Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B KOMMISSIONENS BESLUT nr 284/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål,
med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat
överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Indien
och Taiwan, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av
förfarandet rörande import med ursprung i Republiken Sydafrika
(EGT L 31, 5.2.2000, s. 44)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Kommissionens beslut nr 2071/2000/EKSG av den 29 september 2000 L 246 32 30.9.2000
Rättat genom:
"C1 Rättelse, EGT L 119, 20.5.2000, s. 39 (284/2000)2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 1
KOMMISSIONENS BESLUT nr 284/2000/EKSG
av den 4 februari 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade
platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst
600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller förseddamed annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter
varmvalsningen, med ursprung i Republiken Indien och Taiwan, om
godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkareoch om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i
Republiken Sydafrika
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DET -
TA BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och
stålgemenskapen,
med beaktande av kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG av den 3
september 1998 om skydd mot dumpad import från länder som inte ärmedlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen (
1), särskilt artiklarna
13-15 i detta,
efter samråd med rådgivande kommittén, ochav följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1.Inledande
1. Den 8 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagi-
vande (nedan kallat tillkännagivande om inledande av förfarandet) i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning (
2) att den skulle inleda
ett antisubventionsförfarande beträffande import till gemenskapen avvissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd
av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna
eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidarebearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Indien, Sydafrika ochTaiwan.
2. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Eurofer
som ombud för tillverkare i gemenskapen som svarar för en betydande
del, enligt artiklarna 9.1 och 10.7 i beslut nr 1889/98/EKSG (nedan
kallat grundbeslutet), av den sammanlagda tillverkningen i gemen-skapen av den berörda produkten. Klagomålet innehöll bevisning omsubventionering av den berörda produkten och för därav vållad
väsentlig skada, vilken ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett
förfarande inleddes.
2.Undersökning
3. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i
exportländerna (nedan kallade de exporterande tillverkarna), importö-rer och intresseorganisationer för dessa som den visste var berörda,
företrädare för exportländerna samt de klagande tillverkarna i gemen-
skapen om att ett förfarande skulle inledas. Kommissionen sändefrågeformulär till alla dessa parter och till dem som givit sig till kännainom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av
förfarandet. I enlighet med artikel 11.5 i grundbeslutet gav kommis-
sionen också de direkt berörda parterna möjlighet att skriftligen lämnasina synpunkter och begära att bli hörda.
4. Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenskapen och
importörer lämnade skriftliga synpunkter.!B
(1) EGT L 245, 4.9.1998, s. 3.
(2) EGT C 5, 8.1.1999, s. 2.2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 2
Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda
tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att beröras avresultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att höra dem,hördes.
5. Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och
överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera
i) införande av slutgiltiga utjämningstullar på import från Indien och
Taiwan,
ii) godtagande av ett åtagande som gjorts av exporterande tillverkare
i Indien och
iii) avslutande av förfarandet rörande import från Sydafrika.
Parterna beviljades också en period inom vilken de kunde lämna
synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.
6. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och i
motiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighet därmed.
7. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den
ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande.
Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag och myndigheter:
—Klagande tillverkare i gemenskapen:
— Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien
— British Steel Plc, London, Förenade kungariket
— Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien
— Hoogovens Steel BV , Ijmuiden, Nederländerna— IL V A Spa, Genua, Italien— Sidmar NV , Gent, Belgien— Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland— Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland
— SOLLAC, Paris, Frankrike
— Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland
—Exporterande tillverkare:
a) Indien
Essar Steel Ltd, HaziraTata Iron & Steel Company Ltd, CalcuttaSteel Authority of India Ltd, New Delhi
b) Sydafrika
Iscor Ltd, Pretoria
Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank
c) Taiwan
China Steel Corp., KaohsiungYieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaohsiung
—Icke-närstående importör-användarföretag i gemenskapen:
Marcegaglia SpA, Gazoldo degli Ippoliti, Italien
—Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående:!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 3
Sydafrika: Macsteel International UK Ltd, London, Förenade
kungariket
Macsteel International Belgium NV , Antwerpen, Bel-
gien
Macsteel International Stahlhandel GmbH, Düsseldorf,
Tyskland
8. Undersökningen av subventionering omfattade perioden från och med
den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1998 (nedan kallad
undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade perioden
från och med den 1 januari 1995 till och med utgången av perioden förundersökning av subventionering (nedan kallad skadeundersöknings-
perioden).
