2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av
järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallö-verdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade eftervarmvalsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydaf-
rika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av
vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i
Islamiska republiken Iran
(EGT L 31, 5.2.2000, s. 15)
Ändrat genom:
Officiellatidningen
nr sidada tum
►M1Kommissionens beslut nr 2009/2000/EKSG av den 22 september 2000 L 240 12 23.9.2000
►M2Kommissionens beslut nr 1357/2001/EKSG av den 4 juli 2001 L 182 27 5.7.2001
►M3Kommissionens beslut nr 841/2002/EKSG av den 21 maj 2002 L 134 11 22.5.2002
►M4Kommissionens beslut nr 1043/2002/EKSG av den 14 juni 2002 L 157 45 15.6.2002
Rättat genom:
►C1Rättelse, EGT L 119, 20.5.2000, s. 39 (2000/283/EKSG)
▼B
KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa
valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en breddav minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöver-dragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar,
inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Repu-
bliken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika,Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande avåtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och omavslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Isla-
miska republiken Iran
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA
BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och
stålgemenskapen,
med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28
november 1996 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen(
1), ändrat genom
kommissionens beslut nr 1000/1999/EKSG(2), särskilt artiklarna 8 och
9 i detta,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A.FÖRFARANDE
1.Inledande
1.Den 7 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett till-
kännagivande (nedan kallat ”tillkännagivande om inledande avförfarandet”) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (
3)
att den skulle inleda ett antidumpningsförfarande beträffande
import till gemenskapen av vissa valsade platta produkter avjärn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varkenpläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda medannat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter
varmvalsningen, med ursprung i Bulgarien, Indien, Iran, Sydaf-
rika, Taiwan och Jugoslavien.
2.Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits avEurofer som ombud för tillverkare i gemenskapen som svararför en betydande del, enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i kommission-ens beslut nr 2277/96/EKSG (nedan kallat ”grundbeslutet”), avden sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berördaprodukten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den
berörda produkten och för därav vållad väsentlig skada, vilken
ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
2.Undersökning
3.Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare
i exportländerna (nedan kallade ”de exporterande tillverkarna”),importörer och intresseorganisationer för dessa som den visste
var berörda, företrädare för exportländerna och de klagande till-
verkarna i gemenskapen om att ett förfarande skulle inledas.Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och tilldem som givit sig till kännainom den tidsfrist som a ngivits itillkännagivandet om inledande av förfarandet. I enlighet medartikel 6.5 i grundbeslutet gav kommissionen också de direkt2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 2
(1) EGT L 308, 29.11.1996, s. 11.
(2) EGT L 122, 12.5.1999, s. 35.
(3) EGT C 4, 7.1.1999, s. 3.
▼B
berörda parterna möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter
och begära att bli hörda.
4.Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenska-pen och importörer lämnade skriftliga synpunkter.
Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda
tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att berörasav resultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl atthöradem, hördes.
5.Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter ochöverväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera
i) införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import från
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien,
ii)►
C1godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporte-
rande tillverkare och ◄
iii) avslutande av förfarandet rörande import från Iran.
I enlighet med artikel 20 i grundbeslutet beviljades parterna
också en period inom vilken de kunde lämnasynpunkter efter
detta utlämnande av uppgifter.
6.Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och imotiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighetdärmed.
7.Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter somden ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande.
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
—Klagande tillverkare i gemenskapen:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Förenade kungariket— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien— Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederländerna— ILVA Spa, Genua, Italien
— Sidmar NV, Gent, Belgien
— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland— SOLLAC, Paris, Frankrike— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Exporterande tillverkare:
a) Bulgarien
Kremikovtzi Corp, Sofia
b) Indien
Essar Steel Ltd, Hazira
Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta
Steel Authority of IndiaLtd, New Delhi
c) Iran
Mobarakeh Steel Company, Esfahan
d) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
e) Taiwan
ChinaSteel Corp, Ka ohsiung
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaohsiung2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 3
▼B
f) Jugoslavien
Med tanke på den speciella situationen i Jugoslavien
gjordes inget kontrollbesök på plats hos Sartid a.d., den
enda exporterande tillverkare i det landet som givit sig
till kännaför kommissionen.
—Icke-närstående importör - användarföretag i gemenskapen:
Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående:
a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Irasco s.r.l., Genua, ItalienTara Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Tysk-
land
Unitech Steel (UK) Ltd, London, Förenade
kungariket
b) Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London,
Förenade kungariket
Macsteel International Belgium NV,
Antwerpen, Belgien
Macsteel International Stahlhandel GmbH,
Düsseldorf, Tyskland
8.Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och medden 1 januari 1998 till och med den 31 december 1998 (nedan
kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av skadaomfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till ochmed utgången av perioden för undersökning av dumpning (nedankallad ”skadeundersökningsperioden”).
B.PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH
LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
9.Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade
platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av
minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna
eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, intevidare bearbetade efter varmvalsningen (nedan kallade ”varmval-sade ringar eller rullar”). Denna produkt klassificeras förnärvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00,
7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90(
1),
7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.
10.Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk
genom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen
eller efter betningen eller genomdragsglödningen. Varmvalsaderingar eller rullar är regelbundet upprullade.
I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålprodukter
används varmvalsade ringar eller rullar som insatsmaterial förtillverkning av andra stålprodukter (breda och smala band, alla
kallvalsade produkter, rör osv.). Varmvalsade ringar eller rullar
tillverkas i olika kvaliteter och dimensioner. Den absolut störstadelen av importen från tredje land till gemenskapen utgörs av”konstruktionsstål” (t.ex. S235 och S275 enligt EuronormEN 10025) och ”mjukt kolstål” (t.ex. DD11, DD12, DD13 enligtEN 10011 och ”Deutsche Industrienorm” DIN 1614/1). Ringarna2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 4
(1) Se rättelse i EGT C 27, 2.2.1999, s. 30.
▼B
eller rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och 15 mm
och en bredd på mellan 600 och 2 050 mm. Vart och ett av deKN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp
med en viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns
ovan.
11.Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kategorierberoende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar(nedan kallade ”svarta ringar eller rullar”), som utgör baspro-dukten, och betade varmvalsade ringar eller rullar (nedankallade ”betade ringar eller rullar”), som efter varmvalsningen
genomgår en ytterligare ytbehandling som kallas betning.
Distinktionen mellan svarta respektive betade ringar eller rullaravspeglas även i Kombinerade nomenklaturens struktur i det attringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika KN-nummer.
12.Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs avsvarta ringar och rullar, framgick det av undersökningen attimporten omfattar alla KN-nummer och således alla olika
ovannämnda produkter. Även om varje KN-nummer motsvarar
en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, konstateradesdet att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska ochtekniska egenskaper, användningsområden och tillämpningar.Därför utgör i denna undersökning alla typer av varmvalsaderingar eller rullar enligt de olika KN-nummer som nämns i skäl
9 en endaprodukt.
2.Likadan produkt
13.I undersökningen visades det att de varmvalsade ringar eller
rullar som importeras från de berörda länderna är identiska ellerjämförbara med de produkter som tillverkas i gemenskapen,särskilt vad gäller tillgängliga kvaliteter och dimensioner.
14.Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produktsom de tillverkar och säljer inte i sig är utbytbar och jämförbarmed den produkt som tillverkas i gemenskapen. De hävdade attgemenskapstillverkarnas tillverkningsprocess var mer avancerad
och t.o.m. att en annan teknik användes, vilket innebar att
produkten hade högre kvalitet. Användarna sades ibland varatvungna att omvalsa de importerade produkterna innan de kundebearbetas vidare. Således skulle de exporterande tillverkarnasprodukter inte vara likadana som de klagande gemenskapstillver-
karnas produkter.
15.Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytdefekter
eller kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknads-
värde. I undersökningen visades det dock att den
gemenskapstillverkade produkten och den importerade produkteni allmänhet ändå hade samma grundläggande fysiska egenskaperoch användningsområden, även om produkter från olika leve-rantörer och från olika sändningar från en och samma
leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om kvaliteten.
Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade ringareller rullar som importeras från de berörda länderna inte är lika-dana produkter som de som tillverkas av gemenskapsindustrinoch säljs i gemenskapen.
16.I undersökningen visades det också att kvaliteterna och dimen-sionernapå den berördaprodukt som importera s från deberörda länderna är identiska eller jämförbara med kvaliteterna
och dimensionernahos de produkter som säljs på de berörda
ländernas inhemska marknader.
17.På grundval av detta dras slutsatsen att de varmvalsade ringareller rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs pådessa länders inhemska marknader, de varmvalsade ringar ellerrullar som från dessa länder exporteras till gemenskapen och devarmvalsade ringar eller rullar som tillverkas och säljs av deklagande gemenskapstillverkarna på gemenskapens marknad är2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 5
▼B
likadana produkter, i den mening som avses i artikel 1.4 i grund-
beslutet.
C.DUMPNING
1.Normalvärde
18.För fastställande av normalvärde undersöktes det först, för var
och en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, huruvidaden sammanlagda inhemska försäljningen av den berördaprodukten var representativ enligt artikel 2.2 i grundbeslutet,dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av den volym
av produkten i fråga som exporterades till gemenskapen.
Sedan undersöktes det, för varje exporterande tillverkare, om den
sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttypmotsvarade minst 5 % av den volym av samma typ som expor-terades till gemenskapen.
För de produkttyper som uppfyllde detta krav fastställdes sedan
huruvida tillräcklig försäljning hade ägt rum vid normal handel i
den mening som avses i artikel 2.4 i grundbeslutet.
Om det vägdagenomsnittligaförsäljningspriset för va rje
produkttyp motsvarade eller översteg den vägda genomsnittligaenhetskostnaden och den volym som såldes till priser som varminst lika höga som enhetskostnaden utgjorde minst 80 % avden inhemska försäljningen, fastställdes normalvärdet på
grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats
för all inhemsk försäljning. I övriga fall fastställdesnormalvärdet, för varje produkttyp, på grundval av de vägdagenomsnittliga priser som faktiskt betalats för den lönsammainhemska försäljningen, såvida volymen av lönsamma transak-tioner inte motsvarade mindre än 10 % av försäljningsvolymen.
19.För de produkttyper där den inhemskaförsäljningsvolymenmotsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen,eller där volymen av lönsamma inhemska försäljningstransak-
tioner underskred 10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara
otillräcklig i den mening som avses i artikel 2.3 i grundbeslutetoch det bortsågs således från denna försäljning. I dessa fall base-rades normalvärdet på de vägda genomsnittliga priser som andraexporterande tillverkare i det berörda landet tog ut, i fall de haderepresentativ inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp vid
normal handel enligt artikel 2.1 i grundbeslutet.
20.Om, för en viss produkttyp, den inhemskaförsäljningen från
övriga exporterande tillverkare i det berörda landet var
otillräcklig eller inte representativ, konstruerades normalvärdet
på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverk-ningskostnader för den exporterade produkttypen med tilläggför ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administra-tionskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligtartikel 2.3 och 2.6 i grundbeslutet. För varje exporterande tillver-
kare baserades försäljnings- och administrationskostnader och
andra allmänna kostnader i allmänhet på dess representativainhemska försäljning, medan vinstmarginalen baserades på dessrepresentativa inhemska försäljning vid normal handel. I ettland fanns det dock endast en samarbetsvillig exporterande till-
verkare som inte hade någon representativ inhemsk försäljning.
I detta fall användes det vägda genomsnittet av försäljnings-och administrationskostnader och andra allmänna kostnadersamt vinst för övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare, iden omfattning som dessa tillverkare hade representativförsäljning respektive försäljning vid normal handel.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 6
▼B
2.Exportpris
21.I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende
importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2.8 i grundbe-slutet på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skullebetalas av dessa importörer.
22.I de fall exporten gick till importörer i gemenskapen som varden exporterande tillverkaren närstående konstruerades export-priserna enligt artikel 2.9 i grundbeslutet på grundval av depriser till vilka de importerade produkterna först såldes vidare
till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för
alla kostnader som uppkommit mellan import och vidareförsälj-ning, inklusive ett skäligt tillägg för försäljnings- ochadministrationskostnader och andra allmänna kostnader samtvinst.
3.Jämförelse
23.För att få en rättvis jämförelse togs vederbörlig hänsyn i form av
justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundbeslutet sompåstods och demonstrerades påverka prisernas jämförbarhet. Pågrundval av detta gjordes justeringar för importavgifter, indirektaskatter, rabatter, avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och
lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader,
förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljningenoch provisioner.
24.Två indiska företag begärde en justering för importavgifter. I
enlighet med artikel 2.10 b i grundbeslutet beviljades detta delvis
i den utsträckning som det bevisades att de material för vilkaimporttullarna hade betalats fysiskt ingick i den berörda produktsom såldes på den inhemska marknaden och att importtullarnainte hade tagits ut eller hade återbetalats i fråga om den produkt
som exporterades till gemenskapen.
25.Ett indiskt företag begärde en justering för olika kvantiteter med
hänsyn till att de kvantiteter som såldes per faktura på deninhemska marknaden var mindre än de kvantiteter som såldes
per sändning till gemenskapens marknad. Försäljningen till ge-
menskapen hävdades ske till ett lägre pris på grund av de störrekvantiteterna. Eftersom företaget inte kunde påvisa någon kopp-ling mellan kvantiteter och rabatter eller avdrag, vilket krävsenligt artikel 2.10 c i grundbeslutet, måste denna begäran
avvisas.
26.De två exporterande tillverkarna i Sydafrika gjorde gällande att
olika avdragssystem användes vid den inhemska försäljningenav den berörda produkten och att normalvärdet borde minskas i
enlighet med detta. Justeringar kunde endast göras i den omfatt-
ning som avdragens koppling till försäljningen i fråga bevisades.
27.Den exporterande tillverkaren i Jugoslavien begärde att värdet på
företagets export skulle beräknas enligt de växelkurser som
påstods råda på marknaderna. Eftersom företagen i räkenska-perna hade använt de officiella växelkurserna och inte kundelämna tillräckliga bevis för att marknadskurserna borde användasi stället, beslöts det dock att de officiella växelkurserna skulleanvändas vid beräkning av exportpriserna.
4.Dumpningsmarginaler
a)Allmän metod
28.Dumpningsmarginalerna fastställdes i enlighet med artikel 2.10
och 2.11 i grundbeslutet på grundval av en jämförelse mellandet vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp ochdet vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för samma
produkttyp och i samma handelsled.
