. Byggnader avsedda för djur ska inte vara obligatoriska i områden med sådana klimatförhållanden att djuren kan vistas utomhus.

3. Djurtätheten i byggnader ska tillgodose djurens bekvämlighet, välbefinnande och artspecifika behov vilket i synnerhet beror på djurens art, ras och ålder. Hänsyn ska också tas till djurens beteendemässiga behov som i synnerhet beror på gruppens storlek och djurens kön. Djurtätheten ska garantera djurens välbefinnande genom att de får tillräckligt med utrymme för att stå naturligt, lätt kunna lägga sig ner, vända sig, utföra kroppsvårdande beteende, inta alla naturliga ställningar och göra alla naturliga rörelser som att sträcka på sig och flaxa med vingarna.

4. Minimikrav för inomhus- och utomhusytor samt andra krav när det gäller byggnader för olika arter och kategorier av djur fastställs i bilaga III.

Artikel 11

Särskilda byggnader och särskild djurhållningspraxis för däggdjur

1. Byggnader avsedda för djur ska ha släta men inte hala golv. Minst hälften av den minsta golvytan inomhus enligt bilaga III ska vara av helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät.

2. Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller berikas med de mineralprodukter som förtecknas i bilaga I.

3. Trots vad som sägs i artikel 3.3 i rådets direktiv 91/629/EEG ( 14 ) är det förbjudet att hålla kalvar i ensamboxar när de är äldre än en vecka.

4. Trots vad som sägs artikel 3.8 i rådets direktiv 91/630/EEG ( 15 ) ska suggor hållas i grupp, utom i det sista stadiet av dräktigheten och under digivningsperioden.

5. Smågrisar får inte hållas i våningssystem eller i burar.

6. Rastgårdar ska möjliggöra för svin att gödsla och böka. För bökningen kan olika material användas.

Artikel 12

Särskilda byggnader och särskild djurhållningspraxis för fjäderfä

1. Fjäderfä får inte hållas i burar.

2. Vattenfåglar ska ha tillgång till ett vattendrag, en damm, en sjö eller en bassäng när väderförhållandena och hygienvillkoren tillåter detta, så att krav avseende djurens artspecifika behov och djurvälfärd uppfylls.

3. Byggnader avsedda för alla typer av fjäderfä ska uppfylla följande krav:

a) Minst en tredjedel av den totala golvytan ska vara fast, dvs. inte bestå av spalt eller nät, och vara täckt med strö, t.ex. halm, spån, sand eller torv.

b) I byggnader avsedda för värphöns ska en tillräckligt stor del av den golvyta som är tillgänglig för hönsen vara användbar för uppsamling av hönsspillningen.

c) De ska ha sittpinnar av en storlek och ett antal som motsvarar gruppens och fåglarnas storlek, i enlighet med bilaga III.

d) De ska vara försedda med in- och utgångshål av lämplig storlek för fåglarna, och dessa hål ska ha en sammanlagd längd av minst 4 m per 100 m2 av den byggnadsyta som är tillgänglig för fåglarna.

e) I varje byggnad avsedd för fjäderfä får det finnas högst i) 4 800 kycklingar, ii) 3 000 värphöns, iii) 5 200 pärlhöns, iv) 4 000 honor av myskänder eller pekingankor eller 3 200 hanar av myskänder eller pekingankor eller andra ankor, v) 2 500 kapuner, gäss eller kalkoner.

f) Den totala användbara ytan i byggnader avsedda för fjäderfä för köttproduktion får inte överstiga 1 600 m2 på någon enskild produktionsenhet.

g) Byggnader avsedda för fjäderfä ska vara uppförda på ett sätt som ger alla fåglar lätt tillgång till rastgårdar utomhus.

4. Dagsljus får kompletteras med artificiellt ljus för att ge högst 16 timmar ljus per dag, med en sammanhängande nattvila utan artificiellt ljus på minst 8 timmar.

5. För att förhindra användningen av intensiva uppfödningsmetoder ska fjäderfä antingen födas upp tills de når en lägsta slaktålder eller komma från långsamt växande fjäderfäraser. Om aktören inte använder långsamt växande fjäderfäraser ska den lägsta slaktåldern vara

a) 81 dagar för kycklingar,

b) 150 dagar för kapuner,

c) 49 dagar för pekingankor,

d) 70 dagar för honor av myskänder,

e) 84 dagar för hanar av myskänder,

f) 92 dagar för mulardänder,

g) 94 dagar för pärlhöns,

h) 140 dagar för hannar av kalkon och stekgäss,

i) 100 dagar för honor av kalkon.

Den behöriga myndigheten ska fastställa kriterierna för långsamt växande raser eller upprätta en förteckning över sådana raser och tillhandahålla denna information till aktörer, andra medlemsstater och kommissionen.

Artikel 13

Särskilda krav och inhysning inom biodling

1. Bigårdarnas läge ska vara sådant att nektar- och pollenkällorna inom en radie av 3 km från bigårdens läge huvudsakligen består av odlingar med ekologisk produktion och/eller vilda växter, och/eller odlingar som sköts med metoder som ger liten miljöpåverkan, motsvarande de som beskrivs i artikel 36 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 ( 16 ) eller i artikel 22 i rådets förordning 1257/1999 ( 17 ) och som inte påverkar den ekologiska kvaliteten på biodlingen. Ovan nämnda krav är inte tillämpliga på områden där ingen blomning äger rum eller där bikuporna är vilande.

2. Medlemsstaterna får ange regioner eller områden där biodling som uppfyller reglerna för ekologisk produktion inte är genomförbar.

3. Bikuporna ska i huvudsak vara tillverkade av naturmaterial som inte innebär risk för förorening av miljön eller produkterna från biodlingen.

4. Vax till nya mellanväggar ska komma från enheter med ekologisk produktion.

5. Utan att det påverkar tillämpning av artikel 25 får endast naturliga produkter som propolis, vax och vegetabiliska oljor användas inne i kuporna.

6. Det är förbjudet att använda kemisk-syntetiska repellenter när honungen skattas.

7. Det är förbjudet att skatta honung från vaxkakor som innehåller larver.

Artikel 14

Tillgång till rastgårdar utomhus

1. Rastgårdar utomhus får vara delvis övertäckta.

2. I enlighet med artikel 14.1 b iii i förordning (EG) nr 834/2007 ska växtätare ha tillgång till betesmark när förhållandena tillåter detta.

3. I de fall växtätare har tillgång till bete under betesperioden och när systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt djuren kan dispens ges från kravet på rastgårdar utomhus under vintermånaderna.

4. Trots vad som sägs i punkt 2 ska tjurar som är mer än ett år gamla ha tillgång till betesmark eller en rastgård utomhus.

5. Fjäderfä ska ha tillgång till rastgårdar utomhus under minst en tredjedel av sitt liv.

6. Rastgårdar utomhus för fjäderfä ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet, vara försedda med skydd och ge djuren lätt tillgång till tillräckligt många vatten- och fodertråg.

7. När fjäderfä hålls inomhus till följd av restriktioner som vidtas eller skyldigheter som införs mot bakgrund av gemenskapslagstiftningen ska de ha ständig tillgång till tillräckliga mängder grovfoder och passande material som gör att deras etologiska behov kan tillgodoses.

Artikel 15

Djurtäthet

1. Den totala djurtätheten får inte överstiga gränsvärdet på 170 kg kväve per år och hektar jordbruksmark enligt artikel 3.2.

2. För att bestämma den lämpliga djurtäthet som avses ovan ska den behöriga myndigheten fastställa hur många djurenheter som motsvarar ovan nämnda gränsvärde, med uppgifterna i bilaga IV eller de relevanta nationella bestämmelser som antagits enligt direktiv 91/676/EEG som riktlinje.

