1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSFÖRORDNING(EEG)nr2092/91
avden24juni1991
omekologiskproduktionavjordbruksprodukterochuppgifterdärompåjordbruksprodukteroch
livsmedel
(EGT L 198, 22.7.1991, s. 1)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådets förordning (EEG) nr 1535/92 av den 15 juni 1992 L 162 15 16.6.1992
►M2Rådets förordning (EEG) nr 2083/92 av den 14 juli 1992 L 208 15 24.7.1992
►M3Kommissionens förordning (EEG) nr 207/93 av den 29 januari 1993 L 25 5 2.2.1993
►M4Kommissionens förordning (EEG) nr 2608/93 av den 23 september 1993 L 239 10 24.9.1993
►M5Kommissionens förordning (EG) nr 468/94 av den 2 mars 1994 L 59 1 3.3.1994
►M6Rådets förordning (EG) nr 1468/94 av den 20 juni 1994 L 159 11 28.6.1994
►M7Kommissionens förordning (EG) nr 2381/94 av den 30 september 1994 L 255 84 1.10.1994
►M8Kommissionens förordning (EG) nr 1201/95 av den 29 maj 1995 L 119 9 30.5.1995
►M9Kommissionens förordning (EG) nr 1202/95 av den 29 maj 1995 L 119 11 30.5.1995
►M10Rådets förordning (EG) nr 1935/95 av den 22 juni 1995 L 186 1 5.8.1995
►M11Kommissionens förordning (EG) nr 418/96 av den 7 mars 1996 L 59 10 8.3.1996
►M12Kommissionens förordning (EG) nr 1488/97 av den 29 juli 1997 L 202 12 30.7.1997
►M13Kommissionens förordning (EG) nr 1900/98 av den 4 september 1998 L 247 6 5.9.1998
►M14Kommissionens förordning (EG) nr 330/1999 av den 12 februari 1999 L 40 23 13.2.1999
►M15Rådets förordning (EG) nr 1804/1999 av den 19 juli 1999 L 222 1 24.8.1999
►M16Kommissionens förordning (EG) nr 331/2000 av den 17 december 1999 L 48 1 19.2.2000
►M17Kommissionens förordning (EG) nr 1073/2000 av den 19 maj 2000 L 119 27 20.5.2000
►M18Kommissionens förordning (EG) nr 1437/2000 av den 30 juni 2000 L 161 62 1.7.2000
Ändrad genom:
►A1Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige C 241 21 29.8.1994
(anpassad genom rådets beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG) L 1 1 1.1.1995
▼B
RÅDETSFÖRORDNING(EEG)nr2092/91
avden24juni1991
om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter
därompåjordbruksprodukterochlivsmedel
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA
FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen, särskilt artikel 43 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3) och
med beaktande av följande:Konsumentefterfrågan på ekologiskt producerade jordbruksprodukter
och livsmedel ökar. En ny marknad för jordbruksprodukter håller därför
på att uppstå.
Marknadspriset för sådana produkter är högre eftersom produktionssättet
innebär mindre intensivt utnyttjande av marken. Sett mot bakgrund avden nya inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken kan dettaslag av produktion förväntas bidra till bättre balans mellan tillgång ochefterfrågan på jordbruksprodukter, bättre skydd för miljön och
bevarande av landsbygden.
För att tillgodose den ökande efterfrågan släpps nu jordbruksprodukter
och livsmedel ut på marknaden med uppgifter som anger att de harproducerats ekologiskt eller utan användning av syntetiska kemikalier.
Några medlemsstater har redan infört regler och kontrollsystem som
villkor för användning av sådana uppgifter.
Ett gemenskapsregelverk om produktion, märkning och kontroll kan
skydda det ekologiska lantbruket genom att säkerställa konkurrens på
lika villkor för dem som framställer produkter som säljs med sådanauppgifter och genom att marknaden för ekologiska produkter får en egenprofil tack vare att insyn garanteras på alla stadier av produktion ochberedning och produkterna därigenom får större trovärdighet hoskonsumenterna.
Ekologisk produktion är en speciell form av lantbruksproduktion. Det
bör därför föreskrivas att alla uppgifter i de färdiga produkternasmärkning om ekologiska produktion bör avse ingredienser som erhållitsgenom sådan produktion.
För att åstadkomma detta bör smidiga förfaranden föreskrivas så att
vissa tekniska detaljregler kan ändras, framhävas eller förfinas allt eftersom mera erfarenhet vinns. Inom lämplig tid skall denna förordning
kompletteras med motsvarande regler om djuruppfödning.
Till gagn för både producenter och köpare av varor som är försedda med
uppgifter som hänvisar till ekologiska produktionsmetoder måste vissaminimikrav fastställas för att en vara skall få saluföras med sådanauppgifter.
Ekologisk produktion innebär avsevärda inskränkningar i användningen
av gödningsmedel och bekämpningsmedel som har skadlig verkan på
miljön eller efterlämnar rester i den färdiga varan. Det bruk och denormer som därvidlag är godtagna i gemenskapen när denna förordningantas måste därvid iakttas. I framtiden måste principerna för godkän-nande av produkter som skall tillåtas vid detta slags produktionfastläggas.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 2
(1) EGT nr C 4, 9.1.1990, s. 4 och EGT nr C 101, 18.4.1991, s. 13.
(2) EGT nr C 106, 22.4.1991, s. 27.
(3) EGT nr C 182, 23.7.1990, s. 12.
▼B
Ekologisk produktion omfattar skiftande produktionssätt och begränsad
användning av icke-syntetiska gödningsmedel och markberednings-medel med liten löslighet. Dessa produktionssätt bör specificeras och
villkoren fastställas för användning av vissa icke-syntetiska medel.
De förfaranden som fastställs härmed gör det möjligt när detta synes
nödvändigt att i bilaga 1 lägga till särskilda föreskrifter för att förebyggaatt de ekologiskt odlade produkterna innehåller rester av vissa syntetiskaämnen som härrör från andra källor än jordbruket (nedsmutsning från
omgivningen).
För att säkerställa att produktionsreglerna följs skall normalt alla stadier
av produktion och marknadsföring kontrolleras.
Alla som odlar, bereder, importerar eller marknadsför varor som är
försedda med uppgifter som hänvisar till ekologisk produktion under-kastas ett system för regelbunden kontroll som uppfyller gemenskapensminimikrav och som utförs av särskilt utsedda kontrollmyndigheter eller
av godkända och övervakade kontrollorgan. En regel bör införas om att
det i produkternas märkning skall ingå en uppgift enligt gemenskapensföreskrifter om att produktionen är kontrollerad.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Räckvidd
Artikel 1
1. Denna förordning skall tillämpas på produkter av följande slag när
de är försedda eller avses förses med uppgifter som hänvisar till
ekologisk produktion:
a) Obearbetade vegetabiliska jordbruksprodukter samt produktionsdjur
och obearbetade animalieprodukter i den utsträckning principer förproduktion och särskilda regler för kontroll av denna införs ibilagorna I och III.
b) Bearbetade vegetabiliska jordbruksprodukter och animalieprodukter
som är avsedda som livsmedel och som beretts huvudsakligen av eneller flera ingredienser av vegetabiliskt och/eller animaliskt ursprung.
c) Foder, foderblandningar och foderråvaror som inte omfattas av
punkt a, med verkan från och med ikraftträdandet av den förordningsom avses i punkt 3.
2. Såvida inte närmare produktionsregler fastställs för vissa djurarter i
bilaga I skall bestämmelserna om märkning i artikel 5 och om kontroll i
artiklarna 8 och 9 tillämpas för dessa arter och produkter av dem, med
undantag av vattenbruk och produkter därav, trots vad som sägs ipunkt 1. I avvaktan på införande av dessa närmare produktionsreglerskall nationella regler eller privata normer som godtas eller erkänns avmedlemsstaterna gälla.
3. Kommissionen skall senast den 24 augusti 2001 i enlighet med
förfarandet i artikel 14 lägga fram förslag om en förordning om
märkningskrav samt kontrollkrav och försiktighetsåtgärder för deprodukter som anges i punkt 1 c, i den utsträckning dessa krav hänförsig till den ekologiska produktionsmetoden.
I avvaktan på antagandet av den förordning som avses i föregående
stycke skall nationella regler som är i överensstämmelse med
gemenskapslagstiftningen eller i avsaknad därav privata normer tillä-
mpas som godtas eller erkänns av medlemsstaterna för de produkter somanges i punkt 1 c.
Artikel 2
I denna förordning skall en produkt anses vara försedd med uppgifter
som hänvisar till ekologisk produktion om produktens märkning samtreklam eller handelsdokument beskriver produkten, dess ingrediensereller foderråvaror med de uttryck som i respektive medlemsstat inger en1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 3
▼M15
▼M15
köpare föreställningen att produkten, dessa ingredienser eller foder-
råvaror framställts i enlighet med de produktionsregler som fastställs iartikel 6, i synnerhet om en eller flera av följande termer eller därav
avledda ord (t.ex. bio- eller eko-) eller diminutiver av dessa används,
ensamma eller i sammansättning, såvida inte termerna används för annatän jordbruksprodukter i livsmedel eller foder eller uppenbarligen saknarsamband med produktionsmetoden:
- spanska: ecológico
- danska: økologisk
- tyska: ökologisch, biologisch- grekiska: βιολογικό
- engelska: organic
- franska: biologique- italienska: biologico- nederländska: biologisch
- portugisiska: biológico
- finska: luonnonmukainen- svenska: ekologisk.
Artikel 3
Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av
andra gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser, som är i
överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen, för produkter som
anges i artikel 1, till exempel bestämmelser om produktion, beredning,marknadsföring, märkning och kontroll, däri inbegripet lagstiftning omlivsmedel och djurfoder.
Definitioner
Artikel 4
I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser
som här anges:
1.märkning : ord, uppgifter, varumärken, varunamn, figurer eller
symboler på förpackningar eller i dokument, i meddelanden, påetiketter, på skyltar eller reklambindlar som följer med eller syftarpå en vara av det slag som anges i artikel 1.
2.produktion : verksamheter på gården med avseende på framställning,
förpackning och ursprunglig märkning som ekologiskt produceradeprodukter av jordbruksprodukter som produceras på den gården.
3.beredning : verksamhet som innebär konservering och/eller bearbet-
ning av jordbruksprodukter (inbegripet slakt och styckning för
animalieprodukter) samt förpackning och/eller ändringar av den
märkning som avser presentationen av den ekologiska produktions-metoden för de färska, konserverade och/eller bearbetadeprodukterna.
4.marknadsföring : saluförande eller leverans av en produkt eller
annan avsättning på marknaden.
5.aktör på marknaden : fysisk eller juridisk person som producerar,
bereder eller från tredje land importerar en vara av det slag som
avses i artikel 1 i syfte att sedan marknadsföra denna, eller den som
marknadsför sådana varor.
6.ingredienser : ämnen (inbegripet tillsatsämnen) som används vid
beredningen av de produkter som avses i artikel 1.1 b såsom dedefineras i 6.4 i direktiv 78/112/EEG om tillnärmning av1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 4
▼B
▼M10
▼M15
▼B
▼M10
▼M10
medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och
reklam i fråga om livsmedel.
7.växtskyddsprodukt : produkt som definieras i artikel 2.1 i rådets
direktiv 79/117/EEG av den 21 december 1978 om förbud mot att
växtskyddsprodukter som innehåller vissa verksamma ämnen släpps
ut på marknaden och används (1), senast ändrat genom direktiv 89/
365/EEG (2).
8.tvätt- och rengöringsmedel : ämne eller preparat som är av det slag
som avses i rådets direktiv 73/404/EEG av den 22 november 1973om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tvätt- ochrengöringsmedel (
3), senast ändrat genom direktiv 86/94/EEG (4),
och som är avsett för rengöring av sådana produkter som avses iartikel 1.1 a.
9.färdigförpackat livsmedel : saluförd enhet såsom den defineras i
artikel 1.3 b i direktiv 79/112/EEG.
10.ingrediensförteckning : en sådan ingrediensförteckning som avses i
artikel 6 i direktiv 79/112/EEG.
11.animalieproduktion : produktion av husdjur eller domesticerade
terrestra arter (inbegripet insekter) och av aquatiska arter som odlas
i sött, salt eller bräckt vatten. Produkter som härrör från jakt och
fiske av vilda djur skall inte betraktas som ekologisk produktion.
12.genetiskt modifierad organism (GMO) : en organism enligt defini-
tionen i artikel 2 i rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990
om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i
miljön (
5).
13.produkt som härletts ur genetiskt modifierade organismer : varje
ämne som framställts antingen ur eller genom genetiskt modifierade
organismer, men som inte innehåller sådana.
14.användning av genetiskt modifierade organismer och produkter som
härletts ur genetiskt modifierade organismer : användning av dessa
som livsmedel, livsmedelsingredienser (inbegripet tillsatser och
smakämnen), processtekniska hjälpmedel (inbegripet extraktions-medel), foder, foderblandningar, foderråvaror, fodertillsatser,processtekniska hjälpmedel för foder, vissa produkter som användsi djurfoder (i enlighet med direktiv 82/471/EEG) (
6), växtskydds-
medel, veterinärmedicinska läkemedel, gödselmedel,
markberedningsmedel, utsäde, vegetativt förökningsmaterial ochdjur.
15.veterinärmedicinska läkemedel : produkter enligt definitionen i
artikel 1.2 i rådets direktiv 65/65/EEG av den 26 januari 1965 om
tillnärmning av bestämmelser som fastställts genom lagar ellerandra författningar och som gäller farmaceutiska specialiteter (
7).
16.homeopatika avsedda för djur : produkter enligt definitionen i
artikel 1.1 i rådets direktiv 92/74/EEG av den 22 september 1992om utökad räckvidd för direktiv 81/851/EEG om tillnärmning avmedlemsstaternas lagstiftning om veterinärmedicinska läkemedeloch fastställande av ytterligare bestämmelser som rör homeopatikaavsedda för djur (
8).1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 5
(1) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 36.
(2) EGT nr L 159, 10.6.1989, s. 58.
(3) EGT nr L 347, 17.12.1973, s. 51.
(4) EGT nr L 80, 25.3.1986, s. 51.
(5) EGT L 117, 8.5.1990, s. 15. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/35/
EG (EGT L 169, 27.6.1997, s. 72).
(6) EGT L 213, 21.7.1982, s. 8. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/20/
EG (EGT L 80, 25.3.1999, s. 20).
(7) EGT 22, 9.2.1965, s. 369/65. Direktivet senast ändrat genom direktiv 93/39/
EEG (EGT L 214, 24.8.1993, s. 22).
(8) EGT L 297, 13.10.1992, s. 12.▼B
▼M10
▼M15
▼M15
17.foder: produkter enligt definitionen i artikel 2 a i rådets direktiv 79/
373/EEG av den 2 april 1979 om saluföring av foderblandningar (1).
18.foderråvaror : produkter enligt artikel 2 a i rådets direktiv 96/25/EG
av den 29 april 1996 om avyttring av foderråvaror, med ändring av
direktiven 70/524/EEG, 74/63/EEG, 82/471/EEG och 93/74/EEG
och med upphävande av direktiv 77/101/EEG (2).
19.foderblandningar : produkter enligt definitionen i artikel 2 b i rådets
direktiv 79/373/EEG.
20.fodertillsatser : produkter enligt definitionen i artikel 2 a i rådets
direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertill-satser (
3).
21.vissa produkter som används i djurfoder : foderprodukter som
omfattas av rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 omvissa produkter som används i djurfoder.
22.enhet/jordbruksföretag/uppfödningsenhet med ekologisk produktion :
en enhet, ett jordbruksföretag eller en uppfödningsenhet som följerbestämmelserna i denna förordning.
23.ekologiskt producerat foder/ekologiskt producerade foderråvaror :
foder/foderråvaror som producerats i enlighet med produktions-
reglerna i artikel 6.
24.omställningsfoder/omställningsfoderråvaror : foder/foderråvaror
som följer produktionsreglerna i artikel 6, utom för omställningspe-rioden då dessa regler skall gälla under åtminstone ett år föreskörden.
25.konventionellt foder/konventionella foderråvaror : foder/foder-
råvaror som inte omfattas av de kategorier som anges ipunkterna 23 och 24.
Märkning
Artikel 5
1. Märkning och reklam för en vara av det slag som anges i artikel
1.1 a får inte innehålla uttryck som syftar på ekologisk produktion ominte följande villkor är uppfyllda:
a) Uppgiften visar tydligt att den avser en metod för jordbruks-
produktion.
b) Varan har producerats i enlighet med de regler som fastställs i
►
M10artikel 6 ◄eller importerats från ett tredje land i den
ordning som fastställs i artikel 11.
c) Varan har producerats eller importerats av en leverantör som är
underkastad den kontroll som fastställs i artikel 8 och 9.
d) För produkter som beretts efter den 1 januari 1997, skall märkning
inkludera namn på och/eller kodnummer för den myndighet eller detkontrollorgan som producenten är underställd. Valet av om namneller kodnummer skall användas vid märkning åligger medlemsstatensom skall meddela sitt beslut till kommissionen.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 6
(1) EGT L 86, 6.4.1979, s. 30. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/87/EG
(EGT L 318, 27.11.1998, s. 43).
(2) EGT L 125, 23.5.1996, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/67/
EG (EGT L 261, 24.9.1998, s. 10).
(3) EGT L 270, 14.12.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens
förordning (EG) nr 45/1999 (EGT L 6, 21.1.1999, s. 3).▼B
▼M10
▼M10
3. Vid märkning av och reklam för en produkt som åsyftas i artikel
1.1 b får beskrivningen av den saluförda varan endast innehålla uppgiftersom hänvisar till ekologisk produktion om följande villkor är uppfyllda:
a) minst 95 % av produktionens ingredienser av jordbruksursprung är
produkter eller är framställda ur produkter som har erhållits i enlighetmed de regler som fastställs i artikel 6 eller som har importerats från
tredje land inom ramen för den ordning som anges i artikel 11,
b) alla andra ingredienser av jordbruksursprung omfattas av bilaga VI
punkt C eller har godkänts provisoriskt av ett medlemsland i enlighetmed någon av de vidtagna genomförandeåtgärderna, vilken i
förekommande fall, antagits i enlighet med punkt 7,
c) produkten innehåller enbart ämnen som finns förtecknade i bilaga VI
punkt A i deras egenskap av ingredienser som inte är av jordbruks-ursprung,
d) produkten eller dess ingredienser av jordbruksursprung som anges i
punkt a har inte behandlats med andra ämnen än de som anges ibilaga VI punkt B,
e) produkten eller dess ingredienser har inte behandlats med joniserande
strålning,
f) produkten har beretts eller importerats av en leverantör som är
underkastad den kontroll som anges i artiklarna 8 och 9,
g) för produkter som beretts efter den 1 januari 1997 skall märkningen
inkludera namn på och/eller kodnummer för den myndighet eller detkontrollorgan som den leverantör som har utfört den sista bered-
ningsåtgärden är underställd. Valet av om namn eller kodnummer
skall användas åligger medlemsstaten som skall meddela sitt besluttill kommissionen.
Uppgifter som hänvisar till ekologisk produktion skall klart visa att
de gäller en produktionsmetod inom jordbruket och skall åtföljas aven hänvisning till de åsyftade ingredienserna av jordbruksursprungom detta inte klart framgår av ingrediensförteckningen,
h) produkten har framställts utan användning av genetiskt modifierade
organismer och/eller produkter som härletts ur sådana organismer.
3a. Genom undantag från punkterna 1-3 får varumärken som
innehåller en sådan uppgift som avses i artikel 2 fortsätta att användasfram till den 1 juli 2006 i märkning av och reklam för produkter som
inte uppfyller kraven i denna förordning, förutsatt att
— ansökan om registrering av varumärket ingivits före den 22 juli 1991
- i Finland, Österrike och Sverige före den 1 januari 1995 - ochöverensstämmer med det första rådsdirektivet 89/104/EEG av den
21 december 1988 om tillnärmningen av medlemsstaternas varu-
märkeslagar (
1), och
— varumärket alltid återges med en tydlig, framträdande och lättläst
uppgift om att produkterna inte har framställts i enlighet med denekologiska produktionsmetoden enligt bestämmelserna i dennaförordning.
4. Ingredienser av jordbruksursprung får ej förekomma i bilaga VI
punkt C annat än när det visas att dessa ingredienser är av jordbruks-ursprung, att de inte produceras i tillräcklig mängd inom gemenskapenenligt reglerna i artikel 6 eller att de inte kan importeras från tredje landenligt reglerna i artikel 11.
5. Vegetabiliska produkter som är föremål för märkning eller reklam
i enlighet med punkt 1 eller 3 får vara försedda med uppgifter som1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 7
(1) EGT L 40, 11.2.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom beslut 92/10/EEG
(EGT L 6, 11.1.1992, s. 35).▼M15
▼M10
▼M15
▼M15
hänvisar till omställning till ekologisk produktion om följande villkor är
uppfyllda:
a) de krav som anges i punkt 1 respektive 3 är helt uppfyllda utom vad
gäller längden på den övergångsperiod som avses i punkt 1 i bilaga I,
b) en omställningsperiod om minst 12 månader före skörd har iakttagits,
c) uppgifterna inte vilseleder konsumenterna i förhållande till produkter
som uppfyller alla krav i styckena 1 eller 3. Efter den 1 januari 1996skall nämnda uppgifter bestå av orden ”producerad under omställningtill ekologiskt jordbruk” och presenteras i en färg, ett format och i en
typstil som inte får vara mer framträdande än beskrivningen av den
saluförda varan. Orden ”ekologiskt jordbruk” får inte vara merframträdande än orden ”produkt under omställning till”,
d) Produkten innehåller en enda vegetabilisk ingrediens av jordbruks-
ursprung,
e) för produkter som beretts efter den 1 januari 1997 skall märkningen
inkludera namn på och/eller kodnummer för den myndighet eller detkontrollorgan som den leverantör som har utfört den sista bered-ningsåtgärden är underställd. Valet av om namn eller kodnummerskall användas åligger medlemsstaten som skall meddela sitt beslut
till kommissionen,
f) produkten har framställts utan användning av genetiskt modifierade
organismer och/eller produkter som härletts ur sådana organismer.