29.För de av förfarandet berörda exporterande tillverkare som inte
besvarade kommissionens frågeformulär, inte gav sig till kännaeller inte lämnade nödvändiga uppgifter under undersökningen,2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 7
▼B
fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga
uppgifter enligt artikel 18.1 i grundbeslutet.
Graden av samarbetsvilja för respektive exportland i denna
undersökning fastställdes genom en jämförelse mellan uppgifter
från Eurostat och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnasuppgifter om exportvolym till gemenskapen. För alla ländersom omfattades av undersökningen, utom Taiwan, konstateradesatt den allmänna graden av samarbetsvilja var hög. Kommis-sionen ansåg således det vara lämpligt att fastställa
dumpningsmarginalen för de ickesamarbetsvilliga företagen till
den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts fören samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet,eftersom det inte fanns någon anledning att anta att en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat produk-
terna i en lägre omfattning än den högsta som konstaterats.
Med anledning av att samarbetsviljan var låg i Taiwan - denvar avsevärt under 50 % - fastställdes den övriga dumpningsmar-ginalen för detta land till den högsta kvartalsvisadumpningsmarginal som konstaterats för det landet.
Detta ansågs också nödvändigt för att undvika att bristande
samarbetsvilja belönades och att möjligheter till kringgående
skapades.
b)Dumpningsmarginaler per land
30.Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif
vid gemenskapens gräns, fastställdes:
31.Bulgarien
Kremikovtzi Corp 27,1 %Övrigaföreta g 27,1 %
32.Indien
Essar Steel Ltd 55,8 %Steel Authority of IndiaLtd 56,3 %Tata Iron & Steel Company Ltd 29,4 %Övrigaföreta g 56,3 %
33.Sydafrika
Iscor Ltd 47,8 %Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 %Övrigaföreta g 47,8 %
34.Taiwan
ChinaSteel Corp ►M17,1 %◄
Yieh Loong Enterprise Co Ltd 2,1 %Övrigaföreta g 30,3 %
35.Jugoslavien
Sartid a.d. 56,1 %Övrigaföreta g 56,1 %
36.Iran
Som det anges i skäl 69 konstaterades det att importen från Iran
underskred den tröskel som fastställs i artikel 5.7 i grundbeslutet,varför det inte ansågs nödvändigt att fastställa dumpningsmargi-naler för detta land.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 8
▼B
D.GEMENSKAPSINDUSTRIN
1.Fastställande av relevant marknad i gemenskapen
37.För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade
lidit skada och i detta sammanhang fastställa nivåer för förbruk-
ning och andra ekonomiska indikatorer avseende
gemenskapsindustrins situation, måste man undersöka om dentillverkning hos denna industri som var avsedd för användninginom samma företagsgrupp borde undantas från denna analyseller om skada och förbrukning skulle bedömas på grundval avgemenskapsindustrins hela tillverkning.
38.Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar igemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller
rullar som dessa tillverkar säljs för egna behov internt för att
bearbetas vidare i en integrerad process (nedan kallad denföretagsinterna marknaden). Dessa varmvalsade ringar ellerrullar överförs internt till bearbetningsanläggningar i senare ledi förädlingskedjan, för vilka det inte utfärdas några fakturor
eftersom det rör sig om en och samma rättsliga enhet. Den
återstående delen av tillverkningen säljs till både närstående ochicke-närstående parter (nedan kallade den fria marknaden).
39.Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende bordedelas in i två separata marknader. De varmvalsade ringar ellerrullar som var avsedda för den företagsinterna marknadenkonkurrerade enligt den klagande inte direkt med den dumpadeimporten. Den import som var föremål för undersökning skulle
således inte kunna påverka denna marknad. Den återstående till-
verkningen såldes enligt den klagande på den fria marknaden,där det råder konkurrens med den dumpade importen. De vikti-gaste kunderna på den fria marknaden är oberoende kallvalsverksåsom rörtillverkare, stålcentraler (”steel service centres”),
stålhandlare och lagerhållare. Klagomålet omfattar endast de
varmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden.
40.Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsaderingar eller rullar till gemenskapens marknad hävdade att defini-tionen av den berörda produkten och den likadana produktenomfattade alla varmvalsade ringar eller rullar. Det skulle såledesinte finnas någon klar åtskillnad mellan den företagsinterna ochden fria marknaden och den klagandes definition av den fria
marknaden skulle vara godtycklig. Dessa tillverkare och
importörer begärde följaktligen att man vid bedömningen av ge-menskapens marknad borde inbegripa både den företagsinternamarknaden och den fria marknaden.
41.Till stöd för denna begäran hänvisade man till Europeiskagemenskapernas domstols dom i Gimelec-målet(
1). I detta
avgörande angav domstolen följande anledningar till varför två
separata marknader inte skulle anses föreligga:
— Den berörda produkten såldes på samma marknad och
användes för samma ändamål.
— Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten
både till närstående och icke-närstående kunder och tog ut istort sett samma pris.
— Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda
produkten inte bara från närstående leverantörer i gemenska-
pen utan även från importörer eller andra icke-närstående
tillverkare.
42.Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkaregällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de tvåmarknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapenskulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att säljaantingen till den fria eller den företagsinterna marknaden,eftersom de två kategorierna av gemenskapstillverkade varmval-2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 9
(1) Mål nr C-315/90, 27.11.1991.
▼B
sade ringar eller rullar var likadana produkter. De överföringar
som påstods ske mellan de två marknadssegmenten skulle irättsligt hänseende hindra att man vid bedömningen av skada
undantog en del av tillverkningen i gemenskapen, särskilt från
förbrukningen i gemenskapen.
43.I detta avseende fastställde kommissionen följande:
a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i
allmänhet och särskilt i tillverkningen av den berördaprodukten innebar att gemenskapens tillverkare av den
berörda produkten blott fysiskt överförde de varmvalsade
ringar eller rullar som var avsedda för den företagsinternamarknaden, utan att fakturera produkterna. Några fakturorutfärdades inte eftersom parterna inte utgjorde separatarättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser för
överföringar inom den företagsinterna marknaden som var
jämförbara med dem på den fria marknaden.
b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller
rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen till
den företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden.Alla användare av varmvalsade ringar eller rullar, inklusiveföretag som var integrerade med gemenskapsindustrin, hadenämligen särskilda tekniska krav för tillverkningen av
produkter i senare led. Överföringar av varmvalsade ringar
eller rullar mellan de två marknadstyperna förekom såledesinte alls eller i mycket begränsad utsträckning.
c) I undersökningen visades det att integrerade tillverkarna i ge-
menskapen, när det var fråga om den företagsinternamarknaden, inte köpte den berörda produkten från oberoendeparter inom eller utanför gemenskapen. Detta innebar attvarmvalsade ringar eller rullar avsedda för den företagsin-
terna marknaden inte konkurrerade med andra varmvalsade
ringar eller rullar som fanns till försäljning på gemenskapensmarknad. Den företagsinterna marknaden kunde således klartsärskiljas från den fria marknaden.
44.På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellanden fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje medbestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemen-skapens institutioner.
45.För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevantavid skadeanalysen, t.ex. utveckling av försäljning, lönsamhet
osv., övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnas
försäljning till närstående parter som utgjorde separata rättsligaenheter i allmänhet borde betraktas som en del av den fria mark-naden. Det konstaterades att denna försäljning skedde till prisersom i stort sett motsvarade de som oberoende parter fick betala.
I undersökningen bekräftades det även, i enlighet med vad som
hävdats av vissa exporterande tillverkare, att dessa närståendeparter kunde köpa produkterna från både närstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför gemenskapen. Följakt-ligen drogs slutsatsen att försäljningen från tillverkarna igemenskapen till närstående parter med separat rättslig identitet
konkurrerade med försäljningen från oberoende leverantörer
belägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ avförsäljning därför borde betraktas som en del av den fria mark-naden.
46.En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljningtill närstående parter borde anses äga rum på den företagsinternamarknaden. Det hävdades att de till närstående parter fakturerade
priserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig från
de som oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dess-utom att moderbolaget inte tillät några närstående parter attköpa varmvalsade ringar eller rullar av oberoende parter på denfria marknaden. De varmvalsade ringar eller rullar som såldes tillnärstående parter konkurrerade således inte direkt med andra2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 10
▼B
företags produkter. De borde således inte betraktas som en del av
den fria marknaden.
47.I undersökningen bekräftades det att denna företagsgrupp intetillät sina närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller
rullar på den fria marknaden. Granskningen av försäljningspri-
serna visade dessutom att de priser som fakturerats till dessanärstående parter i många fall avsevärt skilde sig från de mark-nadspriser som oberoende parter fick betala. All försäljningskedde också till närstående användarföretag som använde
produkterna internt inom företagsgruppen utan att sälja dem
vidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligenslutsatsen att försäljningen av de varmvalsade ringarna ellerrullarna i fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknadenoch således inte borde betraktas som en del av den fria mark-naden.
48.Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar som
användes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial för
vidare bearbetning i en integrerad process inom en och sammarättsliga enhet utgöra en del av den företagsinterna marknaden.Detsamma gällde för försäljningen från den ovan nämnda tillver-kare i gemenskapen som kunde visa att företagets försäljning till
en närstående kund faktiskt ägde rum på den företagsinterna
marknaden. All annan försäljning från tillverkarna i gemenska-pen ansågs äga rum på den fria marknaden.Gemenskapsindustrins situation vad gäller utvecklingen av olikaekonomiska indikatorer; t.ex. tillverkning, försäljning, marknads-andel och lönsamhet, undersöktes således på grundval av
försäljningen på den fria marknaden.
49.Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och faststäl-
lande av marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtasinom ramen för EKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervak-ning av stålmarknaderna. För dessa uppgifter görs i grundensamma indelning av användningen av varmvalsade ringar eller
rullar.
2.Definition av gemenskapsindustrin
a)Sammanlagd tillverkning i gemenskapen
50.Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillverkare i
gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen
i gemenskapen på grund av att de hade importerat varmvalsade
ringar eller rullar från de berörda länderna.
51.Kommissionen konstaterade dock att ingen av de undersökta till-verkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från deberördaländernaunder ska deundersökningsperioden. Vissastålcentraler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillver-kare närstående hade dock importerat produkterna i fråga under
den perioden.
52.I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskaps-
marknader enligt skälen 37-49 bekräftades det dock iundersökningen att dessa närstående parter på den fria mark-naden hade agerat självständigt gentemot de tillverkare som vardem närstående. Importen i frågakunde således inte inverkapå
statusen hos de företag i fråga som ansågs vara tillverkare i ge-
menskapen av den berörda produkten.
53.Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa till-verkare från definitionen av gemenskapens tillverkning avvarmvalsade ringar eller rullar. I enlighet med artikel 4.1 igrundbeslutet anses alla sexton tillverkare på gemenskapensmarknad svara för den totala tillverkningen i gemenskapen.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 11
▼B
b)Gemenskapsindustrin
54.Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenska-
pen av varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående femtillverkarna stödde klagomålet.
55.Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från deklagande gemenskapstillverkarna. En liten tillverkare beslutade
att inte ge kommissionen något svar.
56.Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommission-ens frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter som
begärdes under undersökningen i ett format som skulle göra detmöjligt att summera dessa data med tillgängliga uppgifter avse-ende de andra tillverkarna i gemenskapen.
57.Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtminstone enav de tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen avgemenskapsindustrin fick en mera förmånlig behandling än vadsom gäller för berörda parter i samband med undersökningar av
dumpning. De hävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hade
besvarat kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist somgäller för införande av preliminära tullar. Detta ansågs utgöradiskriminering och överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet.
58.Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick idefinitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionensfrågeformulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och
således inom den tidsfrist som gäller för införande av proviso-
riska åtgärder. Kommissionen anser att alla parter som berörsav detta förfarande och som varit i en liknande situation har fåttlikvärdig behandling. Följaktligen finns det ingen grund förpåståendena om överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet ochom diskriminerande behandling från kommissionens sida.
59.De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samarbetsvilligai undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande
och svarade för omkring 65 % av den sammanlagda tillverk-
ningen i gemenskapen av den berörda produkten.
60.Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskapsindustrinoch kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4.1 igrundbeslutet svarar för en betydande del av den sammanlagdatillverkningen i gemenskapen.
E.SKADA
1.Synlig förbrukning
61.Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av de
sexton gemenskapstillverkarnas totala försäljning på den fria
marknaden och den sammanlagda importen av den berördaprodukten till gemenskapen enligt importstatistik från Eurostatoch de exporterande tillverkarnas svar på frågeformulären.
62.Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbruk-ningen i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till20,1 miljoner ton. Under 1995 kännetecknades den fria mark-
naden av exceptionellt höga försäljningspriser och god
efterfrågan, särskilt på varmvalsade ringar eller rullar tillverkadei gemenskapen. Följande år minskade marknaden dock i volymmed 11 %.
63.Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synligaförbrukningen stadigt. Den huvudsakliga ökningen skeddemellan 1996 och 1997 då marknaden växte med 22 %. Mellan1997 och undersökningsperioden var ökningen endast 0,4 %.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 12
▼B
2.Import från de berörda länderna
a)Försumbar import
64.På grundval av bestämmelserna i artiklarna 3.4 och 5.7 i grund-
beslutet gjordes bedömningen av huruvida importen varförsumbar i förhållande till den synliga förbrukningen av denberörda produkten på gemenskapens marknad.
65.Med utgångspunkt från Eurostat-uppgifter konstaterades det attimporten med ursprung i tre exportländer, Indien, Iran ochSydafrika, något överskred den tröskel på 1 % som föreskrivs iartikel 5.7 i grundbeslutet.
66.Iran hävdade att det var olämpligt att vid bedömningen avlandets marknadsandel använda Eurostat-uppgifter, eftersom detvid ett kontrollbesök på plats hos den ende exporterande tillver-
karen i landet visades att exportvolymerna till gemenskapen var
betydligt mindre omfattande. Liksom i tidigare förfaranden bordekommissionen bedöma Irans marknadsandel på grundval av deavgöranden som träffats vid undersökningen på plats.
67.Indien och Sydafrika ifrågasatte fastställandet av storleken påden synliga förbrukningen, hävdade att importen från respektiveland var försumbar och att de precis som Iran borde undantasfrån undersökningens räckvidd.