Artikel 16

Förbud mot animalieproduktion som saknar anknytning till marken

Animalieproduktion som saknar anknytning till marken, dvs. där aktören inte brukar jordbruksmarken eller har etablerat ett skriftligt samarbetsavtal med en annan aktör i enlighet med artikel 3.3, är förbjuden.

Artikel 17

Samtidig produktion av ekologiskt och icke-ekologiskt uppfödda djur

1. Icke-ekologiskt uppfödda djur får hållas på jordbruksföretaget under förutsättning att de föds upp på enheter där byggnaderna och skiftena är klart åtskilda från de enheter där produktionen sker enligt reglerna för ekologisk produktion och att dessa djur är av en annan art.

2. Icke-ekologiskt uppfödda djur får under en begränsad tid varje år utnyttja ekologiskt bete, förutsatt att sådana djur kommer från en produktionsmetod inom jordbruket enligt definitionen i punkt 3 b och att ekologiskt uppfödda djur inte hålls på betesmarken samtidigt.

Ekologiskt uppfödda djur får beta på allmänning förutsatt att

◄

a) marken inte har behandlats med andra produkter än dem som godkänts för ekologisk produktion under minst tre år,

b) alla icke-ekologiskt uppfödda djur som utnyttjar marken i fråga kommer från en produktionsmetod inom jordbruket enligt artikel 36 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EG) nr 1257/1999,

c) inga animalieprodukter från ekologiskt uppfödda djur betraktas som ekologiskt producerade när djuren betar på denna mark, såvida det inte kan bevisas att dessa djur på ett lämpligt sätt har skilts från de icke-ekologiskt uppfödda djuren.

4. Under perioder med växling av betesområde får djur beta på icke-ekologisk mark när de drivs från ett betesområde till ett annat. Intaget av icke-ekologiska foder i form av gräs eller annan växtlighet som djuren betar under denna period får inte överstiga 10 % av den totala foderransonen per år. Denna procentandel ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder som framställts av jordbruksprodukter.

5. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet att tillämpa de bestämmelser som avses i denna artikel.

Artikel 18

Djurhållning

1. Ingrepp som att trä gummiband runt svansen på får, kupera svansar, tandklippning, näbbtrimning och avhorning får inte göras rutinmässigt inom jordbruk med ekologisk produktion. En del av dessa ingrepp får dock tillåtas av den behöriga myndigheten av säkerhetsskäl eller, från fall till fall, om ingreppen syftar till att förbättra djurens hälsa, välbefinnande eller hygien.

Djurens lidande ska minimeras genom att använda bedövning och genom att kvalificerad personal endast gör sådana ingrepp vid den lämpligaste åldern för djuren.

2. Kirurgisk kastrering är tillåten för att bibehålla kvaliteten på produkter samt traditionella produktionsmetoder men endast om de villkor som anges i punkt 1 andra stycket är uppfyllda.

3. Det är förbjudet att stympa bidrottningar genom till exempel vingklippning.

4. Lastning och lossning av djur ska genomföras utan användning av någon form av elektrisk stimulans för att tvinga djuren. Det är förbjudet att använda allopatiska lugnande medel före eller under transporten.







Avsnitt 3

Utfodring

▼M8

Artikel 19

Foder från egen gård och foder med annat ursprung

1. Utom under den period varje år då djuren växlar betesområde enligt artikel 17.4, ska för växtätare minst 60 % av fodret komma från den egna enheten eller, när så inte är möjligt, vara framställt i samarbete med andra ekologiska gårdar företrädesvis i samma region.

2. För svin och fjäderfä ska minst 20 % av fodret komma från den egna enheten eller, när så inte är möjligt, vara framställt i samma region i samarbete med andra ekologiska gårdar eller foderoperatörer.

3. För bin ska vid slutet av produktionssäsongen tillräckliga förråd av honung och pollen lämnas kvar i kuporna så att bina överlever vintern.

Utfodring av bisamhällen är endast tillåten om samhällets överlevnad är i fara på grund av klimatiska förhållanden. Utfodring ska ske med ekologiskt producerad honung, ekologiskt producerade sockerlösningar eller ekologiskt producerat socker.

▼B

Artikel 20

Foder som tillgodoser djurens näringsbehov

1. Alla unga däggdjur ska helst utfodras med modersmjölk i stället för med naturlig mjölk, under en minimiperiod på tre månader för nötkreatur, inbegripet Bubalus- och bisonarter, och hästdjur, 45 dagar för får och getter och 40 dagar för grisar.

2. För växtätare ska uppfödningsmetoden bygga på maximalt utnyttjande av betesmark, beroende på tillgången på betesmark under de olika årstiderna. Minst 60 % av torrsubstansinnehållet i växtätares dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoderväxter, färska eller torkade, eller ensilage. En minskning till 50 % för mjölkproducerande djur under en period på högst tre månader tidigt i laktationen är tillåten.

3. Grovfoderväxter, färska eller torkade, eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen för grisar och fjäderfä.

4. Det är förbjudet att hålla djur under sådana förhållanden, eller på en sådan diet, som kan främja uppkomsten av anemi.

5. Gödningsmetoder ska kunna avbrytas när som helst under uppfödningsprocessen. Tvångsmatning är förbjuden.

Artikel 21

Omställningsfoder

▼M1

1. Foderblandningen i foderransonerna får i genomsnitt innehålla högst 30 % omställningsfoder. När omställningsfodret kommer från en enhet som ingår i det aktuella jordbruksföretaget får procentandelen ökas till 100 %.

▼M2

2. Upp till 20 % av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor som sås på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, under förutsättning att marken ingår i själva anläggningen och inte har varit en del av den anläggningens ekologiska produktionsenhet under de senaste fem åren. I de fall då både omställningsfoder och foder från skiften under det första omställningsåret används får den sammanlagda andelen sådant foder inte överskrida de högsta procentsatser som anges i punkt 1.

▼B

3. Uppgifterna i punkterna 1 och 2 ska beräknas årligen som en procentandel av torrsubstansen i foder som framställs av produkter av vegetabiliskt ursprung.

▼M8

Artikel 22

Användningen av vissa produkter och ämnen vid bearbetningen

I enlighet med artikel 14.1 d iv i förordning (EG) nr 834/2007 får endast följande ämnen användas vid bearbetning av ekologiskt foder och vid utfodring av ekologiska djur:

a) Icke-ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, eller andra foderråvaror som förtecknas i avsnitt 2 i bilaga V, under förutsättning att i) de produceras eller bearbetas utan kemiska lösningsmedel, och ii) villkoren i artiklarna 43 eller 47 c uppfylls.

b) Icke-ekologiska kryddor, örter och melass, under förutsättning att i) de inte finns tillgängliga i ekologisk form, ii) de produceras eller bearbetas utan kemiska lösningsmedel, och iii) deras användning begränsas till 1 % av foderandelen för en viss art, beräknat årligen på grundval av torrsubstansinnehållet i foder som framställts av jordbruksprodukter.

c) Ekologiska foderråvaror av animaliskt ursprung.

d) Foderråvaror av mineraliskt ursprung som förtecknas i avsnitt 1 i bilaga V.

e) Produkter från hållbart fiske, under förutsättning att i) de produceras eller bearbetas utan kemiska lösningsmedel, och ii) användningen begränsas till icke-växtätare, och iii) användningen av proteinhydrolysat från fisk begränsas till endast unga djur.

f) Salt, som havssalt, grovt stensalt.

g) Fodertillsatser som förtecknas i bilaga VI.

▼B







Avsnitt 4

Förebyggande av sjukdomar och veterinärbehandling

Artikel 23

Förebyggande av sjukdomar

1. Användning av kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika för förebyggande hälsovård är förbjudet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24.3.