5a. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får sådan
märkning av och reklam för en produkt som anges i artikel 1.1 b intevara försedd med uppgifter som hänvisar till den ekologiska produk-
tionsmetoden annat än om följande villkor är uppfyllda:
a) minst 70 % av produktens ingredienser av jordbruksursprung är
produkter eller härrör från produkter som erhållits i enlighet med deregler som anges i artikel 6 eller är importerade från tredje land inomramen för den ordning som anges i artikel 11,
b) produktens alla andra ingredienser av jordbruksursprung omfattas av
bilaga VI punkt C eller har godkänts provisoriskt av en medlemsstat ienlighet med vidtagna genomförandeåtgärder, i förekommande fall ienlighet med punkt 7,
c) uppgifter som hänvisar till ekologisk produktion nämns i ingredien-
sförteckningen och hänför sig uppenbarligen endast till deingredienser som erhållits i enlighet med reglerna i artikel 6 ellersom importerats från tredje land inom ramen för den ordning som
anges i artikel 11. De skall presenteras i en färg, ett format och en
typstil som helt överensstämmer med vad som används för övrigauppgifter som finns på ingrediensförteckningen. Dessa uppgifter skallockså nämnas separat inom samma synfält som beskrivningen av densaluförda varan och skall innehålla upplysning om den procentuellaandel av ingredienserna som är av jordbruksursprung eller som härrör
från ingredienser som är av jordbruksursprung och som har erhållits i
enlighet med reglerna i artikel 6 eller som importerats från tredje landinom ramen för den ordning som anges i artikel 11. Det nämda fårinte göras i en färg, ett format eller en typstil som gör den merframträdande än beskrivningen av den saluförda varan.
Omnämnandet skall ges följande outformning: ”X % av ingredien-
serna av jordbruksursprung har erhållits i enlighet med reglerna förekologisk produktion”,
d) produkten innehåller enbart ämnen som finns förtecknade i bilaga VI
punkt A i egenskap av ingredienser som inte är av jordbruksursprung,
e) produkten eller dess ingredienser av jordbruksursprung som anges i
punkt a har inte behandlats med andra ämnen än de som finns i bilagaVI punkt B,1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 8
▼M10
▼M15
▼M10
▼M15
▼M10
▼M10
f) produkten eller dess ingredienser har inte behandlats med joniserande
strålning,
g) produkten har beretts eller importerats av en leverantör som är
underkastad den kontroll som anges i artiklarna 8 och 9,
h) för produkter som beretts efter den 1 januari 1997, skall märkningen
inkludera namn på och/eller kodnummer för den myndighet eller detkontrollorgan som den leverantör som utfört den sista beredningså-tgärden är underställd. Valet av om namn eller kodnummer skallanvändas åligger medlemsstaten som skall meddela sitt beslut till
kommissionen,
i) produkten har framställts utan användning av genetiskt modifierade
organismer och/eller produkter som härletts ur sådana organismer.
6. Under en övergångsperiod som går ut den 31 december 1997, får
märkning av och reklam för en produkt som anges i artikel 1.1 b och
som delvis erhållits från ingredienser som inte uppfyller kraven i punkt 3
a hänvisa till ekologisk produktion om följande villkor är uppfyllda:
a) minst 50 % av produktens ingredienser av jordbruksursprung
uppfyller kraven i punkt 3 a,
b) produkten uppfyller kraven i punkt 3 c, d, e och f,
c) de uppgifter som hänvisar till ekologisk produktion:
— förekommer uteslutande i ingrediensförteckningen i enlighet med
direktiv 79/112/EEG, senast ändrat genom direktiv 89/395/EEG,
— hänför sig uppenbarligen endast till de ingredienser som erhållits i
enlighet med de regler som avses i artikel 6, eller som harimporterats inom ramen för den ordning som anges i artikel 11,
d) ingredienserna och deras andelar anges i fallande storleksordning
efter vikt i ingrediensförteckningen,
e) uppgifterna i ingrediensförteckningen presenteras i samma färg,
format och typstil.
7. Närmare föreskrifter om tillämpningen av denna artikel får
utfärdas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 14.
8. Sådana begränsade förteckningar över de ämnen och produkter
som avses i punkt 3 b, c och d samt i punkt 5 a, b, d och e skall upprättas
i enlighet med det förfarande som faställs i artikel 14 och omfattas av
punkterna A, B och C i bilaga VI.
Villkor får anges för dessa ingrediensers och ämnens användning och
sammansättning.
När en medlemsstat anser att en produkt bör fogas till nämnda listor eller
att ändringar bör göras i dessa, skall den se till att en ansökan medmotivering för tilläggen eller ändringarna officiellt tillställs de andramedlemsstaterna och kommissionen, som skall lägga fram dennaansökan för den kommitté som avses i artikel 14.
9. Beräkningen av de i punkterna 3 och 6 angivna procentandelarna
utförs med tillämpningen av reglerna i artiklarna 6 och 7 i direktiv 79/112/EEG.
10. I en produkt som avses i artikel 1.1 a och b får en ingrediens som
har framställts i enlighet med de regler som fastställs i artikel 6 inteförekomma tillsammans med samma ingrediens som inte har framställtsenligt dessa regler.
11. Kommissionen skall före den 1 juli 1999 göra en förnyad
granskning av bestämmelserna i denna artikel och artikel 10 ochpresentera lämpliga förslag för deras eventuella ändring.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 9
▼M15
▼M10
▼B
▼M10
▼B
▼M10
▼M15
▼M10
▼B
Produktionsregler
Artikel 6
1. Ekologisk produktion innebär vid framställning av de produkter
som avses i artikel 1.1 a, utom utsäde och vegetativt förökningsmaterial,
följande:
a) Åtminstone kraven i bilaga I och de närmare föreskrifter som i vissa
fall är knutna till dem skall vara uppfyllda.
b) Endast produkter som består av ämnen som anges i bilaga I eller
förtecknas i bilaga II får användas som växtskyddsmedel, gödnings-medel, markberedningsmedel, foder, foderråvaror, foderblandningar,fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder i enlighet meddirektiv 82/471/EEG, rengörings- och desinfektionsmedel för bygg-nader och anläggningar avsedda för djur, produkter för skadedjurs-
och sjukdomsbekämpning i byggnader och anläggningar avsedda för
djur eller för varje annat ändamål som med avseende på vissaprodukter anges i bilaga II. De får endast användas på de särskildavillkor som anges i bilagorna I och II i den mån deras motsvarandeanvändning är tillåten i vanligt jordbruk i de berörda medlemssta-terna i enlighet med relevanta gemenskapsbestämmelser eller i
enlighet med nationella bestämmelser som överensstämmer med
gemenskapslagstiftningen.
c) Endast utsäde och vegetativt förökningsmaterial som har producerats
med den ekologiska produktionsmetod som anges i punkt 2 får
användas.
d) Genetiskt modifierade organismer och/eller produkter som härletts ur
sådana organismer får inte användas, med undantag av vete-rinärmedicinska läkemedel.
2. För utsäde och vegetativt förökningsmaterial innebär den ekolo-
giska produktionsmetoden att både moderplantan - såvitt avser utsäde -
och föräldragenerationens planta/plantor - såvitt avser reproduktions-material - har producerats:
a) utan användning av genetiskt modifierade orgnaismer och/eller
produkter som härletts ur sådana organismer, och
b) i överensstämmelse med punkterna 1 a och b under minst en
generation eller, när det gäller perenna odlingar, minst två säsonger.
3. a) Trots vad som sägs i punkt 1 c får utsäde och vegetativt
förökningsmaterial som inte har erhållits i enlighet med denekologiska produktionsmetoden användas under en övergångspe-
riod fram till ►
M15den 31 december 2003 ◄med
godkännande från den behöriga myndigheten i medlemsstatenunder förutsättning att användarna av sådant förökningsmaterialpå ett för medlemsstatens kontrollmyndighet eller kontrollorgantillfredsställande sätt kan visa att de på gemenskapsmarknaden
inte har kunnat erhålla ett förökningsmaterial för en lämplig sort
av ifrågavarande art som uppfyller kraven i stycke 2. I detta fallskall ett förökningsmaterial som inte har behandlats med andraprodukter än de som anges i bilaga II punkt B användas, underförutsättning att sådant material finns på gemenskapsmarknaden.Medlemsstaterna skall anmäla godkännanden som lämnats enligt
detta stycke till de andra medlemsstaterna och till kommissionen.
b) förfarandet i artikel 14 kan användas för att fatta beslut om:
— införande, före ►
M15den 31 december 2003 ◄,a v
begränsningar gällande den provosoriska åtgärd som anges ia i fråga om vissa arter och/eller typer av förökningsmaterialoch/eller avsaknad av kemisk behandling,
— bibehållande, efter ►
M15den 31 december 2003 ◄, av det i
a angivna undantaget i fråga om vissa arter och/eller typer avförökningsmaterial för hela eller delar av gemenskapensområde,1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 10
▼M10
▼M15
▼M10
▼M10
— införande av procedurregler och kriterier rörande det i a
angivna undantaget och information om detta till berördayrkesorganisationer, andra medlemsstater samt kommissionen.
4. Före ►
M15den 31 december 2002 ◄, skall kommissionen göra
en förnyad granskning av bestämmelserna i denna artikel, särskilt punkt1 c samt punkt 2 och i förekommande fall presentera lämpliga förslag tilländring av dem.
Artikel 6a
1. I denna artikel anses med ”plantor” hela plantor, avsedda för
plantering för produktion av växter.
2. Den ekologiska produktionsmetoden innebär att plantor som
används för produktion också skall ha producerats i enlighet medbestämmelserna i artikel 6.
3. Trots vad som sägs i punkt 2, får plantor som inte erhållits i
överensstämmelse med den ekologiska produktionsmetoden användas
under en övergångsperiod fram till den 31 december 1997 förutsatt att
följande villkor är uppfyllda:
a) medlemsstatens behöriga myndighet har godkänt användning under
förutsättning att användaren eller användarna av sådant material påett tillfredsställande sätt kunnat visa medlemsstatens kontrollmyn-
dighet eller kontrollorgan att de inte kunnat erhålla lämplig sort av
ifrågavarande art på gemenskapsmarknaden,
b) plantorna har efter sådden inte behandlats med andra produkter än de
som räknas upp i bilaga II, delarna A och B,
c) plantorna härstammar från en producent som har accepterat ett
kontrollsystem som är likvärdigt med det system som avses i artikel 9och som har accepterat att tillämpa förbehållet i punkt b. Denna
bestämmelse träder i kraft den 1 januari 1996,
d) efter plantering skall plantorna ha odlats i enlighet med bestämmel-
serna i artikel 6.1 a och b under en period av minst sex veckor föreskörden,
e) märkningen av produkter som innehåller ingredienser som härrör från
sådana plantor får inte innehålla den uppgift som anges i artikel 10,
f) utan att detta påverkar någon inskräkning som följer av det i punkt 4
angivna förfarandet skall alla godkännanden som lämnats i enlighetmed denna punkt återkallas när bristsituationen avhjälpts och de skalllöpa ut senast den 31 december 1997.
4. a) När godkännanden som avses i punkt 3 har lämnats skall
medlemsstaten omedelbart lämna följande upplysningar till övrigamedlemsstater och kommissionen:
— datum för godkännandet,
— benämning för berörd sort och art,— nödvändiga mängder samt skälen för detta,— trolig varaktighet för bristsituationen,— övriga upplysningar som begärts av kommissionen eller medlems-
staterna.
4. b) Om upplysningar, som av en medlemsstat lämnats till
kommissionen och den medlemsstat som har lämnat godkännande, visaratt en lämplig sort finns tillgänglig under den tid brist råder, fårmedlemsstaten återkalla ett godkännande eller förkorta dess giltig-hetstid. Medlemsstaten skall i sådant fall meddela kommissionen och de
andra medlemsstaterna om de åtgärder den vidtagit senast inom tio dagar
efter det att den mottagit upplysningarna.
4. c) På begäran av en medlemsstat eller på kommissionens initiativ,
skall ärendet föreläggas den kommitté som avses i artikel 14. I enlighetmed det förfarande som avses i artikel 14 kan beslut fattas om attåterkalla eller förkorta godkännandets giltighetstid.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 11
▼B
Artikel 7
1. Produkter som den dag denna förordning antas inte är godkända
för sådant syfte som anges i artikel 6.1 b får införas i bilaga II omföljande villkor är uppfyllda:
a) De används för att bekämpa skadedjur eller sjukdomar på växter eller
för rengöring och desinfektion av byggnader och anläggningar
avsedda för djur och
— de är väsentliga för att bekämpa en skadlig organism eller en viss
sjukdom och inget alternativ står till buds i form av biologiskamedel, annat brukningssätt, fysikalisk behandling ellerväxtförädling, och
— de används på ett sätt som utesluter varje direkt kontakt med
fröna, grödan, vegetabiliska produkter, produktionsdjuren elleranimalieprodukterna eller vid behandling av fleråriga grödor påett sätt som utesluter kontakt under de ätbara delarnas (fruktens)
växtsäsong, förutsatt att behandlingen inte indirekt leder till att
det finns rester av produkten kvar i de ätbara delarna, och
— användningen inte leder till eller bidrar till icke godtagbara
verkningar på eller förorening av miljön.
b) De används för gödsling eller markberedning och
— de är väsentliga för att tillgodose speciella näringsbehov hos
grödan eller speciella behov av markberedning som inte kantillgodoses genom de brukningsförfaranden som nämns i bilaga 1,
och
— de leder inte till icke godtagbara verkningar på miljön och bidrar
inte till att smutsa ned denna.
1a. De villkor som anges i punkt 1 gäller inte för produkter, som före
antagandet av denna förordning allmänt användes i enlighet med
vedertagna regler för ekologisk odling inom gemenskapen.
1b. När det gäller mineraler och spårämnen som används i djurfoder
får ytterligare råvaror för dessa produkter införas i bilaga II under
förutsättning att de är av naturligt ursprung eller, om så inte är fallet,syntetiskt framställda i samma form som naturliga produkter.
2. Vid behov får följande specificeras för varje produkt som ingår i
bilaga 2:
— Detaljerad beskrivning av produkten.
— Villkor för produktens användning och sammansättning och/eller
löslighet, särskilt med tanke på behovet att garantera att produkternainte lämnar mer än ett minimum av rester i grödans ätbara delar elleri ätbara produkter som framställs av grödan och som samtidigt har
minimal verkan på miljön.
— Särskilda krav på märkning av produkter av det slag som avses i
artikel 1 när dessa framställts med hjälp av vissa produkter somanges i bilaga 2.
3. Ändringar i bilaga 2, vare sig det gäller tillägg eller strykning av
produkter enigt punkt 1 eller införande av eller ändring i specifikationer
enligt punkt 2 skall godkännas av kommissionen i enlighet med det
förfarande som fastställs i artikel 14.
4. När en medlemsstat finner att en produkt bör införas i förteck-
ningen i bilaga 2 eller att ändringar bör göras i nämnda bilaga skall dense till att en ansökan med motivering för tilläggen eller ändringarnaofficiellt tillställs de andra medlemsstaterna och kommissionen, somskall framföra ansökan till den kommitté som avses i artikel 14.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 12
▼M15
▼B
▼M10
▼M15
▼B
▼B
Kontrollsystem
Artikel 8
1. Varje aktör på marknaden som producerar, bereder eller importerar
från tredje land produkter av det slag som specificerats i artikel 1 skall
a) anmäla denna verksamhet till den behöriga myndigheten i den
medlemsstat där verksamheten bedrivs, varvid anmälan skall omfattade upplysningar som specificeras i bilaga 4, och
b) ställa sin verksamhet under det kontrollsystem som avses i artikel 9.
2. Medlemsstaterna skall utse en myndighet eller annat organ att ta
emot sådana anmälningar.
Medlemsstaterna kan föreskriva att leverantören skall uppge all den
ytterligare information som de anser vara nödvändig för effektiv kontrollav leverantören i fråga.
3. Den behöriga myndigheten skall se till att en aktuell förteckning
med namn och adress på de leverantörer som är underkastade
kontrollsystemets övervakning hålls tillgänglig för intresserade parter.
Artikel 9
1. Medlemsstaterna skall upprätta ett kontrollsystem som handhas av
en eller flera för uppgiften utsedda myndigheter eller godkända privataorgan och vars granskning ►
M10leverantörer som producerar, bereder
eller från tredje land importerar produkter av det slag som anges i
artikel◄skall vara underkastade.
2. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att
se till att en leverantör som följer denna förordnings föreskrifter och gersitt bidrag till kontrollsystemets kostnader har tillgång till kontroll-systemet.
3. Kontrollsystemet skall omfatta åtminstone tillämpningen av de
kontroll- och säkerhetsåtgärder som specificeras i bilaga 3.
4. För kontrollsystemets handhavande av privata organ skall
medlemsstaterna utse en myndighet som har ansvar för att godkännaoch övervaka sådana organ.
5. Vid godkännande av privat kontrollorgan skall följande omständig-
heter tas i beaktande:
a) Vilket standardförfarandet organet avser att använda för kontroll,
med en detaljerade beskrivning av kontrollåtgärderna och av de
säkerhetsåtgärder som organet åtar sig att ålägga de leverantörer som
är underkastade dess kontroll.
b) Vilka påföljder som organet avser att tillämpa när ►
M10avvikelser
och/eller överträdelser ◄konstateras.
c) Vilka resurser i form av kvalificerad personal och administrativa och
tekniska resurser som står kontrollorganet till buds liksom dettas
erfarenhet av kontroll och allmänna tillförlitlighet.
d) Kontrollorganets opartiskhet gentemot de leverantörer det skall
kontrollera.
6. Efter det att ett kontrollorgan har godkänts skall den behöriga
myndigheten
a) se till att de kontroller som organet genomför är objektiva,
b) förvissa sig om effektiviteten på organets kontroller,
c) hålla sig underrättad om alla ►M10avvikelser och/eller
överträdelser ◄som konstaterats mot reglerna och alla påföljder
som har beslutats,
d) återkalla godkännandet av kontrollorganet när detta inte uppfyller
kraven i punkterna a och b eller i punkt 5 eller i ►M10punkterna 7,
8, 9 och 11. ◄1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 13
▼M10
6a. Medlemsstaterna skall före den 1 januari 1996 tilldela varje
kontrollorgan eller kontrollmyndighet som godkänts eller utsetts ienlighet med bestämmelserna i denna förordning ett kodnummer. De
skall meddela övriga medlemsstater och kommissionen om detta och
kommissionen skall offentliggöra kodnummer i den förteckning somanges i sista stycket i artikel 15.
7. Den kontrollmyndighet och de godkända kontrollorgan som avses i
punkt 1
a) skall se till att åtminstone de kontrollåtgärder och säkerhetsåtgärder
som specificeras i bilaga 3 tilllämpas på alla verksamheter som ärunderkastade organets kontroll, och
b) får inte röja upplysningar och uppgifter som det erhåller i sin
egenskap av kontrollant för andra än den som är ansvarig för den
verksamhet som kontrolleras och för de behöriga offentligamyndigheterna.
8. Godkända kontrollmyndigheter skall
a) för kontrolländamål ge den behöriga myndigheten tillgång till sina
kontor och lokaler och ge denna alla upplysningar och hjälp som denbehöriga myndigheten bedömer som nödvändig för att den skall
kunna fullgöra sina åtaganden enligt denna förordning,
b) senast den 31 januari varje år tillställa medlemsstatens behöriga
myndighet en förteckning över de leverantörer som stod under desskontroll den 31 december året före samt lämna nämnda myndighet en
kortfattad årsrapport.
9. Den kontrollmyndighet och de kontrollorgan som avses i punkt 1
skall
a) vid avvikelse i förhållande till föreskrifterna i artiklarna 5 och
►
M106◄eller till de åtgärder som avses i bilaga 3 se till att de
uppgifter om produkterna som avses i artikel 2 om ekologiskproduktion avlägsnas från hela det varuparti respektive hela den
odlade mängd som berörs av avvikelsen, och
b) vid uppenbar överträdelse eller överträdelse med långvariga verk-
ningar förbjuda leverantören i fråga att marknadsföra sina produktermed uppgifter som syftar på ekologisk produktion under en period
som överenskoms med medlemsstatens behöriga myndighet.
10. Följande får beslutas i enlighet med det förfarande som fastställs i
artikel 14:
a) Närmare föreskrifter om de krav som nämns i punkt 5 och de
åtgärder som anges i punkt 6.
b) Föreskrifter om verkställandet av föreskrifterna i punkt 9.
11. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 5 och 6 skall de
behöriga kontrollorganen från och med den 1 januari 1998 uppfyllakraven i EN 45011 ►
M15 ◄.
12. a) När det gäller köttproduktion skall medlemsstaterna, utan att det
påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga III, se till attkontrollerna omfattar samtliga stadier av produktion, slakt,styckning och all annan beredning som föregår försäljningentill konsumenten för att så långt det är tekniskt möjligt säkerställa
att animalieprodukter kan spåras genom de olika verksamheterna
för produktion, bearbetning eller annan beredning, från produk-tionsenheten till den slutliga förpacknings- och/ellermärkningsenheten. Medlemsstaterna skall i samband med denrapport om kontroll som avses i artikel 15 underrätta kommis-sionen om de åtgärder som har vidtagits och om hur dessa har
följts upp.
b) För andra animalieprodukter än kött kommer ytterligare
bestämmelser att fastställas i bilaga III för att så långt det ärtekniskt möjligt säkerställa att produkterna kan spåras.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 14
▼B
▼M10
▼M15
▼M15
c) Under alla omständigheter skall de åtgärder som vidtas enligt
artikel 9 säkerställa att konsumenterna garanteras att produkternahar producerats i enlighet med denna förordning.
Uppgiftomattprodukteromfattasavettkontrollsystem
Artikel 10
1. Uppgift och/eller logotyp utvisande att produkterna omfattas av ett
särskilt kontrollsystem som visas i bilaga V, får uteslutande ingå imärkningen av produkter av det slag som avses i artikel 1 när sådanaprodukter
a) överensstämmer med artikel 5.1 eller 5.3,
b) har varit underkastad den kontroll som avses i artikel 9 under hela
produktions- och beredningsprocessen,
c) säljs direkt i slutna förpackningar av producent eller beredare till
slutlig konsument, eller släpps ut på marknaden som färdigför-
packade livsmedel. Vid direktförsäljning av producenten ellerberedare till slutlig konsument är slutna förpackningar intenödvändiga när det av märkningen klart och tydligt framgår vilkenprodukt det är fråga om,
d) i märkningen är försedda med tillverkarens, beredarens eller säljarens
namn på och/eller firma samt namn på eller kodnummer för
kontrollmyndigheten eller kontrollorganet och övriga uppgifter som
krävs i enlighet med reglerna för märkning av livsmedel som gäller ienlighet med gemenskapens lagstiftning.