68.Som tidigare nämnts konstaterades det på grundval av importsta-tistik från Eurostat att Irans marknadsandel på 1,2 % lågobetydligt över miniminivån. Man konstaterade dock också attdessauppgifter stred mot de uppgifter som inhämta ts och
kontrollerats vid kommissionens kontrollbesök på plats hos den
ende iranske exporterande tillverkaren. Uppgifterna från Eurostatansågs således inte vara tillräckligt noggranna för att bedöm-ningen av landets marknadsandel skulle kunna göras enbart påderas grundval. Uppgifterna jämfördes även med tillgängligauppgifter från av förfarandet berörda parter, särskilt den ende
exporterande tillverkaren i Iran och hans närstående importörer
som var belägna i gemenskapen. Denna jämförelse var möjligoch särskilt relevant i detta fall eftersom endast en tillverkarevar verksam i Iran. Denne tillverkare och hans närståendeföretag i gemenskapen var fullt samarbetsvilliga i undersök-ningen, varför det var möjligt att kontrollera hans påstående
genom en enkel jämförelse mellan de kontrollerade exporttran-
sa ktionernaoch uppgifternafrån Eurosta t. Vid dennakontrolloch jämförelse fastställdes det att exportnivåerna från Iran betyd-ligt underskred miniminivån, och slutsatsen drogs att;skillnadenmellan företagets uppgifter och Eurostats inte var en följd av
export från Iran till gemenskapen via tredje land.
69.Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att använda
vederbörligen kontrollerade uppgifter vid fastställandet av Irans
marknadsandel. Följaktligen dras slutsatsen att exporten från
Iran underskrider miniminivån, att den skada som vållats avimporten med ursprung i Iran endast kan vara försumbar och attförfarandet bör avslutas i fråga om import från Iran.
70.När det gäller de indiska och sydafrikanska exporterande tillver-karnas begäran innehöll den bevisning som lämnats inget somkunde stödja påståendet att importen till gemenskapen från dessarespektive länder skulle vara försumbar, i synnerhet motbakgrund av den metod som använts för att fastställa relevant
marknad i gemenskapen enligt skälen 37-49. I motsats till vad
som gällde för Irans del visade Eurostat-uppgifterna och svarenpå kommissionens frågeformulär inte att importen skulle under-skridaminiminivån. Därför a nsågs importen från Indienrespektive Sydafrika överstiga miniminivån i den mening somavses i artiklarna 3.4 och 5.7 i grundbeslutet.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 13
▼B
b)Sammanslagen bedömning av importen
71.Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar
eller rullar med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwanoch Jugoslavien borde slås samman vid bedömningen enligtartikel 3.4 i grundbeslutet.
72.Det undersöktes således om alla kriterier för sammanslagningvar uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat:
— Varje lands dumpningsmarginal var, som visats ovan, högre
än miniminivån.
— Importvolymen från varje land var inte försumbar i
förhållande till förbrukningen i gemenskapen.
— Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika importerade
varmvalsade ringar eller rullar och mellan importerade varm-
valsade ringar eller rullar och den likadana
gemenskapsprodukten visade att importen från de berördaländerna borde slås samman vid bedömningen. De berördaexporterande länderna sålde på den fria gemenskapsmarkna-den varmvalsade ringar eller rullar i huvudsak direkt till
icke-närstående kunder som kallvalsverk, rörtillverkare,
stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringar eller rullarimporterades även via närstående säljbolag, vilka sedan såldeprodukten vidare till samma typ av kunder. I undersökningenvisades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produktengenom samma försäljningskanaler och till samma kundkate-
gorier. Slutligen konstaterades att en liknande prissättning
tillämpades för all försäljning.
73.Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillverkares
påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för att
vid bedömningen slå samman importen från de ovannämndaländernaär uppfyllda .
c)Den berörda importens volym
74.Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till ge-
menskapen från de berörda länderna mellan 1995 och
undersökningsperioden steg med 229 %, dvs. från 0,65 miljoner
ton till 2,14 miljoner ton. Importökningen mellan 1995 och 1996var mycket begränsad (+0,1 miljoner ton). Den huvudsakligaökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden(+1,26 miljoner ton).
75.En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visadeatt importen från alla berörda länder i huvudsak skedde underdet första halvåret (1,3 miljoner ton); under det andra halvåretsjönk den med 42 %, även om den jämfört med andra halvåret
1997 låg på en betydligt högre nivå.
76.Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna av varm-
valsade ringar eller rullar klassificeras i två distinkta kategorier:
svarta ringar eller rullar och betade ringar eller rullar. Av
undersökningen framgick det att svarta ringar eller rullar svaradeför cirka 90 % av alla varmvalsade ringar eller rullar som impor-terades från de berörda länderna.
d)Importens marknadsandel
77.De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995
och undersökningsperioden från 3,5 % till 10,7 %. Den faktiska
importvolymsökningen medförde således att de berörda ländernaerövrade 7,2 procentenheter av gemenskapens marknad.
78.Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan1997 och undersökningsperioden, då de berördaländernaerövrade 6,3 procentenheter.
e)Prisunderskridande
79.I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande
jämfördes, i den utsträckning det var möjligt, priser på2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 14
▼B
jämförbara typer av varmvalsade ringar eller rullar under
liknande försäljningsvillkor på gemenskapens marknad, i sammamedlemsstat och till samma kunder. De exporterande tillver-
karnas priser fritt gemenskapens gräns jämfördes med
gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov justeradesexportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemenskapensgräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessa priserjusterades även för att jämförelsen med gemenskapsindustrins
priser skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar base-
rades på uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrolleratunder undersökningen.
80.Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare attde varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och sålde
på gemenskapens marknad i kvalitetshänseende inte var
jämförbara med gemenskapsindustrins produkter. En exporte-rande tillverkare hävdade att företagets produkter till skillnadfrån gemenskapsindustrins inte tillverkades med hjälp avstränggjutning, och att de därför fick kemiska defekter och ytde-
fekter som minskade utbytet vid vidarebearbetningen av ringarna
eller rullarna. Dessutom hade företaget ingen automatisk”upprullningsmaskin”, vilket ledde till variationer i tjocklek ochbredd och således till lägre kvalitet. Tillverkarna lade framstödjande bevisning och begärde en prisjustering på grund avkvalitetsskillnader i samband med de prisjämförelser som låg
till grund för fastställandet av prisunderskridande.
81.Kommissionen konstaterade att en prisjustering för kvalitetsskill-
nader generellt sett inte var motiverad, i synnerhet eftersomsådana skillnader inte var uppenbara för användarna och det
visades i undersökningen att eventuella kvalitetsskillnader inte
nödvändigtvis inverkade på användningen av produkten i fråga.För en exporterande tillverkare tydde dock bevisningen på attden begärda kvalitetsjusteringen till viss del var motiverad.Även om en detaljerad granskning visade att den begärda juste-ringens nivå var överskattad, kunde en justering på 50 % av det
belopp som begärts beviljas mot bakgrund av tillgänglig bevis-
ning.
82.På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer påprisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins
priser:
— Bulgarien: 6,8 %
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %,
— Tata: 6,1 % och
— SAIL: 19,1 %
— Sydafrika: 5,3 %
— Iscor: 4,9 % och
— Highveld Steel: 27 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 % och
— CSC: 7,5 %
— Jugoslavien: 12,4 %
3.Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och under-
sökningsperioden
a)Tillverkning
83.I undersökningen visades att gemenskapsindustrins tillverknings-
volym 1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Underåterstoden av skadeundersökningsperioden låg tillverkningen påen stabil nivå på omkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång iförbrukningen 1996. Dennatillverkning såldes a ntingen på denfria marknaden eller exporterades till tredje land.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 15
▼B
84.Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet
används för varmvalsade ringar eller rullar avsedda för både
den fria marknaden och den företagsinterna marknaden, ansågsdet också nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningenför den senare marknadstypen, för att det skulle kunna fastställasatt en nedgång i tillverkningen för den fria marknaden inte varen följd av en ökad efterfrågan på den företagsinterna mark-
naden.
85.Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och under-
sökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljonerton. Detta innebar att tillverkningen för den företagsinternamarknaden var relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkningmellan 1997 och undersökningsperioden liknade den som obser-
verats för tillverkningen för den fria marknaden.
86.Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde
således inte på att behovet av tillverkning för den företagsinternamarknaden hade ökat.
b)Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
87.Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och
den företagsinterna marknaden samt för andra produkter sominte berörs av detta förfarande (t.ex. andra stålkvaliteter ochstålprodukter). Kapacitetsutnyttjandet avseende den berördaprodukten fastställdes således på grundval av de kapacitetersom officiellt deklarerats för kommissionen inom ramen för
EKSG-fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligt specifika
parametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten ellerden nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominellakapaciteten är den högsta möjliga kapacitet som kan uppnås utanbeaktande av tillgång på personal, semesterperioder, installa-
tionstider, underhåll osv.
88.Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 %
mellan 1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997då gemenskapsindustrins tillverkning var som allra störst ochutnyttjandet nådde 93 %. Under denna period noterades högavärden för förbrukningen av varmvalsade ringar eller rullar
både på den fria marknaden och den företagsinterna marknaden.
89.Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt med
hänsyn till att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, ärnödvändigt att uppnå ett högt utnyttjande för att minska de högafasta tillverkningskostnadernas betydelse.
c)Orderingång och försäljningsvolym
i) Orderingång
90.För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man
även utvecklingen av orderingången för gemenskapsindustrin.För detta ändamål lämnade gemenskapsindustrin uppgifter som
också är tillgängliga inom ramen för övervakningen av gemen-
skapens stålmarknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessauppgifter inte exakt avspeglade situationen för den berördaprodukten utan omfattade en något bredare produktkategori,konstaterades det att dessa uppgifter kunde anses vara represen-
tativa för den berörda produktens situation. Uppgifterna visade
att orderingången var stor 1997 jämfört med situationen underundersökningsperioden. I motsats till den stabila utveckling avden synligaförbrukningen mella n 1997 och undersökningspe-rioden som angivits ovan, sjönk gemenskapsindustrinsorderingång med 17 % under samma period.
91.Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet varmeraregelbunden och jämna re under 1997 då orderingången ihögre grad utvecklades jämsides med försäljningsvolymen.Eftersom det finns en viss tidsförskjutning mellan order ochleverans tydde den sjunkande orderingången på en minskadekonomisk aktivitet, vilket undersöks nedan.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 16
▼B
ii) Försäljning
92.Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen
något från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebären uppgång på 1 %.
93.Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utvecklingen avförbrukningen. Mellan 1997 och undersökningsperioden sjönkdock gemenskapsindustrins försäljning med 12 %, samtidigtsom förbrukningen steg något.
94.Gemenskapsindustrin påpekade att skadeindikatorn avseendeförsäljning enligt ovan fastställdes på grundval av de transak-tioner som levererats och fakturerats under nämnda perioder.Gemenskapsindustrins tillverkningsprocess är dock organiserad
så att en användares order levereras och faktureras inom en
period på minst tre månader från orderdatum. För attförsäljningsutvecklingen under en viss period skall kunnabedömas på ett meningsfullt sätt måste således inte endast denfaktiska försäljningen utan även orderingången under sammaperiod analyseras. En viss utveckling av orderingången visar sig
oundvikligen i motsvarande försäljningsutveckling vid en senare
tidpunkt.
iii) Olikatyper a v försäljning
95.Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den
faktiska skada som den vållats borde analysera försäljningsut-
vecklingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller
rullar, närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört medbetade ringar eller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullarutgjorde en stor andel av den sammanlagda dumpade importenskulle utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljningsvolym
och försäljningspriser för dennaprodukttyp visaa tt särskilt stor
skada vållats.
96.En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljningav svarta ringar eller rullar på den fria marknaden mellan 1995
och undersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %,
samtidigt som försäljningen av betade ringar eller rullar i volymökade med 34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång påcirka 1 miljon ton svarta ringar eller rullar och en uppgång påomkring 0,5 miljoner ton i försäljningen av betade ringar eller
rullar.
97.Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade en
mera balanserad fördelning i sin försäljning mellan svarta
respektive betade ringar eller rullar än vad de exporterande till-
verkarna hade. Mellan 1995 och 1997 utgjorde svarta ringar ellerrullar 70 % av försäljningsvolymen, medan betade ringar ellerrullar hade en andel på 30 %. Under undersökningsperiodenhade svarta ringar eller rullar 60 % medan betade ringar ellerrullar noterade 40 %. Denna försäljningsutveckling visar tydligt
att en övergång från svarta till betade ringar eller rullar ägde rum
under undersökningsperioden, dvs. från en produktkategori därimporten var mera framträdande till en kategori där den varmindre markant.
d)Prisutveckling
98.Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindust-
rins vägdagenomsnittligaförsäljningspriser med 10 %. Under1995 hade försäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. Desjönk fram till 1997 (- 17 % respektive - 3 % jämfört med 1995respektive 1996) men återhämtade sig mellan 1997 och slutet av
undersökningsperioden (+9 %).
e)Marknadsandel
99.Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskap-
sindustrins marknadsandel med 3,7 procentenheter, i det att densjönk från 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 17
▼B
100.Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknads-
andel med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 steg
den med 1,8 procentenheter.
101.Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertid
gemenskapsindustrin alla vunna marknadsandelar och nådde en
lägre nivå än under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procenten-heter. En ytterligare analys visar att marknadsandelar förloradespå grund av minskande försäljning både till närstående och icke-närstående kunder på gemenskapens fria marknad.
f)Lönsamhet
102.Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på
försäljningen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan1995 och undersökningsperioden. De högavinsterna(20,7 %)under 1995 var ett resultat av de dåvarande höga marknadspri-
serna. Trots en nedgång på marknaden och sjunkande
försäljningspriser (-15 %) visade gemenskapsindustrin fortsattlönsamhet 1996. Återhämtningen av försäljningsvolymen under1997 medgav dock inte att industrin kunde höja sin vinstmar-ginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med 3 %.
103.Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamhetennågot jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriserunder undersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjlig-
gjorde för gemenskapsindustrin att uppnå en vinstmarginal på
12,9 %. Gemenskapsindustrin ansåg att denna vinstnivå varskälig.