2. Det är förbjudet att använda substanser som är avsedda att stimulera tillväxt eller produktion (inklusive antibiotika, koccidiostatika och andra artificiella medel för att stimulera tillväxt) samt hormoner eller liknande ämnen som är avsedda att kontrollera fortplantning eller för andra ändamål (till exempel brunstsynkronisering).

3. När djur kommer från enheter som inte är ekologiska får, beroende på lokala förhållanden, särskilda åtgärder som screeningtester och karantänperioder tillämpas.

4. Byggnader, boxar, utrustning och redskap ska rengöras ordentligt och desinficeras för att hindra återinfektion och att sjukdomsspridande organismer utvecklas. Avföring, urin och ej uppätet eller utspillt foder ska avlägsnas så ofta som det är nödvändigt för att minska lukten och undvika att insekter och gnagare lockas dit.

Vid tillämpningen av artikel 14.1 f i förordning (EG) nr 834/2007 får bara de produkter som förtecknas i bilaga VII användas för rengöring och desinfektion av byggnader, installationer och redskap avsedda för djur. Rodenticider (får endast användas i fällor) och de produkter som förtecknas i bilaga II får användas för bekämpning av insekter och andra skadedjur i byggnader och andra anläggningar där djur vistas.

5. Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfä som föds upp. Byggnaderna och det som hör till dessa ska rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfä som har fötts upp ska rastgårdar utomhus dessutom lämnas tomma för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Medlemsstaterna ska fastställa hur länge rastgårdarna ska vara tomma. Aktören ska bevara dokumentation som styrker tillämpningen av denna period. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfä som inte föds upp i omgångar, som inte hålls på rastgårdar och som är frigående hela dagen.

Artikel 24

Veterinärbehandling

1. Om ett djur trots sjukdomsförebyggande åtgärder enligt artikel 14.1 e i i förordning (EG) nr 834/2007 blir sjukt eller skadat ska det behandlas omedelbart och vid behov isoleras i lämpliga lokaler.

▼M13

2. Fytoterapeutiska och homeopatiska produkter, spårelement och produkter som förtecknas i avsnitt 1 i bilaga V och avsnitt 3 i bilaga VI ska användas hellre än kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika, under förutsättning att de har en effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för.

▼B

3. Om användningen av de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 inte visar sig vara effektiv vid behandlingen av sjukdom eller skada och behandling är nödvändig för att undvika smärta och lidande hos djuret får kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika användas under överinseende av en veterinär.

4. Med undantag för vaccinationer, parasitbekämpning och eventuella av medlemsstaterna inrättade obligatoriska bekämpningsprogram får, i fall där ett djur eller en grupp djur har getts fler än tre behandlingsomgångar med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika under 12 månader eller fler än en behandlingsomgång om deras produktiva livscykel är kortare än ett år, de berörda djuren, eller produkter som kommer från sådana djur, inte saluföras med hänvisning till ekologisk produktion, och djuren måste genomgå de omställningsperioder som anges i artikel 38.1.

Ett register med dokumenterade belägg för närvaron av sådana omständigheter ska finnas tillgängligt för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.

5. Karenstiden mellan den sista dosen av ett allopatiskt veterinärmedicinskt läkemedel som ges till djur vid normal användning och produktion av ekologiskt producerade livsmedel från sådana djur ska vara dubbelt så lång som den lagstadgade tiden enligt artikel 11 i direktiv 2001/82/EG eller, om denna karenstid inte specificeras, 48 timmar.

Artikel 25

Särskilda bestämmelser om förebyggande av sjukdomar och veterinärbehandling inom biodling

1. För att skydda ramar, bikupor och vaxkakor, i synnerhet mot skadegörare, får endast rodenticider (får bara användas i fällor) och de lämpliga produkter som förtecknas i bilaga II användas.

2. Fysikalisk behandling med ånga eller öppen låga är tillåten vid desinficering av bikupor.

3. Det är bara tillåtet att döda drönarlarver för att begränsa angrepp av Varroa destructor.

4. Om samhällena blir sjuka eller angripna trots alla förebyggande åtgärder ska de behandlas omedelbart och vid behov placeras i isoleringsbigårdar.

5. Veterinärmedicinska läkemedel får användas i ekologisk biodling i den mån motsvarande användning är tillåten i medlemsstaten i enlighet med relevanta gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser som överensstämmer med gemenskapslagstiftningen.

6. Myrsyra, mjölksyra, ättiksyra och oxalsyra samt mentol, tymol, eukalyptol och kamfer får användas vid angrepp av Varroa destructor.

7. Om det sker behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska produkter ska de behandlade bisamhällena under tiden placeras i isolerade bigårdar, och allt vax ska ersättas med vax från ekologisk biodling. Därefter tillämpas den ettåriga omställningsperiod som avses i artikel 38.3 för dessa samhällen.

8. Kraven i punkt 7 gäller inte för de produkter som anges i punkt 6.

▼M2







KAPITEL 2a

Produktion av vattenbruksdjur







Avsnitt 1

Allmänna regler

Artikel 25a

Tillämpningsområde

I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för arter av fisk, kräftdjur, tagghudingar och blötdjur som omfattas av bilaga XIIIa.

Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på zooplankton, mikroskopiska kräftdjur, hjuldjur, maskar och andra vattendjur som används som foder.

Artikel 25b

Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning

1. Bestämmelserna i artikel 6b.1–6b.5 ska tillämpas på detta kapitel.

2. Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som vidtas mot rovdjur i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG ( 18 ) och nationella regler ska registreras i planen för hållbar förvaltning.

3. I tillämpliga fall ska det kunna styrkas att närbelägna aktörer är samordnade när de upprättar förvaltningsplanerna.

4. Vid produktion av vattenbruksdjur i fiskdammar, tankar eller bassänger ska odlingarna vara utrustade antingen med naturliga filterbäddar, sedimentationsdammar, biologiska filter eller mekaniska filter för uppsamling av överskott av näringsämnen, eller använda alger och/eller djur (musslor och alger) som bidrar till att förbättra utflödesvattnets kvalitet. Utflödesövervakning ska genomföras med jämna mellanrum när så är lämpligt.

Artikel 25c

Samtidig produktion av ekologiska och icke-ekologiska vattenbruksdjur

1. Den behöriga myndigheten får tillåta kläckerier och yngelanläggningar att föda upp både ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning, förutsatt att enheterna är tydligt åtskilda fysiskt och det finns ett separat vattenförsörjningssystem.

2. Vid tillväxtproduktion får den behöriga myndigheten, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattendjuren berörs, tillåta enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på samma anläggning förutsatt att kraven i artikel 6b.2 i denna förordning uppfylls.

3. Aktörer ska bevara dokumentation över tillämpningen av de bestämmelser som avses i denna artikel.







Avsnitt 2

Ursprung för vattenbruksdjur

Artikel 25d

Ekologiska vattenbruksdjurs ursprung

1. Lokalt odlade arter ska användas, och aveln ska syfta till att ge stammar som är bättre lämpade för odlingsförhållandena, har god hälsa och ger ett gott utnyttjande av foderresurserna. Dokumentation över ursprung och behandling ska ställas till förfogande för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.

2. Arter som kan odlas utan att vilda bestånd orsakas någon betydande skada ska väljas.

Artikel 25e

Ursprung för icke-ekologiska vattenbruksdjur och hanteringen av dessa

1. För avelsändamål eller för att förbättra det genetiska materialet och när ekologiska vattenbruksdjur inte finns tillgängliga får viltfångade eller icke-ekologiska vattenbruksdjur föras in på en anläggning. Sådana djur ska hållas ekologiskt i minst tre månader innan de får användas för avel.

2. För uppfödningsändamål och när ekologiska vattenbruksyngel inte finns tillgängliga får icke-ekologiska vattenbruksyngel föras in på en anläggning. Åtminstone de två sista tredjedelarna av produktionscykeln ska förvaltas ekologiskt.