2. Inget påstående får göras på etikett eller i reklammaterial som ger
köparen intrycket att den uppgift som visas i bilaga 5 utgör en garantiför överlägsen kvalitet vad gäller näringsvärde eller hälsoeffekter.
3. Den kontrollmyndighet och de kontrollorgan som avses i artikel
9.1 skall
a) vid avvikelse i förhållande till föreskrifterna i ►
M10artiklarna 5
och 6◄eller till de åtgärder som avses i bilaga 3 se till att den
påskrift som avses i bilaga 5 avlägsnas från hela det varuparti
respektive hela den odlade mängd som berörs,
b) vid uppenbar överträdelse eller överträdelse med långvariga verk-
ningar återkalla tillståndet för leverantören i fråga att använda denpåskrift som visas i bilaga 5 under en period som överenskoms medmedlemsstatens behöriga myndighet.
4. Regler om återkallande av rätten att använda den uppgift som visas
i bilaga 5 när överträdelse av artikel 5 7 eller brott mot de krav somanges i bilaga 3 upptäcks får antas i överensstämmelse med detförfarande som fastställs i artikel 14.
Allmännaåtgärderförverkställighet
Artikel 10a
1. När en medlemsstat med avseende på en produkt som härrör från
en annan medlemsstat och som är försedd med de uppgifter som anges iartikel 2 och/eller i bilaga V konstaterar avvikelser eller överträdelserrörande tillämpningen av denna förordning, skall den informera denmedlemsstat som har utsett kontrollmyndigheten eller godkänt kontrol-
lorganet och kommissionen om detta.
2. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att undvika
bedräglig användning av de uppgifter som anges i artikel 2 och/ellerbilaga V.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 15
▼B
▼M10
▼B
▼M10
▼B
Importfråntredjeland
Artikel 11
1. Utan att påverka tillämpningen av artikel 5 skall produkter från
tredje land av det slag som specificerats i artikel 1 inte få marknadsföras
annat än i följande fall:
a) Produkterna härrör från ett tredje land som står upptaget i den
förteckning som skall upprättas genom beslut av kommissionen ienlighet med det förfarande som fastställs i artikel 14, och de harframställts i en region eller i en produktionsenhet under kontroll avett kontrollorgan som i förekommande fall utsetts genom ett beslut
om ifrågavarande tredje land.
b) Den behöriga myndigheten eller kontrollorganet i detta tredje land
har utfärdat ett kontrollintyg som visar att det varuparti som anges iintyget
— har framställts inom ramen för ett produktionssystem som
tillämpar regler likvärdiga dem som fastställts i ►
M10artikel
6◄, och
— är underkastat ett kontrollsystem som i enlighet med punkt 2 b har
erkänts såsom likvärdigt.
2. Vid beslut huruvida ett tredje land som så begär skall, vad gäller
vissa produkter av de slag som specificerats i artikel 1 tas upp i den
förteckning som avses i punkt 1 a skall i synnerhet följandeomständigheter beaktas:
a) De garantier som detta tredje land kan erbjuda åtminstone då det
gäller produktion för export till gemenskapen för att regler tillämpassom är likvärdiga dem som fastställs i ►
M10artikel 6 ◄.
b) Effektiviteten av de kontrollåtgärder som vidtas, varvid dessa
åtminstone vad gäller produktion för export till gemenskapen måstevara likvärdiga de kontrollåtgärder som avses i artikel 8 och 9 för attde regler som avses under a skall uppfyllas.
På grundvalen av dessa upplysningar kan de regioner eller produktions-
enheter respektive de kontrollorgan som skall anses likvärdigaspecificeras i kommissionens beslut.
3. Det tillstånd som avses i punkt 1 b måste
a) i original medfölja varorna till den första mottagarens lokaler och
därefter av importören hållas tillgängligt för ►
M10kontrollorgan
och/eller kontrollmyndighet ◄under minst två år, och
b) upprättas i enlighet med de förfaranden som fastställs i artikel 14 och
enligt ett formulär som skall godkännas i enlighet med sammaartikel.
4. Närmare regler för tillämpningen av denna artikel kan bestämmas i
enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.
5. Vid prövning av en begäran från ett tredje land skall kommissionen
av landet i fråga kräva in alla nödvändiga upplysningar. Kommissionenfår också uppdra åt experter att på kommissionens vägnar på platsengranska de produktionsregler och kontrollförfaranden som faktiskttillämpas i landet.
6. a) Trots vad som sägs i punkt 1 skall en importör i en medlemsstat av
den behöriga myndigheten i medlemsstaten ges tillstånd att framtill►
M15den 31 december 2005 ◄marknadsföra varor från ett
icke-medlemsland som inte står upptaget i den förteckning som
avses i punkt 1 a, förutsatt att han inför myndigheten kan styrka att
de importerade varorna har odlats enligt regler som är likvärdadem som fastställs i ►
M10artikel 6 ◄och att odlingen har
underkastats lika effektiva kontrollåtgärder som de som avses iartikel 8 och 9 och att kontrollen är stadigvarande och effektivtordnad.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 16
▼M2
▼M2
Detta tillstånd skall gälla endast så länge som ovannämnda villkor
visas vara uppfyllda. ►M10Den upphör från och med den
tidpunkt då beslut att föra in ett tredje land i förteckningen som
anges i punkt 1 a fattas förutsatt att den inte rör en produkt som
härrör från ett område som inte närmare preciseras i det beslutsom anges i punkt 1 a och att den inte har granskats inom ramenför tredje landets ansökan. Det tredje landet skall vara införståttmed den fortsatta tillämpningsregeln av det förfarande för
godkännande som anges i denna punkt. ◄
b) När en medlemsstat har erhållit tillräcklig bevisning av en
importör, skall den genast till kommissionen och de andramedlemssta terna anmäla från vilket icke-medlemsland varorimporteras och därvid lämna detaljerade upplysningar omodlingen och kontrollen i landet och om de garantier som lämnats
för att kontrollen kommer att vara stadigvarande och effektivt
ordnad.
c) Om någon medlemsstat eller kommissionen begär detta skall
saken hänskjutas till den kommitté som avses i artikel 14. Skullekommittén finna att de importerade varorna inte framställts enligtlikvärda odlingsregler eller att kontrollen inte är lika effektiv, skallkommissionen anmoda den medlemsstat som utfärdade tillståndet
att återkalla detta. Det kan sedan i enlighet med det förfarande
som föreskrivs i artikel 14 beslutas att importen i fråga skallförbjudas eller att fortsatt import skall få ske förutsatt att några avimportvillkoren ändras inom viss tid.
d) Den anmälan som avses i b skall inte krävas när det gäller odling
och kontroll som en annan medlemsstat redan har anmält i
enlighet med b, om inte nya väsentliga omständigheter har
framkommit som motiverar att det beslut som avses i c omprövas.
Före den 31 juli 1994 skall kommissionen se över bestämmelserna
i punkt 1 och lägga fram sådana ändringsförslag som kan varabefogade.
7. Kommissionen får på begäran av en medlemsstat i enlighet med
det i artikel 14 angivna förfarandet godkänna ett tredje landskontrollorgan, som den berörda medlemsstaten på förhand harutvärderat, och föra upp den på den förteckning som anges i punkt 1 a.
Kommissionen skall underrätta det tredje landet om detta.
Frirörlighetinomgemenskapen
Artikel 12
Medlemsstaterna får inte med hänvisning till produktionsmetod,
märkningen eller sättet att presentera produktionsmetoden förbjuda ellerinskränka marknadsföringen av produkter av det slag som specificerats i
artikel 1 om de uppfyller kraven i denna förordning.
När det gäller de regler för animalieproduktion som anges i bilaga I del
B får emellertid medlemsstaterna tillämpa striktare regler för produk-tionsdjur och animalieprodukter som framställs på deras territorium,
förutsatt att dessa regler är i överensstämmelse med gemenskapslag-
stiftningen och inte förhindrar eller verkar inskränkande påmarknadsföringen av andra produktionsdjur och animalieproduktersom uppfyller kraven i förordningen.
Administrativaföreskrifterochgenomförande
Artikel 13
Följande kan antas i enlighet med förfarandet i artikel 14:
— Närmare föreskrifter för tillämpningen av denna förordning.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 17
▼M10
▼B
▼M15
▼B
▼M15
▼M15
— Ändringar i bilagorna I-IV samt VI-VIII
— Ändringar i bilaga V i syfte att fastställa en gemenskapslogotyp som
åtföljer eller ersätter uppgiften om att produkterna omfattas av
kontrollförfarandet.
— Begränsningar och genomförande åtgärder för tillämpning av det
undantag som anges i artikel 6.1 d för veterinärmedicinskaläkemedel.
— Genomförandeåtgärder i enlighet med vetenskapliga rön eller teknisk
utveckling för tillämpning av förbudet mot användning av genetisktmodifierade organismer och produkter som härletts ur genetiskt
modifierade organismer, särskilt när det gäller tröskelvärden för
oundviklig förorening vilka inte får överskridas.
Artikel 14
Kommissionen skall biträdas av en kommitté, som skall bestå av
företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen
som ordförande.
När det förfarande som fastställts i denna artikel skall tilllämpas skall
kommissionens företrädare förelägga kommittén ett förslag till åtgärder.
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden
bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skallfatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördragetskall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag avkommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt ovannämda artikel. Ordföranden får inte rösta.
Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med
kommitténs yttrande.
Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget
yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka
åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad
majoritet.
Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att
förslaget har mottagits, skall kommissionen själv besluta att deföreslagna åtgärderna skall vidtas.
Artikel 15
Före den 1 juli varje år skall medlemsstaterna underrätta kommissionen
om de åtgärder som under det närmast föregående året har vidtagits föratt genomföra vad som föreskrivits i denna förordning och därvid bl.a.tillställa kommissionen följande:
— En förteckning av de leverantörer som den 31 december året före
hade gjort en anmälan enligt artikel 8.1 a och som var underkastadedet kontrollsystem som avses i artikel 9.
— En rapport om den kontroll som utövas i enlighet med artikel 9.6.
Dessutom skall medlemsstaterna senast den 31 mars varje år tillställa
kommissionen en förteckning över de kontrollorgan som var godkändaden 31 december året före, dessas juridiska form och verksamhetsform,deras standardförfarande för kontroll, deras påföljdsordning och iförekommande fall deras märke.
Kommissionen skall varje år offentliggöra, i C-serien av Europeiska
gemenskapernas officiella tidning , de förteckningar över godkända
kontrollorgan som har anmälts till kommissionen inom de tidsfrister somfastslagits i föregående stycke.
Artikel 15 a
För de åtgärder som föreskrivs i denna förordning, särskilt sådana som
kommissionen skall genomföra, och för att uppnå målen i artiklarna 9och 11 och de tekniska bilagorna, skall varje år nödvändiga anslagavsättas i samband med budgetförfarandet.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 18
▼B
▼M15
▼B
Artikel 16
1. Denna förordning träder i kraft den dag den offentliggörs i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
2. Inom nio månader efter det att förordningen har trätt i kraft skall
medlemsstaterna genomföra vad som föreskrivs i artikel 8 och 9.
3. Artikel 5, artikel 8.1 och artikel 11.1 skall tillämpas fr.o.m. den 1
januari 1993.
I enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 14 får beslutas att
tillämpningen av artikel 11.1 uppskjuts under en viss period vad gällerimport från tredje land om detta har begärt att bli upptaget i den
förteckning som föreskrivs i artikel 11.1 a men granskningen av saken
inte har hunnit så långt att ett beslut kan fattas före utgången av denperiod som avses i föregående stycke.
Vid tillämpningen av regeln i bilaga 1 punkt 1 om viss övergångstid
skall den tid som har förflutit innan denna förordning träder i kraftmedräknas om leverantören kan styrka inför kontrollorganet att han
under perioden i fråga odlade i enlighet med gällande nationella
föreskrifter eller om sådana saknas i enlighet med erkända inter-nationella normer för ekologisk produktion.
4. Under 12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft får
medlemsstaterna trots vad som föreskrivs i artikel 6.1 tillåta att på derasterritorier används produkter som innehåller ämnen som inte är upptagnai förteckningen i bilaga 2, om medlemsstaterna anser att kraven i artikel
7.1 är uppfyllda.
5. Under 12 månader efter det att bilaga 6 har upprättats i enlighet
med artikel 5.7 får medlemsstaterna fortsätta att tillåta användning ienlighet med deras nationella föreskrifter av ämnen som inte är upptagnai förteckningen i bilaga 6.
6. Varje medlemsstat skall underrätta de andra medlemsstaterna och
kommissionen om vilka ämnen den har tillåtit i enlighet med punkterna
4 och 5.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 19
▼M2
▼B
▼B
BILAGA 1
PRINCIPERFÖREKOLOGISKPRODUKTIONPÅLANTGÅRD
A. VÄXTER OCH VEGETABILISKA PRODUKTER
1. De principer som anges i denna bilaga skall normalt ha tillämpats på
odlingslotterna under en övergångsperiod om minst två år före sådd eller i
fråga om annan flerårig gröda än betesmark minst tre år före första
skörden av produkter av det slag som avses i artikel 1.1 a.
Kontrollorganet får med den behöriga myndighetens godkännande
bestämma att denna period i vissa fall utsträcks eller förkortas med
hänsyn till jordlottens tidigare användning.
Framför allt kan en medlemsstat förkorta övergångsperioden till ett
minimum om jordlotterna har utsatts för behandling med en produkt som
inte finns angiven i bilaga II.B inom ramen för sjukdoms- eller
parasitbekämpning som medlemsstatens behöriga myndighet har föresk-
rivit som obligatorisk på sitt territorium eller på vissa delar av detta vad
gäller viss gröda.
Förkortning av övergångsperioden får ske under förutsättning att följande
villkor är uppfyllda:
— Övergång till ekologisk produktion hade redan skett eller höll på att
ske på jordlotterna.
— Nedbrytningen av växtskyddsprodukten i fråga skall vara tillräcklig
för att garantera att det vid utgången av den förkortade övergångspe-
rioden endast återstår en obetydlig mängd rester i jorden och, om det
rör sig om en flerårig gröda, i växten.
— Den berörda medlemsstaten skall meddela de övriga medlemsstaterna
sitt beslut angående den obligatoriska behandlingen och den
planerade förkortningen av övergångsperioden.
— Den skörd som följer efter behandlingen får inte säljas med
benämningen ”ekologisk”.
— Beräkningen av övergångsperioden skall påbörjas efter skörden.
2.1 Markens bördighet och biologiska aktivitet skall vidmakthållas eller höjas
genom att främst följande åtgärder vidtas:
a) Produktion av grönsaker, grönbete eller växter med djupt rotsystem i
lämpligt växelbruk.
b) Nedplöjning av stallgödsel från naturenlig djuruppfödning i enlighet
med bestämmelser och begränsningar i punkt 7.1 i del B i denna
bilaga.
c) Nedplöjning av annat organiskt material, komposterat eller inte, från
jordbruksföretag som odlar i enlighet med denna förordnings
föreskrifter.
2.2 Andra organiska eller oorganiska gödselmedel som finns upptagna i
bilaga 2 får i följande undantagsfall användas som komplement:
— Om antingen näringstillförsel till den gröda som odlas i växelbruk
eller markberedning inte är möjlig med de metoder som anges under
punkterna a, b och c i föregående stycke.
— Produkter som finns upptagna i bilaga 2 om gödsel och/eller
exkrementer från djur: dessa produkter får endast användas om de ikombination med stallgödsel enligt punkt 2.1 b ovan följer begräns-
ningarna i punkt 7.1 i del B i denna bilaga.
2.3 För att stimulera kompostering får lämpliga preparat användas som
bygger på mikroorganismer eller växter, som inte är genetiskt
modifierade enligt innebörden i artikel 4.12. Så kallade biodynamiska
preparat av stenmjöl, stallgödsel eller växter får också användas för de
ändamål som omfattas av denna punkt och punkt 2.1.
2.4 Lämpliga preparat av mikroorganismer, som inte är genetiskt modifierade
enligt innebörden i artikel 4.12, och som är allmänt tillåtna i jordbruket i
medlemsstaten i fråga, får användas för att förbättra jordens allmänna
tillstånd eller tillgången på näringsämnen i jorden eller grödan, om
behovet av detta har konstaterats av kontrollorganet eller kontrollmyndig-
heten.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 20
▼M15
▼B
▼M9
▼M17
▼B
3. Skadedjur, sjukdomar och ogräs skall bekämpas genom en kombination
av följande metoder:
— Val av lämpliga arter och underarter.
— Lämpligt växelbruksschema.— Mekanisk bearbetning.— Gynnande av skadedjurs naturliga fiender (genom plantering av
häckar och platser för reden, utplantering av predatorer).
— Svedning.
Endast vid omedelbart hot mot grödan får de medel som avses i bilaga 2
tillgripas.
4. Insamlandet av ätliga växter och växtdelar, som växer vilt i
naturområden, skogar och jordbruksområden, betraktas som en ekologisk
produktionsmetod under förutsättning att
— dessa områden under de tre år som föregår insamlandet inte har
behandlats med andra produkter än de som avses i bilaga 2.
— insamlandet inte inverkar negativt på den naturliga miljön för, eller
bevarandet av arterna i insamlingsområdet.
5. Substrat får användas för svampproduktion om dessa endast består av
följande produkter:
5.1 Stallgödsel och kompost av exkrement från djur (däribland de
produkter som anges i del A första till fjärde strecksatsen i bilaga II
till förordning (EEG) nr 2092/91)
a) om dessa produkter kommer från jordbruksföretag där en
ekologisk produktionsmetod används, eller
b) om de uppfyller kraven i del A första til fjärde strecksatsen i
bilaga II till förordning (EEG) nr 2092/91. De får dock högst
utgöra 25 % (
1), och endast när produkten som omfattas av punkt
5.1 a inte finns tillgänglig.
5.2 Andra produkter av jordbruksursprung än de som omfattas av punkt
5.1 (t.ex halm) från jordbruksföretag där en ekologisk produktions-
metod används.
5.3 Torv som inte är kemiskt behandlad.
5.4 Trä som inte är behandlat med kemiska produkter efter fällning.5.5 Mineralprodukter i del A i bilaga II till förordning (EEG) nr 2092/91,
vatten och jord.
B. DJUR OCH ANIMALIEPROUDKTER FRÅN FÖLJANDE ARTER:
NÖTKREATUR (INKLUSIVE BUBALUS - OCH BISONARTER), SVIN,
FÅR, GETTER, HÄSTDJUR OCH FJÄDERFÄ
1.Allmännaprinciper
1.1 Animalieproduktion utgör en integrerad del av många jordbruksföretag
som är inriktade på jordbruk med ekologisk produktion.
1.2 Animalieproduktion skall bidra till en balans mellan jordbruksmeto-
derna genom att tillgodose jordbruksgrödornas näringsbehov och
förbättra markens innehåll av organiska ämnen. Den kan därigenom
bidra till att upprätta och vidmakthålla ett samspel mellan mark och
växter, växter och djur samt djur och mark. Därför överensstämmer inte
produktion som saknar anknytning till marken ( production hors sol )
med bestämmelserna i denna förordning.
1.3 Genom att utnyttja de förnybara naturresurserna (stallgödsel, baljväxter
och fodergrödor) gör systemet med odling av grödor/djuruppfödning
och betessystemen att markens bördighet vidmakthålls och förbättras på
lång sikt och bidrar till att ett hållbart jordbruk utvecklas.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 21
(1) Denna procentandel är beräknad på grundval av den totala vikten av substratets
ingredienser (exkl. ytmaterialet och eventuella tillsatser av vatten) före kompostering.▼M4
▼M13
▼M15
▼M15
1.4 Ekologisk djuruppfödning innebär en produktion som är knuten till
marken. Utom när undantag enligt denna bilaga har medgivits skall
djuren ha tillgång till en yta utomhus där de kan röra sig fritt, och
antalet djur per ytenhet skall begränsas på ett sätt som säkerställer en
integrerad drift av animalie- och vegetabilieproduktion på produktions-
enheten, varvid all form av förorening minimeras, särskilt av mark,
ytvatten och grundvatten. Antalet djur skall vara nära relaterat till
tillgängliga ytor så att problem med överbetning och erosion kan
undvikas och stallgödseln kan spridas på ett sådant sätt att negativa
effekter på miljön undviks. Regler för användning av stallgödsel
fastställs i avsnitt 7.
1.5 Inom ekologisk djuruppfödning skall samtliga djur inom samma
produktionsenhet uppfödas enligt bestämmelserna i denna förordning.
1.6 Djur som inte föds upp enligt bestämmelserna i denna förordning får
emellertid hållas på jordbruksföretaget, förutsatt att uppfödningen av
dem sker i byggnader och på skiften som är klart åtskilda från de
enheter som producerar enligt bestämmelserna i denna förordning, samt
att dessa djur är av annan art.
1.7 Genom undantag från denna princip får djur som inte fötts upp enligt
bestämmelserna i denna förordning under en begränsad tid varje år
utnyttja betet på enheter som uppfyller villkoren i denna förordning,förutsatt att sådana djur kommer från extensiva uppfödningssystem
(enligt definitionen i artikel 6.5 i förordning (EG) nr 950/97 (
1) eller, för
andra arter som inte anges i den förordningen, med ett antal djur per
hektar som motsvarar 170 kg kväve per hektar och år enligt definitionen
i bilaga VII till denna förordning) och förutsatt att andra djur som föds
upp enligt kraven i denna förordning inte hålls på betesmarken
samtidigt. Detta undantag skall godkännas på förhand av kontrollmyn-
digheten eller kontrollorganet.