104.Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsindustrinuppnådde en extremt hög lönsamhet under undersökningspe-rioden och att utvecklingen av denna indikator i sig borde hamotiverat att man omedelbart avslutade förfarandet. Dennavinstnivå skulle vara avsevärt högre än de nivåer som kommis-sionen ansett vara skäliga i tidigare antidumpningsärenden
rörande stålprodukter.
105.Det bör i detta sammanhang noteras att det i de relevanta
bestämmelserna i grundbeslutet och i antidumpningsavtalet
inom ramen för WTO anges att fastställandet av skada skall
baseras på faktiska bevis för a) volymen dumpad import ochdennas inverkan på priserna i gemenskapen för likadanaprodukter och b) denna imports därav följande inverkan pågemenskapsindustrin. Hänsyn skall vidare tas till huruvida det
skett en betydande uppgång i volymen dumpad import, antingen
i absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen i gemenska-pen. Hänsyn skall också tas till huruvida priserna för dendumpade importen i betydande grad har underskridit gemenska-pens priser eller om importen i fråga har medfört att prisernaavsevärt minskat eller att prishöjningar förhindrats. Varken en
enskild faktor eller flera av dessa faktorer behöver nödvändigtvis
vara avgörande. I bestämmelserna föreskrivs även att enundersökning av den dumpade importens inverkan på deninhemska industrin skall inbegripa en bedömning av alla rele-vanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelseför industrins situation, inklusive storleken på dumpningsmargi-
nalerna, faktisk eller potentiell nedgång i fråga om försäljning,
vinst, produktion, marknadsandel, produktivitet och kapacitetsut-nyttjande, faktorer som rör priser, osv. I grundbeslutet anges attdenna uppräkning inte är uttömmande och att varken en enskildfaktor eller flera av dessa faktorer nödvändigtvis behöver vara
avgörande.
106.I föreliggande fall visade undersökningen att den dumpade
importen ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal. De
låga priserna för den dumpade importen konstaterades också
avsevärt underskrida gemenskapsindustrins priser. Allaovannämnda villkor var således uppfyllda och kommissionenfortsatte med att bedöma den potentiella och faktiska utveck-lingen avseende ett antal ekonomiska faktorer innan den drogsina slutgiltiga slutsatser. Några exporterande tillverkares argu-2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 18
▼B
ment att lönsamhetsnivån i sig borde ha motiverat förfarandets
avslutande strider således klart mot bestämmelserna i grundbe-slutet.
107.Gemenskapsindustrins ekonomiska situation under under-sökningsperioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet,måste också ses mot bakgrund av marknadsstrukturen för varm-valsade ringar eller rullar och utvecklingen avgemenskapsindustrins ekonomiska situation under under-
sökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan.
108.Slutligen anses att det i samband med antidumpningsförfaranden
inte är relevant att jämföra gemenskapsindustrins situation ochden globala situationen i fråga om en viss ekonomisk indikator.
g)Investeringar och sysselsättning
109.I undersökningen visades att investeringarna i övervägande grad
avsåg ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivån
under undersökningsperioden liknade den som noterades för
1995. Investeringarna ökade med 32 % jämfört med 1995, i linjemed den högaefterfråga n under 1997.
110.Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anlägg-ning och med samma maskiner, särskilt varmvalsade ringar eller
rullar. Undersökningen visade att det antal anställda som direkt
sysslade med tillverkningen av den berörda produkten underskadeundersökningsperioden sjönk med 4 %.
h)Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan
1995 och undersökningsperioden
111.Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att ett faststäl-
lande av skada under undersökningsperioden inte kunde göraspå grundval av en jämförelse mellan gemenskapsindustrins situ-ation 1995 och 1997. De ansåg i synnerhet att priser och
lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapaci-
tetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under1997 inte var representativa för hur förhållandena skulle varaunder rättvisa konkurrensvillkor. På grundval av de övrigaavgörandena för hela skadeundersökningsperioden hävdade de
att man inte rimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsin-
dustrin hade lidit väsentlig skada.
112.I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inteangav i vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995och 1997 inte kunde anses vara representativa. De uppgav blott
att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på till-
verkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym ochmarknadsandel under 1997 inte var representativa. Med andraord begärde de att en betydande del av de uppgifter somfastställts i kommissionens undersökning inte skulle beaktas idetta förfarande, utan att framlägga några bevis eller förklaringar
för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala 1995 och
1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till stödför påståendet att normal konkurrens inte rådde på gemenska-pens marknad under 1995 och 1997, varför det inte anses finnasnågon grund för att bortse från dessa uppgifter.
113.Kommissionen granskade således utvecklingen av gemenskap-sindustrins ekonomiskasitua tion underskadeundersökningsperioden och, på årsbasis, dess allmännaekonomiskaläge mella n 1995 och undersökningsperioden.
114.I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan
1997 och undersökningsperioden, samtidigt som den synliga
förbrukningen ökade något, kunde höja sina försäljningsprisermed 9 % men inte lyckades behålla sin försäljningsvolym, somminskade med 12 %. Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin14 % av sina marknadsandelar, motsvarande 6,6 procentenheter.Gemenkapsindustrins tillverkning minskade också med 9 %,2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 19
▼B
vilket även ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande. Trots denna
negativa utveckling steg lönsamheten från 6,3 % till 12,9 %.
115.I undersökningen visades det också att importen från de berördaländerna mellan 1997 och undersökningsperioden ökade avsevärti volym (+143 %), vilket ledde till att denna imports marknads-
andel fördubblades (+6,3 procentenheter). Även om
försäljningsprisernaför importen från de berördaländernaökade med 7 %, underskred de ändå gemenskapsindustrins prisermed i genomsnitt 8 % under undersökningsperioden.
4.Analys av gemenskapsindustrins situation under under-
sökningsperioden
a)Inledande anmärkningar
116.Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet
låg kvar på en hög nivå under första hälften av undersöknings-perioden på grund av att den synliga förbrukningen och därmedefterfrågan var exceptionellt hög, även om den inte motsvaradesav en proportionerlig faktisk förbrukning. Under det förstahalvåret medförde detta för stora lager, vilka till stor del ökade
till följd av den berörda importen, och under det andra halvåret
till avsevärt minskande lagernivåer.
117.Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle varanödvändigt med en noggrannare analys av försäljningen för deprodukttyper och via de försäljningskanaler där det förekommerhård konkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, föratt man skulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Dettainnebär att man vid analysen gör en åtskillnad mellan
försäljningen av svarta respektive betade ringar eller rullar och
mellan de försäljningskanaler där långfristiga kontrakt sluts ochövrig försäljning.
118.Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljeradanalys av undersökningsperiodens fyra olika kvartal varnödvändig med tanke på tidsförskjutningen mellan kundernasplacering av order och leverans till kunderna. Denna tidsförskjut-
ning skulle innebära att den berörda importens negativa inverkan
fördröjdes. Gemenskapsindustrin ansåg således att man ytterli-gare måste undersöka utvecklingen av orderingången underundersökningsperioden.
119.Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affärernahuvudsakligen genomförs på kvartalsbasis. Tillverkningen orga-niseras på grundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser,och såväl order som leveranser förhandlas i enlighet med detta.
Således fanns det inte någon grund för vissa exporterande tillver-
kares åsikt att en uppdelning av undersökningsperioden, t.ex. ikvartal, inte skulle medföra en objektiv bedömning av denmöjliga skadan för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrinsovannämnda begäran har således tillmötesgåtts och denna kvar-
talsanalys följer nedan.
120.För att kommissionen skulle kunna få en överblick över dencykliska karaktären hos gemenskapsindustrins verksamhet och
dubbelkontrollera utvecklingen av dess ekonomiska situationkvartalsvis, inhämtade man kvartalsuppgifter för perioden mellan1996 och det andra kvartalet 1999.
b)Stålindustrins cykliska karaktär
121.Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på
stålmarknaden, i det att de två första kvartalen varje kalenderårnormalt är bättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvaria-
tioner kan huvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt
under det tredje kvartalet påverkas av semesterperioden ianvändarindustrierna men brukar återhämta sig under det fjärdekvartalet. Med hänsyn till att vissa av gemenskapsindustrinspåståenden förutsatte en kvartalsanalys, var det viktigt att se tillatt den observerade utvecklingen inte blott återspeglade normala2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 20
▼B
kvartalsfluktuationer. Denna analys var särskilt relevant eftersom
den klagande gjorde gällande att de trender som observeratsunder undersökningsperioden gick långt utöver de normala
cykliska variationerna.
122.Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verksamhetenför varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionen
följande tillverknings- och försäljningstrender för gemenskapsin-dustrin från 1996 fram till undersökningsperioden:
(%)
1:a kvartalet 2:a kvartalet 3:e kvartalet 4:e kvartalet
Tillverkning
— 1996 93 97 95 100
— 1997 97 100 97 97
—Undersökningsperioden
(1998)100 94 77 70
Försäljningsvolym
— 1996 87 90 91 100
— 1997 97 100 97 97
—Undersökningsperioden
(1998)100 87 68 61
Försäljningsvärde
— 1996 100 96 89 94
— 1997 95 100 99 98
—Undersökningsperioden
(1998)100 88 63 51
123.När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksam-
hetsnivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredjekvartalet. Under 1996 och 1997 konstaterades den största skill-naden uppgå till 7 % mellan det första och fjärde kvartalet1996 och under dessaår utveckla des tillverkningen linjärt. Underundersökningsperioden var dock tillverkningen under det tredje
och det fjärde kvartalet avsevärt lägre än under det första kvar-
talet, vilket tydde på att variationerna under denna period varmycket större än de normala säsongsmässiga fluktuationerna.
124.När det gäller försäljningsvolym var nedgången under under-sökningsperiodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare.Försäljningen under det andra halvåret var exceptionellt låg ochnedgången gick långt utöver de normala säsongsmässiga fluktu-
ationerna.
125.Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersökningsperiodenvisade att de trender som observerats under den sistnämnda peri-
oden gick långt utöver de normala cykliska variationerna iverksamheten för varmvalsade ringar eller rullar.
c)Synlig förbrukning och för stora lager
126.Som det anges i skäl 61 utvecklades den synliga förbrukningen
på årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och under-sökningsperioden. Den synligaförbrukningen återspegla r dockper definition inte den faktiska användningen, dvs. den faktiska
förbrukningen av produkten i fråga hos användarna. Skillnaden
mellan den synliga förbrukningen och den faktiska förbruk-ningen utgörs huvudsakligen av de lager som hålls i olika led idistributionskedjan, dvs. i detta fall av importörer, handlare,stålcentraler och användare.
127.Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligthögre under de två första kvartalen i undersökningsperioden änunder de två sista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 21
▼B
av synlig förbrukning som noterades under 1997 fortsatte inte
heller under undersökningsperioden. Skillnaden i trenderframstod som särskilt markant vid jämförelsen mellan slutet av
1997 och början av undersökningsperioden, i det att den synliga
förbrukningen steg avsevärt mellan dessa två perioder. Dettatyder på att en lagerökning ägde rum, medan det motsatta gällervid jämförelsen mellan det fjärde kvartalet 1997 och det fjärdekvartalet i undersökningsperioden, vilket tyder på att en bety-
dande lagerminskning skedde under undersökningsperiodens två
sista kvartal.
128.Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktigroll för marknadsutvecklingen under undersökningsperiodenansågs det nödvändigt att fastställa nivåerna på den synligaförbrukningen kvartalsvis även för 1997 och inte bara för under-
sökningsperioden.
129.För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde man
även ha fastställt utvecklingen av den faktiska förbrukningen.Detta hindrades dock av att samarbetet från de olika berördaparterna i distributionskedjan och i användarledet inte var full-ständigt. Kommissionen kunde dock fastställa handlarnas
lagernivåer på grundval av Eurostat-uppgifter som inhämtats
inom ramen för EKSG-fördraget.
130.I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbrukningvisade dessa uppgifter att det förekom en betydande lagerupp-byggnad hos handlarna mellan slutet av 1997 och början avundersökningsperioden. Man observerade en uppgång på 29 %
mellan det fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens
första kvartal samt en ytterligare ökning på 11 % mellan under-sökningsperiodens första och andra kvartal.
131.Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren minskadeavsevärt mot slutet av undersökningsperioden (- 22 %). Lage-ranvändningen framgick av jämförelsen mellan lagernivåerna
vid utgången av respektive hälfter av undersökningsperioden.
En jämförelse av den kvartalsvisa lagerutvecklingen 1997 medkvartalsutvecklingen under undersökningsperioden bekräftar detsom sägs ovan.
132.Dennatrend med för storala ger under undersökningsperiodenstvå första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande
tillverkare som var föremål för undersökning och av uppgifter
från en större användare av produkten i gemenskapen. Denneanvändares lager vid mitten av undersökningsperioden var merän dubbelt så stort som lagret vid början av perioden, samtidigtsom det inte fanns några tecken på att denne användares verk-samhet hade förändrats avsevärt mellan början och slutet av
undersökningsperioden.
133.I undersökningen bekräftades således gemenskapsindustrins
påstående att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av under-sökningsperioden. Under undersökningsperiodens två förstakvartal var den synliga förbrukningen avsevärt högre än den fak-tiska förbrukningen, medan det motsatta förhållandet rådde under
undersökningsperiodens två sista kvartal.
134.Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den första
hälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg densynligaförbrukningen under det förstaha lvåret 1997 med cirka1,5 miljoner ton.
135.Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin till
stor del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den första
hälften av undersökningsperioden. I detta avseende kan detdock noteras enligt nedan att gemenskapsindustrins försäljningbörjade minska redan från början av undersökningsperioden.Detta tyder på att gemenskapsindustrin inte hade någon viktigroll i lageruppbyggnaden.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 22
▼B
d)Tillverkning och kapacitetsutnyttjande
136.På kvartalsbasis minskade tillverkningen under undersökningspe-
rioden med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % underdet fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
137.I linje med produktionsnedgången sjönk också kapacitetsutnytt-jandet med 12 % under undersökningsperiodens tredje kvartaloch med 17 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det förstakvartalet.
138.På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsut-nyttjande minskade i jämförelse med respektive kvartalsvärdenför 1997. Under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartalminskade tillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapaci-tetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % i jämförelse med
motsvarande kvartal 1997.
e)Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
i) Försäljningsvolym
139.Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under
undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under detfjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
140.Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskaps-industrin att en noggrannare och mera differentierad analys avdess olika typer av försäljning och försäljningskanaler bordegöras, eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkur-
rerade direkt med den berörda importen påverkades i högre grad
än den övriga försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svartaoch betade ringar eller rullar uppgav gemenskapsindustrin att endel av dess försäljning utgjorde långfristiga leverans- ochförsäljningskontrakt som exempelvis ingicks med bilindustrin.Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en period på upp till ett år,
under vilken leveransvolymer och priser ligger fast. På det hela
taget säljer de berörda exporterande tillverkarna inte enligtsådana kontrakt.