▼C3

3. Den andel icke-ekologiska vattenbruksyngel som får föras in på anläggningen ska uppgå till högst 80 % senast den 31 december 2011, till högst 50 % senast den 31 december 2014 och till 0 % senast den 31 december 2015.

▼M2

4. För uppfödningsändamål är insamling av vilda vattenbruksyngel specifikt begränsad till

a) naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur när dammar, inneslutningssystem och inhägnader fylls,

b) europeisk glasål, förutsatt att en godkänd förvaltningsplan för ål finns för platsen och att artificiell reproduktion ännu inte är möjlig.







Avsnitt 3

Djurhållningspraxis för vattenbruk

Artikel 25f

Allmänna djurhållningsregler för vattenbruk

1. Djurhållningen vid vattenbruk ska vara sådan att följande villkor uppfylls, beroende på artens särskilda behov:

a) Vattenbruksdjuren ska ha tillräckligt med utrymme för sitt välbefinnande.

b) De ska hållas i vatten av god kvalitet med tillräckliga syrenivåer.

c) De ska hållas under de temperatur- och ljusförhållanden som artens behov kräver, med hänsyn till den geografiska belägenheten.

d) När det gäller sötvattenfisk ska bottentypen ligga så nära naturliga förhållanden som möjligt.

e) När det gäller karp ska bottnen bestå av naturjord.

2. Djurtätheten anges i bilaga XIIIa för varje art eller artgrupp. Vid bedömning av djurtäthetens effekter på den odlade fiskens välbefinnande, ska fiskens tillstånd (såsom skadade fenor, andra skador, tillväxt, beteende och allmänna hälsotillstånd) samt vattenkvaliteten kontrolleras.

3. Vatteninneslutningssystem ska utformas och konstrueras så att de ger en flödeshastighet och fysiokemiska parametrar som främjar djurens hälsa och välbefinnande och garanterar att deras beteendebehov möts.

4. Inneslutningssystem ska utformas, placeras och drivas på ett sätt som minimerar risken för rymning.

5. Om fisk eller kräftdjur rymmer ska lämpliga åtgärder vidtas för att minska påverkan på det lokala ekosystemet, inbegripet infångande om så är lämpligt. Dokumentation ska bevaras.

Artikel 25g

Särskilda regler för akvatiska inneslutningssystem

1. Slutna recirkulerande produktionsanläggningar för vattenbruksdjur är förbjudna, med undantag av kläckerier och yngelanläggningar eller för produktion av arter av organismer som används som ekologiskt foder.

2. Uppfödningsenheter på land ska uppfylla följande villkor:

a) I system med genomströmning ska det vara möjligt att övervaka och kontrollera flödeshastigheten och vattenkvaliteten i både inflödes- och utflödesvattnet.

b) Minst 5 % av omkretsen runt anläggningen (gränsen mellan land och vatten) ska bestå av naturlig vegetation.

3. Inneslutningssystem till havs ska

a) vara belägna där vattenflödet, djupet och vattenomsättningen är tillräckliga för att minimera påverkan på havsbotten och den omgivande vattenförekomsten,

b) ha kassar med lämplig utformning, konstruktion och underhåll med hänsyn till exponeringen för driftsmiljön.

4. Artificiell uppvärmning eller nedkylning av vatten ska endast tillåtas i kläckerier och yngelanläggningar. Naturligt borrhålsvatten får användas för att värma upp eller kyla ned vatten i alla produktionsstadier.

Artikel 25h

Hantering av vattenbruksdjur

1. Hantering av vattenbruksdjur ska minimeras och ske med största försiktighet, och lämplig utrustning ska användas och lämpliga rutiner följas för att undvika stress och fysisk skada i samband med hanteringen. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras och under anestesi när så är lämpligt. Storlekssorteringen ska hållas till ett minimum och till vad som krävs för att säkra fiskens välbefinnande.

2. Följande begränsningar ska gälla för användningen av artificiellt ljus:

a) För att förlänga den naturliga dagen får det inte överstiga en högsta nivå som tar hänsyn till etologiska behov, geografiska förhållanden och de odlade djurens allmänna hälsa; denna högsta nivå får inte överstiga 16 timmar per dygn, utom för reproduktionsändamål.

b) Plötsliga förändringar av ljusstyrkan ska undvikas vid övergången genom användning av dämpbara lampor eller bakgrundsbelysning.

3. För att säkra djurens välbefinnande och hälsa tillåts luftning, förutsatt att det används mekaniska luftare som företrädesvis drivs av förnybar energi.

All sådan användning ska registreras i vattenbruksjournalen.

4. Syre får endast användas för ändamål med anknytning till djurhälsokrav och kritiska perioder i samband med produktion eller transport i följande fall:

a) Exceptionella fall av temperaturhöjning, lufttrycksfall eller oavsiktlig förorening.

b) Sporadiska förfaranden för beståndshantering, t.ex. provtagning och sortering.

c) Åtgärder för att säkra det odlade beståndets överlevnad.

Dokumentation ska bevaras.

5. Slakttekniken ska säkra att fisken omedelbart blir medvetslös och okänslig för smärta. Olikheter i fråga om skördestorlekar, arter och produktionsanläggningar ska tas i beaktande när de bästa slaktmetoderna övervägs.







Avsnitt 4

Uppfödning

Artikel 25i

Förbud mot hormoner

Användning av hormoner och hormonderivat är förbjuden.







Avsnitt 5

Foder för fisk, kräftdjur och tagghudingar

Artikel 25j

Allmänna regler för foder

När foderrutiner ska följande prioriteras:

a) Djurhälsa.

b) Hög produktkvalitet, även i fråga om näringsmässig sammansättning, som ska säkra att slutprodukten för konsumtion är av hög kvalitet.

c) Liten miljöpåverkan.

Artikel 25k

Särskilda regler för foder för köttätande vattenbruksdjur

1. Följande prioriteringar ska gälla för foder för köttätande vattenbruksdjur:

a) Ekologiska foderprodukter från vattenbruk.

b) Fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från ekologiskt vattenbruk.

c) Fiskmjöl och fiskolja och ingredienser från fisk som härrör från slaktspill av fisk som fångats som livsmedel vid hållbart fiske.

▼M8

d) Ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung.

▼M2

2. Om foder enligt punkt 1 inte finns tillgängligt får fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från icke-ekologiskt vattenbruk eller slaktspill från fisk som fångats som livsmedel användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2014. Sådan foderråvara får inte överstiga 30 % av den dagliga foderransonen.

3. Foderransonen får innehålla högst 60 % ekologiska växtprodukter.

4. Astaxantin som huvudsakligen härrör från ekologiska källor, såsom ekologiska kräftdjursskal, får användas i foder till lax och öring inom ramen för deras fysiologiska behov. Om inga ekologiska källor finns tillgängliga, får naturliga källor för astaxantin användas (såsom Phaffia-jäst).

Artikel 25l

Särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur

1. Vattenbruksdjur som avses i bilaga XIIIa avsnitten 6, 7 och 9 ska utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar.

2. Om naturliga foderresurser enligt punkt 1 inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd är det tillåtet att använda ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung, som helst ska ha odlats inom anläggningen, eller alger. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.

3. Om det naturliga fodret kompletteras i enlighet med punkt 2 får foderransonen för de arter som nämns i avsnitt 7 och för hajmal (Pangasius sp.), som nämns i avsnitt 9, innehålla högst 10 % fiskmjöl eller fiskolja från hållbart fiske.

Artikel 25m

Produkter och ämnen enligt artikel 15.1 d iii) i förordning (EG) nr 834/2007

▼M8

1. Foderråvaror av mineraliskt ursprung får användas vid ekologiskt vattenbruk endast om de förtecknas i avsnitt 1 i bilaga V.

▼M2

2. Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder och processtekniska hjälpmedel får användas om de förtecknas i bilaga VI och på de villkor som fastställs i den bilagan.