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING
OCH LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
9. Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade platta
produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm,
varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda medannat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade eftervarmvalsningen (nedan kallade varmvalsade ringar eller rullar). Denna
produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00,
7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10,7208 37 90 (
1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.
10. Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk genom
att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efterbetningen eller genomdragsglödgningen. Varmvalsade ringar ellerrullar är regelbundet upprullade.
I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålprodukter används
varmvalsade ringar eller rullar som insatsmaterial för tillverkning avandra stålprodukter (breda och smala band, alla kallvalsade produkter,rör osv.). Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i olika kvaliteter och
dimensioner. Den absolut största delen av importen från tredje land till
gemenskapen utgörs av ”konstruktionsstål” (t.ex. S235 och S275 enligtEuronorm EN 10025) och ”mjukt kolstål” (t.ex. DD11, DD12, DD13
enligt EN 10011 och ”Deutsche Industrie-norm” DIN 1614/1).
Ringarna eller rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och15 mm och en bredd på mellan 600 och 2 050 mm. Vart och ett av deKN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp med en
viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns ovan.
11. Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kategorier beroende
på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade
svarta ringar eller rullar), som utgör basprodukten, och betade
varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade betade ringar ellerrullar), som efter varmvalsningen genomgår en ytterligare ytbehand-ling som kallas betning. Distinktionen mellan svarta respektive betade
ringar eller rullar avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens
struktur i det att ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olikaKN-nummer.
12. Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs av svarta
ringar och rullar, framgick det av undersökningen att importen
omfattar alla KN-nummer och således alla olika ovannämndaprodukter. Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ
av varmvalsade ringar eller rullar, konstaterades det att alla olika typer
har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, använd-ningsområden och tillämpningar. Därför utgör i denna undersökningalla typer av varmvalsade ringar eller rullar enligt de olika
KN-nummer som nämns i skäl 9 en enda produkt.!B
(1) Se rättelse i EGT C 107, 16.4.1999, s. 6.2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 4
2.Likadan produkt
13. Av undersökningen framgick att de varmvalsade ringar eller rullar som
importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara medde produkter som tillverkas i gemenskapen, särskilt vad gällertillgängliga kvaliteter och dimensioner.
14. Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som de
tillverkade och sålde inte i sig var utbytbar och jämförbar med den
produkt som tillverkades i gemenskapen. De hävdade att gemenskaps-
tillverkarnas tillverkningsprocess var mer avancerad och t.o.m. att enannan teknik användes, vilket innebar att produkten hade högrekvalitet. Användarna sades ibland vara tvungna att omvalsa de
importerade produkterna innan de kunde bearbetas vidare. Således
skulle de exporterande tillverkarnas produkter inte vara likadana somde klagande gemenskapstillverkarnas produkter.
15. Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytdefekter eller
kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknadsvärde. Avundersökningen framgick dock att den gemenskapstillverkade pro-
dukten och den importerade produkten i allmänhet ändå hade samma
grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, även omprodukter från olika leverantörer och från olika sändningar från en och
samma leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om kvaliteten.
Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade ringar ellerrullar som importeras från de berörda länderna inte är likadanaprodukter som de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs i
gemenskapen.
16. Det framgick vidare av undersökningen att kvaliteterna och dimen-
sionerna på den berörda produkt som importeras från de berörda
länderna är identiska eller jämförbara med kvaliteterna och dimensio-nerna hos de produkter som säljs på de berörda ländernas inhemskamarknader.
17. På grundval av detta drogs slutsatsen att de varmvalsade ringar eller
rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på dessa länders
inhemska marknader, de varmvalsade ringar eller rullar som från dessa
länder exporteras till gemenskapen och de varmvalsade ringar ellerrullar som tillverkas och säljs av de klagande gemenskapstillverkarnapå gemenskapens marknad är likadana produkter, i den mening som
avses i artikel 1.5 i grundbeslutet.