1.8 Genom ett andra undantag från denna princip får djur som fötts upp
enligt bestämmelserna i denna förordning beta på allmänningar,
förutsatt att
a) marken inte har behandlats med andra produkter än dem som
godkänns i bilaga II till denna förordning under minst tre år,
b) alla djur som utnyttjar marken i fråga och som inte omfattas av
kraven i denna förordning kommer från extensiv produktion, enligt
definitionen i artikel 6.5 i förordning (EG) nr 950/97, eller när det
gäller djur som inte omfattas av den förordningen, antalet djur per
hektar motsvarar 170 kg kväve per hektar och år enligt definitionen i
bilaga VII till denna förordning,
c) inga animalieprodukter från djur som fötts upp enligt bestämmel-
serna i denna förordning skall betraktas som ekologiskt producerade
när djuren betar på denna mark, såvida det inte på ett till-
fredsställande sätt kan bevisas för kontrollmyndigheten eller
kontrollorganet att dessa djur på ett lämpligt sätt har skilts från de
andra djuren som inte uppfyller kraven i denna förordning.
2.Omställning
2.1 Omställning av mark för ekologisk animalieproduktion
2.1.1 När en produktionsenhet har ställts om skall hela den del av enheten
som används för djurfoder uppfylla bestämmelserna för jordbruk med
ekologisk produktion, och de övergångsperioder som fastställs i del A i
denna bilaga avseende växter och vegetabiliska produkter skall
tillämpas.
2.1.2 Genom undantag från denna princip får omställningsperioden minskas
till ett år för betesmarker och rastgårdar som används av icke
växtätande arter. Denna period får minskas till sex månader om
marken i fråga den senaste tiden inte har behandlats med andra
produkter än dem som anges i bilaga II till denna förordning. Detta
undantag skall godkännas av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 22
(1) EGT L 142, 2.6.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2331/98
(EGT L 291, 30.10.1998, s. 10).
▼M15
2.2 Omställning av djurhållning och animalieprodukter
2.2.1 Om animalieprodukter skall få saluföras som ekologiskt producerade
skall djuren födas upp enligt reglerna i denna förordning under minst
följande tid:
— Tolv månader när det gäller hästdjur och nötkreatur (inklusive
bubalus - och bisonarter) för köttproduktion, och i varje fall minst
tre fjärdedelar av deras livstid.
— Sex månader när det gäller mindre idisslare och grisar. Under en
övergångsperiod på tre år fram till och med den 24 augusti 2003
skall dock perioden för grisar vara fyra månader.
— Sex månader när det gäller djur för mjölkproduktion. Under en
övergångsperiod på tre år fram till och med den 24 augusti 2003
skall dock perioden vara tre månader.
— Tio veckor när det gäller fjäderfä för köttproduktion som införts
innan de är tre dagar gamla.
— Sex veckor när det gäller fjäderfä för äggproduktion.
2.2.2 Genom undantag från punkt 2.2.1 och i syfte att sätta samman en hjord
eller en besättning är det tillåtet att saluföra kalvar och mindre idisslare
för köttproduktion som ekologiskt producerade under en övergångspe-
riod som går ut den 31 december 2003, under förutsättning att
— de kommer från extensiv uppfödning,
— de har fötts upp på enheten med ekologisk produktion fram till
försäljningen eller slakten under minst sex månader för kalvar och
två månader för mindre idisslare,
— djurens ursprung uppfyller villkoren i punkt 3.4 fjärde och femte
strecksatserna.
2.3 Samtidig omställning
2.3.1 Om omställningen sker samtidigt av hela produktionsenheten, inbe-
gripet djurhållning, betesmark och/eller mark som används för foder
skall, genom undantag från punkt 2.2.1 samt punkterna 4.2 och 4.4, den
totala omställningsperioden för djurhållning, betesmark och/eller mark
för foder minskas till 24 månader på följande villkor:
a) Undantaget skall endast tillämpas på de befintliga djuren och deras
avkomma och samtidigt också på den mark som används till foder/
bete innan omställningen börjar.
b) Djuren skall huvudsakligen utfodras med produkter från produk-
tionsenheten.
3.Djurensursprung
3.1 Vid val av djurraser eller djurlinjer skall hänsyn tas till dessa djurs
förmåga att anpassa sig till lokala förhållanden, till deras livskraft och
motståndskraft mot sjukdomar. Dessutom skall sådana djurraser och
djurlinjer väljas som gör det möjligt att undvika specifika sjukdomar
eller hälsoproblem som är förknippade med vissa raser eller stammar
som används i intensiv produktion (t.ex. svinstress-syndromet, PSE-
syndromet, plötslig död, spontanabort, förlossningshinder som kräver
kejsarsnitt). I första hand bör inhemska raser och stammar väljas.
3.2 Djuren skall komma från produktionsenheter som följer de
bestämmelser för olika typer av animalieproduktion som fastställs i
artikel 6 och i denna bilaga. Detta produktionssystem skall tillämpas
under djurens hela liv.
3.3 Som ett första undantag får omställning ske, efter förhandsgodkännande
av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet, av de djur som finns på
produktionsenheten och som inte uppfyller bestämmelserna i denna
förordning.
3.4 Som ett andra undantag är det tillåtet - när en hjord eller en besättning
sätts samman för första gången och ekologiskt uppfödda djur inte finns
att tillgå i tillräckligt antal - att införliva icke-ekologiskt uppfödda djur i
en enhet med ekologisk produktion på följande villkor:
— Värphöns får vara högst 18 veckor gamla.
— Småkycklingar avsedda för produktion av broiler skall vara yngre
än tre dagar när de tas från den produktionsenhet där de kläcktes.
— Bufflar skall vara yngre än 6 månader.
— Kalvar och hästar skall födas upp enligt bestämmelserna i denna
förordning så snart de är avvanda, och i varje fall skall de vara
yngre än 6 månader.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 23
▼M15
— Tackor och getter skall födas upp enligt bestämmelserna i denna
förordning så snart de är avvanda, och i varje fall skall de vara
yngre än 45 dagar.
— Smågrisar skall födas upp enligt bestämmelserna i denna förordning
så snart de är avvanda, och de skall väga mindre än 25 kg.
3.5 Detta undantag skall godkännas på förhand av kontrollmyndigheten
eller kontrollorganet och skall tillämpas under en övergångsperiod som
går ut den 31 december 2003.
3.6 Som ett tredje undantag skall förnyelse eller ny sammansättning av
hjorden eller besättningen godkännas av kontrollmyndigheten eller
kontrollorganet när ekologiskt uppfödda djur inte finns att tillgå, i
följande fall:
a) Hög dödlighet bland djuren orsakad av omständigheter som har att
göra med djurens hälsa eller med katastrofer.
b) Värphöns som är högst 18 veckor gamla.
c) Fjäderfä avsedda för köttproduktion som är yngre än tre dagar, samt
smågrisar så snart de är avvanda och som skall väga mindre än
25 kg.
Fallen enligt led b och c godkänns under en övergångsperiod som går ut
den 31 december 2003.
3.7 När det gäller grisar, värphöns och fjäderfä avsedda för köttproduktion
skall detta undantag, som gäller under övergångsperioden, ses över igen
innan övergångsperioden har gått ut för att undersöka om det finns
några skäl till att förlänga denna tidsfrist.
3.8 Som ett fjärde undantag, begränsat till högst 10 % av andelen vuxna
hästdjur och nötkreatur (inbegripet bubalus - och bisonarter) och 20 %
av vuxna svin, får och getter, får boskap från icke-ekologisk uppfödning
årligen införlivas som hondjur (som inte fött ungar) som komplement
till den naturliga tillväxten och för förnyelse av hjorden eller
besättningen, när ekologiskt upfödda djur inte finns tillgängliga och
enbart efter godkännande av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet.
3.9 De procentsatser som fastställs i ovan nämnda undantag skall inte
tillämpas på produktionsenheter som har färre än tio hästdjur eller
nötkreatur, eller som har färre än fem svin, får eller getter. För dessa
enheter skall all förnyelse av den art som anges ovan begränsas till
högst ett djur per år.
3.10 Dessa procentsatser får ökas, upp till 40 % efter utlåtande och
godkännande från kontrollmyndigheten eller kontrollorganet i följande
speciella fall:
— Vid en väsentlig utökning av uppfödningsenheten.
— Vid byte av djurras.
— Vid utveckling av en ny djurspecialisering.
3.11 Som ett femte undantag får införlivande av handjur för avel med
ursprung i icke-ekologisk uppfödning tillåtas, om dessa djur därefter
föds upp och alltid utfodras enligt bestämmelserna i denna förordning.
3.12 När djur kommer från enheter som inte uppfyller kraven i denna
förordning skall, i enlighet med villkoren och begränsningarna i
punkterna 3.3-3.11, perioderna i punkt 2.2.1 iakttas om produkterna
skall saluföras som ekologiskt producerade, och under dessa perioder
skall alla bestämmelser i denna förordning följas.
3.13 När djur kommer från enheter som inte uppfyller kraven i denna
förordning skall särskilt uppmärksamhet ägnas åt åtgärder på djur-
hälsoområdet. Kontrollmyndigheten eller kontrollorganet får, beroende
på lokala förhållanden, tillämpa särskilda åtgärder som screening-
testoch karantänperioder.
3.14 Kommissionen kommer senast den 31 december 2003 att lägga fram en
rapport om tillgången på ekologiskt uppfödda djur för att eventuellt
senare till Ständiga kommittén överlämna ett förslag med syftet att
säkerställa att all ekologisk köttproduktion kommer från djur som är
födda och uppfödda i jordbruksföretag med ekologisk produktion.
4.Utfodring
4.1 Utfodringen skall säkerställa kvalitetsproduktion, inte största möjliga
produktion, samtidigt som den skall tillgodose djurens näringsbehov på
olika utvecklingsstadier. Gödningsmetoder får användas om de kan1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 24
▼M15
avbrytas när som helst under uppfödningsprocessen. Tvångsmatning är
förbjuden.
4.2 Djuren skall utfodras med ekologiskt producerat foder.4.3 Dessutom skall djuren födas upp i enlighet med bestämmelserna i
denna bilaga, och helst skall foder från enheten användas eller, när detta
inte är möjligt, foder från andra enheter eller företag som följer
bestämmelserna i denna förordning.
4.4 Foderblandningen i foderransonerna får i genomsnitt innehålla högst
30 % foder från enheter under omställning. Om omställningsfodret
kommer från en av jordbruksföretagets egna enheter, där omställning
sker, får denna procentandel ökas till 60 %.
4.5 Utfodring av unga däggdjur skall baseras på naturlig mjölk,
företrädesvis modersmjölk. Alla däggdjur skall födas upp på naturlig
mjölk under en minimiperiod, beroende på vilken art det gäller;
perioden skall vara tre månader för nötkreatur (inbegripet bubalus - och
bisonarter) och hästdjur, 45 dagar för får och getter och 40 dagar för
grisar.
4.6 I förekommande fall skall medlemsstaterna anvisa områden eller
regioner där växling av betesområde (inbegripet förflyttning av djur till
betesmarker i bergen) kan tillämpas, utan att detta påverkar tillämp-
ningen av bestämmelserna om djuruppfödning i denna bilaga.
4.7 För växtätare skall uppfödningsmetoden bygga på maximalt utnyttjande
av bete, beroende på tillgången på betesmark under de olika årstiderna.
Minst 60 % av torrsubstansinnehållet i den dagliga foderransonen skall
utgöras av grovfoderväxter, färska eller torkade, eller ensilage.
Kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kan dock tillåta en minsk-
ning till 50 % för mjölkproducerande djur under en period på högst tre
månader tidigt i laktationen.
4.8 Trots vad som sägs i punkt 4.2 och under en övergångsperiod, som går
ut den 24 augusti 2005, är det tillåtet att använda en begränsad andel
konventionellt foder om det är omöjligt för uppfödaren att skaffa fram
uteslutande ekologiskt producerat foder. Den högsta tillåtna procentan-
delen konventionellt foder per år skall vara 10 % för växtätare och 20 %
för andra arter. Dessa procentandelar skall beräknas årligen på grundval
av torrsubstansinnehållet i foder som framställts av jordbruksprodukter.
Den högsta tillåtna procentandelen konventionellt foder i den dagliga
foderransonen, utom under den period då växling av betesområde sker,
skall vara 25 % beräknad på torrsubstansinnehållet.
4.9 Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhål-
landen, kan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna genom
undantag från punkt 4.8 under en begränsad period och för ett särskilt
område tillåta en högre procentandel konventionellt foder, när ett sådant
undantag är befogat. Efter den behöriga myndighetens godkännande
skall kontrollmyndigheten eller kontrollorganet tillämpa detta undantag
på enskilda jordbruksföretag.
4.10 För fjäderfä skall den foderblandning som används i gödningsskedet
innehålla minst 65 % spannmål.
4.11 Grovfoderväxter, färska eller torkade, eller ensilage skall ingå i den
dagliga foderransonen för grisar och fjäderfä.
4.12 Endast produkter som förtecknas i del D avsnitt 1.5 och 3.1 i bilaga II
får användas som tillsatser respektive processtekniska hjälpmedel i
ensilage.
4.13 Konventionella foderråvaror av jordbruksursprung får användas för
djurfoder endast om de förtecknas i del C avsnitt 1 (foderråvaror av
vegetabiliskt ursprung) i bilaga II och skall omfattas av de kvantitativa
begränsningar som föreskrivs i denna bilaga och enbart om de
framställs eller bereds utan användning av kemiska lösningsmedel.
4.14 Foderråvaror av animaliskt ursprung (konventionella eller ekologiskt
producerade) får endast användas om de förtecknas i del C avsnitt 2 i
bilaga II och i enlighet med de kvantitativa begränsningar som
föreskrivs i denna bilaga.
4.15 Del C avsnitt 1, 2 och 3 samt del D i bilaga II skall ses över senast den
24 augusti 2003 för att ur den bl.a. ta bort konventionella foderråvaror
av jordbruksursprung som produceras ekologiskt i tillräckliga mängder i
gemenskapen.
4.16 För att tillgodose djurens näringsbehov får endast produkter som
förtecknas i del C avsnitt 3 (foderråvaror av mineraliskt ursprung) samt1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 25
▼M15
del D avsnitt 1.1 (spårelement) och 1.2 (vitaminer, provitaminer och
kemiskt väldefinierade ämnen med likartad verkan) i bilaga II användas
för djurfoder.
4.17 Endast produkter som förtecknas i del D avsnitt 1.3 (enzymer), 1.4
(mikroorganismer), 1.6 (bindemedel, klumpförebyggande medel och
koaguleringsmedel), 2 (vissa produkter som används i djurfoder) och 3
(processtekniska hjälpmedel för foder) i bilaga II får användas i
djurfoder för de ändamål som anges för ovannämnda kategorier.
Antibiotika, koccidiostatika, läkemedel, tillväxtfrämjande medel eller
andra ämnen som är avsedda att stimulera tillväxt eller produktion får
inte användas i djurfoder.
4.18 Foder, foderråvaror, foderblandningar, fodertillsatser, processtekniska
hjälpmedel för foder och vissa produkter som används i djurfoder får
inte ha framställts med användning av genetiskt modifierade orga-
nismer eller produkter som härletts ur sådana.
5.Förebyggandehälsovårdochveterinärvård
5.1 Förebyggande hälsovård vid ekologisk animalieproduktion skall bygga
på följande principer:
a) Val av lämpliga djurraser och djurlinjer i enlighet med avsnitt 3.
b) Användning av uppfödningsmetoder som är anpassade till varje arts
behov och som främjar god motståndskraft mot sjukdomar och
hindrar infektioner.
c) Användning av högkvalitetsfoder samt regelbunden rastning och
tillgång till bete så att djurens naturliga immunförsvar stimuleras.
d) Säkerställande av lämplig djurtäthet för att undvika överbeläggning
och därmed förknippade djurhälsoproblem.
5.2 Ovannämnda principer bör begränsa djurhälsoproblemen så att de kan
kontrolleras främst genom förebyggande åtgärder.
5.3 Om ett djur trots alla ovannämnda förebyggande åtgärder blir sjukt eller
skadat skall det omedelbart behandlas och vid behov isoleras i lämpliga
lokaler.
5.4 Veterinärmedicinska läkemedel skall användas i jordbruk med
ekologisk produktion i enlighet med följande principer:
a) Fytoterapiprodukter (t.ex. växtextrakt (med undantag av antibiotika)
och växtessenser) och homeopatiska produkter (t.ex. vegetabiliska
och animaliska ämnen eller mineraler) samt spårelement och
produkter som förtecknas i del C avsnitt 3 i bilaga II skall användas
hellre än kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedi-
cinska läkemedel eller antibiotika, under förutsättning att de har en
effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden
som behandlingen är avsedd för.
b) Om användningen av ovannämnda produkter inte visar sig vara,
eller sannolikt inte kommer att bli, effektiv vid behandling av
sjukdom eller skada och behandling är nödvändig för att undvika
smärta och lidande hos djuret får kemisk-syntetiskt framställda
allopatiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika
användas under överinseende av en veterinär.
c) Det är förbjudet att använda kemisk-syntetiskt framställda allopa-
tiska veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika för
förebyggande hälsovård.
5.5 Utöver ovannämda principer skall följande regler tillämpas:
a) Det är förbjudet att använda ämnen som är avsedda att stimulera
tillväxt eller produktion (inbegripet antibiotika, koccidiostatika och
andra artificiella medel för att stimulera tillväxt) samt hormoner elle
liknande ämnen som är avsedda att kontrollera fortplantning (t.ex.
för att framkalla eller synkronisera brunstperioder) eller för andra
ändamål. Det är dock tillåtet att använda hormoner till ett enskilt
djur som en form av terapeutisk veterinärbehandling.
b) Veterinärbehandling av djur eller behandling av byggnader, utrust-
ning och hjälpmedel som är obligatorisk enligt nationell lagstiftning
eller gemenskapslagstiftning skall vara tillåten, inbegripet använd-
ning av immunologiska veterinärmedicinska läkemedel när det är
känt att en sjukdom förekommer i ett specifikt område där
produktionsenheten är belägen.
5.6 När veterinärmedicinska läkemedel används skall produkttypen anges
tydligt (inbegripet uppgift om de verksamma farmakologiska ämnen1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 26
▼M15
som ingår) tillsammans med detaljerade uppgifter om diagnos,
dosering, behandlingssätt, behandlingens längd och lagstadgad väntetid.
Dessa uppgifter skall anmälas till kontrollmyndigheten eller kontrol-
lorganet innan djuren eller animalieprodukterna saluförs som ekologiskt
producerade produkter. De behandlade djuren skall identifieras tydligt,
individuellt i fråga om stora djur, individuellt eller per grupp i fråga om
fjäderfä och små djur.
5.7 Väntetiden mellan den sista dosen av ett allopatiskt veterinärmedicinskt
läkemedel som ges till djur vid normal användning och produktion av
ekologiskt producerade livsmedel från sådana djur skall vara dubbelt så
lång som den lagstadgade tiden eller, om denna väntetid inte
specificeras, 48 timmar.
5.8 Med undantag för vaccinationer, parasitbekämpning och eventuella av
medlemsstaterna inrättade obligatoriska bekämpningsprogram, får i fall
där ett djur eller en grupp djur har getts mer än två eller högst tre
behandlingsomgångar med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska
veterinärmedicinska läkemedel eller antibiotika under ett år (eller fler
än en behandlingsomgång om deras produktiva livscykel är kortare än
ett år), de berörda djuren, eller produkter som kommer från sådana djur,
inte säljas med hänvisning till att de har producerats i enlighet med
denna förordning och måste genomgå de omställningsperioder som
anges i avsnitt 2 i denna bilaga, under förutsättning att kontrollmyndig-
heten eller kontrollorganet har godkänt detta.
6.Uppfödningsmetoder, transport och identifiering av animaliepro-
dukter
6.1 Uppfödningsmetoder
6.1.1 Vid ekologisk uppfödning bör djurens fortplantning i princip baseras på
naturliga metoder. Dock är artificiell insemination tillåten. Andra
former av artificiell fortplantning eller hjälp till fortplantning (t.ex.
överflyttning av embryon) är förbjudna.
6.1.2 Ingrepp som att trä gummiband runt svansen på får, kupera svansar,
tandklippning, näbbtrimning och avhorning får inte göras systematiskt
inom jordbruk med ekologisk produktion. En del av dessa ingrepp får
dock tillåtas av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet av säker-
hetsskäl (t.ex. avhorning av unga djur) eller om ingreppen syftar till att
förbättra djurens hälsa, välbefinnande eller hygien. Sådana ingrepp
skall göras av kvalificerad personal vid den lämpligaste åldern för
djuren, och djurens lidande skall reduceras till ett minimum.
6.1.3 Kirurgisk kastrering är tillåten för att bibehålla kvaliteten på
produkterna samt traditionella produktionsmetoder (gödsvin, oxar,kapuner osv.), men endast om de villkor som anges i sista meningen
i punkt 6.1.2 är uppfyllda.
6.1.4 Det är förbjudet att hålla djur bundna. Genom undantag från denna
princip kan kontrollmyndighet eller kontrollorganet dock tillåta
uppbindning av enskilda djur när djuruppfödaren visar att det är
berättigat för djurens säkerhet eller välbefinnande och att djuren skall
hållas bundna endast under en begränsad tidsperiod.
6.1.5 Genom undantag från bestämmelserna i punkt 6.1.4 får nötkreatur
hållas bundna i byggnader som redan existerar den 24 augusti 2000,
under förutsättning att djuren får tillgång till regelbunden rastning och
uppfödningen sker i enlighet med djurskyddskrav på bekväma ströytor
och med individuell skötsel. Detta undantag, som skall godkännas av
kontrollmyndigheten eller kontrollorganet, skall gälla under en
övergångsperiod som går ut den 31 december 2010.
6.1.6 Genom ett ytterligare undantag får nötkreatur på små jordbruksföretag
hållas bundna om det inte är möjligt att hålla djuren i grupper som är
lämpade för deras särskilda behov, under förutsättning att de minst två
gånger i veckan får tillgång till bete eller rastgårdar utomhus. Detta
undantag, som skall godkännas av kontrollmyndigheten eller kontrol-
lorganet, skall gälla för jordbruksföretag som uppfyller de krav enligt
nationella regler för ekologisk animalieproduktion som gäller till den
24 augusti 2000 eller, om sådana saknas, privata normer som godtas
eller erkänns av medlemsstaterna.
6.1.7 Kommissionen skall före den 31 december 2006 lägga fram en rapport
om tillämpningen av bestämmelserna i punkt 6.1.5.
6.1.8 Om djur föds upp i grupp skall storleken på dessa grupper anpassas till
de berörda arternas utvecklingsstadium och beteendemässiga behov.