Avsnitt 6

Särskilda regler för blötdjur

Artikel 25n

Växtområde

1. Odling av musslor får bedrivas i samma vattenområde som odling av ekologisk fisk och ekologiska alger i ett blandodlingssystem som ska dokumenteras i planen för hållbar förvaltning. Musslor får också odlas tillsammans med snäckor, t.ex. strandsnäckor, i blandodling.

2. Ekologisk produktion av musslor ska ske inom områden som avgränsas av stolpar, pontoner eller andra tydliga markörer och ska beroende på vad som är lämpligt inhägnas med nätkassar eller burar eller med andra konstgjorda metoder.

3. Ekologiska skaldjursodlingar ska minimera riskerna för arter av naturvårdsintresse. Om rovdjursnät används ska de vara utformade så att dykande fåglar inte skadas.

Artikel 25o

Anskaffning av förökningsmaterial

1. Om ingen betydande miljöskada äger rum och om det är tillåtet i den lokala lagstiftningen, får när det gäller musslor vilt förökningsmaterial som hämtats utanför produktionsenheten användas, förutsatt att det kommer från

a) bankar som har små möjligheter att överleva vintern eller som är större än vad som krävs, eller

b) naturlig settling av mussellarver på insamlare.

Register ska föras över hur, var och när vilt förökningsmaterial samlats in, för att möjliggöra spårbarhet till insamlingsområdet.

▼M12

Förökningsmaterial från icke-ekologiska kläckerier för musslor får dock föras in i de ekologiska produktionsenheterna upp till följande högsta procentsatser: 80 % senast den 31 december 2011, 50 % senast den 31 december 2014 och 0 % senast den 31 december 2015.

▼M2

2. När det gäller japanskt jätteostron, Crassostrea gigas, ska bestånd som fötts upp selektivt helst användas för att begränsa spridningen av ägg i naturmiljön.

Artikel 25p

Förvaltning

1. Vid produktionen får djurtätheten inte överstiga den djurtäthet som tillämpas vid icke-ekologisk skaldjursproduktion på platsen. Sortering, gallring och anpassningar av djurtätheten ska göras med utgångspunkt i biomassan och för att garantera djurens välbefinnande och en hög produktkvalitet.

2. Påväxt ska avlägsnas med fysiska metoder eller för hand och om det är lämpligt kastas överbord på avstånd från skaldjursodlingarna. Skaldjur får en gång under produktionscykeln behandlas med en kalklösning för att bekämpa konkurrerande påväxt.

Artikel 25q

Odlingsregler

1. Odling på musselband och andra metoder som förtecknas i avsnitt 8 i bilaga XIIIa kan komma i fråga för ekologisk produktion.

2. Bottenodling av blötdjur är endast tillåten om ingen betydande miljöpåverkan orsakas på insamlings- och odlingsplatserna. Minimal miljöpåverkan ska styrkas genom en undersökning och en rapport om det exploaterade området som aktören ska lägga fram för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Rapporten ska ingå som ett särskilt kapitel i planen för hållbar förvaltning.

Artikel 25r

Särskilda odlingsregler för ostron

Odling i kassar på ställningar är tillåten. Sådana eller andra strukturer där ostronen är inneslutna ska vara utformade på så sätt att de inte utgör ett fullständigt hinder längs kusten. För att optimera produktionen ska bestånden ska placeras med omsorg på bäddarna med hänsyn till tidvattenströmmar. Produktionen ska uppfylla kriterierna i avsnitt 8 i bilaga XIIIa.







Avsnitt 7

Sjukdomsförebyggande och veterinärbehandling

Artikel 25s

Allmänna regler om förebyggande av sjukdomar

1. Djurhälsoplanen enligt artikel 9 i direktiv 2006/88/EG ska innehålla uppgifter om biosäkerhet och praxis för förebyggande av sjukdomar, inbegripet ett skriftligt avtal om hälsorådgivning, som är proportionellt till produktionsenheten, med kvalificerade organ som utför tjänster som rör vattenbruksdjurs hälsa, som ska besöka odlingen minst en gång per år och minst en gång vartannat år när det gäller musslor.

2. Inneslutningssystem, utrustning och redskap ska rengöras och desinficeras på lämpligt sätt. Endast produkter som förtecknas i avsnitt 2.1–2.2 i bilaga VII får användas.

3. I fråga om driftuppehåll gäller följande:

a) Den behöriga myndigheten ska besluta om huruvida driftuppehåll är nödvändigt och fastställa den lämpliga driftuppehållsperiod som ska tillämpas och dokumenteras efter varje produktionscykel i öppna vatteninneslutningssystem till havs. Driftuppehåll rekommenderas också för andra produktionsmetoder där tankar, fiskdammar och burar används.

b) Det ska inte vara obligatoriskt vid odling av musslor.

c) Under driftuppehåll ska burar eller andra strukturer som används för produktion av vattenbruksdjur tömmas, desinficeras och lämnas tomma innan de tas i bruk på nytt.

4. Fiskfoder som inte ätits upp, exkrementer och döda djur ska, när så är lämpligt, snabbt avlägsnas för att undvika risk för betydande miljöskada med avseende på vattnets kvalitet, minimera risken för sjukdom och undvika att insekter eller gnagare lockas till platsen.

5. Ultraviolett ljus och ozon får användas endast i kläckerier och yngelanläggningar.

6. För biologisk bekämpning av ektoparasiter ska putsarfiskar helst användas.

Artikel 25t

Veterinärbehandling

1. Om det trots förebyggande djurhälsoåtgärder enligt artikel 15.1 f i) i förordning (EG) nr 834/2007 uppstår ett hälsoproblem får veterinärbehandling användas i följande preferensordning:

a) Substanser från växter, djur eller mineraler i homeopatisk utspädning.

b) Växter och växtextrakt utan anestetiska effekter.

c) Substanser såsom spårämnen, metaller, naturliga immunstimulatorer eller godkända probiotika.

2. Allopatiska behandlingar får användas vid högst två kurer per år, med undantag av vaccinationer och obligatoriska utrotningsplaner. Om produktionscykeln är kortare än ett år är emellertid endast en allopatisk behandling tillåten. Om dessa gränser för allopatiska behandlingar överskrids får de berörda vattenbruksdjuren inte säljas som ekologiska produkter.

3. Parasitbehandling får, utöver de obligatoriska bekämpningsprogram som medlemsstaterna ansvarar för, ske högst två gånger per år eller en gång per år om produktionscykeln är kortare än 18 månader.

4. Karenstiden för allopatiska veterinärbehandlingar och parasitbehandlingar enligt punkt 3, inklusive behandling inom ramen för obligatoriska bekämpnings- och utrotningsprogram, ska vara dubbelt så lång som den rättsliga karenstid som avses i artikel 11 i direktiv 2001/82/EG eller, om denna tid inte anges, 48 timmar.

5. När veterinärmedicinska läkemedel används ska användningen anmälas till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten innan djuren saluförs som ekologiska. De behandlade djuren ska identifieras tydligt.

▼B







KAPITEL 3

Bearbetade produkter

Artikel 26

Bestämmelser för produktion av bearbetat livsmedel och foder

1. Tillsatser, processhjälpmedel och andra ämnen och ingredienser som används för bearbetning av livsmedel eller foder och varje processmetod som tillämpas, som exempelvis rökning, ska iaktta principer för god tillverkningssed.

2. Aktörer som producerar bearbetat livsmedel eller foder ska upprätta och uppdatera lämpliga förfaranden som grundas på en systematisk identifiering av kritiska bearbetningssteg.

3. Tillämpningen av de förfaranden som avses i punkt 2 ska säkerställa att de bearbetade produkterna vid varje tidpunkt uppfyller reglerna för ekologisk produktion.