141.För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys deladesförsäljningen upp i ”långfristig” försäljning och ”övrig”försäljning. Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhetför svarta respektive betade ringar eller rullar under under-sökningsperioden granskades också.
142.Den långfristigaförsäljningens volym va r under undersöknings-periodens olika kvartal mycket mera stabil än den övrigaförsäljningen. Den långfristigaförsäljningen minska de med 20 %under det tredje kvartalet och med 22 % under det fjärde kvar-
talet, jämfört med det första kvartalet. Nedgången i den övriga
försäljningen var mycket mera påtaglig, i det att den sjönk med35 % respektive 43 % under det tredje och fjärde kvartalet,jämfört med det första kvartalet.
143.Detsamma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört medbetade ringar eller rullar. Försäljningsvolymen för betade ringareller rullar utvecklades under undersökningsperioden mindredramatiskt än försäljningen av svarta ringar eller rullar.Försäljningen av svarta ringar eller rullar minskade med så
mycket som 39 % under det tredje kvartalet och med 44 %
under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet,medan nedgången för betade ringar eller rullar endast uppgicktill 21 % respektive 29 %.
ii) Försäljningspriser
144.Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljning-
spriserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, idet att de uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Underdet tredje kvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärdekvartalet till 254 ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en pris-nedgång på 17 % under undersökningsperioden.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 23
▼B
145.Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att
priserna för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade
under undersökningsperiodens tre första kvartal och endåstsjönk från 320 ecu/ton till 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %.Mellan undersökningsperiodens första och sista kvartal sjönkdessa priser med endast 10 %. I motsats till detta föll prisernaför övrig försäljning med 10 redan mellan det första och tredje
kvartalet, och nedgången mellan första och sista kvartalet var
21 %.
146.Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betaderingar eller rullar visade att priserna för de svarta produkterna
minskade mycket mer än priserna för de betade produkterna.
Detta medförde att priserna för olika produktkategorier skildesig åt i avsevärt högre utsträckning vid slutet av undersöknings-perioden än i början av undersökningsperioden. Priserna förbetade ringar eller rullar sjönk från 328 ecu/ton till 316 ecu/ton,en nedgång på endast 4 %. Prisnedgången mellan det första och
fjärde kvartalet var blott 12 %. I motsats därtill sjönk priserna
för svarta ringar eller rullar med 10 % redan mellan det förstaoch tredje kvartalet och med 22 % mellan det första och fjärdekvartalet.
iii) Lönsamhet
147.På kvartalsbasis visade det sig att lönsamheten var mycket god
under undersökningsperiodens första halvår. På grund av de
starka prisnedgångarna under de följande kvartalen sjönk dock
lönsamheten kontinuerligt, från 16,8 under undersökningsperio-dens första kvartal till - 2,6 % under det fjärde kvartalet.
148.Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsamheten
redan från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i
fråga om försäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gällerden övrigaförsäljningen.
149.I undersökningen visades att lönsamheten för den långfristigaförsäljningen var mycket god under undersökningsperiodens
förstaha lvår (cirka21 %) och förblev positiv under helaunder-
sökningsperioden, i det att den uppgick till 8 % under det fjärdekvartalet. Den övriga försäljningen var också lönsam (omkring16 %) under det förstaha lvåret. I överensstämmelse med utveck-lingen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar minskade
den avsevärt under följande kvartal och blev negativ (-7 %)
under det fjärde kvartalet.
150.Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar vargod under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamhetenför betade ringar eller rullar var positiv under hela under-
sökningsperioden (4,5 % under det fjärde kvartalet), medan
lönsamheten för svarta ringar eller rullar sjönk avsevärt underdet tredje kvartalet och en förlust på hela 16,5 % noteradesunder det fjärde kvartalet.
151.Sammanfattningsvis sjönk den totala försäljningen, priserna ochlönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend varmycket mindre markant i fråga om försäljningen i de marknads-segment där den dumpade importen inte var så omfattande. Närdet gäller priser och lönsamhet var gemenskapsindustrins situa-tion relativt stabil så länge som den synliga förbrukningen steg
kraftigt. Av undersökningen framgick det också att gemenskap-
sindustrins försäljningsvolym inte ökade i takt med den synligaförbrukningen. Prisernaoch lönsa mheten låg dock på höganivåer under de perioder då efterfrågan var stark och stigande.
152.I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigarekostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersöknings-perioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 %och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1970års nivå. Råmaterialkostnaderna sjönk således, vilket särskiltunder undersökningsperioden begränsade förlustnivåerna.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 24
▼B
153.Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
kompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilken
visade att dessa ekonomiska indikatorer även hade försämrats ijämförelse med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje ochfjärde kvartalet i undersökningsperioden och det tredje och fjärdekvartalet 1997 minskade försäljningsvolymen med 24 % respek-tive 27 % och försäljningsprisernamed 6 % respektive 19 %.
Lönsamheten befanns ha minskat med 15 procentenheter mellan
det fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det fjärde kvar-talet 1997.
154.Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vidbedömningen av utvecklingen av försäljningsvolym, priser ochlönsamhet tänka på att det finns en tidsförskjutning mellan pris-förhandlingar med kunder och fakturering och leverans från
gemenskapsindustrin. Vid bedömningen av i synnerhet den
övriga försäljningen måste man således beakta att priserna underundersökningsperiodens första kvartal har överenskommits iförhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv.
f)Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och
marknadsutvecklingen
155.Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemenskapsin-dustrin att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhetborde ta hänsyn till tidsförskjutningen mellan prisförhandling-arna med kunderna och försäljningen av varorna.Gemenskapsindustrin uppgav att förhandlingarna i praktiken
ägde rum minst ett kvartal före försäljningen.
156.I undersökningen visades att en jämn produktionsplanering i
syfte att uppnå ett effektivt kapacitetsutnyttjande ledde till entidsförskjutning mellan order och försäljning. Denna periodkonstaterades mycket riktigt uppgå till ungefär ett kvartal.Försäljningen under undersökningsperiodens första kvartal ärsåledes ett resultat av förhandlingar och ingångna kontrakt under
det fjärde kvartalet 1997.
157.Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindustrins
orderingång visade att en betydande nedgång skedde underundersökningsperioden. I överensstämmelse med gemenskapsin-dustrins påstående är denna negativa trend redan frånundersökningsperiodens första kvartal mera markant än trenderna
för försäljningsvolym och tillverkning. Orderingången under
undersökningsperiodens andra kvartal var sett till volym 17 %lägre än under det första kvartalet. Orderingången var vidarerelativt hög under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sinmotsvarighet i de leveranser och den försäljning som ägde rumunder undersökningsperiodens första kvartal.
158.Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindustrins
påstående att den relativt positiva ekonomiska situationen under
undersökningsperiodens första halvår bara återspeglar den starkaorderingången under det sista kvartalet 1997 och undersöknings-periodens första kvartal, då efterfrågan alltjämt var hög.
g)Slutsats om gemenskapsindustrins situation under under-
sökningsperioden
159.Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska
situation försämrades avsevärt under undersökningsperioden,särskilt under det andra halvåret. Denna försämring gick långtutöver de säsongsmässiga variationer som observerats tidigareår på kvartalsbasis.
160.I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer under
undersökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i
jämförelse med den genomsnittliganivån under undersöknings-perioden: tillverkningen minskade med 10 %,kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försäljningsvolymen med 14 %,försäljningsprisernamed 2,4 % och lönsa mheten med 2,1procentenheter.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 25
▼B
161.Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade
att gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades
ytterligare: i förhållande till de genomsnittliga nivåerna underundersökningsperioden minskade tillverkningen med 18 %,kapacitetsutnyttjandet med 10 %, försäljningsvolymen med22 %, priserna med 13 % och lönsamheten blev negativ (-2,6 % av nettoomsättningen) och sjönk med 15,5 procentenheter.
5.Utvecklingen efter undersökningsperioden
162.Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under under-
sökningsperiodens första halvår till en relativt ljus
marknadssituation som avspeglades i den höga prisnivån i ge-
menskapen under denna period. I enlighet med detta vargemenskapsindustrins lönsamhet fortfarande god. Med tankedock på att denna situation inte baserades på en positiv utveck-ling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få
negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigt
att få detta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingenefter undersökningsperioden.
163.Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstate-rades det att en viss återhämtning ägde rum vad gällergemenskapsindustrins tillverknings- och försäljningsvolym i
början av 1999. Dessa volymer var dock betydligt lägre än
motsvarande nivåer i början av undersökningsperioden och under1997. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins ekono-miska situation fortsatte att försämras efterundersökningsperioden, vilket särskilt framgår av sjunkande
försäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret
1999.
164.Genom denna utveckling bekräftades de negativa konsekven-serna av den massiva lageruppbyggnaden i början avundersökningsperioden och av den lagertömning som inleddes
under undersökningsperiodens tredje kvartal och som, trots
importnedgången, fortsatte under det första halvåret 1999.Fördröjningen av den negativa utvecklingen för gemenskapsin-dustrin berodde emellertid inte bara på lageruppbyggnaden utanockså på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärer medsina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen för
skadeindikatorer såsom tillverkning, försäljning, priser och
lönsamhet, utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrinsorderingång.
165.Några parter gjorde gällande att ett införande av antidump-ningsåtgärder i detta förfarande var onödigt eftersom den
berördaimporten upphörde efter undersökningsperioden.
166.På grundval av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter
framgick det att importen, särskilt från vissa av länderna i dettaförfarande, har minskat sedan början av undersökningsperioden.Detta är dock inget ovanligt i antidumpningsundersökningar
eftersom marknadsaktörerna, i synnerhet importörerna, tar
hänsyn till att undersökningarna nödvändiggör en försiktig mark-nadsbedömning i det att de kan leda till antidumpningsåtgärder.Marknadsaktörernas reaktioner kan vara mer eller mindre påtag-liga. Att låta en importnedgång, som kan vara begränsad i tiden,utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder skulle
under alla omständigheter göra det möjligt för de exporterande
tillverkarna att växelvis upphöra med sin export i syfte attuppnå fördelar. Detta skulle leda till stora störningar på gemen-skapens marknad när det gäller alla produkter och kan därförinte under dessa omständigheter motivera att antidumpningså-tgärder inte införs.
167.Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noteratsunder undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen.Sedan dess skulle marknadspriserna i gemenskapen ha nåttnivåer som garanterar en snabb återhämtning av gemenskapsin-dustrins ekonomiskasitua tion.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 26
▼B
168.Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemens-
kapsindustrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låga
nivåer under förstaha lvåret 1999. Dennaprisnedgång medfördebetydande förluster, som gemenskapsindustrin drabbades avunder en lång period.
6.Slutsats om skada
169.Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från
1995 och fram till och med undersökningsperioden visade attutvecklingen varit negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysenvisade att gemenskapsindustrins ekonomiska situationförsämrades avsevärt under hela undersökningsperioden. I
motsats till vissa exporterande tillverkares påståenden och med
hänsyn till gemenskapsmarknadens särskilda karaktär i fråga omutbudsöverskott och tidsförskjutning mellan order och leverans,är denna utveckling representativ för gemenskapsindustrinsekonomiskasitua tion under helaundersökningsperioden.
170.Av undersökningen framgick det också att denna negativa
utveckling fortsatte och till och med förvärrades efter under-
sökningsperioden, vilket är särskilt relevant med tanke pågemenskapsmarknadens karaktär och situation. Det fastställdesatt denna försämring gick långt utöver de säsongsfluktuationersom observerats tidigare år på kvartalsbasis.
171.Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindikatorer
under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utveck-
lades negativt jämfört med de genomsnittliga nivåerna underundersökningsperioden: tillverkningen minskade med 11 %respektive 18 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 % respektive10 % och försäljningsvolymen med 14 % respektive 22 %,försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar till nivåer som
var 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga priserna i
undersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respek-tive 15,5 procentenheter.
172.Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indikatorer ocksåförsämrades jämfört med respektive kvartalsnivåer 1997. Mellandet tredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens
tredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 %
respektive 11 %, kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive18 % och försäljningsprisernamed 6 % respektive 19 %, meda nlönsamheten var positiv både under 1997 och under under-sökningsperioden, även om den under undersökningsperiodens
fjärde kvartal var 15 procentenheter lägre än under fjärde kvar-
talet 1997. Alla dessa trender bekräftades av de nivåer somobserverades för de två kvartalen efter undersökningsperioden.
173.Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trenderskulle ha varit ännu mera negativa om gemenskapsindustrin intehade haft försäljning enligt långfristiga kontrakt eller av betade
ringar eller rullar, som i mindre utsträckning påverkas av
importen i fråga. Gemenskapsindustrins orderingång för leveransunder undersökningsperiodens fjärde kvartal var 31 % lägre änorderingången för leverans under undersökningsperiodens förstakvartal.
174.Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genomsnittliga
vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersökningsperioden, då
vinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser varstabila under undersökningsperiodens första två kvartal.
175.Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synasstrida mot avgörandet om skada, men i undersökningen visadesdet att de överensstämde med den höga synliga förbrukningen
under undersökningsperiodens förstaha lvår som dock, vilket
bekräftades av undersökningen, inte motsvarades av faktiskförbrukning. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins(vars försäljning inte utvecklades i linje med lageruppbygg-naden) priser och vinster stabila men kunde inte undvika attdärefter försämras eftersom den höga synliga förbrukningen inte2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 27
▼B
motsvarades av faktisk förbrukning. Under undersökningsperio-
dens andra hälft föll den synliga förbrukningen stort allteftersom de storala gren tömdes, vilket i sin tur medförde bety-
dande pris- och vinstnedgångar.
176.En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under
de två första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trenderinte var begränsade till undersökningsperioden utan var ett direktresultat av utvecklingen under undersökningsperioden. Även omtillverknings- och försäljningsvolymen förbättrades något jämfört
med undersökningsperiodens andra hälft, fortsatte försäljning-
spriserna och lönsamheten att försämras. Det bör noteras att ienlighet med grundbeslutet, vilket bekräftats i domstolarnaspraxis, får uppgifter som avser tiden efter undersökningsperiodenbeaktas, i synnerhet om det gäller att fastställa om de trender
som observerats under undersökningsperioden fortsätter att
utvecklas i samma riktning efter den perioden.