Det är förbjudet att hålla djur under sådana förhållanden, eller på en
sådan diet, som kan främja uppkomsten av anemi.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 27
▼M15
6.1.9 För fjäderfä skall lägsta slaktålder vara
81 dagar för kycklingar,
150 dagar för kapuner,49 dagar för pekingankor,
70 dagar för myskänder (honor),
84 dagar för myskänder (hanar),92 dagar för mulardänder,94 dagar för pärlhöns,140 dagar för kalkoner och stekgäss.
Om producenterna inte tillämpar dessa lägsta slaktåldrar skall de
använda långsamt växande linjer.
6.2 Transport
6.2.1 Djurtransporter skall genomföras på ett sätt som begränsar djurens
stress i enlighet med gällande nationell lagstiftning eller gemenskaps-
lagstiftning på området. Lastning och lossning skall genomföras med
varsamhet och utan användning av någon form av elektrisk stimulans
för att tvinga djuren. Det är förbjudet att använda allopatiska lugnande
medel före eller under transporten.
6.2.2 Under tiden fram till och vid slakten skall djuren behandlas på ett
sådant sätt att deras stress reduceras till ett minimum.
6.3 Identifiering av animalieprodukter
6.3.1 Djur och animalieprodukter skall kunna identifieras under alla stadier
av produktion, beredning, transport och saluföring.
7.Stallgödsel
7.1 Den totala mängden gödsel, enligt definitionen i direktiv 91/676/
EEG (
1), som sprids inom jordbruksföretaget får inte överstiga 170 kg
kväve per hektar utnyttjad jordbruksareal och år, den mängd som anges
i bilaga III till ovannämnda direktiv. Vid behov skall den totala
djurtätheten minskas för att undvika att detta gränsvärde överskrids.
7.2 För att bestämma den lämpliga djurtäthet som avses ovan skall de
behöriga myndigheterna i medlemsstaterna fastställa hur många djur-
enheter som motsvarar 170 kg kväve per hektar utnyttjad jordbruksareal
och år för de olika djurkategorierna, med uppgifterna i bilaga VII som
riktlinje.
7.3 Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och de övriga
medlemsstaterna om alla avvikelser från dessa uppgifter samt motivera
sådana ändringar. Detta krav avser endast beräkningen av högsta antal
djur för att säkerställa att gränsvärdet 170 kg kväve från gödsel per
hektar och år inte överskrids. Det påverkar inte bestämmelserna om
djurtäthet med avseende på djurens hälsa och välbefinnande i avsnitt 8
och i bilaga VIII.
7.4 Jordbruksföretag med ekologisk produktion får etablera samarbete med
andra jordbruksföretag som uppfyller bestämmelserna i denna förord-
ning i avsikt att sprida överskottsgödsel från jordbruk med ekologisk
produktion. Gränsvärdet 170 kg kväve från gödsel per hektar utnyttjad
jordbruksareal och år kommer att beräknas på grundval av samtliga
enheter med ekologisk produktion vilka ingår i ett sådant samarbete.
7.5 Medlemsstaterna får fastställa lägre gränsvärden än de som anges i
punkterna 7.1-7.4, varvid hänsyn skall tas till det berörda områdets
särskilda egenskaper, användningen av andra kvävegödselmedel på
marken samt kvävetillförseln till grödorna från jorden.
7.6 Anläggningar för lagring av stallgödsel skall ha en kapacitet som
förhindrar att vattenförorening sker genom direkt utsläpp eller genom
utsläpp och filtrering i marken.
7.7 För att säkerställa en god gödselhantering skall dessa anläggningar för
lagring av stallgödsel ha en kapacitet som överstiger den lagrings-
kapacitet som krävs för den längsta period av året under vilken
spridning av gödselmedel på marken är antingen olämplig (i enlighet
med god jordbrukarsed i medlemsstaterna) eller förbjuden, om1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 28
(1) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.
▼M15
produktionsenheten är belägen inom ett område som betecknas som
nitratkänsligt.
8.Rastgårdarochbyggnaderavseddafördjur
8.1 Allmänna principer
8.1.1 Byggnader avsedda för djur skall motsvara deras biologiska och
etologiska behov (t.ex. artens särskilda behov när det gäller tillräckligt
stor rörelsefrihet och bekvämlighet). Djuren skall på ett enkelt sätt
kunna få tillgång till foder och vatten. Byggnadens isolering,
uppvärmning och ventilation skall garantera att luftcirkulationen, halten
av damm, temperaturen, den relativa luftfuktigheten och gaskon-
centrationen hålls inom gränser som är ofarliga för djuren. Byggnaden
skall ha god naturlig ventilation och mycket dagsljus.
8.1.2 Rastgårdar utomhus skall vid behov erbjuda tillräckligt skydd mot regn,
blåst, sol och extrema temperaturer, beroende på de lokala väderförhål-
landena och den aktuella rasen.
8.2 Djurtäthet och undvikande av överbetning
8.2.1 Byggnader avsedda för djur är inte obligatoriska i områden med sådana
klimatförhållanden att djuren kan vistas utomhus.
8.2.2 Djurtätheten i byggnader skall tillgodose djurens bekvämlighet och
välbefinnande, som i synnerhet beror på djurens art, ras och ålder.
Hänsyn skall också tas till djurens beteendemässiga behov som i
synnerhet beror på gruppens storlek och djurens kön. Med hjälp av
optimal djurtäthet eftersträvas att djurens välbefinnande skall garanteras
genom att de får tillräckligt med utrymme för att stå naturligt, lätt
kunna lägga sig ned, vända sig, utföra kroppsvårdande beteende, inta
alla naturliga ställningar och göra alla naturliga rörelser som att sträcka
på sig och flaxa med vingarna.
8.2.3 Minimiytor för byggnader och för rastgårdar utomhus samt andra krav
när det gäller byggnader för olika arter och kategorier av djur fastställs i
bilaga VIII.
8.2.4 Djurtätheten för djur som hålls utomhus på betesmarker, annan
gräsmark, hedar, våtmarker eller i annan helt eller delvis naturlig
livsmiljö skall vara tillräckligt låg för att hindra att marken blir
upptrampad och vegetationen blir överbetad.
8.2.5 Byggnader, boxar, utrustning och redskap skall rengöras ordentligt och
desinficeras för att hindra att djuren smittar varandra och att
sjukdomsspridande organismer utvecklas. Endast de produkter som
förtecknas i del E i bilaga II får användas för sådan rengöring och
desinficering av byggnader och anläggningar avsedda för djur.
Avföring, urin och ej uppätet eller utspillt foder skall avlägsnas så
ofta som det är nödvändigt för att minska lukten och undvika att
insekter och gnagare lockas dit. Endast de produkter som förtecknas i
del B avsnitt 2 i bilaga II får användas för bekämpning av insekter och
andra skadedjur i byggnader och andra anläggningar där djur vistas.
8.3 Däggdjur
8.3.1 Om inte annat föreskrivs i punkt 5.3 skall alla däggdjur ha tillgång till
betesmark eller en rastgård utomhus som kan vara delvis övertäckt och
skall kunna använda dessa områden när deras fysiologiska tillstånd,
väderförhållandena och markens tillstånd tillåter detta, om det inte finns
gemenskapskrav eller nationella krav med avseende på särskilda
djurhälsoproblem som hindrar detta. Växtätare skall alltid ha tillgång
till bete när förhållandena tillåter detta.
8.3.2 I de fall växtätare har tillgång till bete under betesperioden och när
systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt
djuren kan dispens ges från kravet på rastgårdar utomhus under
vintermånaderna.
8.3.3 Trots den sista meningen i punkt 8.3.1 skall tjurar som är mer än ett år
gamla ha tillgång till betesmark eller en rastgård utomhus.
8.3.4 Genom undantag från punkt 8.3.1 får den avslutande gödningen av
nötkreatur och får för köttproduktion ske inomhus, under förutsättning
att denna inomhusperiod inte överstiger en femtedel av deras livstid och
i varje fall inte längre än tre månader.
8.3.5 Byggnader avsedda för djur skall ha släta men inte hala golv. Minst
halva den totala golvytan skall vara av helt golv, dvs. inte bestå av spalt
eller nät.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 29
▼M15
8.3.6 Byggnaderna skall ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är
tillräckligt stor och som skall bestå av helt golv utan spalt. Rymliga
torra bäddar av strö skall finnas på viloplatsen. Ströet skall bestå av
halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras eller
berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel i
jordbruk med ekologisk produktion i enlighet med del A i bilaga II.
8.3.7 När det gäller uppfödning av kalvar skall alla jordbruksföretag, utan
undantag, från och med den 24 augusti 2000 följa rådets direktiv 91/
629/EEG (1) om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar. Det är
förbjudet att hålla kalvar i enskilda boxar när de är äldre än en vecka.
8.3.8 När det gäller uppfödning av grisar skall alla jordbruksföretag från och
med den 24 augusti 2000 följa rådets direktiv 91/630/EEG (2)o m
fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning. Dock skall
suggor hållas gruppvis, utom i det sista stadiet av dräktigheten och
under digivningsperioden. Smågrisar får inte hållas i våningssystem
eller i burar. Djuren måste kunna gödsla och böka på rastgårdarna. För
bökningen kan olika material användas.
8.4 Fjäderfä
8.4.1 Fjäderfä skall födas upp på ett sådant sätt att de har tillgång till
utomhusvistelse och får inte hållas i burar.
8.4.2 Vattenfåglar skall ha tillgång till ett vattendrag, en damm eller en sjö
när väderförhållandena tillåter detta, så att krav avseende djurens
välbefinnande eller hygienvillkor uppfylls.
8.4.3 Byggnader avsedda för alla typer av fjäderfä skall uppfylla följande
minimikrav:
— Minst en tredjedel skall vara fast, dvs. inte bestå av spalt eller nät,
och vara täckt med strö, t.ex. halm, spån, sand eller torv.
— I byggnader avsedda för värphöns skall en tillräckligt stor del av
den golvyta som är tillgänglig för hönsen vara åtkomlig för
uppsamling av hönsspillningen.
— De skall ha sittpinnar av en storlek och ett antal som motsvarar
gruppens och fåglarnas storlek, i enlighet med bilaga VIII.
— De skall vara försedda med in- och utgångshål av lämplig storlek
för fåglarna, och dessa hål skall ha en sammanlagd längd av minst4 m per 100 m
2av den byggnadsyta som är tillgänglig för fåglarna.
— I varje byggnad avsedd för fjäderfä får det finnas högst
4 800 kycklingar,
3 000 värphöns,5 200 pärlhöns,4 000 myskänder eller pekingankor (honor) eller 3 200 myskänder
eller pekingankor (hanar) eller andra ankor,
2 500 kapuner, gäss eller kalkoner.
— Den totala användbara ytan i byggnader avsedda för fjäderfä för
köttproduktion får inte överstiga 1 600 m
2på någon enskild
produktionsenhet.
8.4.4 För värphöns kan dagsljus kompletteras med artificiellt ljus för att ge
högst 16 timmar ljus per dag, med en sammanhängande nattvila utan
artificiellt ljus på minst 8 timmar.
8.4.5 Fjäderfä skall ha tillgång till rastgårdar utomhus när väderleksförhål-
landena tillåter och skall när så är möjligt ha tillgång till detta under
minst en tredjedel av sitt liv. Dessa rastgårdar skall huvudsakligen vara
täckta med växtlighet, vara försedda med skydd och ge djuren lätt
tillgång till tillräckligt många vatten- och fodertråg.
8.4.6 Av hälsoskäl skall byggnaderna tömmas på djur mellan varje omgång
av fjäderfä som föds upp. Byggnaderna och det som hör till dessa skall
rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfä
som har fötts upp skall rastgårdarna dessutom lämnas tomma för att
växtlighet skall kunna växa upp igen samt av hälsoskäl. Medlems-
staterna skall fastställa hur länge rastgårdarna skall vara tomma och
meddela sitt beslut till kommissionen och de övriga medlemsstaterna.
Dessa krav skall inte tillämpas på fjäderfä i mindre antal som inte hålls
på rastgårdar och som är frigående hela dagen.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 30
(1) EGT L 340, 11.12.1991, s. 28. Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/2/EG (EGT
L 25, 28.1.1997, s. 24).
(2) EGT L 340, 11.12.1991, s. 33.
▼M15
8.5 Allmänt undantag för byggnader avsedda för djur
8.5.1 Genom undantag från kraven i punkterna 8.3.1, 8.4.2, 8.4.3 och 8.4.5
samt djurtätheten i enlighet med bilaga VIII får de behöriga
myndigheterna i medlemsstaterna bevilja undantag från kraven i dessa
punkter och i bilaga VIII under en övergångsperiod som går ut den
31 december 2010. Detta undantag kan endast tillämpas på animalie-
producerande jordbruksföretag vars befintliga byggnader har uppförts
före den 24 augusti 1999, och i den utsträckning dessa byggnader
avsedda för djur överensstämmer med de nationella reglerna för
ekologisk animalieproduktion som gäller före denna dag eller, om
sådana saknas, med privata normer som godtas eller erkänns av
medlemsstaterna.
8.5.2 De jordbruksföretag som utnyttjar detta undantag skall förelägga
kontrollmyndigheten eller kontrollorganet en plan som skall omfatta de
åtgärder som garanterar att bestämmelserna i denna förordning följs när
undantaget går ut.
8.5.3 Kommissionen skall före den 31 december 2006 lägga fram en rapport
om tillämpningen av bestämmelserna i punkt 8.5.1.
C. BIODLING OCH BIODLINGSPRODUKTER
1.Allmännaprinciper
1.1 Biodling är en viktig verksamhet som bidrar till skyddet av miljön och
jordbruks- och skogsbruksproduktionen genom att bina verkar som
pollinatörer.
1.2 Biodlingsprodukternas status som ekologiskt producerade hänger nära
samman både med vad som utmärker behandlingen av bikuporna och
kvaliteten på miljön. Denna status beror också på betingelserna för
skattning, förädling och lagring av produkter från biodling.
1.3 När en biodlare driver flera biodlingsenheter inom samma område skall
alla enheter uppfylla kraven i denna förordning. Trots denna princip får
en biodlare driva enheter som inte följer denna förordning, förutsatt att
alla kraven i denna förordning är uppfyllda med undantag av
bestämmelserna i punkt 4.2 om bigårdarnas läge. I detta fall får
produkten inte säljas med hänvisning till ekologiska produktionsmetoder.
2.Omställningsperiod
2.1 Produkter från biodling får säljas med hänvisning till den ekologiska
produktionsmetoden endast om bestämmelserna i denna förordning har
följts i minst ett år. Under omställningsperioden skall vaxet ersättas i
enlighet med kraven i punkt 8.3.
3.Binasursprung
3.1 Vid val av raser skall hänsyn tas till om djuren har förmåga att anpassa
sig till lokala förhållanden samt vilken livskraft och motståndskraft mot
sjukdomar de har. I första hand skall europeiska raser av Apis mellifera
och lokala ekotyper av dessa användas.
3.2 Bigårdarna skall byggas upp genom avläggare till samhällen eller genom
förvärv av svärmar eller bikupor från enheter som följer bestämmelserna i
denna förordning.
3.3 Som ett första undantag, under förutsättning att kontrollmyndigheten eller
kontrollorganet godkänner detta på förhand, får befintliga bigårdar inom
produktionsenheten som inte följer bestämmelserna i denna förordning
omställas.
3.4 Som ett andra undantag är det tillåtet att förvärva svärmar utan kupa från
biodlare som inte producerar i enlighet med denna förordning under en
övergångsperiod som går ut två år efter den 24 augusti 2002, under
förutsättning att omställningsperioden iakttas.
3.5 Som ett tredje undantag skall tillstånd till ny sammansättning av
bigårdarna ges av kontrollmyndigheten eller kontrollorganet, om bigårdar
som uppfyller bestämmelserna i denna förordning inte finns att tillgå i fall
då hög dödlighet hos djuren orsakas av omständigheter som har att göra
med djurens hälsa eller med katastrofer, under förutsättning att
omställningsperioden iakttas.
3.6 Som ett fjärde undantag kan i samband med ombyggnaden av bigårdarna
10 % per år av de bidrottningar och svärmar som inte överensstämmer
med denna förordning införlivas i enheten med ekologisk produktion om1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 31
▼M15
bidrottningarna och svärmarna placeras i kupor med vaxkakor eller
vaxskivor från enheter med ekologisk produktion. I detta fall skall
omställningsperioden inte tillämpas.
4.Bigårdarnasläge
4.1 Medlemsstaterna får ange regioner eller områden där biodling som
uppfyller bestämmelserna i denna förordning inte kan bedrivas. En karta i
lämplig skala som anges var bikupor är utplacerade skall enligt vad som
föreskrivs i del A1 avsnitt 2 första strecksatsen i bilaga III till den här
förordningen lämnas in till kontrollmyndigheten eller kontrollorganet av
biodlaren. Om inga sådana områden finns angivna skall biodlaren
inkomma till kontrollmyndigheten eller kontrollorganet med lämplig
dokumentation och belägg, vid behov med lämpliga analyser som visar
att de områden som är tillgängliga för hans bisamhällen uppfyller kraven
i denna förordning.
4.2 Bigårdarnas läge skall
a) säkerställa tillräckligt med naturliga nektar-, honungsdagg- och
pollenkällor för bin samt tillgång till vatten,
b) vara sådant att nektar- och pollenkällorna inom en radie på 3 km från
bigårdens läge huvudsakligen består av odlingar med ekologisk
produktion och/eller vilda växter enligt kraven i artikel 6 och bilaga I
till den här förordningen och odlingar som inte omfattas av
bestämmelserna i denna förordning men som sköts med metoder
som ger liten miljöpåverkan, till exempel de som beskrivs i program
som utarbetas enligt förordning (EEG) nr 2078/92(1), som inte i någon
högre grad kan påverka biodlingsproduktionens status som ekologiskt
producerad.
c) vara på tillräckligt avstånd från alla föroreningskällor som inte härrör
från jordbruksproduktion, t.ex. stadskärnor, motorvägar, indust-
riområden, soptippar, sopförbränningsanläggningar, osv.
Kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen skall vidta åtgärder för
att se till att detta krav uppfylls.
Ovanstående krav är inte tillämpliga på områden där ingen blomning äger
rum eller där bikuporna är vilande.
5.Foder
5.1 Vid slutet av produktionssäsongen skall tillräckliga förråd av honung och
pollen lämnas kvar i kuporna så att bina överlever vintern.
5.2 Artificiell utfodring är tillåten om bisamhällets överlevnad är i fara på
grund av en extrem vädersituation. Artificiell utfodring skall göras med
ekologiskt producerad honung som helst skall vara producerad av samma
enhet med ekologisk produktion.
5.3 Som ett första undantag från föregående punkt kan de behöriga
myndigheterna i medlemsstaterna tillåta användning av ekologiskt
producerad sockerlösning eller sockermelass i stället för ekologiskt
producerad honung för artificiell utfodring, särskilt när detta är
nödvändigt på grund av klimatförhållanden som gör att honungen
kristalliseras.
5.4 Som ett andra undantag kan sockerlösning, sockermelass och honung som
inte omfattas av denna förordning tillåtas av kontrollmyndigheten eller
kontrollorganet för artificiell utfodring under en övergångsperiod som går
ut den 24 augusti 2002.
5.5 Följande uppgifter om användning av artificiell utfodring skall införas i
bigårdarnas register: produkttyp, datum, kvantiteter och i vilka bikupor
den används.
5.6 Inga andra produkter än de som anges i punkterna 5.1-5.4 får användas
vid biodling som uppfyller bestämmelserna i denna förordning.
5.7 Artificiell utfodring får göras endast mellan den senaste honungsskörden
och 15 dagar före början av nästa period av nektar- eller honungsdag-
gflöde.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 32
(1) EGT L 215, 30.7.1992, s. 85. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG)
nr 2772/95 (EGT L 288, 1.12.1995, s. 35).
▼M15
6.Förebyggandeavsjukdomarochveterinärbehandling
6.1 Förebyggande av sjukdomar vid biodling skall bygga på följande
principer:
a) Urval av lämpliga härdiga raser.
b) Tillämpning av vissa åtgärder som främjar stor motståndskraft mot
sjukdomar och förhindrar infektioner, t.ex. regelbundet utbyte av
bidrottningar, systematisk kontroll av bikuporna för att upptäcka
hälsoavvikelser, kontroll av hanlarver i bikuporna, desinfektion av
material och utrustning med jämna mellanrum, förstöring av förorenatmaterial eller källor, regelbundet utbyte av vax och tillräckliga förråd
av honung och pollen i kupan.
6.2 Om samhällena blir sjuka eller angripna trots alla ovannämnda
förebyggande åtgärder skall de behandlas omedelbart och vid behov
placeras i isoleringsbigårdar.
6.3 Veterinärmedicinska läkemedel i biodling som uppfyller bestämmelserna
i denna förordning skall användas enligt följande principer:
a) De får användas i den mån motsvarande användning är tillåten i
medlemsstaten i enlighet med relevanta gemenskapsbestämmelser
eller nationella bestämmelser som överensstämmer med gemenskaps-
lagstiftningen.
b) Fytoterapeutiska och homeopatiska produkter skall användas hellre än
kemisk-syntetiskt framställda allopatiska produkter, förutsatt att deras
terapeutiska effekt har inverkan på det tillstånd som behandlingen
avser.
c) Om användningen av ovannämnda produkter visar sig eller förmodas
bli verkningslös för att bota en sjukdom eller ett angrepp som riskerar
att utrota bisamhällen får kemisk-syntetiskt framställda allopatiska
läkemedel användas under veterinäransvar eller under ansvar av andra
av medlemsstaten bemyndigade personer utan att det påverkar de
principer som fastställs i led a och b ovan.
d) Det är förbjudet att använda kemisk-syntetiskt framställda allopatiska
läkemedel för förebyggande hälsovård.
e) Utan att det påverkar principen i led a ovan får myrsyra, mjölksyra,
ättiksyra och oxalsyra samt ämnena mentol, tymol, eukalyptol och
kamfer användas vid angrepp av Varroa jacobsoni .
6.4 Förutom ovannämnda principer tillåts sådan veterinärbehandling eller
behandling av kupor, vaxkakor osv. som är obligatorisk enligt nationell
lagstiftning eller gemenskapslagstiftning.
6.5 Om det sker behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska
produkter skall de behandlade bisamhällena under tiden placeras i
isolerade bigårdar, och all vax skall ersättas med vax som uppfyller
kraven i denna förordning. Därefter tillämpas den ettåriga omställnings-
perioden för dessa samhällen.