4. Aktörer ska iaktta och genomföra de förfaranden som avses i punkt 2. De ska särskilt

a) vidta förebyggande åtgärder för att undvika risken för kontamination av otillåtna ämnen och substanser,

b) utföra lämpliga rengöringsåtgärder, övervaka hur pass effektiva de är och dokumentera dessa aktiviteter,

c) se till att icke-ekologiska produkter inte släpps ut på marknaden med en uppgift som hänvisar till ekologisk produktion.

5. Utöver vad som sägs i punkterna 2 och 4 ska aktören, när även icke-ekologiska produkter bereds eller lagras i den berörda beredningsenheten,

a) utföra behandlingen utan avbrott till dess att hela partiet har behandlats, åtskild i tid eller rum från liknande hantering av icke-ekologiska produkter,

b) lagra ekologiska produkter, före och efter hanteringen, åtskilda i tid eller rum från icke-ekologiska produkter,

c) informera kontrollmyndigheten eller kontrollorganet om detta och hålla ett uppdaterat register över alla verksamheter och bearbetade mängder tillgängligt,

d) vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att varupartierna kan identifieras och för att undvika sammanblandning eller förväxling med icke-ekologiska produkter,

e) hantera ekologiska produkter först efter lämplig rengöring av produktionsutrustningen.

Artikel 27

Användning av vissa produkter och ämnen vid bearbetning av livsmedel

I enlighet med artikel 19.2 b i förordning (EG) nr 834/2007 får endast följande ämnen användas vid bearbetning av ekologiska livsmedel, med undantag för produkter inom vinsektorn för vilka bestämmelserna i kapitel 3a ska gälla:

◄

a) Ämnen som förtecknas i bilaga VIII till den här förordningen.

b) Preparat av mikroorganismer och enzymer som normalt används vid bearbetning av livsmedel. ►M1 Enzymer som ska användas som livsmedelstillsatser måste dock förtecknas i bilaga VIII, avsnitt A. ◄

c) Ämnen och produkter enligt definitionen i artikel 1.2 b i och 1.2 c i rådets direktiv 88/388/EEG ( 19 ) betecknade som naturliga aromämnen eller naturliga arompreparat enligt artiklarna 9.1 d och 9.2 i det direktivet.

d) Färgämnen för märkning av kött och äggskal i enlighet med artikel 2.8 och 2.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG ( 20 ).

e) Dricksvatten och salt (med natriumklorid eller kaliumklorid som grundkomponenter) som vanligen används vid bearbetning av livsmedel.

f) Mineraler (inklusive spårämnen), vitaminer, aminosyror och mikronäringsämnen, och endast om det är särskilt föreskrivet att det/de ska användas i livsmedlen i fråga.

2. I fråga om den beräkning som avses i artikel 23.4 a ii i förordning (EG) nr 834/2007 gäller följande:

a) Livsmedelstillsatser som förtecknas i bilaga VIII och är markerade med en asterisk i kolumnen för tillsatsens kodnummer ska beräknas som ingredienser av jordbruksursprung.

b) Preparat och ämnen som avses i punkt 1 b, c, d, e och f i den här artikeln och ämnen som inte är markerade med en asterisk i kolumnen för tillsatsens kodnummer ska inte beräknas som ingredienser av jordbruksursprung.

▼M1

c) Från och med den 31 december 2013 ska jäst och jästprodukter beräknas som ingredienser av jordbruksursprung.

▼B

3. Användningen av följande ämnen som förtecknas i bilaga VIII ska omprövas före den 31 december 2010:

a) Natriumnitrit och kaliumnitrat i avsnitt A i syfte att förbjuda dessa tillsatser.

b) Svaveldioxid och kaliumpyrosulfit i avsnitt A.

c) Saltsyra i avsnitt B vid framställning av ostarna Gouda, Edam, Maasdammer, Boerenkaas, Friese och Leidse Nagelkaas.

När det gäller den omprövning som avses i led a ska hänsyn tas till de insatser som medlemsstaterna gör för att hitta säkra alternativ till nitriter/nitrater och för att inrätta utbildningsprogram för ekologiska köttproducenter om alternativa bearbetningsmetoder och hygienlösningar.

▼M1

4. I fråga om den traditionella dekorationsmålningen av skalen på kokta ägg som producerats för att släppas ut på marknaden vid en viss tidpunkt på året, får den behöriga myndigheten för den period som avses ovan godkänna användning av naturliga färger och naturliga beläggningar. Godkännandet får till och med den 31 december 2013 omfatta konstgjorda former av järnoxider och järnhydroxider. Godkännanden ska meddelas kommissionen och medlemsstaterna.

Artikel 27a

I fråga om tillämpningen av artikel 20.1 i förordning (EG) nr 834/2007 får följande ämnen användas vid produktion, beredning och sammansättning av jäst:

a) Ämnen som förtecknas i bilaga VIII, avsnitt C till den här förordningen.

b) Produkter och ämnen som avses i artikel 27.1 b och e i den här förordningen.

▼B

Artikel 28

Användning av vissa ingredienser från icke-ekologiskt jordbruk vid bearbetning av livsmedel

Enligt artikel 19.2 c i förordning (EG) nr 834/2007 får de ingredienser från icke-ekologiskt jordbruk som förtecknas i bilaga IX till den här förordningen användas vid bearbetning av ekologiska livsmedel.

Artikel 29

Medlemsstaternas godkännande av icke-ekologiska livsmedelsingredienser av jordbruksursprung

1. Om en ingrediens av jordbruksursprung inte finns upptagen i bilaga IX till denna förordning får ingrediensen endast användas på följande villkor:

a) Aktören har till den behöriga myndigheten i medlemsstaten överlämnat alla uppgifter som behövs för att styrka att ingrediensen inte produceras i tillräcklig mängd inom gemenskapen enligt reglerna för ekologisk produktion eller inte kan importeras från tredjeland.

b) Den behöriga myndigheten i medlemsstaten har provisoriskt tillåtit denna användning under högst 12 månader, efter det att den kontrollerat att aktören har tagit nödvändig kontakt med övriga leverantörer inom gemenskapen för att försäkra sig om att ifrågavarande ingredienser, av erforderlig kvalitet, inte finns tillgängliga.

c) Det har inte fattats något beslut enligt punkterna 3 eller 4 om att upphäva tillståndet för ingrediensen i fråga.

Medlemsstaten får förlänga det tillstånd som avses i led b högst tre gånger med 12 månader i taget.

2. Om tillstånd har lämnats enligt punkt 1 ska medlemsstaten omedelbart underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om följande:

a) Datum då tillståndet har lämnats och, vid förlängning av tillståndet, datum för det först beviljade tillståndet.

b) Tillståndshavarens namn, adress, telefonnummer och, i förekommande fall, faxnummer och e-postadress. Namn och adress till kontaktpunkten på den tillståndsgivande myndigheten.

c) Namnet på ingrediensen av jordbruksursprung och vid behov en närmare beskrivning samt uppgifter om kvalitetskrav.

d) Typ av produkter i vilka ingrediensen är en nödvändig beståndsdel.

e) De mängder som behövs och motiveringen för dessa mängder.

f) Orsaken till bristen och beräknad varaktighet.

g) Datum när medlemsstaten skickar detta meddelande till övriga medlemsstater och kommissionen. Kommissionen och medlemsstaterna får offentliggöra dessa uppgifter.

3. Om inlämnade yttranden, från en medlemsstat till kommissionen och till den medlemsstat som beviljat godkännandet, visar att ingrediensen finns tillgänglig under den period som bristen skulle ha varat, ska medlemsstaten överväga att återkalla tillståndet eller att förkorta den förutsedda giltighetsperioden och ska, inom 15 dagar från det att informationen mottogs, underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de åtgärder som den vidtagit eller avser att vidta.