177.På grundval av denna utveckling av gemenskapsindustrins situa-tion mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt underundersökningsperioden, drar kommissionen slutsatsen attgemenskapsindustrin har lidit skada under undersökningspe-
rioden. I strid mot påståendet att de ekonomiska indikatorer
som påvisar skada till stor del uppvägs av andra indikatorersom inte påvisar skada visade den detaljerade undersökningsom beskrivs ovan att alla ekonomiska indikatorer visade ennegativ utveckling, i synnerhet vinster och försäljningspriserefter en tidsförskjutning på några månader. Skadans omfattning
motiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som avses
i artikel 3.6 i grundbeslutet.
F.ORSAKSSAMBAND
1.Inledning
178.I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är
mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, mark-naden för denna produkt av vissa särskilda egenskaper,nämligen de långsiktiga förbindelserna mellan gemenskapsin-dustrin och vissa användare, den fördröjning mellan beställning
och leverans som krävs för att förbereda och planera produktion-
en samt det förhållande att gemenskapsindustrin är mer verksaminom vissa marknadssegment än de berörda exporterande tillver-karna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dock inte det faktumatt de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrinoch de som importeras från de berörda länderna är likadana
produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaler och
vissaprodukttyper är mer utsa ttaför konkurrens från de importe-rade produkterna än andra.
179.För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada somvållats gemenskapsindustrin undersökte kommissionen verkanav den dumpade importen från de berörda länderna. Samtidigt
granskades också verkan av andra kända faktorer och deras
möjliga effekter på industrins situation. På så sätt försäkrade sigkommissionen om att eventuell skada som vållats av andrafaktorer än den dumpade importen identifierades och inte till-skrevs dennaimport.
180.De andra faktorer som också undersöktes var utvecklingen av
förbrukningen, utbudsöverskottet på gemenskapens marknad,
verkan av varmvalsade ringar eller rullar som importerades frånandra tredje länder till gemenskapen, beteendet hos de andra till-verkare i gemenskapen som inte inkluderades igemenskapsindustrin, gemenskapsindustrins exportresultat ochden globala situationen för stålsektorn.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 28
▼B
2.Verkan av den dumpade importen
a)Den dumpade importens volym; lagerhållning
181.I undersökningen visades att den berörda importen steg kraftigt,
särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Under 1995importerades till gemenskapen blott 0,65 miljoner ton varmval-
sade ringar eller rullar från de berörda länderna, vilket
motsvarade 17 % av den totala importen, medan importen 1997hade ökat något till 0,88 miljoner ton. Mellan 1995 och 1997ökade volymen importerade varmvalsade ringar eller rullar frånde berördaländernasåledes enda st med 0,2 miljoner ton. Underundersökningsperioden uppnådde den dumpade importen en
volym på 2,1 miljoner ton och hade en andel på 45 % av den
sammanlagda importen, vilket innebär en ökning på 229 %under skadeundersökningsperioden.
182.Den största ökningen av importen inträffade följaktligen mellan1997 och undersökningsperioden och i synnerhet under under-sökningsperiodens två första kvartal. Under dennasexmånadersperiod levererades över 1,3 miljoner ton till gemen-
skapens marknad. Detta motsvarar mer än tre gånger
importvolymen under andra halvåret 1997. Mellan 1997 ochundersökningsperioden steg importen i frågamed 143 % och deberörda ländernas marknadsandel mer än fördubblades, i det attden ökade med 6,3 procentenheter.
183.Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen igemenskapen med 9 %, medan gemenskapsindustrinsförsäljningsvolym ökade med endast 1 % och gemenskapsin-
dustrin således förlorade 3,7 procentenheter av sin
marknadsandel.
184.Försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanföllmed den stora ökningen av importen (mellan 1997 och under-sökningsperioden). Tillverkningen sjönk med 9 % ochförsäljningsvolymen med 12 %. Förlusten av marknadsandeluppgick till 6,6 procentenheter och orderingången minskademed 17 %.
185.Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening medden utveckling av den synliga förbrukningen som påvisats ovan,
på att den dumpade importen främst bidrog till ökningen av
lagerhållningen och följaktligen till ökningen av den synligaförbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal,medan gemenskapsindustrins försäljning minskade redan frånundersökningsperiodens början.
186.Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrin, tillskillnad från de berörda exporterande tillverkarna, inte sålde tillhandlare i någon större utsträckning. Vissa större aktörer
beställde få eller inga varmvalsade rullar och ringar från
gemenskapsindustrin under undersökningsperiodens tredje ochfjärde kvartal. Detta ledde till en betydande minskning avförsäljningen i undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal(en minskning på 28 % respektive 12 %). Dettafick betyda nde
negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser och
lönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal.
187.För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling
bör man beakta att utvecklingen av gemenskapsindustrins läge
var särskilt negativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler ivilka de exporterande tillverkarna främst är aktiva och för deprodukttyper som de främst handlar med. Dessa tillverkare ärinte särskilt aktiva i de försäljningskanaler i vilka långsiktiga
avtal ingås. Gemenskapsindustrin har klarat sig relativt sett
bättre i dessa försäljningskanaler än i andra, i vilka konkurrensenfrån importen är mer uttalad. Det har också visats ovan attgemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar,som utgör cirka 90 % av den berörda importen, har utvecklatsmycket negativt under hela undersökningsperioden.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 29
▼B
b)Importens prisnivå och stålmarknadens funktionssätt
188.Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrins situa-
tion förblev stabil vad gäller priser och, följaktligen, den
allmänna lönsamheten under undersökningsperiodens två första
kvartal, även om priserna på importen från de berörda ländernasjönk kontinuerligt under undersökningsperioden. På dennapunkt har undersökningen visat att utvecklingen av gemenskap-sindustrins priser och vinster berodde, å enasida n, på
marknadens allmänna struktur och villkor vad gäller den tid
som förflyter mellan kundernas order och leveransen samt, åandra sidan, på utvecklingen av lagerhållningen och följaktligenav den synliga förbrukningen under undersökningsperioden.
189.Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har det, medhänsyn till den tid som går mellan order och leverans (minst ett
kvartal), konstaterats att gemenskapsindustrins situation under
undersökningsperiodens första kvartal i stort återspegladeorderläget vad gäller de order som gjordes under det fjärde kvar-talet 1997, då importen började öka.
190.Vad gäller situationen på gemenskapens marknad i allmänhetoch i synnerhet för gemenskapsindustrin har det konstaterats att
en spektakulär ökning av lagerhållningen, och följaktligen av
den synliga förbrukningen, inträffade under det första kvartalet iundersökningsperioden. Detta innebar att priserna och vinsternakunde förbli höga trots att importen samtidigt ökade. Dendumpade importen fick därför sin största inverkan på gemens-
kapsindustrins ekonomiska situation när det blev klart att
ökningen av lagren, och följaktligen av den synliga förbruk-ningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiskaförbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 %på grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmval-sade ringar eller rullar vid undersökningsperiodens slut, och
gemenskapsindustrins lönsamhet blev negativ.
191.Den klagande hävdade att de exporterande tillverkarna vid slutet
av 1997 och under hela undersökningsperioden tillämpade ensystematisk prissänkningspolitik och hela tiden underskredgemenskapsindustrins priser. Detta framkallade och påskyndade
försäljningsprisernas fall på gemenskapens marknad under den
perioden.
192.I undersökningen visades det att de exporterande tillverkarnaverkligen sänkte sina priser under sista kvartalet 1997 medangemenskapsindustrin försökte bibehålla sin prisnivå fram tilljuni 1998. Först i juli 1998 sänkte gemenskapsindustrin sina
försäljningspriser. Gemenskapsindustrins försäljningspriser, som
låg på över 300 ecu/ton i januari 1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998.
193.Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de exporterandetillverkarna fortsatte att underskrida gemenskapsindustrins priserunder hela undersökningsperioden. Prisunderskridandet var
ganska lågt i början av undersökningsperioden men ökade under
hela undersökningsperioden. För att hålla sig kvar på marknadenvar gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, isynnerhet från mitten av undersökningsperioden.
194.I denna analys bör det beaktas att stål är en viktig stapelvara och
att det vägledande baspriset på varmvalsade ringar eller rullar
dagligen offentliggörs i specialiserade tidningar och att allaaktörer på marknaden väl känner till detta pris. De produktersom tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de somimporteras från de berörda länderna är i hög grad känsliga förprisrörelser, vilka snabbt sprider sig på hela marknaden.
Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresultaten gene-
rellt på att den berörda importen varit orsak till den negativautvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 30
▼B
c)Slutsats om verkan av den dumpade importen
195.Det anses att de höga volymer av dumpad import som ackumu-
lerades på gemenskapens marknad under en mycket kort periodsänkte priserna och medförde minskade marknadsandelar förgemenskapsindustrin. Importvolymerna gjorde att vissa störreanvändare i gemenskapen kunde bygga upp lager, med negativa
återverkningar för prisförhandlingarna med gemenskapsindustrin
så tidigt som under undersökningsperiodens andra kvartal, ochförlängde den period under vilken dennaimport pressa de nerpriserna. På grund av marknadens allmänna öppenhet blevanvändare och uppköpare på gemenskapens marknad snabbt
medvetna om de exporterande tillverkarnas lågprispolitik. Detta
framkallade och påskyndade nedgången av försäljningsprisernapå marknaden och fick negativa effekter på gemenskapsindust-rins marknadsandel och lönsamhet.
196.Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att förekomsten avdumpad lågprisimport spelade en viktig roll för försämringen avgemenskapsindustrins situation och således för den väsentligaskada som industrin lidit under undersökningsperioden.
3.Verkan av andra faktorer
a)Utveckling av förbrukningen
197.Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbruk-
ningen på gemenskapens marknad kontinuerligt med 9 %.Mellan 1997 och undersökningsperioden steg den synligaförbrukningen med 0,4 %.
198.Med hänsyn till den kontinuerligt positivautvecklingen a vförbrukningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att deninte kan kopplas samman med den skada som gemenskapsin-dustrin lidit under undersökningsperioden.
b)Utbudsöverskott på gemenskapens marknad
199.Några exporterande tillverkare hävdade att det rådde ett utbudsö-
verskott på gemenskapens marknad i början avundersökningsperioden. Enligt dessa var det gemenskapsin-dustrin som kontinuerligt ökade sina leveranser till marknaden
och således var huvudorsaken till utbudsöverskottet. Det höga
kapacitetsutnyttjande som tillverkarna i gemenskapen uppnåddetill följd av de stora leveranserna borde således utesluta attnågon skada skulle kunna hänföras till importen från de berördaländerna.
200.Den utförligaundersökningen a v den synligaförbrukningensutveckling under 1997 jämfört med undersökningsperiodenvisade att den synliga förbrukningen under undersökningsperio-dens två första kvartal var 1,4 miljoner ton högre än
förbrukningen under de motsvarande kvartalen 1997. Denna
jämförelse bör ses mot bakgrund av att 1,3 miljoner tondumpade varmvalsade ringar eller rullar importerades från deberörda länderna under undersökningsperiodens första två kvartalmedan cirka 0,3 miljoner importerades under samma period1997. Dettainnebär en ökning med 1 miljon ton under under-
sökningsperiodens förstahälft.
201.Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sina
lager under den första hälften av undersökningsperioden och på
så sätt bidrog till utbudsöverskottet på gemenskapens marknad.
Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte var särskiltaktiv i handlarnas försäljningskanaler medan de exporterandetillverkarna sålde stora mängder genom handlare. Gemenskapsin-dustrin bidrog alltså inte till handlarnas uppbyggande av lagerunder undersökningsperioden.
202.Sammanfattningsvis visades det i undersökningen att ökningenav den dumpade importen var betydande (importens marknads-andel mer än fördubblades) under undersökningsperioden2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 31
▼B
samtidigt som gemenskapsindustrin förlorade försäljnings- och
tillverkningsvolym, vilket ledde till en minskad marknadsandel.Stegringen av den dumpade lågprisimporten bidrog således i
hög grad till utbudsöverskottet.
c)Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje
land
203.Förutom de länder som berörs av denna undersökning exporte-rade även andra länder varmvalsade ringar eller rullar tillgemenskapen. De huvudsakliga exportörerna under under-sökningsperioden var Ryssland, Slovakien, Rumänien, Ungern,Sydkoreaoch Indonesien.
204.Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för
oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan
nämnda tredje länderna som inte omfattades av undersökningen.
205.Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovannämnda tredje länder och att kommissionen följaktligen intemottagit någon bevisning om dumpning och skada som kunde
motivera inledandet av en antidumpningsundersökning. För
övrigt har undersökningen inte givit vid handen några bevis förskadlig dumpning av export från dessa tredje länder varförpåståendet om diskriminering måste anses ogrundat.
206.Under skadeundersökningsperioden visade annat tredje landsandel av den totala importen av den berörda produkten till ge-
menskapens marknad en vikande trend, även om den
fortfarande var betydande. Importvolymen minskade från 3,1miljoner ton 1995 till 2,6 miljoner ton under undersökningspe-rioden, vilket motsvarar en nedgång i volym på 17 %. Dessaländers andel av den totala importen var 83 % 1995, men endast
55 % under undersökningsperioden. Annat tredje lands andel av
gemenskapens marknad sjönk således under skadeundersöknings-perioden med 22 %.
207.Importpriset på varmvalsade ringar eller rullar från annat tredjeland följde den allmänna nedåtgående trenden på gemenskapensmarknad och minskade med 9 %.
208.På grundval av dessa omständigheter och överväganden konsta-terades det att import från annat tredje land fortfarande varbetydande och förekom kontinuerligt på gemenskapens marknadunder hela skadeundersökningsperioden. Det framgick dockockså att medan gemenskapsindustrins situation försämrades
kraftigt mellan 1997 och undersökningsperioden, dvs. när den
dumpade importen ökade markant, var ökningen av importenfrån annat tredje land starkt begränsad.
209.Därför kan påståendet från vissa exporterande tillverkare attimporten av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredjeland var orsak till den skada som vållats gemenskapsindustrin
inte beaktas.
d)Andra tillverkare i gemenskapen
210.Under undersökningsperioden svarade de tillverkare i gemenska-
pen som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin för
35 % av den totala tillverkningen i gemenskapen.