6.6 Kraven i föregående punkt gäller inte för de produkter som anges i punkt
6.3 e.
6.7 När veterinärmedicinska läkemedel används skall produkttypen (inbe-
gripet uppgift om det verksamma farmakologiska ämnet) samt detaljerade
uppgifter om diagnos, dosering, användningssätt, behandlingslängd och
lagstadgad väntetid noga anges och meddelas kontrollmyndigheten eller
kontrollorganet innan produkterna kan saluföras som ekologiskt produ-
cerade.
7.Biodlingsmetoderochidentifiering
7.1 Det är förbjudet att döda bin på vaxkakorna vid skörd av biodlings-
produkter.
7.2 Det är förbjudet att stympa bidrottningar genom att t.ex. klippna vingarna
av dem.
7.3 Det är tillåtet att byta ut bidrottningen och att döda den gamla
bidrottningen.
7.4 Det är tillåtet att döda hanlarver endast för att begränsa angrepp av
Varroa jacobsoni .
7.5 Det är förbjudet att använda kemisk-syntetiska repellenter när honungen
skattas.
7.6 Det område där bigården är belägen måste registreras tillsammans med
identifikation av kuporna. Kontrollmyndigheten eller kontrollorganet1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 33
▼M15
skall informeras om flyttning av bigårdar inom en tidsfrist som skall
överenskommas tillsammans med kontrollmyndigheten eller kontrollor-
ganet.
7.7 Särskild omsorg skall ägnas åt att se till att skattning, förädling och
lagring av biodlingsprodukter sker på lämpligt sätt. Alla åtgärder i syfte
att uppfylla dessa krav skall registreras.
7.8 Bortflyttning av skattlådorna och skattning av honung skall införas i
bigårdens register.
8.Egenskaperhosbikuporochmaterialsomanvändsvidbiodling
8.1 Bikuporna skall i huvudsak vara tillverkade av naturmaterial som inte
innebär risk för förorening av miljön eller produkterna från biodlingen.
8.2 Med undantag av de produkter som anges i punkt 6.3 e får endast
naturliga produkter som propolis, vax och vegetabiliska oljor användas
inne i kuporna.
8.3 Vax till nya skivor skall vara framställt i enheter med ekologisk
produktion. Kontrollmyndigheten eller kontrollorganet får undantagsvis
tillåta att bivax som inte kommer från enheten används, särskilt vid nya
anläggningar eller under omställningsperioden, under exceptionella
omständigheter när ekologiskt produceras bivax inte finns att tillgå på
marknaden och förutsatt att det kommer från cellock.
8.4 Det är förbjudet att använda vaxkakor som innehåller larver vid skattning
av honung.
8.5 För att skydda materialet (ramar, bikupor och vaxkakor), i synnerhet mot
skadegörare, får endast de lämpliga produkter som förtecknas i del B
avsnitt 2 i bilaga II användas.
8.6 Fysikalisk behandling som ånga eller öppen låga är tillåten.8.7 Vid rengöring och desinfektion av material, byggnader, utrustning,
redskap eller produkter som används i biodlingen får endast de lämpliga
ämnen som förtecknas i del E i bilaga II användas.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 34
▼M7
BILAGA 2
Del A
Gödselmedelochmarkberedningsmedel
Allmänna villkor för alla produkter:
— Användningen måste följa bestämmelserna i bilaga 1.
— Användningen måste följa den lagstiftning om utsläppande på marknaden och
användning av produkterna som är tillämplig för jordbruket i den medlemsstat
där produkten i fråga används.
NamnBeskriving; krav på sammansättning; villkor för
användning
Produkter som är sammansatta av eller endast
innehåller de material som anges nedan:
— Stallgödsel Produkt som består av en blandning av exkrement
från djur och vegetabiliska material (ströbädd)
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Uppgift om djurart
Endast från extensiv boskapsskötsel och endast i
den mening som avses i artikel 6.4 i rådets
förordning (EEG) nr 2328/91 (1), senast ändrad
genom förordning (EG) nr 3669/93 (2)
— Torkad stallgödelse och torkad fjäderfägödsel Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Uppgift om djurart
Endast från extensiv boskapsskötsel och endast i
den mening som avses i artikel 6.4 i rådets
förordning (EEG) nr 2328/91
— Komposterat exkrement från djur, inbegripet
fjäderfägödsel och komposterad stallgödselBehovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Uppgift om djurartInte från jordlös husdjursskötsel
— Flytande exkrement från djur (flytgödsel urin,
etc.)Används efter kontrollerad jäsning eller lämplig
utspädning
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Uppgift om djurart
Inte från jordlös husdjursskötsel
— Komposterat hushållsavfall Kompost av källsorterat hushållsavfall
Endast vegetabilisk och animalisk avfall.Producerat i ett slutet och kontrollerat insamlings-
system som godtagits av medlemsstaten.
Högsta tillåtna koncentration i mg/kg torrsub-
stans: kadmium: 0,7, koppar 70, nickel 25, bly 45,
zink 200, kvicksilver 0,4, krom (totalt) 70, krom
(VI) 0 (
3)
Endast under en period som löper ut den 31 mars
2002
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Torv Får endast användas i samband med trädgårdsod-
ling (grönsaks-, blomster- och trädodling,
plantskola)1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 35
▼M12
▼M17
▼M7
▼M12
▼M7
▼M7
NamnBeskriving; krav på sammansättning; villkor för
användning
— Leror (perlit, vermikulit m.fl.)
— Avfall från svampodling Den ursprungliga sammansättningen av
växtmedlet måste vara begränsad till de produkter
som omfattas av denna förteckning
— Exkrement från maskar (maskkompost) och
insekter
— Guano Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Komposterad blandning av vegetabiliska
materialBehovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Produkter och biprodukter av animaliskt
ursprung enligt följande:Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— blodmjöl
— hovmjöl
— hornmjöl
— benmjöl eller benmjöl fritt från limämnen
— fiskmjöl
— köttmjöl
— fjäder-, hår- och ”chiquette”-mjöl
— ull
— päls ►M12Högsta tillåtna halt krom (VI) i mg/kg
torrsubstans: 0 (3)◄
— hår
— mjölkprodukter
— Produkter och biprodukter av vegetabiliskt
ursprung till gödsling (t.ex. mjöl av oljekakor,
kakaoskal, maltgroddar, etc.)
— Alger och därav beredda produkter När dessa har erhållits direkt genom
i) fysiska processer, däribland torkning, infrys-
ning och malning,
ii) extraktion med vatten eller sur och/eller
alkalisk lösning,
iii) jäsning.
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten.
— Sågspån och träflis Trä som inte är kemiskt behandlat efter avvert-
ning
— Komposterad bark Trä som inte är kemiskt behandlat efter avvert-
ning
— Träaska Från trä som inte är kemiskt behandlat efter
avvertning
— Mjukt malet råfosfat Produkter enligt rådets direktiv 76/116/EEG (4),
senast ändrat genom direktiv 89/284/EEG (5)
Kadmiumhalt på högst 90 mg/kg P2O5
— Aluminiumkalciumfosfat Produkter enligt rådets direktiv 76/116/EEG (4),
senast ändrat genom direktiv 89/284/EEG (5)
Kadmiumhalt på högst 90 mg/kg P2O5
Får endast användas på basisk jord (pH 7,5)1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 36
▼M12
▼M7
▼M17
▼M7
▼M12
▼M7
▼M7
NamnBeskriving; krav på sammansättning; villkor för
användning
— Basisk slagg (Thomasslagg) Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Kaliumråsalt (t.ex. kainit, sylvinit, etc.) Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Kalsiumsulfat, eventuellt innehållande
magnesiumsaltFramställt av råkaliumsalt genom fysikalisk
extraktion, eventuellt även innehållande magne-
siumsalt
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Vinasse och vinasseextrakt Undantaget vinasse från salmiakproduktion
— Naturligt förekommande kalciumkarbonat
(t.ex. krita, märg, mald kalksten, kalkhaltiga
havsalger, (maerl), fosfathaltig krita)
— Naturligt förekommande kalcium- och
magnesiumkarbonat (t.ex. dolomitkalk, mald
magnesiumhaltig kalksten)
— Magnesiumsulfat (t.ex. kieserit) Endast naturligt förekommande
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Lösning av kalciumklorid Behandling av blad på äppelträd efter konstaterad
kalciumbrist
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Kalciumsulfat (gips) Produkter enligt rådets direktiv 76/116/EEG,
senast ändrat genom direktiv 89/284/EEG
Endast naturligt förekommande
— Kalk från sockerframställning Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Endast under en period som löper ut den 31 mars
2002.
— Rent svavel Produkter enligt rådets direktiv 76/116/EEG,
senast ändrat genom direktiv 89/284/EEG
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Spårämnen Spårämnen angivna i direktiv 89/53O/EEG (6)
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Natriumklorid (salt) Endast stensalt
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
— Stenmjölk1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 37
▼M17
▼M7
▼M12
▼M7
▼M7
(1) EGT nr L 218, 6.8.1991.s. 1.
(2) EGT nr L 338, 31.12.1993, s. 26.
►M12(3) Detektionsgräns. ◄
(4) EGT nr L 24, 30.1.1976, s. 21.
(5) EGT nr L 111, 22.4.1989, s. 34.
(6) EGT nr L 281, 30.9.1989, s. 116.
B. BEKÄMPNINGSMEDEL
1.Produkterförväxtskydd
Allmänna villkor som gäller från alla produkter som består av eller
innehåller de nedan nämnda verksamma ämnena
— används endast enligt kraven i bilaga I,
— endast i enlighet med de särskilda bestämmelserna i lagstiftningen om
växtskyddsmedel som gäller i den medlemsstat där produkten
används (om så är relevant (*)).
1.Ämnenmedvegetabilisktelleranimalisktursprung
NamnBeskrivning; krav på sammansättning; villkor för
användning
Azadiraktin, från Azadirachta indica
(Nimträd)Insektsmedel
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
(*) Bivax Sårbalsam
Gelatin Insektsmedel
(*) Hydroliserade proteiner Lockämne
Endast för användning i enlighet med
godkända användningsmetoder tillsammans
med andra lämpliga produkter i del B i
denna bilaga II
Lecitin Medel mot svamp
Extrakt (vattenlösning) från Nicotiana
tabacumInsektsmedel.
Endast mot bladlöss i subtropiska fruktträd
(t.ex. apelsiner, citroner) och tropiska
grödor (t.ex. bananer)
Används endast i början av växtperioden.
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten.
Endast under en period som löper ut den 31
mars 2002
Vegetabiliska oljor (t.ex. olja av mynta, tall
och kummin)Medel mot insekter, kvalster och svamp,
groddhämmare
Pyretriner från Chrysanthemum cinerariae-
foliumInsektsmedel
Kvassia från Quassia amara Insektsmedel, medel för avskräckning1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 38
(*) I vissa medlemsstater betraktas inte de produkter som är markerade med * som
växtskyddsprodukter och är därmed inte underkastade bestämmelserna i lagstiftningen
om växtskydd▼M12
▼M15
▼M12
▼M17
▼M12
▼M12
NamnBeskrivning; krav på sammansättning; villkor för
användning
Rotenon från Derris spp, Lonchocarpus spp
ochTherphrosia sppInsektsmedel
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
(*) I vissa medlemsstater betraktas inte de produkter som är markerade med * som växtskyddsprodukter
och är därmed inte underkastade bestämmelserna i lagstiftningen om växtskydd.
II.Mikroorganismer som används vid biologisk bekämpning av
skadedjur
NamnBeskrivning; krav på sammansättning; villkor for
användning
Mikroorganismer (bakterier, virus och
svamp etc.) t.ex. Bacillus thuringensis,
Granulosis virus etc.Endast produkter, inte genetiskt modifierade
i enlighet med rådets direktiv 90/220/
EEG (1)
(1) EGT nr L 117, 8.5.1990, s. 15.
III.Ämnensomfåranvändasendastifälloroch/ellerdispenserer
Generella villkor är följande:
— Fällorna och/eller dispensererna måste förhindra att ämnena
tränger ut i den omgivande miljön och förhindra att ämnena
kommer i kontakt med de grödor som odlas.
— Efter det att de har använts måste fällorna samlas in och förvaras
säkert.
NamnBeskrivning; krav på sammansättning; villkor för
användning
(*) Diammoniumfosfat Lockämne
som endast används i fällor
Metaldehyd Medel mot sniglar
Endast i fällor innehållande avskräckande
medel mot högre djurarter
Endast under en period som löper ut den 31
mars 2002
Feromoner Lockämne; störningsfaktor för sexuell
attraktion
Endast i fällor och dispensrar
Pyretroider (endast deltametrin eller lamb-
dacyhalotrin)Insektsmedel
som endast används i fällor med särskilda
lockämnen
Endast mot Batrocera oleae ochCeratitis
capitata wied
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Endast under en period som löper ut den 31
mars 2002
(*) I vissa medlemsstater betraktas inte de produkter som är markerade med * som växtskyddsprodukter
och är därmed inte underkastade bestämmelserna i lagstiftningen om växtskydd.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 39
▼M17
▼M12
▼M12
IV.Andraämnensomtraditionelltanvändsiekologisktjordbruk
NamnBeskrivning; krav på sammansättning; villkor för
användning
Koppar i form av kopparhydroxid, koppa-
roxiklorid, (tribasisk) kopparsulfat, oxid av
kopparföreningarMedel mot svamp
Endast under en period som löper ut den 31
mars 2002
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
av kontrollmyndigheten
(*) Etylen För eftermognad av bananer
Kaliumsalt (såpa) av fettsyror Insektsmedel
(*) Kalialun (Kalinit) För att motverka mognad av bananer
Svavelkalk (Kalcium polysulfid) Medel mot svamp, insekter och kvalster
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
kontrollmyndigheten
Paraffinolja Medel mot insekter och kvalster
Mineraloljor Medel mot insekter och svamp
Endast i fruktträd och vin, olivträd och
tropiska gröder (t.ex. bananer)
Endast under en period som löper ut den 31
mars 2002
Behovet konstaterat av kontrollorganet eller
av kontrollmyndigheten
Kaliumpermanganat Medel mot svamp och bakterier.
Endast i fruktträd, olivträd och vin
(*) Kvartssand Medel för avskräckning
Svavel Medel mot svamp och kvalster, medel för
avskräckning
(*) I vissa medlemsstater betraktas inte de produkter som är markerade med * som växtskyddsprodukter
och är därmed inte underkastade bestämmelserna i lagstiftningen om växtskydd.
2. Produkter för att bekämpa skadedjur och sjukdomar i byggnader och
anläggningar avsedda för djur:
De produkter som förtecknas i avsnitt 1
Rodenticider
C. FODERRÅVAROR
1.Foderråvaroravvegetabilisktursprung
1.1 Spannmål, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Havre, havregryn, kli av skalad havre, havreskal och havrekli; korn,
kornprotein och kornfodermjöl; riskorn, riskross, riskli, risgroddar,
expeller; hirskorn; rågkorn, rågfodermjöl, rågskalmjöl, rågkli; durra;
vete, vetefodermjöl, veteskalmjöl, veteglutenfoder, vetegluten, vetekli,
vetegroddar; speltvete; rågvete; majs, majsfodermjöl, majskli, majs-
groddar, expeller, majsgluten; maltgroddar; drav.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 40
▼M17
▼M12
▼M15
▼M15
1.2 Oljehaltiga frön eller frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen
ingår i denna kategori:
Rapsfrön, rapsexpeller, rapsskal; sojabönor, rostade sojabönor,
sojabönskal; solrosfrön och expeller; bomullsfrön och expeller; linfrön,
expeller; sesamfrön och expeller; palmkärnexpeller, rybsfröexpeller,
rybsfrö; pumpfröexpeller; olivpressmassa (från fysisk extraktion av
oliver).
1.3 Frön från baljväxter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i
denna kategori:
Kikärter (frön); Ervum ervilia (frön); Lathyrus sativus (frön) som
genomgått lämplig värmebehandling; ärter (frön); ärtfodermjöl; ärtkli;
bondbönor (frön); vicker (frön) och lupinfrön.
1.4 Stamknölar, rotfrukter och rötter, produkter och biprodukter. Följande
ämnen ingår i denna kategori:
Sockerbetsmassa, torkad beta, potatis, rotknöl av sötpotatis, maniokrot,
potatispulpa (biprodukt från extraktion av potatisstärkelse), potatisstär-
kelse, potatisprotein och tapioka.
1.5 Andra frön och frukter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår
i denna kategori:
Johannesbrödmassa, johannesbrödskidor, citrusrester, äpplemäsk, toma-
trester och druvmäsk.
1.6 Vallfoder och grovfoder. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Lusern, lusernmjöl, klöver, klövermjöl, gräs (från foderväxter), gräsmjöl,
hö, ensilage, halm från spannmål och rotfrukter till foder.
1.7 Andra växter, produkter och biprodukter. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Melass som bindemedel i foderblandningar, algmjöl (erhålls genom
torkning och krossning av alger, som tvättas för att minska jodhalten),
pulver och extrakt från växter, vegetabiliskt proteinextrakt (endast till
ungdjur), kryddor och örter.
2.Foderråvaroravanimalisktursprung
2.1 Mjölk- och mejeriprodukter. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Obehandlad mjölk (enligt definitionen i direktiv 92/46/EEG) (1),
mjölkpulver, skummjölk, skummjölkspulver, kärnmjölk,
kärnmjölkspulver, vassla, vasslepulver, vasslepulver med låg sockerhalt,
vassleproteinpulver (extraherat genom fysisk behandling), kaseinpulver
och laktospulver.
2.2 Fisk och andra havsdjur, produkter och biprodukter. Följande ämnen
ingår i denna kategori:
Fisk, fiskolja och torskleverolja, ej raffinerad. Autolysater, hydrolysater
och proteolysater från fisk, blötdjur eller kräftdjur som erhållits genom
enzymprocess, i löslig eller icke-löslig form, enbart för ungdjur.
Fiskmjöl.
3.Foderråvaroravmineralisktursprung.
Följande ämnen ingår i denna kategori:Natrium:
havssalt, ej raffinerat
bergssalt, obearbetat från gruva
natriumsulfatnatriumkarbonat
natriumbikarbonat
natriumklorid
Kalcium:märgel1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 41
(1) EGT L 268, 14.9.1992, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/71/EG (EGT
L 368, 31.12.1994, s. 33).
▼M15
skal av vattendjur (inbegripet ben av bläckfisk)
kalciumkarbonatkalciumlaktatkalciumglukonat
Fosfor:dikalciumfosfat
avfluorerat dikalciumfosfatavfluorerat monokalciumfosfat
Magnesium:
magnesiumanhydrid
magnesiumsulfatmagnesiumkloridmagnesiumkarbonat
Svavel:
natriumsulfat.
D. FODERTILLSATSER, VISSA ÄMNEN SOM ANVÄNDS I DJURFODER
(DIREKTIV 82/471/EEG) SAMT PROCESSTEKNISKA HJÄLPMEDEL
SOM ANVÄNDS I FODER
1. Fodertillsatser
1.1 Spårelement. Följande ämnen ingår i denna kategori:
E1 Järn:
järn(II)karbonat
järn(II)sulfat, monohydrat
järn(III)oxid
E2 Jod:
kalciumjodat, vattenfritt
kalciumjodat, hexahydrat
kaliumjodid
E3 Kobolt:
kobolt(II)sulfat, monohydrat och/eller heptahydrat
basiskt kobolt(II)karbonat, monohydrat
E4 Koppar:
koppar(II)oxid
basiskt koppar(II)karbonat, monohydratkoppar(II)sulfat, pentahydrat
E5 Mangan:
mangan(II)karbonat
manganoxid och mangan(III)oxidmangan(II)sulfat, mono- och/eller tetrahydrat
E6 Zink:
zinkkarbonat
zinkoxidzinksulfat, mono- och/eller heptahydrat
E7 Molybden:
ammoniummolybdat, natriummolybdat
E8 Selen:
natriumselenat
natriumselenit1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 42
▼M15
1.2 Vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad
verkan. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Vitaminer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG (1):
— helst vitaminer som härstammar från råvaror som ingår naturligt i
fodret, eller
— syntetiskt framställda vitaminer som är identiska med naturliga
vitaminer endast för icke idisslare.
1.3 Enzymer. Följande ämnen ingår i denna kategori:
Enzymer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG.
1.4 Mikroorganismer. Följande mikroorganismer ingår i denna kategori:
Mikroorganismer som är tillåtna enligt direktiv 70/524/EEG.
1.5 Konserveringsmedel. Följande ämnen ingår i denna kategori:
E 236 Myrsyra endast för ensilage
E 260 Ättiksyra endast för ensilageE 270 Mjölksyra endast för ensilageE 280 Propionsyra endast för ensilage
1.6 Bindemedel, klumpförebyggande medel och koaguleringsmedel. Följande
ämnen ingår i denna kategori:
E 551b Silikagel
E 551c KiselgurE 553 SepiolitE 558 Bentonit
E 559 Kaolinleror
E 561 VermiculitE 599 Perlit
2. Vissa produkter som används i djurfoder
Följande produkter ingår i denna kategori:
-
3. Processtekniska hjälpmedel som används i foder3.1 Processtekniska hjälpmedel för ensilage. Följande ämnen ingår i denna
kategori:
Havssalt, grovt bergsalt, enzymer, jäst, vassla, socker, sockerbetsmassa,
mjöl av spannmål, melass samt mjölksyre-, ättiksyre-, myrsyre- och
propionsyrebakterier.
När väderleksförhållandena inte tillåter tillräcklig fermentering får
kontrollmyndigheten eller kontrollorganet tillåta användning av
mjölksyra, myrsyra, propionsyra och ättiksyra vid produktionen av
ensilage.
E. GODKÄNDA PRODUKTER FÖR RENGÖRING OCH DESINFICERING
AV BYGGNADER OCH ANLÄGGNINGAR AVSEDDA FÖR DJUR
(T.EX. UTRUSTNING OCH REDSKAP)
Såpa och tvål
Vatten och ånga
Kalkmjölk
KalkOsläkt kalkNatriumhypoklorit (i form av flytande blekmedel)KaustiksodaKaustik kaliVäteperoxidNaturliga växtessenser1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 43
(1) EGT L 270, 14.12.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/19/EG (EGT
L 96, 28.3.1998, s. 39).