4. På begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ ska ärendet överlämnas för granskning till den kommitté som avses i artikel 37 i förordning (EG) nr 834/2007. Beslut får, enligt förfarandet i punkt 2 i den artikeln, fattas om att återkalla ett tidigare beviljat tillstånd, ändra dess giltighetstid eller, om så är lämpligt, lägga till ingrediensen i bilaga IX till den här förordningen.

5. I fall av förlängning enligt punkt 1 andra stycket ska förfarandena i punkterna 2 och 3 gälla.

▼M2

Artikel 29a

Särskilda bestämmelser om alger

1. Om slutprodukten är färska alger ska havsvatten användas för spolning av nyskördade alger.

Om slutprodukten är torkade alger får även dricksvatten användas för spolning. Salt får användas för att avlägsna fukt.

2. Torkning med hjälp av direkta lågor som kommer i direkt kontakt med algerna är förbjudet. Om rep eller annan utrustning används vid torkningen ska de vara fria från antifoulingmedel och produkter för rengöring och desinfektion, utom om en produkt förtecknas i bilaga VII för detta ändamål.

▼M7







KAPITEL 3a

Särskilda regler för vinframställning

Artikel 29b

Tillämpningsområde

1. I detta kapitel fastställs särskilda regler för ekologisk produktion av de produkter inom vinsektorn som avses i artikel 1.1.l i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 ( 21 ).

2. Om inte annat uttryckligen anges i detta kapitel, ska bestämmelserna i kommissionens förordningar (EG) nr 606/2009 ( 22 ) och (EG) nr 607/2009 ( 23 ) tillämpas.

Artikel 29c

Användning av vissa produkter och ämnen

1. Vid tillämpning av artikel 19.2 a i förordning (EG) nr 834/2007 ska produkter inom vinsektorn framställas av ekologiska råvaror.

2. Vid tillämpning av artikel 19.2 b i förordning (EG) nr 834/2007 får endast produkter och ämnen som förtecknas i bilaga VIIIa till denna förordning användas för framställning av produkter inom vinsektorn, inbegripet under processer och med oenologiska metoder, i enlighet med de särskilda villkor och begränsningar som fastställs i förordning (EG) nr 1234/2007 och förordning (EG) nr 606/2009 och framför allt i bilaga I A till den förordningen.

3. Produkter och ämnen som förtecknas i bilaga VIIIa till denna förordning och som är markerade med en asterisk och härstammar från ekologiska råvaror ska användas, om de finns tillgängliga.

Artikel 29d

Oenologiska metoder och restriktioner

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29c och särskilda förbud och begränsningar som fastställs i punkterna 2–5 i denna artikel, är endast oenologiska metoder, processer och behandlingar, inbegripet de restriktioner som avses i artikel 120c och 120d i förordning (EG) nr 1234/2007 och i artiklarna 3, 5–9 och 11–14 i förordning (EG) nr 606/2009 och i bilagorna till dessa, som användes före den 1 augusti 2010 tillåtna.

2. Det är förbjudet att tillämpa följande oenologiska metoder, processer och behandlingar:

a) Partiell koncentrering genom kylning enligt B.1 c i bilaga XVa till förordning (EG) nr 1234/2007.

b) Avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer enligt punkt 8 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

c) Elektrodialysbehandling för att säkerställa vinets vinsyrestabilisering enligt punkt 36 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

d) Partiell dealkoholisering av viner enligt punkt 40 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

e) Behandling med katjonbytare för att säkerställa stabilisering av vinsyran i vinet enligt punkt 43 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

3. Det är tillåtet att använda följande oenologiska metoder, processer och behandlingar på följande villkor:

a) Vid värmebehandling enligt punkt 2 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009 får temperaturen inte överstiga 70 °C.

b) Vid centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial enligt punkt 3 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009 får porernas storlek inte understiga 0,2 mikrometer.

4. Användningen av följande oenologiska metoder, processer och behandlingar ska omprövas av kommissionen före den 1 augusti 2015 i syfte att fasa ut eller ytterligare begränsa dessa metoder:

a) Värmebehandling som anges i punkt 2 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

b) Användning av jonbytarhartser som anges i punkt 20 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

c) Omvänd osmos enligt B.1 b i bilaga XVa till förordning (EG) nr 1234/2007.

5. Ändringar som införts efter den 1 augusti 2010 med avseende på de oenologiska metoder, processer och behandlingar som avses i förordning (EG) nr 1234/2007 eller förordning (EG) nr 606/2009 får endast vara tillämpliga på ekologisk produktion av vin efter det att de åtgärder som krävs för tillämpningen av produktionsreglerna som avses i artikel 19.3 i förordning (EG) nr 834/2007 har antagits och, om så krävs, efter ett bedömningsförfarande i enlighet med artikel 21 i den förordningen.

▼B







KAPITEL 4

Insamling, paketering, transport och lagring av produkter

Artikel 30

Insamling och transport av produkter till beredningsenheter

Aktörer får endast samla in ekologiska och icke-ekologiska produkter samtidigt om lämpliga åtgärder har vidtagits för att förhindra att produkterna blandas eller byts ut mot icke-ekologiska produkter och för att säkerställa att de ekologiska produkterna kan identifieras. Aktören ska hålla uppgifter om insamlingsdagar, tidpunkter, transportväg samt tid och datum för mottagande av produkterna tillgängliga för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.

Artikel 31

Paketering och transport av produkter till andra aktörer eller enheter

1. Aktörerna ska se till att ekologiska produkter inte transporteras till andra enheter, inbegripet parti- och detaljhandel, annat än i lämpliga förpackningar, behållare eller fordon som är förseglade på ett sådant sätt att innehållet inte kan bytas ut utan att förseglingen förfalskas eller skadas och försedda med en märkning som tillsammans med alla övriga uppgifter som föreskrivs i lag ska innehålla följande uppgifter:

a) Namn och adress på aktören, eller i förekommande fall på ägaren eller säljaren av produkten.

b) Produktens benämning, eller i fråga om foderblandningar, en beskrivning av dessa, försedd med en hänvisning till ekologisk produktion.

c) Namn och/eller kodnummer för det kontrollorgan eller den kontrollmyndighet som aktören är underställd.

d) I förekommande fall identifikationsmärkningen för varupartiet enligt ett märkningssystem som antingen är godkänt på nationell nivå eller som kontrollorganet eller kontrollmyndigheten har godkänt och som gör det möjligt att koppla varupartiet till den bokföring som avses i artikel 66.

De uppgifter som ska lämnas enligt första stycket a–d kan också lämnas i ett följedokument om det dokumentet obestridligen kan kopplas till produktens förpackning, behållare eller fordon. Följedokumentet ska innehålla uppgifter om leverantören och/eller transportören.

2. Det är inte nödvändigt att försegla förpackningar, behållare eller fordon om

a) de transporteras direkt mellan en aktör och en annan aktör som båda är underkastade kontrollsystemet för ekologisk produktion, och

b) produkterna åtföljs av ett dokument som innehåller de uppgifter som krävs enligt punkt 1, och

c) både den avsändande och mottagande aktören håller dokumentation av sådan transport tillgänglig för det kontrollorgan eller den kontrollmyndighet som sådan transport är underställd.