211.Enligt tillgängliga uppgifter var under skadeundersökningspe-
rioden den ekonomiska situationen för de övriga tillverkarna avvarmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen lik gemenskapsin-dustrins. Deras försäljningsvolym ökade under
undersökningsperioden med 5 %, en ökning som är lägre än
uppgången i förbrukningen. Deras marknadsandel minskadesåledes med 4 % i volym. Dessa tillverkare drabbades också avprisdepression, vilket framgår av minskningen avförsäljningsvärdet på 6 %, och deras försäljningspriser låg i linjemed gemenskapsindustrins.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 32
▼B
212.De andra tillverkarna i gemenskapen hade följaktligen endast en
begränsad inverkan på gemenskapsindustrins försämrade ekono-
miskasitua tion.
e)Gemenskapsindustrins export
213.Vissa exporterande tillverkare anförde att gemenskapsindustrins
situation försämrades på grund av den minskade exportverksam-heten under skadeundersökningsperioden.
214.I undersökningen visades det att försäljningsvolymen för exporttill tredje land sjönk med 536 000 ton mellan 1995 och under-sökningsperioden och med 299 000 ton mellan 1997 ochundersökningsperioden. Detta motsvarar en nedgång på 4,8 %respektive 2,9 % av gemenskapsindustrins sammanlagda
försäljning. På denna grund kan kommissionen inte utesluta att
denna exportnedgång inverkade på gemenskapsindustrinsallmänna ekonomiska situation. Det bör dock erinras om attdenna undersökning endast omfattar gemenskapsindustrinsekonomiska situation i fråga om gemenskapens fria marknad.
Skadan för gemenskapsindustrin har följaktligen påvisats på
grundval av indikatorer för gemenskapens marknad. Exportpriseroch exportinkomster var således irrelevanta och uteslöts frånanalysen av skada.
f)Gemenskapsindustrins prioritering av leveranser till den
företagsinterna marknaden
215.Ett antal användare av den berörda produkten på gemenskapens
marknad hävdade att gemenskapsindustrin försökt uppnå en
högre grad av integration i sin verksamhet under skadeundersök-ningsperioden. I slutet av 1997 skulle gemenskapsindustrin haprioriterat leveranser till närstående parter på den företagsinternamarknaden framför leveranser till oberoende parter på den fria
marknaden, med resultatet att användarna tvangs söka leveranser
utanför gemenskapen. Skadan kunde därför inte ha vållats av denberördaimporten.
216.Kommissionen konstaterade att utvecklingen i volym av
försäljningen till såväl närstående som icke-närstående kunder
var nedåtgående mellan 1997 och undersökningsperioden.Utbudet till den företagsinterna marknaden utvecklades påliknande sätt, vilket visar att det fanns outnyttjad produktionska-pacitet. Denna nedgång i försäljningsvolymen visade att det interådde någon brist i utbudet av den berörda produkten som kunde
ha lett till en minskning av volymen av försäljningen till icke-
närstående parter.
g)Den globala situationen för stålsektorn
217.Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation, särskilt under undersökningsperiodens andra hälft, tillstor del berodde på försämringen världen över av stålsektorns
situation.
218.Tillgängliga uppgifter visade att en global nedgång ägde rum
under undersökningsperioden. Försäljningsprisernaföll i USA,Japan och Sydkorea. Försäljningspriserna i dessa länder var
dock vid slutet av undersökningsperioden 15 %, 24 % respektive
7 % högre än prisernai gemenska pen.
219.Den globala situationen för stålindustrin och särskilt situationen iSydostasien kan följaktligen inte förklara gemenskapsindustrins
försämrade ekonomiska situation under skadeundersökningspe-
rioden.
4.Slutsats om orsakssamband
220.Denna analys visar att andra faktorer än den dumpade importen
från de berörda länderna kan ha bidragit till gemenskapsindust-rins prekärasitua tion under undersökningsperioden. Iundersökningen har det dock visats att den plötsliga ökningen2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 33
▼B
av importen, prisdepressionen och de berörda exporterande till-
verkarnas prisunderskridande fick väsentliga negativaverkningar för gemenskapsindustrins situation. Därför dras slut-
satsen att denna import, beaktad separat, har vållat
gemenskapsindustrin väsentlig skada.
G.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inledande anmärkningar
221.Syftet med antidumpningsåtgärder är att motverka illojal handel
som har en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och attåterupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkur-rens på gemenskapens marknad. Förutom undersökningen avdumpning, skada och orsakssamband undersökte kommissionen
huruvida det fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att
det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder. Idetta syfte och på grundval av tillgängliga uppgifter granskades ienlighet med artikel 21.1 i grundbeslutet eventuella åtgärdersverkningar för alla av förfarandet berörda parter samt konse-kvenserna av att vidta respektive inte vidta åtgärder.
2.Gemenskapsindustrins intresse
222.När det förekommer skadevållande dumpning orsakad av
dumpad lågprisimport ligger det i en gemenskapsindustrisintresse att effektiv konkurrens återställs.
223.I undersökningen visades att det på gemenskapens marknad förvarmvalsade ringar eller rullar förekom produkter med ursprung
i de berördaländernasom såldes till priser som underskred
gemenskapsindustrins priser. Den därav följande skadliga situa-tionen kunde behärskas så länge som importvolymen varbegränsad. Den stora volymen dumpad import, som plötsligtöversvämmade gemenskapens marknad under en mycket kort
tid under undersökningsperioden, medförde dock en prisdepres-
sion som fick betydande inverkan på gemenskapsindustrinsekonomiska situation. Som ett resultat av detta är gemenskapsin-dustrins ställning kraftigt försvagad och denna industri har ettintresse av att situationen korrigeras.
224.Under skadeundersökningsperioden genomförde gemenskapsin-dustrin och andra i gemenskapen belägna tillverkare storarationaliserings- och omstruktureringsprojekt vilka ännu pågår.Fullbordandet av dessa projekt är viktigt med hänsyn till globa-liseringen av stålmarknaden. Dessa ansträngningar avgemenskapsindustrin visar att den har anpassningsförmåga,
konkurrenskraft och överlevnadsförmåga på global nivå.
225.Om antidumpningsåtgärder infördes skulle sysselsättningen, som
steg under skadeundersökningsperioden, kunna bibehållas ochmöjligen ökas, beroende på förbrukningens utveckling. Under-
sökningsresultaten visar att gemenskapsindustrin har förlorat
avsevärda försäljningsvolymer och fått vidkännas sjunkandepriser, särskilt mot slutet av undersökningsperioden. De föres-lagna antidumpningstullarna, vilka som ett vägt genomsnittuppgår till omkring 8 % för de samarbetsvilliga exporterandetillverkarna, borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att
återhämta sig från sin skadliga situation genom att antingen
höjasinapriser eller ökasinaförsäljningsvolymer.
226.Med tanke på den otillräckliga lönsamheten under 1996 och1997 och den väsentliga skadan under undersökningsperioden är
det i högsta grad sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska
situation i avsaknad av åtgärder för att motverka den dumpadeimportens negativa verkningar kommer att förvärras ytterligare.Detta kan i sista hand medföra produktionsminskningar ochnedläggningar av verksamheter, vilket skulle hota sysselsätt-ningen i gemenskapen.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 34
▼B
3.Användares och i gemenskapen närstående verksamheters
intresse
227.För att kommissionen skulle kunna utvärdera verkningarna föranvändare av att åtgärder vidtas eller inte vidtas sände den fråge-formulär till kända användare på gemenskapens marknad. Enundersökning på plats utfördes hos en större användare i syfteatt man skulle kunna kontrollera inlämnade uppgifter. Följandeslutsatser baseras på de svar som användare lämnat.
228.Användarna konstaterades själva ha stått för 40 % av den totalaimporten av varmvalsade ringar eller rullar från de berördaländerna och sysselsatte 4 000 personer i gemenskapen
229.Användarna hävdade att om antidumpningsåtgärder infördes
skulle de inte längre kunnaväljamella n olikaförsörjningskällor
och de fruktade att de skulle bli helt beroende av gemenskapstill-verkarnas goda vilja. Dessa tillverkare skulle ha en storföretagsintern marknad att försörja och de hade redan en andelpå 75 % av gemenskapens fria marknad. De anförde att dessatillverkares försäljning på den företagsinterna marknaden och en
stor del av deras försäljning på den fria marknaden gick till
närstående företag, vilkas produkter i senare led i förädling-skedjan direkt konkurrerade med användarnas produkter.Användarna i fråga uppgav även att gemenskapsindustrin levere-rade till oberoende användare först efter det att deras närstående
företags behov helt var tillfredsställda. De närstående användar-
företagen skulle dessutom redan kunna köpa produkten i frågatill priser som låg under marknadsnivån. Under dessa omständig-heter ansåg användarna att ett införande avantidumpningsåtgärder skulle ge gemenskapsindustrin enavgörande och oberättigad konkurrensfördel i senare led i
förädlingskedjan. Detta skulle inte kunna ligga i gemenskapens
intresse.
230.Dessa användare gjorde slutligen gällande att antidumpnings-tullar troligen skulle vålla försörjningsbrist för oberoendekunder, vilket rådde på gemenskapens marknad vid slutet av
1997. En sådan situation skulle klart strida mot EKSG-fördraget.
231.Syftet med antidumpningsåtgärder är inte att hindra användare
från att importera varmvalsade ringar eller rullar från de berördaländerna, utan att se till att denna import sker till icke-skadevål-lande priser. Även om antidumpningsåtgärder införs kommer
dessa produkter alltid att förekomma på gemenskapens marknad
och innebära att användarföretag kan välja bland olikaförsörjningskällor.
232.Kommissionen uppskattade att en vägd genomsnittlig antidump-ningstull på 8 % på import av varmvalsade ringar eller rullar
från de berördaländernaskulle kunnaledatill en höjning på
högst cirka 1,6 % av de totala råmaterialkostnaderna föranvändarföretagen. Denna ytterligare kostnad uppskattas medföraatt de totala tillverkningskostnaderna ökar med ungefär 1,1 %,med hänsyn till sammansättningen av olika inköpskällor och det
genomsnittligaförädlingsvärdet i produkter i sena re led i
förädlingskedjan.
233.Denna uppskattade ytterligare tillverkningskostnad för användar-företagen, antingen den övervältras på företagens kunder eller ej,hotar inte dessa företags lönsamhet. Denna kostnad bör dessutom
beaktas mot bakgrund av en förväntad positiv utveckling för
varmvalsade ringar eller rullar under förhållanden som känne-tecknas av rättvisa handelsvillkor.
234.När det gäller försäljningspriserna på den fria marknaden erinrasdet om att inga betydande skillnader konstaterades förekomma
mellan gemenskapsindustrins priser till närstående respektive
icke-närstående kunder. Påståendet om att gemenskapsindustrininte hade levererat eller hade tillämpat en prioritetsordning förleveranserna av varmvalsade ringar eller rullar beroende på dessanknytning till kunderna under skadeundersökningsperioden kaninte beaktas, eftersom inga bevis i detta avseende har lagts fram.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 35
▼B
Tvärtom konstaterades det att vissa försäljningskontrakt som
ingåtts med gemenskapsindustrin hade annullerats.
235.Mot bakgrund av detta anses det att eventuella negativa verk-ningar för användarna av att det vidtas åtgärder mot dendumpade importen från de berörda länderna inte kan uppvägade positiva verkningarna för alla andra aktörer som verkar på ge-menskapens marknad.
4.Konsekvenser för konkurrensen på gemenskapens
marknad
236.Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärder skulle minska
konkurrensen på gemenskapens marknad och uppmuntra
bildandet av stora stålföretagsgrupper. De anförde att störrestålföretag, t.ex. British Steel och Sollac, under senare tid hadeökat i storlek genom att fusionera med eller köpa upp andrastålföretag. Dessa företagsgrupper konkurrerar även i fråga omprodukter i senare led i förädlingskedjan med oberoende
användare, vilka för det mesta utgörs av små eller medelstora
företag. En sådan koncentration kan medföra att många sådanaoberoende användare upphör med sin verksamhet, vilket skulleminskasysselsättningen i gemenska pen.
237.När det gäller påståendet om begränsningen av konkurrensen bör
det erinras om att det finns ett flertal alternativa
försörjningskällor, bl.a. Ryssland, Indonesien, Ungern,Rumänien, Sydkorea, Slovakien och Brasilien, som exporterarvarmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen. Det finnsockså hundratals stålcentraler, lagerhållare och handlare somsäljer produkten i frågai huvudsa k till små och medelstora
användare. Slutligen finns det förutom gemenskapsindustrin flera
andra ståltillverkare i gemenskapen, vilka är belägna i Finland,Frankrike, Österrike och Grekland.
238.Med hänsyn till att nivån på de föreslagna åtgärderna ur ekono-misk synvinkel inte är sådan att gemenskapens marknad stängs
för de berörda länderna verkar det inte finnas någon risk för att
konkurrensen på marknaden skulle begränsas.
5.Utbudsunderskott på gemenskapens marknad
239.Några exporterande tillverkare från de berörda länderna och
användare i gemenskapen gjorde gällande att ett införande avantidumpningsåtgärder skulle medföra ett utbudsunderskott, isynnerhet för oberoende användarindustrier. Detta påståendegrundades på att gemenskapsindustrin själv inte kunde försörja
gemenskapens hela fria marknad, i synnerhet på grund av dess
för närvarande höga kapacitetsutnyttjande.
240.Andra berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte harkapacitet för att försörja sina egna närstående företag på denfria marknaden och således inte kan kompensera för en eventuell
minskning av importen till följd av antidumpningsåtgärder.
241.I detta sammanhang bör det noteras att eftersom tillverkarna i
gemenskapen inte kan försörja hela den fria marknaden i gemen-skapen kommer import från tredje land alltid att behövas, ochgemenskapens marknad kommer alltid att vara öppen för sådan
import, förutsatt att den sker i enlighet med grundbeslutet.
242.Under alla omständigheter kommer gemenskapsindustrin, övriga
tillverkare i gemenskapen och exporterande tillverkare frånländer som inte berörs av detta förfarande att kunna fortsätta attförsörja gemenskapens marknad. Även de exporterande tillver-karna från de berörda länderna kommer att kunna fortsätta att
försörja gemenskapens marknad, eftersom de föreslagna
åtgärderna inte innebär att marknaden stängs för dem.