▼M15
Citronsyra, persyra, myrsyra, mjölksyra, oxalsyra och ättiksyra
AlkoholSalpetersyra (mejeriutrustning)Fosforsyra (mejeriutrustning)
Formaldehyd
Produkter för rengöring och desinficering av spenar och mjölkningsanlägg-
ningar
Natriumkarbonat
F. ÖVRIGA PRODUKTER1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 44
▼B
BILAGA 3
MINIMIKRAV PÅ KONTROLLÅTGÄRDER OCH FÖREBYGGANDE
ÅTGÄRDERIDETKONTROLLSYSTEMSOMAVSESIARTIKLARNA
8OCH9
A.1.Växterochväxtprodukterfrånjordbruksproduktionellerinsamlande
1. Produktionen måste ske i en produktionsenhet med jordlotter och produk-
tions- och lagringsanläggingar som är klart avskilda från andra enheter som
inte producerar i enlighet med de regler som fastställs i denna förordning.
Lokaler för bearbetning och förpackning får ingå i enheten om verksamheten
där är begränsad till bearbetning och förpackning av enhetens egna
jordbruksprodukter.
2. När kontrollordningen först upprättas måste producenten, även om verksam-
heten uteslutande består av insamlandet av vilda växter, tillsammans med
kontrollorganet upprätta ett dokument med följande innehåll:
— En fullständig beskrivning av enheten. Beskrivningen skall visa lagrings-
och produktionslokaler, jordlotter och/eller insamlingsområden och i
förkommande fall de utrymmen där viss bearbetning och/eller förpack-
ning äger rum.
— En lista över de praktiska åtgärder som producenten måste vidta inom
enheten för att säkerställa att denna förordnings bestämmelser följs.
— Vad gäller insamlandet av vilda växter: de garantier producenten eller,
där det är tillämpligt, tredje man kan ge för att säkerställa att
bestämmelserna i bilaga 1 punkt 4 följs.
Dessa uppgifter skall ingå i en kontrollrapport som medundertecknas av den
berörda producenten. Rapporten måste dessutom ange
— datum för sista tillfälle då jordlotterna och/eller insamlingsområdena i
fråga tillfördes produkter som inte är tillåtna enligt artikel 6.1 b,
— ett åtagande av producenten att vidta åtgärder enligt artiklarna 5 och 6
och att vid överträdelse godta att åtgärder vidtas enligt artikel 9.9 och i
tillämpliga fall artikel 10.3.
3. Varje år skall producenten före den dag som kontrollorganet har angett till
kontrollorganet anmäla sin produktionsplan för olika vegetabiliska produkter,
med fördelning på jordlotter.
4. Skriftlig dokumentation måste upprättas och bevaras så att kontrollorganet
kan spåra ursprung, beskaffenhet och mängder av alla råmaterial som har
inköpts och deras användning. Dokumentation måste vidare upprättas och
bevaras om beskaffenheten och mängderna av de jordbruksprodukter som har
sålts och till vem de har skickats. Produkter som har sålts direkt till
slutanvändare skall redovisas dag för dag.
När enheten själv förädlar sina jordbruksprodukter, måste dokumentet
innehålla de uppgifter som avses i denna bilaga punkt B 2 tredje strecksatsen.
5. Lagring inom enheten av andra insatsämnen än dem som är tillåtna enligt
artiklarna 6.1 b och 7 är förbjuden.
6. Förutom att göra kontrollbesök utan förvarning skall kontrollorganet minst en
gång om året företa en fullständig fysisk inspektion av enheten. Stickprov får
tas för att undersöka förekomsten av ämnen som enligt denna förordning inte
är tillåtna. Sådana stickprov måste dock tas när det finns misstanke om
användning av otillåtna ämnen. En kontrollrapport skall upprättas efter varje
besök och undertecknas av den som är ansvarig för enheten.
7. Producenten skall ge kontrollorganet tillträde för inspektionsändamål till
lagrings- och produktionsutrymmen och till jordlotterna och låta kontrollo-
ragnet ta del av bokföring och relevanta bokföringsunderlag. Producenten
skall ge kontrollorganet alla upplysningar som anses nödvändiga för
kontrollen.
8.1 Produkter av det slag som avses i artikel 1 får inte transporteras till andra
enheter, inklusive grossister och detaljhandlare, annat än i lämpliga1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 45
▼M15
▼B
▼M4
▼B
▼M1
▼B
▼M4
▼M4
förpackningar och behållare som är förseglade på ett sådant sätt att innehållet
inte kan bytas ut och försedda med en märkning som jämte alla övriga
uppgifter som föreskrivs i lag skall innehålla följande uppgifter:
a) Namn och adress på den som är ansvarig för produktionen eller
beredningen av produkten, eller, om en annan försäljare anges, en
förklaring som gör det möjligt för den mottagande enheten och
kontrollorganet att klart fastslå vem som bär ansvaret för framställningen
av produkten.
b) Produktens benämning samt en hänvisning till den ekologiska produk-
tionsmetod som använts, enligt bestämmelserna i artikel 5.
8.2 Det är dock inte nödvändigt att försegla förpackningar eller behållare
a) om de transporteras mellan en producent och en annan näringsidkare som
båda är underkastade det kontrollsystem som avses i artikel 9, och
b) om produkterna åtföljs av ett dokument som innehåller de uppgifter som
krävs i enlighet med föregående punkt.
9. Om en producent driver flera enheter för vegetabilisk produktion i samma
takt skall alla dessa, också de som inte framställer produkter som omfattas av
artikel 1, samt lagringsutrymmen för råmaterial (t.ex. gödningsmedel,
växtskyddsprodukter, utsäde) underkastas kontrollordningen vad gäller punkt
2 första stycket samt punkterna 3 och 4. Grödor av samma sort som de som
framställs på den enhet som avses i punkt 1 får inte framställas på dessa
enheter.
Producenten får emellertid göra undantag från bestämmelsen i sista meningen
i föregående stycke enligt följande:
a) Vid framställning av produkter av fleråriga grödor (träodling, vin och
humle) om följande villkor är uppfyllda:
1. Produktionen i fråga ingår i en övergångsplan genom vilken
producenten formellt förbinder sig och som föreskriver att övergången
till ekologisk produktion på den sista delen av arealerna i fråga skall
inledas snarast möjligt, under alla omständigheter inom 5 år.
2. Lämpliga åtgärder har vidtagits för att garantera att produkterna från
var och en av enheterna i fråga hela tiden hålls åtskilda.
3. Kontrollorganet eller kontrollmyndigheten underrättas om skörden av
var och en av de berörda produkterna minst 48 timmar i förväg.
4. Omedelbart efter skörden meddelar producenten kontrollorganet eller -
myndigheten de exakta kvantiter som skördats på de berörda enheterna
samt de egenskaperna som gör det möjligt att identifiera produktionen
(t.ex. kvaliteten, färgen, den genomsnittliga vikten osv.). Producenten
bekräftar att åtgärder har vidtagits för att garantera att produkterna
hålls åtskilda.
5. Övergångsplanen och de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2 har
godkänts av kontrollorganet eller -myndigheten. Detta godkännande
skall bekräftas efter det att genomförandet av planen har inletts.
b) I fråga om arealer som är avsedda för agronomisk forskning enligt
överenskommelse mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter om
villkor 2, 3, 4 och den relevanta delen av villkor 5 under a är uppfyllda.
c) Vid framställning av utsäde, odlingsmaterial och plantor om villkor 2, 3, 4
och den relevanta delen av villkor 5 under a är uppfyllda.
A.2.Gårdarsomföderuppdjurochproduceraranimaliskaprodukter
1. När det särskilda kontrollsystemet för animalieproduktion införs skall
producenten och kontrollorganet upprätta
— en fullständig beskrivning av byggnader, betesmarker, rastgårdar osv. och,
i tillämpliga fall, lager-, förpacknings- och beredningslokaler för djur och
animalieprodukter, råvaror och insatsvaror,
— en fullständig beskrivning av anläggningarna för lagring av stallgödsel,
— en plan, som överenskommits med kontrollorganet eller kontrollmyndig-
heten, för spridning av sådan gödsel, samt en fullständig beskrivning av de
arealer som används för vegetabilisk produktion,
— i tillämpliga fall, bestämmelserna i avtal med andra jordbruksföretag när
det gäller spridning av gödsel,
— en plan för djurenheten med ekologisk produktion (t.ex. skötsel av
utfodring, uppfödning, hälsa osv.)
— alla konkreta åtgärder som skall vidtas på gården där djuruppfödningen
bedrivs för att säkerställa att bestämmelserna i denna förordning följs.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 46
▼M9
▼M15
▼M15
Denna beskrivning och de nämnda åtgärderna skall anges i en kontrollrapport
som kontrasigneras av den berörda producenten.
Rapporten skall också fastställa ett åtagande från producenten att utöva sin
verksamhet i enlighet med artiklarna 5 och 6 och att i händelse av överträdelse
acceptera verkställighet av de åtgärder som avses i artikel 9.9 och i tillämpliga
fall artikel 10.3.
2. De allmänna kontrollkrav som anges i del A.1 punkterna 1 och 4-8 för växter
och växtprodukter är tillämpliga på djur och animalieprodukter.
Trots dessa bestämmelser tillåts lagring av allopatiska veterinärmedicinska
läkemedel och antibiotika på jordbruksföretag under förutsättning att de har
ordinerats av en veterinär i samband med någon behandling som anges i
bilaga I, och att de lagras på en övervakad plats och förs in i jordbruks-
företagets register.
3. Djuren skall identifieras på ett bestående sätt med den teknik som är anpassad
för varje djurslag, individuellt för de stora däggdjuren, individuellt eller per
parti för fjäderfän och för små däggdjur.
4. En uppfödningsdagbok måste upprättas i form av ett register som alltid skall
finnas tillgängligt för kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen, på jord-
bruksföretagets adress.
Dessa register, som syftar till att ge en fullständig beskrivning av
besättningens hälsotillstånd, skall innehålla följande information:
— Insättning av djur, per djurslag: ursprung och datum för insättande,
omställningsperiod, identifikationsmärke, tidigare veterinärbehandling.
— Utförsel av djur: ålder, antal, slaktvikt, identifikationsmärkning och
bestämmelseort.
— Eventuella förluster av djur och anledning till detta.— Foder: fodertyp, inklusive fodertillsatser, andel av olika beståndsdelar i
ransonen, tidsperioder då djuren har möjlighet att vistas utomhus, perioder
med växling av betesområde om begränsning gäller för detta.
— Förebyggande av sjukdomar, behandling och veterinärvård: datum för
behandling, diagnos, typ av produkt för behandling, behandlingssätt,
praktiserande veterinärs ordination när det gäller veterinärvård med intyg
och den tidsfrist som ålagts innan animalieprodukter kan saluföras.
5. När en producent bedriver djuruppfödning på flera jordbruksföretag i samma
område är de enheter där produktionsdjur eller animalieprodukter produceras
och som inte omfattas av artikel 1 också underställda kontrollsystemet när det
gäller punkt 1 första, andra och tredje strecksatserna i detta avsnitt om
produktionsdjur och animalieprodukter, liksom bestämmelserna om djur-
skötsel och djuruppfödning, dagbok över djuren och principerna för lagring av
produkter som används för djuruppfödningen.
B.Enheter för beredning av växtprodukter och animalieprodukter och
livsmedelsombeståravväxtprodukterochanimalieprodukter
1. När kontrollordningen först upprättas, skall producenten och kontrollorganet
upprätta följande dokument:
— En fullständig beskrivning av enheten. Beskrivningen skall visa utrymmen
för beredning, packning och lagring av jordbruksprodukter och efterbe-
handlingen av dem.
— En förteckning över de praktiska åtgärder som skall vidtas inom enheten
för att säkerställa att reglerna enligt denna förordning följs.
Denna beskrivning och denna lista skall ingå i en kontrollrapport som
undertecknas av den som är ansvarig för produktionsenheten.
Rapporten måste dessutom innehålla ett åtagande av producenten att bedriva
verksamheten i enlighet med artikel 5 och att vid överträdelse godta att
åtgärder vidtas enligt artikel 9.9 och i tillämpliga fall artikel 10.3.
2. Skriftlig dokumentation skall upprättas och bevaras så att kontrollorganet kan
spåra
— ursprung, beskaffenhet och mängder av jordbruksprodukter av det slag
som avses i artikel 1 som har levererats till enheten,
— beskaffenheten, mängderna och mottagarna av produkter av det slag som
avses i artikel 1 som har lämnat enheten, och
— övriga upplysningar, t.ex. ursprung, beskaffenhet och mängd av ingre-
dienser, tillsatsämnen och processhjälpmedel som har levererats till1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 47
▼B
▼M4
▼B
▼B
enheten och sammansättningen hos bearbetade produkter som kontrollor-
ganet behöver för att göra en riktig kontroll av driften.
3. När produkter av annat slag än som avses i artikel 1 också bearbetas, packas
eller lagras i enheten skall också följande villkor vara uppfyllda:
— Det skall finnas avskilda utrymmen inom enheten för lagring av produkter
av det slag som avses i artikel 1 före och efter behandlingen.
— Behandlingen skall utföras utan avbrott till dess att hela partiet har
behandlats, åtskild i tid och rum från liknande behandling av produkter
som inte omfattas av artikel 1.
— Om sådan behandling inte förekommer ofta, skall den anmälas så långt i
förväg som överenskommits med kontrollorganet.
— Alla åtgärder skall vidtas för att säkerställa att varupartierna kan
identifieras och för att förebygga uppblandning med produkter som inte
framställts i enlighet med reglerna i denna förordning.
4. Förutom att göra kontrollbesök utan förvarning skall kontrollorganet minst en
gång om året företa en fullständig fysisk inspektion av enheten. Stickprov får
tas för att undersöka förekomsten av ämnen som enligt denna förordning inte
är tillåtna. Stickprov skall dock tas när det finns misstanke om användning av
otillåtna ämnen. En kontrollrapport skall upprättas efter varje besök och
undertecknas av den som är ansvarig för enheten.
5. Producenten skall bereda kontrollorganet tillträde till enheten för inspek-
tionsändamål och låta kontrollorganet ta del av bokföring och relevant
bokföringsunderlag. Producenten skall ge kontrollorganet alla upplysningar
som anses nödvändiga för kontrollen.
6. Produkter av det slag som avses i artikel 1 får inte transporteras till andra
enheter, inklusive grossister och detaljhandlare, annat än i lämpliga förpack-
ningar och behållare som är förseglade på ett sådant sätt att innehållet inte kan
bytas ut och försedda med en märkning som jämte alla övriga uppgifter som
föreskrivs i lag skall innehålla följande uppgifter:
a) Namn och adress på den som är ansvarig för produktionen eller
beredningen av produkten, eller, om en annan försäljare anges, en
förklaring som gör det möjligt för den mottagande enheten och
kontrollorganet att klart fastslå vem som bär ansvaret för beredningen av
produkten.
b) Produktens benämning samt en hänvisning till ekologisk produktion enligt
bestämmelserna i artikel 5.
Vid mottagandet av en produkt av det slag som avses i artikel 1 skall
producenten kontrollera förpackningens eller behållarens försegling där så
krävs, samt förekomsten av de uppgifter som anges i del A punkt 8.1 eller i del
C punkt 8. Resultatet av denna kontroll skall uttryckligen anges i den skriftliga
dokumentation som avses i del B punkt 2. Om kontrollen ger upphov till tvivel
huruvida produkten i fråga kommer från en producent som är underkastad det
kontrollsystem som anges i artikel 9 får den inte bearbetas eller förpackas
förrän detta tvivel har undanröjts, såvida den inte säljs utan en hänvisning till
ekologisk produktion.
C.Importörer av växtprodukter, animalieprodukter och livsmedel som
beståravväxtprodukteroch/elleranimalieprodukterfråntredjeland
1. När kontrollordningen först upprättas måste importören och kontrollorganet
upprätta ett dokument med följande innehåll:
— En fullständig beskrivning av importörens lokaler och importverksamhet
och, om möjligt, uppgift om var produkterna förs in till gemenskapen och
om eventuella andra anläggningar som importören tänker använda för att
lagra de importerade produkterna.
— En lista över de praktiska åtgärder som importören måste vidta för att
säkerställa att denna förordnings regler följs.
Dessa uppgifter skall ingå i en kontrollrapport som medundertecknas av
importören.
Rapporten måste dessutom ange ett åtagande av importören
— att bedriva importverksamheten i enlighet med bestämmelserna i artikel 11
och att vid överträdelse godta att de åtgärder som avses i artikel 9.9 vidtas,
— att säkerställa att de lagringslokaler som importören tänker använda fritt
kan kontrolleras av kontrollorganet eller, när dessa lagringslokaler ligger i
en annan medlemsstat eller region, av ett kontrollorgan som är godkänt att
företa kontroller i den medlemsstaten eller regionen.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 48
▼M4
▼M15
▼M4
▼M4
2. Skriftlig dokumentation måste upprättas och bevaras så att kontrollorganet kan
spåra varje parti av produkter av det slag som avses i artikel 1 och som
importeras från tredjeland, och konstatera
— det berörda varupartiets ursprung, beskaffenhet och mängd samt, på
anmodan av kontrollorganet, uppgifter om transporten från exportören i
tredje landet till importörens produktions- eller lagringslokaler,
— det berörda varupartiets beskaffenhet, mängd och mottagare och, på
anmodan av kontrollorganet, uppgifter om transporten från importörens
produktions- eller lagringslokaler till mottagarna.
3. Importören skall informera kontrollorganet om varje varuparti som importeras
till gemenskapen. Denna information skall inbegripa alla uppgifter som krävs
av kontrollorganet eller myndigheten, som t. ex. en kopia av kontrollintyget
för import av ekologiska produkter. Om produkterna i fråga omsätts i en annan
medlemsstat eller region än den där kontrollorganet är godkänt att företa
kontroller kan kontrollorganet vidarebefordra informationen till det organ som
är godkänt att företa kontroller i den berörda medlemsstaten eller regionen, för
stickprovskontroll av det importerade varupartiet.
4. När importerade produkter av det slag som avses i artikel 1 lagras i lokaler där
även andra jordbruksprodukter eller livsmedel bearbetas, förpackas eller lagras
— måste produkter av det slag som avses i artikel 1 hållas avskilda från
övriga jordbruksprodukter och/eller livsmedel,
— måste nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att varupartierna kan
identifieras och för att undvika sammanblandning med produkter som inte
är framställda enligt bestämmelserna i denna förordning.
5. Förutom att göra kontrollbesök utan förvarning skall kontrollorganet minst en
gång om året företa en fullständig fysisk inspektion av importörens
produktionslokaler och, där det är tillämpligt, av ett urval av de andra
lagerlokaler som importören använder.
Kontrollorganet skall inspektera den skriftliga dokumentation som anges i del
C punkt 2 och de intyg som avses i artikel 11.1 b och 11.3. Stickprover får tas
för att undersöka förekomsten av ämnen som enligt denna förordning inte är
tillåtna. Stickprov måste dock tas när det finns misstanke om användning av
otillåtna ämnen. En kontrollrapport skall upprättas efter varje besök och
medundertecknas av den som är ansvarig för den enhet som har inspekterats.
6. Importören måste bereda kontrollorganet tillträde till verksamhetslokalerna för
inspektionsändamål och låta kontrollorganet ta del av bokföring och relevant
bokföringsunderlag, särskilt eventuella importlicenser. Importören måste ge
kontrollorganet alla upplysningar som anses nödvändiga för kontrollen.
7. Produkter av det slag som avses i artikel 1 skall importeras från tredjeland i
lämpliga förpackningar eller behållare som är förseglade på ett sådant sätt att
innehållet inte kan bytas ut och försedda med en exportöridentifikation och
med de nödvändiga märkningar och nummer som behövs för att kunna faststlå
varupartiets överensstämmelse med kontrollintyget.
Vid mottagandet av en produkt av det slag som avses i artikel 1 som
importerats från tredjeland skall näringsidkaren kontrollera förpackningens
eller behållarens försegling och faststlå att varupartiets kontrollintyg motsvarar
det kontrollintyg som avses i artikel 11.1 b eller ett liknande intyg om ett
sådant krävs av myndigheterna som ett led i den ordning som införts till följd
av artikel 11.6. Resultatet av denna kontroll skall uttryckligen anges i den
skriftliga dokumentation som avses i del C punkt 2. Om kontrollen ger upphov
till misstanke om att produkten kommer från ett tredje land respektive en
exportör i ett tredje land som inte är godkänd enligt artikel 11 får den inte
släppas ut på marknaden, bearbetas eller förpackas förrän denna misstanke har
undanröjts, såvida produkten inte säljs utan en hänvisning till ekologisk
produktion.
8. Produkter av det slag som avses i artikel 1 får inte transporteras till andra
enheter, inklusive grossister och detaljhandlare, annat än i lämpliga förpack-
ningar eller behållare som är förseglade på ett sådant sätt att innehållet inte
kan bytas ut och försedda med en märkning som jämte alla övriga uppgifter
som föreskrivs i lag skall innehålla följande uppgifter:
a) Namn och adress på importören av produkten, eller en förklaring som gör
det möjligt för den mottagande enheten och kontrollorganet att klart fastslå
vem som har fört in produkten.
b) Produktens benämning samt en hänvisning till ekologisk produktion enligt
bestämmelserna i artikel 5.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 49
▼B
BILAGA 4
UPPLYSNINGARSOM SKALLINGÅIANMÄLANENLIGTARTIKEL
8.1a
a) Producentens namn och adress
b) Platsen för produktionen och, i förekommande fall, ägor (fastighetsregiste-
ruppgifter) där verksamheten bedrivs
c) Verksamhetens art och produkter
d) Åtagande från producenten att driva verksamheten i enlighet med artikel 5, 6,
7 eller 11
e) Om det är ett jordbruksföretag, den tidpunkt då producenten upphörde att
använda sådana produkter som inte är tillåtna enligt artikel 6.1.b och artikel 7
på berörda ägor
f) Namnet på det godkända kontrollorgan som producenten utsett för inspektion
av verksamheten, i de fall medlemsstaten har genomfört inspektionssystemet
genom att godkänna sådana organ.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 50
▼M16
BILAGA 5
DELΑ:UPPGIFT OM ATT PRODUKTEN OMFATTAS AV KONTROLL-
SYSTEMET
Benämningen att en produkt omfattas av kontrollsystemet skall vara på samma
språk som övrig märkning.