Artikel 32

Särskilda regler för transport av foder till andra produktions-/beredningsenheter eller till lagerlokaler

Utöver bestämmelserna i artikel 31 ska aktörer, vid transport av foder till andra produktions- eller beredningsenheter eller till lagerlokaler, svara för att följande villkor uppfylls:

a) Ekologiskt foder, foder från produktion under omställning och icke-ekologiskt foder hålls effektivt fysiskt åtskilda vid transport.

b) Fordon och/eller behållare i vilka icke-ekologiska produkter har transporterats får endast användas för transport av ekologiska produkter om i) lämplig rengöring, vars effektivitet har kontrollerats, har genomförts före transport av ekologiska produkter; aktören ska dokumentera dessa aktiviteter, ii) lämpliga åtgärder vidtas för att beakta risker som bedömts i enlighet med artikel 88.3 och att aktörer, vid behov, ser till att icke-ekologiska produkter inte återfinns på marknaden med en beteckning som hänvisar till ekologisk produktion, iii) aktören håller dokumentation av sådan transport tillgänglig för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.

c) Färdigt ekologiskt foder transporteras åtskilt från andra färdiga produkter fysiskt eller tidsmässigt.

d) Vid transport ska den avsända kvantiteten av produkter noteras liksom kvantiteten av varje levereras som utförs under transporten.

▼M2

Artikel 32a

Transport av levande fisk

1. Levande fisk ska transporteras i lämpliga tankar med rent vatten som uppfyller fiskens fysiologiska behov med avseende på temperatur och upplöst syre.

2. Före transport av ekologisk fisk och ekologiska fiskprodukter ska tankar rengöras, desinficeras och sköljas noga.

3. Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika stress. Under transporten får djurtätheten inte ligga på en nivå som är skadlig för arten.

4. Dokumentation ska bevaras avseende punkterna 1–3.

▼B

Artikel 33

Mottagning av produkter från andra enheter och aktörer

Vid mottagandet av en ekologisk produkt ska aktören kontrollera förpackningens eller behållarens försegling om försegling krävs, samt att uppgifterna enligt artikel 31 har angetts.

Aktören ska dubbelkontrollera uppgifterna på den märkning som avses i artikel 31 med uppgifterna i följedokumenten. Resultatet av dessa kontroller ska uttryckligen nämnas i den bokföring som avses i artikel 66.

Artikel 34

Särskilda regler för mottagning av produkter från ett tredjeland

Ekologiska produkter ska importeras från ett tredjeland i lämpliga förpackningar eller behållare som är förseglade på ett sådant sätt att innehållet inte kan bytas ut och som är försedda med identifikation av exportören och de märkningar och nummer som behövs för att på lämpligt sätt kunna fastställa varupartiets överensstämmelse med kontrollintyget för import från tredjeland.

Vid mottagandet av en ekologisk produkt som importerats från ett tredjeland ska förste mottagaren kontrollera förpackningens eller behållarens försegling och, för produkter som importerats i enlighet med artikel 33 i förordning (EG) nr 834/2007, kontrollera att det intyg som avses i den artikeln omfattar produkttypen i varupartiet. Resultatet av denna kontroll ska uttryckligen nämnas i den bokföring som avses i artikel 66 i den här förordningen.

Artikel 35

Lagring av produkter

1. Lokalerna där produkterna lagras ska skötas på ett sådant sätt att det är möjligt att identifiera de olika partierna och att det inte finns någon risk för att produkterna blandas med eller förorenas av produkter och/eller ämnen som inte är förenliga med reglerna för ekologisk produktion. Ekologiska produkter ska alltid vara klart och tydligt identifierbara.

▼M2

2. När det gäller enheter för ekologisk växtproduktion, algproduktion, animalieproduktion och produktion av vattenbruksdjur är lagring i produktionsenheten av andra insatsvaror än de som är tillåtna enligt denna förordning förbjuden.

3. Lagring av allopatiska veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika på jordbruksföretag är tillåten under förutsättning att de har ordinerats av en veterinär i samband med behandling enligt artiklarna 14.1 e ii eller 15.1 f ii) i förordning (EG) nr 834/2007, att de lagras på en övervakad plats och att de förs in i uppfödningsdagboken enligt artikel 76 i den här förordningen, eller, i tillämpliga fall, i vattenbruksjournalen enligt artikel 79b i den här förordningen.

▼C1

4. Om en aktör hanterar både icke-ekologiska produkter och ekologiska produkter, och de senare lagras i lokaler där även andra jordbruksprodukter eller livsmedel lagras,

▼B

a) ska de ekologiska produkterna hållas avskilda från övriga jordbruksprodukter och/eller livsmedel,

b) ska alla åtgärder vidtas för att säkerställa att varupartierna kan identifieras och för att undvika sammanblandning eller förväxling med icke-ekologiska produkter,

c) ska lämpliga rengöringsrutiner, vars effektivitet har kontrollerats, ha genomförts före lagringen av de ekologiska produkterna. Aktören ska dokumentera dessa åtgärder.







KAPITEL 5

Omställningsbestämmelser

Artikel 36

Växter och växtprodukter

1. För att växter och växtprodukter ska betraktas som ekologiska ska de produktionsregler som avses i artiklarna 9, 10, 11 och 12 i förordning (EG) nr 834/2007 och kapitel 1 i den här förordningen och i tillämpliga fall undantaget från produktionsreglerna i kapitel 6 i den här förordningen ha tillämpats på skiftena under en omställningsperiod om minst två år före sådd eller, i fråga om vall eller fleråriga foderväxter, minst två år innan de används som foder från ekologiskt jordbruk och, i fråga om annan flerårig gröda än foderväxter, minst tre år före första skörden av ekologiska produkter.

2. Den behöriga myndigheten får fatta beslut om att retroaktivt godkänna att tidigare perioder räknas in i omställningsperioden under vilka

a) skiftena var föremål för åtgärder inom ramen för ett program som genomförts i enlighet med förordning (EG) nr 1257/99, förordning (EG) nr 1698/2005 eller inom ramen för annat officiellt program, under förutsättning att åtgärderna i fråga ger garantier för att produkter som inte godkänts för ekologisk produktion inte använts på skiftena, eller

b) skiftena var natur- eller jordbruksmark som inte behandlades med produkter som inte godkänts för ekologisk produktion.

Den period som avses i första stycket b kan beaktas retroaktivt endast på villkor att tillräckliga bevis har lämnats in till den behöriga myndigheten så att denna kan förvissa sig om att kraven uppfyllts under minst tre år.

3. Den behöriga myndigheten får, i vissa fall där marken har förorenats med produkter som inte är godkända för ekologisk produktion, besluta att förlänga omställningsperioden utöver den period som anges i punkt 1.

4. För skiften där omställning till ekologisk produktion redan har skett eller höll på att ske och som utsätts för behandling med en produkt som inte är godkänd för ekologisk produktion, får medlemsstaten förkorta omställningsperioden i punkt 1 i följande två fall:

a) Skiften som behandlats med en produkt som inte godkänts för ekologisk produktion inom ramen för sådan sjukdoms- eller parasitbekämpning som medlemsstatens behöriga myndighet har föreskrivit som obligatorisk.

b) Skiften som behandlats med en produkt som inte har godkänts för ekologisk produktion inom ramen för vetenskapliga försök som har godkänts av den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

Omställningsperiodens längd ska i sådana fall som avses i första stycket a och b fastställas med hänsyn till följande faktorer:

a) Nedbrytningen av produkten i fråga ska ge garantier för att det vid utgången av övergångsperioden endast återstår en obetydlig mängd rester i jorden och, om det rör sig om en flerårig gröda, i växten.

b) Den skörd som följer efter behandlingen får inte säljas med hänvisning till ekologisk produktion.

Den berörda medlemsstaten ska meddela övriga medlemsstater och kommissionen sitt beslut angående obligatoriska åtgärder.

▼M2

Artikel 36a

Alger

1. Omställningsperioden för en enhet för algskörd ska vara sex månader.

2. Omställningsperioden för en enhet för algodling ska vara sex månader eller en hel produktionscykel, beroende på vilken period som är längst.

▼B

Artikel 37

Särskilda regler för omställning av mark för ekologisk animalieproduktion

1. De regler för omställning som avses i artikel 36 i denna förordning ska tillämpas på hela den del av produktionsenheten på vilken djurfoder produceras.

2. Trots bestämmelserna i punkt 1 får omställningsp