243.På grundval av dessa omständigheter och överväganden ansesdet att påståendet om att ett införande av antidumpningsåtgärderkommer att medföra ett utbudsunderskott inte är berättigat.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 36
▼B
6.Slutsats om gemenskapens intresse
244.Kommissionen anser att ett införande av antidumpningstullar är
av nöden för att förhindra ytterligare dumpad lågprisimport ochför att undvika att gemenskapsindustrins situation förvärras ytter-ligare. Ett införande av åtgärder i detta fall kommer dessutom attåterställa effektiva konkurrensvillkor för alla aktörer i gemenska-
pen. En granskning av de olika intressen som berörs av detta
förfarande visar att det inte finns några tvingande skäl mot attinföra slutgiltiga antidumpningsåtgärder. Ett införande av slutgil-tigaa ntidumpningsåtgärder bedöms därför inte stridamotgemenskapens intresse.
H.SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
245.Efter fastställandet av att den dumpade importen med ursprung i
Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien har vållatgemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns någratvingande skäl för att inte vidta åtgärder, anses det att slutgiltigaantidumpningsåtgärder bör införas.
1.Nivå för undanröjande av skada
246.Vid fastställandet av tullarnas nivå beaktades de konstaterade
dumpningsmarginalerna och det tullbelopp som är nödvändigtför att undanröja den skada som den dumpade importen vållatgemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes
på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga
importpriset, som det fastställts vid beräkningen av prisundersk-ridandet, och det icke-skadevållande priset för olika typer avvarmvalsade ringar eller rullar som säljs av gemenskapsindustrinpå gemenskapens marknad.
247.Det tullbelopp som krävs för att undanröja verkan av denskadevållande dumpningen bör göra det möjligt för gemenskaps-industrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå enskälig vinst på sin försäljning. I detta sammanhang ansågs att
den vinstmarginal före skatt på 12,9 % av omsättningen som
angivits av gemenskapsindustrin utgjorde en rimlig grund, medbeaktande av behovet av långsiktiga investeringar och denavkastning som gemenskapsindustrin rimligen kunde förväntasuppnå i avsaknad av skadevållande dumpning.
248.I enlighet med dettaoch med hänsyn till den vinstnivå somgemenskapsindustrin uppnådde under undersökningsperioden,fastställdes nivåer för undanröjande av skada typ för typ somskillnaden mellan gemenskapsindustrins faktiska netto-
försäljningspris och det faktiska nettoförsäljningspriset för
jämförbara importmodeller. Skillnaden uttrycktes sedan i procentav importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull.
2.De slutgiltiga tullarnas nivå
249.Mot bakgrund av detta anses det att slutgiltiga antidumpnings-
tullar bör införas på en nivå som motsvarar de konstaterade
dumpningsmarginalerna, men att tullarna enligt artikel 9.4 igrundbeslutet aldrig får överskrida de skademarginaler somfastställts enligt ovan.
250.Vad gäller det parallella antisubventionsförfarandet rörandeimport från Indien, Sydafrika och Taiwan bör utjämningstull-satsen enligt artikel 12.1 i kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG(
1) motsvara subventionsmarginalen, såvida skademargi-
nalen inte är lägre.
251.I enlighet med artikel 24.1 i beslut nr 1889/98/EKSG och artikel14.1 i grundbeslutet får ingen produkt beläggas med både anti-dumpningstull och utjämningstull i syfte att råda bot på en ochsamma situation som uppstått till följd av dumpning eller export-2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 37
(1) EGT L 245, 4.9.1998, s. 3.
▼B
subvention. Eftersom antidumpningstullar bör införas mot
importen av produkten i fråga måste det fastställas huruvida,och i vilken utsträckning, subventions- och dumpningsmargi-
nalen uppstått från en och samma situation.
252.I det berörda fallet befanns alla undersökta system i Indienutgöraexportsubventioner enligt a rtikel 3.4 ai beslut nr 1889/
98/EKSG. Subventionernaka n inverkapå de indiskaexporte-rande tillverkarnas exportpriser, vilket medför ökadedumpningsmarginaler. De dumpningsmarginaler som fastställtsär således helt eller delvis orsakade av exportsubventionerna.
Under dessaomständigheter bör ma n inte införabåde
utjämnings- och antidumpningstullar som motsvarar hela omfatt-ningen av de berörda subventions- och dumpningsmarginalersom fastställts. När det gäller Indien bör därför antidumpnings-tullarna justeras så att de återspeglar de faktiskadumpningsmarginaler som återstår efter införandet av de
utjämningstullar som skall motverka exportsubventionerna.
253.I fråga om Taiwan befanns de undersökta systemen inte utgöraexportsubventioner. Tullar kan således införas som motsvarar
hela omfattningen av de dumpnings- och subventionsmarginalersom fastställts, så länge som skademarginalerna inte överskrids.
254.När det gäller Sydafrika befanns graden av subventioneringunderskrida miniminivån, varför inga utjämningstullar införs idetta skede. Under dessa omständigheter kan antidumpnings-tullar som motsvarar hela omfattningen av skademarginalernainföras, eftersom dessa marginaler är lägre än dumpningsmargi-
nalerna.
255.Följande tullsatser bör, med beaktande av resultaten av antisub-ventionsförfarandet, tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns,
före tull:
Land/FöretagDumpnings-
marginal i
%Skademar-
ginal i %Exportsub-
ventions-
marginal i
%Föreslagen
utjämnings-
tull i %Föreslagen
antidump-
ningstull i
%
Bulgarien 27,1 7,5 7,5
Kremikovtzi 27,1 7,5 7,5
Indien 56,3 23,8 13,1 13,1 10,7
Essar 55,8 6,4 4,9 4,9 1,5
SAIL 56,3 23,8 12,3 12,3 11,5TISCO 29,4 6,4 8,7 6,4 0
Sydafrika 47,8 38,3 0 0 37,8
Iscor 47,8 5,2 0 0 5,2Highveld & Vana-
dium37,8 38,3 0 0 37,8
Taiwan 30,3 29,3 0 4,4 24,9
CSC 7,1 8,9 0 4,4 2,7Yieh Loong 2,1 3,9 0 0 2,1
Jugoslavien 56,1 15,4 15,4
Sartid 56,1 15,4 15,4
256.De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som
anges i detta beslut har fastställts på grundval av avgörandena iden innevarande undersökningen. De återspeglar följaktligen densituation som konstaterats föreligga avseende dessa företag under2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 38
▼M1
▼B
▼M1
▼B
▼B
den undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsom-
fattande tullsats som är tillämplig på alla andra företag) börsåledes endast tillämpas på import av produkter med ursprung i
berört land som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de speci-
fikarättsligaenheter som nämns. Import a v produkter somtillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns mednamn och adress i artikeltexten i denna förordning, inbegripetenheter som är de uttryckligen nämndaenheternanärstående,
kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av den
tullsats som tillämpas på alla andra företag.
257.En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifikaantidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företa-gets namn eller inrättandet av nya tillverknings- ellerförsäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommis-sionen(
1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt vad
gäller eventuella förändringar av företagets verksamhet i
samband med tillverkning, inhemsk försäljning eller export som
hänger samman med namnändringen eller ändringen av tillverk-nings- eller försäljningsenheter. I förekommande fall kommerkommissionen efter samråd med rådgivande kommittén attändra detta beslut därmed genom att uppdatera förteckningen
över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
3.Åtaganden
258.Exporterande tillverkare från Bulgarien, Indien och Sydafrika
gjorde prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundbeslutet.
259.En exporterande tillverkare i Jugoslavien förklarade sig villig attgöra ett prisåtagande. Med hänsyn till ett flertal problem medproduktrapporteringsnumret och till det faktum att merparten avförsäljningen till Europeiskaunionen gick vianärstående bola g,ansågs det dock att kommissionen inte skulle kunna övervakaåtagandet. Exportörens erbjudande avvisades därför och företaget
underrättades om detta, i enlighet med artikel 8.3 i grundbeslutet.
260.Kommissionen anser att åtagandena från de exporterande tillver-karna i Bulgarien, Indien och Sydafrika kan godtas. Detta
förutsätter att företagen vid import för medlemsstaternas tullför-valtning visar upp en giltig åtagandefaktura i vilken tillverkarenklart identifieras och som innehåller de uppgifter som anges ibilagan. Om en sådan faktura inte uppvisas bör den tillämpliga
antidumpningstullsatsen betalas.
261.Det bör noteras att i fall ett åtagande överträds eller återtas får ienlighet med artiklarna 8.9 och 10 i grundbeslutet en antidump-
ningstull införas.
I.AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET
262.Med hänsyn till avgörandena om omfattningen av importen med
ursprung i Iran bör förfarandet avseende detta land avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa
valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd avminst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna ellerförsedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbe-tade efter varmvalsningen, enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00,
7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90,
7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90, med ursprung iBulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan eller Jugoslavien.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 39
(1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat C DM
24 - 8/38, rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bryssel, Belgien.
▼B
2. Följande tullsatser skall tillämpas på priset fritt gemenskapens
gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Land FöretagAntidumpningstull-
sats
(i %)Taric-tillä-
ggsnummer
Bulgarien Alla företag 7,5 A999
Indien Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat
Hazira Road, Hazira 394270, Dist:
Surat, State: Gujarat1,5 A076
The Steel Authority of India
Limited, Central Marketing Organi-
sation, Transport & Shipping
Department, Ispat Bhawan 40,
Jawaharlal Nehru Road, Calcutta
700 07111,5 A077
Tata Iron & Steel Company
Limited, 43 Chowringhee Road,
Calcutta 700 0710 A078
Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”,
71 Park Street, Calcutta 700 01614 A204
►M4Jindal Vijayanagar Steel
Ltd, Jindal
Mansion, 5 – A. G. Deshmukh
Marg,
Mumbai – 400 026 ◄►M418,1◄►M4A270◄
Allaövrigaföreta g 10,7 A999
Sydafrika Iscor Limited, Roger Dyason Road,
Pretoria West, och Saldanha Steel
(Pty) Ltd, Private Bag X11,
Saldanha 73955,2 A079
Alla andra företag 37,8 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang
Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
81233 ,►M12,7◄ A080
►C1Yieh Loong Enterprise Co.,
Ltd◄, 317 Yu Liao Road, Chiao
Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien2,1 A081
Alla andra företag 24,9 A999
Jugoslavien Alla företag 15,4 —
3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga tullen inte tillä-
mpas på import av produkter som övergått till fri omsättning i enlighetmed artikel 2.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillä-
mpas.
Artikel 2
1. De åtaganden som nedanstående företag gjort i samband med
detta antidumpningsförfarande skall godtas.
Företag Land Taric-tilläggsnummer
Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgarien A082
Essar Steel Ltd, 27thKM, Surat Hazira Road,
Hazira 394270 , Dist: Surat, State: GujaratIndien A0832000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 40
▼M3
▼B
▼B
Företag Land Taric-tilläggsnummer
►M1The Steel Authority of IndiaLimited,
Central Marketing Organisation, Transport &
Shipping Department, Ispat Bhawan 40, Jawa-
harlal Nehru Road, Calcutta - 700 071 ◄Indien A084
Ispat Industries Ltd, ”Park Plaza”, 71 Park
Street, Calcutta 700 016Indien A204
Jindal Vijayanagar Steel Ltd, Jindal
Mansion, 5 – A. G. Deshmukh Marg,
Mumbai – 400 026Indien A270
Highveld Steel & Vanadium Corporation
Limited,
PO Box 111, Witbank 1035Sydafrika A085
2. Import som sker i enlighet med dessa åtaganden och deklareras
enligt tillämpligt Taric-tilläggsnummer skall vid övergång till friomsättning befrias från den antidumpningstull som anges i artikel 1.2
när produkterna i fråga tillverkats av något av de företag som anges i
tabellen i punkt 1 och direkt exporteras till och faktureras ett import-företag i gemenskapen.
Befrielse från tull skall förutsätta att det för den berörda medlemssta-
tens tullförvaltning visas upp en giltig ►
M3exportfaktura ◄som
utställts av det exporterande företaget och som innehåller de viktigaste
uppgifter som anges i bilagan.
Artikel 3
I enlighet med artikel 14.6 i beslut nr 2277/96/EKSG skall medlemssta-
terna i sina rapporter till kommissionen för varje övergång till fri
omsättning ange uppgift om importår, importmånad, KN- och Taric-nummer, Taric-tilläggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvantitet,värde, antidumpningstull, importerande medlemsstat och, i förekom-mande fall, tillverkningsintygets serienummer.
Artikel 4
Antidumpningsförfarandet rörande import av vissa valsade platta
produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm,
varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med
annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varm-valsningen, med ursprung i Iran, skall avslutas.
Artikel 5
Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla
medlemsstater.2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 41
▼M3
▼M4
▼B
▼M3
BILAGA
Upplysningar som skall anges på de exportfakturor som åtföljer försäljning
vilken omfattas av åtagandet (artikel 2.2)
1. Rubriken ”EXPORTFAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR VILKA
OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.
2. Namnet på det företag som utfärdar exportfakturan.
3. Exportfakturans nummer.4. Datum för utfärdande av exportfakturan.
5. TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras
vid gemenskapens gräns (enligt beslutet).
6. Exakt beskrivning av varorna, inbegripet:
— Det av företaget använda produktnumret (i tillämpliga fall).
— Produktnummer (enligt det åtagande som gjorts av den exporterande till-
verkaren i fråga).
— Teknisk specifikation avseende produktnumret.— KN-nummer.— Kvantitet (i ton).
7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per ton.
— Betalningsvillkor.— Leveransvillkor.— Sammanlagda avdrag och rabatter.
8. Namnet på den första köpare som agerar som importör och som faktureras
direkt av företaget.
9. Namnet på den tjänsteman i företaget som har utfärdat exportfakturan samt
följande undertecknade försäkran:
”Härmed intygas att försäljning för direkt export till Europeiska gemenska-
pen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt
villkoren i det åtagande som gjorts av … (företagets namn) och som godta-
gits av Europeiska kommissionen genom beslut nr 841/2002/EKSG). Jag
intygar också att de upplysningar som lämnats i denna faktura är fullständiga
och korrekta.”2000S0283 — SV — 16.06.2002 — 004.001 — 42