ES: Agricultura Ecológica - Sistema de control CE
DA: Økologisk Jordbrug - EF-kontrolordning
DE: Ökologischer Landbau - ΕG-Kontrollsystem eller Biologische Land-
wirtschaft - EG-Kontrollsystem
EL:Βιολογικήγεωργία -ΣύστηµαελέγχουΕΚ
EN: Organic Farming - EC Control System
FR: Agriculture biologique - Système de contrôle CEIT: Agricoltura Biologica - Regime di controllo CENL: Biologische landbouw - EG-controlesysteem
PT: Agricultura Biológica - Sistema de Controlo CE
FI: Luonnonmukainen maataloustuotanto - EY:n valvontajärjestelmäSV: Ekologiskt jordbruk - EG-kontrollsystem
DELΒ:GEMENSKAPSLOGOTYPEN
B.1Villkorförgemenskapslogotypensutförandeochdessanvändning.
B.1.1 Den gemenskapslogotyp som anges ovan skall vara utformad enligt
förlagorna i del B.2 i denna bilaga.
B.1.2 De uppgifter som skall ingå i logotypen förtecknas i del B.3 i denna bilaga.
Det är möjligt att använda logotypen tillsammans med de uppgifter som
nämns i del A i denna bilaga.
B.1.3 Vid användning av gemenskapens logotyp och de uppgifter som anges i del
B.3, i denna bilaga, skall de föreskrifter beträffande den tekniskareproduktionen som fastställs i den grafiska manualen i del B.4, i denna
bilaga, följas.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 51
▼M16
B.2Förlagor
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 52
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 53
▼M16
B.3Benämningarsomskallfinnaspågemenskapslogotypen
B.3.1 Enskilda benämningar:
ES: AGRICULTURA ECOLÓGICA
DA: ØKOLOGISK JORDBRUG
DE: BIOLOGISCHER LANDWIRTSCHAFT eller ÖKOLOGISCHER
LANDBAU
EL:ΒΙΟΛΟΓΙΚΗΓΕΩΡΓΙΑ
EN: ORGANIC FARMING
FR: AGRICULTURE BIOLOGIQUEIT: AGRICOLTURA BIOLOGICANL: BIOLOGISCHE LANDBOUW
PT: AGRICULTURA BIOLÓGICA
FI: LUONNONMUKAINEN MAATALOUSTUOTANTOSV: EKOLOGISKT JORDBRUK
B.3.2 Kombination av två benämningar:
Kombination av två benämningar som avser de språk som anges i B.3.1,
får användas förutsatt att de utformas i enlighet med följande exempel:
NL/FR: BIOLOGISCHE LANDBOUW - AGRICULTURE BIOLO-
GIQUE
FI/SV: LUONNONMUKAINEN MAATALOUSTUOTANTO -
EKOLOGISKT JORDBRUK
FR/DE: AGRICULTURE BIOLOGIQUE - BIOLOGISCHE LAND-
WIRTSCHAFT1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 54
▼M16
B.4Grafiskmanual
INNEHÅLL
Sida
1. Inledning ............................................... 8
2. Allmän användning av logotypen . .......................... 8
2.1 Logotyp i färg (referensfärger) ......................... 8
2.2 Logotyp i en färg: logotyp i svartvitt .................... 9
2.3 Kontrast mot bakgrundsfärger .......................... 1 0
2.4 Typografi .......................................... 1 0
2.5 Språkversion . . . ..................................... 1 0
2.6 Förminskningsgrad . . . ................................ 1 1
2.7 Särskilda villkor för användning av logotypen ............. 1 1
3. Bromidpapper i original . . . ................................ 1 2
3.1 Tvåfärgsutförande .................................... 1 2
3.2 Konturer ........................................... 2 7
3.3 Utförande i en färg: logotyp i svartvitt ................... 2 7
3.4 Färgprov ........................................... 2 81991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 55
▼M16
1. INLEDNING
Den grafiska manualen är ett hjälpmedel för aktörerna vid tryckning av
logotypen.
2. ALLMÄN ANVÄNDNING AV LOGOTYPEN2.1 LOGOTYP I FÄRG (referensfärger)
När logotypen i färg används skall den antingen vara i direkta färger
(Pantone) eller i fyrfärgstryck. Referensfärgerna anges nedan.
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 56
▼M16
2.2 LOGOTYP I EN FÄRG: LOGOTYP I SVARTVITT
Logotypen i svartvitt kan användas på följande sätt:
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 57
▼M16
2.3 KONTRAST MOT BAKGRUNDSFÄRGER
Om logotypen används i färg mot bakgrundsfärger som gör det svårt att läsa
texten skall en avgränsande yttre cirkel sättas runt logotypen så att kontrasten
ökar mot bakgrundsfärgerna på följande sätt:
LOGOTYP MOT BAKGRUND I FÄRG
2.4ΤYPOGRAFI
Texten sätts i versal, fet och knipt Frutiger. Textens storlek skall förminskas i
enlighet med normerna i punkt 2.6.
2.5 SPRÅKVERSION
Den språkversion eller de språkversioner som önskas får användas allt efter
specifikationerna i B.3.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 58
▼M16
2.6 FÖRMINSKNINGSGRAD
Om det är nödvändigt att minska logotypens storlek när den används på
olika typer av etiketter skall minimistorleken vara följande:
a) För en logotyp med en enskild benämning skall den minsta storleken vara
20 mm i diameter.
b) För en logotyp med en kombination av två benämningar skall den minsta
storleken vara 40 mm i diameter.
2.7 SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV LOGOTYPEN
Genom logotypen får produkterna ett särskilt värde. Mest ändamålsenligt är
det därför att ha logotypen i färg, då den blir mer iögonfallande och
konsumenten lättare och snabbare kan känna igen den.
Logotypen bör endast vara i en färg (i svartvitt) enligt punkt 2.2 när det är
opraktiskt att ha den i färg.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 59
▼M16
3. BROMIDPAPPER I ORIGINAL
3.1 TVÅFÄRGSUTFÖRANDE
— En enskild benämning på samtliga språk.
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 60
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 61
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 62
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 63
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 64
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 65
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 66
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 67
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 68
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 69
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 70
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 71
▼M16
— De exempel på språkkombinationer som anges i B.3.2
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 72
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 73
▼M16
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 74
▼M16
3.2 KONTURER
3.3 UTFÖRANDE I EN FÄRG: LOGOTYP I SVARTVITT
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 75
▼M16
3.4 FÄRGPROV
PANTONE REFLEX BLUE
PANTONE 367
1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 76
▼M3
BILAGA 6
INLEDNING
I denna bilaga används följande beteckningar med de betydelser som här anges:1.ingredienser: ämnen enligt definitionen i artikel 4 i denna förordning med de
begränsningar som anges i artikel 6.4 i rådets direktiv 79/112/EEG av den 18
december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om
märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel som är avsedda för
den slutliga konsumenten samt om reklam för sådana livsmedel (
1).
2. ingredienser av jordbruksursprung:
a) enskilda jordbruksprodukter och produkter som framställts av sådana
genom lämplig tvättning, rengöring, termiska och/eller mekaniska
processer och/eller genom fysikaliska processer som reducerar vattenhalten
i produkten, och
b) produkter som framställts ur de produkter som avses i a genom andra
förädlingsprocesser, såvida inte dessa produkter betraktas som livsmedels-
tillsatser eller aromämnen enligt punkt 5 eller 7 nedan.
3.ingredienser som inte är av jordbruksursprung : ingredienser som inte har
jordbruksursprung och som hör till minst en av följande kategorier:
3.1. Livsmedelstillsatser, inklusive bärare av livsmedelstillsatser enligt
definitionerna i punkt 5 och 6 nedan.
3.2. Aromer enligt definitionen i punkt 7 nedan.3.3. Vatten och salt.3.4. Mikroorganismpreparat.3.5. Mineralämnen (inklusive spårämnen) och vitaminer.
4.processhjälpmedel: ämnen enligt definitionen i artikel 1.3 a i rådets direktiv
89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas
lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i
livsmedel (
2).
5.livsmedelstillsatser: ämnen enligt definitionen i artikel 1.1 och 1.2 i direktiv
89/107/EEG och som omfattas av det direktivet eller av ett sådant uttömmande
direktiv som avses i artikel 3.1 i direktiv 89/107/EEG.
6.bärare, inklusive extraktionsmedel: livsmedelstillsatser med uppgift att lösa
upp, späda ut, sönderdela eller på annat sätt fysiskt förändra en livsmedels-
tillsats, utan att förändra dess tekniska funktion, för att underlätta dess
hantering eller användning.
7.aromer: ämnen och produkter enligt definitionen i artikel 1.2 i rådets direktiv
88/388/EEG av den 22 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas
lagstiftning om aromer för användning i livsmedel och om ursprungsmaterial
vid framställning av sådana aromer (3) och som omfattas av det direktivet.
ALLMÄNNA PRINCIPER
Avsnitt A, B och C omfattar de ingredienser och processhjälpmedel som får
användas vid beredning av livsmedel som väsentligen är sammansatta av en eller
flera ingredienser framställda av växter enligt artikel 1.1 b i denna förordning,
dock med undantag för viner.
I avvaktan på antagandet av bestämmelserna i avsnitten A och B i denna bilaga
och i syfte att särskilt täcka beredningen av livsmedel som består av en eller flera
animalieprodukter skall nationella regler tillämpas.
►M17Oberoende av hänvisningar till en ingrediens i avsnitt A och C eller till
ett processhjälpmedel i avsnitt B, skall varje sådant processhjälpmedel, som
exempelvis rökning, utföras och varje sådan ingrediens eller sådant processhjälp-
medel endast användas i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och/eller
nationell lagstiftning som är förenlig med fördraget och, om sådan saknas, i
enlighet med god tillverkningssed fär livsmedel. ◄I synnerhet skall tillsatser
användas enligt bestämmelserna i direktiv 89/107/EEG och, i tillämpliga fall, i ett
sådant uttömmande direktiv som avses i artikel 3.1 i direktiv 89/107/EEG.
Aromer skall användas enligt bestämmelserna i direktiv 88/388/EEG och
lösningsmedel enligt bestämmelserna i rådets direktiv 88/344/EEG av den 131991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 77
(1) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.
(2) EGT nr L 40, 11.2.1989, s. 27.
(3) EGT nr L 184, 15.7.1988, s. 61.▼M15
▼M3
▼M3
juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om extraktionsmedel
vid framställning av livsmedel och livsmedelsingredienser (1).
AVSNITT A – INGREDIENSER SOM INTE ÄR AV JORDBRUKSUR-
SPRUNG(ENLIGTARTIKEL5.3cOCHARTIKEL5.5ad
IFÖRORDNING(EEG)nr2092/91)
A.1. Livsmedelstillsatser, inklusive bärare
Namn Särskilda villkor 4
E 170 Kalciumkarbonater Alla godkända funktioner utom
färgning
E 270 Mjölksyra —
E 290 Koldioxid —
296 Äppelsyra —E 300 Askorbinsyra —
E 306 tokoferolrika extrakt anti-oxidanter i fetter och oljorE 322 Lecitiner —
E 330 Citronsyra —
E 333 kalciumcitrat —E 334 Vinsyra (L(+)-) —
E 335 Natriumtartrat —
E 336 Kaliumtartrat —
E 341 (i) monokalciumfosfat jäsmedel till självjäsande mjöl
E 400 Alginsyra —
E 401 Natriumalginat —
E 402 Kaliumalginat —E 406 Agar-agar —
E 407 Karragenan —E 410 Gummi (kåda) från johannesbrödträd —
E 412 Gwargummi —E 413 Gummidragant —
E 414 Akacia (gummiarabikum) —
E 415 Xantengummi —E 416 Karajagummi —
E 422 Glycerol […] VäxtextraktE 440(i) Pektin —
E 500 Natriumkarbonat —
E 501 Kaliumkarbonat —
E 503 Ammoniumkarbonater —1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 78
(1) EGT nr L 157, 24.6.1988, s. 28.▼M17
▼M3
▼M17
▼M3
▼M5
▼M3
▼M5
▼M3
▼M5
▼M3
▼M5
▼M3
▼M17
▼M3
▼M3
Namn Särskilda villkor 4
E 504 Magnesiumkarbonater —
E 516 Kalciumsulfat BärareE 524 natriumhydroxid ytbehandling av LaugengebäckE 551 Kiseldioxid Klumpförebyggande medel för örter
och kryddor
E 938 Argon —
E 941 Kväve —
E 948 Syre —
4 CR-bärare.
A.2. Aromer enligt innebörden i direktiv 88/388/EEG
Ämnen och produkter enligt definitionen i artikel 1.2 b punkt i och 1.2 c i
direktiv 88/388/EEG märkta som naturliga arompreparat enligt artikel 9.1 d
och 9.2 i direktivet.
A.3. Vatten och salt
DricksvattenSalt (med natriumklorid eller kaliumklorid som grundkomponenter) som
vanligen används i livsmedelsberedning.
A.4. Mikroorganismpreparat
i) Mikroorganismpreparat som normalt används i livsmedelsberedning
med undantag för mikroorganismer som modifierats genetiskt enligt
innebörden i artikel 2.2 i direktiv 90/220/EEG.
A.5. Mineraler (inklusive spårämnen), vitaminer, aminosyror och andra kväve-
föreningar
Mineraler (inklusive spårämnen), vitaminer, aminosyror och andra kväve-
föreningar är tillåtna endast om det är särskilt föreskrivet att det/de skall
användas i livsmedlen i fråga.
►M17 AVSNITT B – PROCESSHJÄLPMEDEL OCH ANDRA
PRODUKTER SOM FÅR ANVÄNDAS FÖR
FÖRÄDLING AV SÅDANA EKOLOGISKT
FRAMSTÄLLDA INGREDIENSER AV
JORDBRUKSURSPRUNG SOM AVSES I
ARTIKEL 5.3 d OCH ARTIKEL 5.5a e I
FÖRORDNING(EEG)nr2092/91 ◄
Namn Särskilda villkor
Vatten
Kalciumklorid koaguleringsmedel
KalciumkarbonatKalciumhydroxid
Kalciumsulfat koaguleringsmedel
Magnesiumklorid (eller nigari) koaguleringsmedelKaliumkarbonat torkning av druvor
natriumkarbonat sockerframställning1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 79
▼M17
▼M5
▼M17
▼M3
▼M17
▼M12
▼M3
▼M5
▼M5
Namn Särskilda villkor
Citronsyra oljeproduktion och stärkelsehydrolys
natriumhydroxid ►M12— Sockerframställning
— oljeframställningfrån raps ( Brassica
spp), endast under en period som
löper ut den 31 mars 2002 ◄
svavelsyra sockerframställning
Isopropanol (propan-2-ol) I kristalliseringsprocessen vid sockerframställning
Med beaktande av bestämmelserna i direktiv 88/
344/EEG, senast ändrat genom direktiv 97/60/
EEG
Under en period som löper ut den 31 december
2006
Koldioxid
Kväve
Etanol lösningsmedelTannin (garvsyra) filtreringsmedel
Äggvitealbumin
KaseinGelatin
Husbloss
Vegetabiliska oljor ►
M5infettnings- eller släppmedel eller
skumpdämpande medel ◄
Kiseldioxid som gel eller kolloidlösningAktivt kol
Talk
BentonitKaolin
Diatoméjord
PerlitHasselnötskal
Rismjöl —Bivax släppmedel
Karnaubavax släppmedel
Preparat av mikroorganismer och enzymer:
Preparat av mikroorganismer och enzymer som normalt används som
processhjälpmedel vid förädling av livsmedel, dock inte mikroorganismer som
modifierats genetisk enligt innebörden i artikel 2.2 i direktiv 90/220/EEG och inte
heller enzymer som härletts ur genetiskt modifierade organismer enligt artikel 2.2
i direktiv 90/220/EEG.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 80
▼M12
▼M5
▼M17
▼M3
▼M5
▼M3
▼M17
▼M18
AVSNITT C – INGREDIENSER AV JORDBRUKSURSPRUNG SOM
AVSES I ARTIKEL 5.4 I FÖRORDNING (EEG) nr
2092/91 OCH SOM INTE PRODUCERATS EKOLO-
GISKT
C.1 Ej bearbetade vegetabiliska produkter samt produkter som framställts ur
sådana genom de processer som avses i definition 2 a i inledningen till
denna bilaga:
C.1.1 Ätliga frukter, nötter och frön:
”Acerola” Malpighia punicifolia
Ekollon Quercus spp.
Cashewnötter Anacardium occidentale
Kolanötter Cola acuminata
Bockhornsklöver Trigonella foenum-graecumKrusbär Ribes uva-crispa
Passionsfrukt Passiflora edulis
Papaya Carica papayaPinjefrön Pinus pinea
Hallon (torkade) Rubus idaeus
Röda vinbär (torkade) Ribes rubrum
C.1.2 Ätliga kryddor och örter:
Kryddpeppar Pimenta dioica
Kardemumma Fructus cardamomi (minoris)
(malabariensis)
Elettaria cardamomum
Kanel Cinnamomum zeylanicumKryddnejlika Syzygium aromaticum
Ingefära Zingiber officinale
Muskot Myristica fragrans, endast till den
31.12.2000
Grönpeppar Piper nigrum, endast till den
30.4.2001
Rosépeppar Schinus molle L.
Pepparrotsfrön Armoracia rusticanaGalangarot Alpinia officinarum
Safflorblommor Carthamus tinctorius
Källfräne Nasturtium officinale
C.1.3 Övrigt:
Alger samt blandningar av tång som är tillåtna i konventionella
livsmedelsberedningar.
C.2 Vegetabiliska produkter som bearbetats genom de processer som avses i
definition 2 b i inledningen till denna bilaga:
C.2.1 Fetter och oljor, renade eller icke renade, men inte kemiskt förändrade,
som framställts ur andra växter än:
Kakaoträd Theobroma cacao
Kokospalm Cocos nucifera1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 81
▼M18
Olivträd Olea europaea
Solros Helianthus annuus
C.2.2 Följande sockerarter, samt stärkelse och andra produkter från spannmål
och rotfrukter:
Betsocker, endast till den 1.4.2003
FruktosRispapper
Papper av osyrat bröd
Stärkelse från ris och ”waxy maize” som inte modifierats kemiskt
C.2.3 Övrigt:
Curry som består av:
— Koriander Coriandrum sativum
— Senap Sinapis alba— Fänkål Foeniculum vulgare
— Ingefära Zingiber officinale
Koriander, rökt Coriandrum sativum endast till den
31.12.2000
Ärtprotein Pisum spp.
Rom: bara sådan rom som erhållits från sockerrörssaft
Kirsch beredd av frukt och smakämnen enligt avsnitt A.2 i denna bilagaBlandningar av växter som är tillåtna i konventionella livsmedelsbered-
ningar för att ge färg och smak till konfekt, endast för beredning av
”Gummi Bärchen”, endast till den 30.9.2000
Blandningar av följande pepparsorter: Piper nigrum, Schinus molle samt
Schinus terebinthifolium , endast till den 31.12.2000
C.3 Animaliska produkter:
Vattenlevande organismer som inte producerats genom vattenbruk och som
får användas i konventionella livsmedelsberedningar
Kärnmjölkspulver
GelatinHonung
Laktos
Vasslepulver ” herasuola ”1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 82
▼M15
BILAGA 7
Högsta antal djur per hektar
Klass eller artHögsta antal djur per hektar
(motsvarande 170 kg N/hektar/år)
Hästar som är äldre än 6 månader 2
Gödkalvar 5Övriga nötkreatur yngre än 1 år 5
Nötkreatur mellan 1 och 2 år, tjurar 3,3
Nötkreatur mellan 1 och 2 år, kor 3,3Nötkreatur 2 år och äldre, tjurar 2Avelskvigor 2,5Kvigor som föds upp till slakt 2,5Mjölkkor 2Utslagskor, mjölk 2Övriga kor 2,5Avelskaniner, honor 100Tackor 13,3
Getter 13,3
Spädgrisar 74Avelssuggor 6,5Gödgrisar 14Övriga grisar 14Höns som föds upp till slakt 580Värphöns 2301991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 83
▼M15
BILAGA 8
Minimiytorinomhusochutomhusochandraegenskaperhosbyggnaderförolikaslagsarteroch
produktion
1. NÖTKREATUR, FÅR OCH GRISAR
Utrymme inomhus
(nettoutrymme tillgängligt för djuren)Utrymme utomhus
(rastgård, ej betesmark)
Minsta levande vikt
(kg)m2/djur m2/djur
Nötkreatur och hästdjur,
avels- och göddjurhögst 100 1,5 1,1
högst 200 2,5 1,9
högst 350 4,0 3
mer än 350 5 och minst 1 m2/
100 kg3,7 och minst 0,75 m2/
100 kg
Mjölkkor 6 4,5Avelstjurar 10 30Får och getter 1,5 får/get 2,5 med
0,35 lamm/killing 0,5 per lamm/killing
Modersuggor med upp till 40
dagar gamla spädgrisar7,5 sugga 2,5
Gödgrisar högst 50 0,8 0,6
högst 85 1,1 0,8
högst 110 1,3 1
Spädgrisar över 40 dagar och
högst 30 kg0,6 0,4
Avelsgrisar 2,5 honor 1,9
6,0 hanar 8,01991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 84
▼M15
2. FJÄDERFÄ
Utrymme inomhus
(nettoutrymme för djuren)Utrymme utomhus
(m2område
tillgängligt i rota-
tion djur) Antal djur/m2cm sittpinne/djur bo
Värphöns 6 18 8 värphöns per
rede, eller vid
gemensamt
rede 120 cm2/
fågel4, förutsatt att
gränsen på 170 kg
N/ha/år inte
överskrids
Gödfjäderfä (i fasta
byggnader)10 med
högst21 kg
levande vikt/m220 (endast för
pärlhöns)4 broilrar och
pärlhöns
4,5 ankor10 kalkoner
15 gäss
För alla ovan
nämnda arter
gäller att gränsen
på 170 kg N/ha/
år inte får
överskridas
Gödfjäderfä (i mobila
byggnader)16 (*) i mobila
byggnader med
högst 30 kg
levande vikt/m
22,5, förutsatt attgränsen på 170 kg
N/ha/år inte
överskrids
(*) Endast när den mobila byggnaden inte har mer än 150 m2golvyta och är öppen på natten.1991R2092 — SV — 24.08.2000 — 009.001 — 85