C. SUBVENTIONER
1. INDIEN
a)Inledning
18. På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens
frågeformulär undersökte kommissionen följande fem ordningar, sompåstods innefatta exportsubventioner:
— Passbook Scheme (”Passbook”-systemet)— Duty Entitlement Passbook Scheme (tullkreditsystemet)
— Export Promotion Capital Goods Scheme (förmånstullar i
exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)
— Export Processing Zones/Export Oriented Units (industriella
frizoner för bearbetning på export/exportorienterade företag)
— Income Tax Scheme (befrielse från inkomstskatt)
19. De fyra första ordningarna grundar sig på ”Foreign Trade (Develop-
ment and Regulation) Act” (utrikeshandelslagen) från 1992, somträdde i kraft den 7 augusti 1992, varvid ”Imports and Exports Control
Act” (lagen om import- och exportkontroll) från 1947 upphörde att
gälla. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska offentligamyndigheterna att utfärda kungörelser inom ramen för export- ochimportpolitiken. Dessa sammanfattas i ”Export and Import Policy”-do-
kument (dokument om export- och importpolitiken), vilka ges ut vart
femte år och uppdateras varje år. Två av dessa dokument är relevanta!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 5
för undersökningsperioden i detta fall, nämligen femårsplanen för
perioden 1992-1997 och femårsplanen för perioden 1997-2002.
20. Den sista ordningen, befrielse från inkomstskatt, grundar sig på
”Income Tax Act” (lagen om inkomstskatt) från 1961, vilken ändras
varje år genom ”Finance Act” (skattelagen).
b)”Passbook”-systemet
21. Ett instrument inom ramen för export- och importpolitiken som
innefattar exportrelaterat stöd är det så kallade ”Passbook”-systemet,
vilket trädde i kraft den 30 maj 1995.
Stödberättigade företag och verksamheter
22. ”Passbook”-systemet riktar sig till vissa kategorier av exportörer,
nämligen exportörer som tillverkar sina produkter i Indien och sedanexporterar dem (exporterande tillverkare) och exportörer, oavsett omde är tillverkare eller bara handlare, som tilldelats ett ”Export
House/Trading House/Star Trading House/SuperStar Trading House-
certificate” (handelshusintyg). Den senare kategorin av exportörer,vilken definieras i dokumentet om export- och importpolitiken, måstebland annat kunna dokumentera tidigare exportresultat.
Praktiskt genomförande
23. Ingen av tillverkarna/exportörerna av den berörda produkten hade
ansökt om att få omfattas av ”Passbook”-systemet eller utnyttjat detta.
Det fanns därför ingen anledning för kommissionen att analysera detinom ramen för undersökningen.
c)Tullkreditsystemet
24. Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitiken som
innefattar exportrelaterat stöd är tullkreditsystemet, vilket trädde ikraft den 7 april 1997. Detta system ersatte ”Passbook”-systemet, somavskaffades den 31 mars 1997. Det finns två typer av tullkreditsystem:
— Tullkredit som beviljas före export
— Tullkredit som beviljas efter export
i) Tullkredit som beviljas före export
Stödberättigade företag och verksamheter
25. Systemet med tullkredit som beviljas före export står öppet för
exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar)
och för exporterande handlare som har anknytning till tillverkare. För
att kunna komma i fråga för denna ordning måste företaget haexporterat under en treårsperiod innan det ansöker om licens.
Praktiskt genomförande
26. Varje stödberättigad exportör kan ansöka om licens. Genom licensen,
som utfärdas automatiskt, beviljas ett kreditbelopp som kan användas
för avräkning av tull på framtida import av varor. Licensens värde
beräknas till 5 % av det genomsnittliga årliga värdet av den sökandestotala export under de tre föregående åren.
27. Licensen, som inte får överföras, är giltig i tolv månader räknat från
dagen för utfärdandet. När krediten har utnyttjats skall en avgiftbetalas till den behöriga myndigheten. Företaget kan då anhålla om ettytterligare kreditbelopp, vilket även det beräknas till 5 % av det
genomsnittliga värdet av exporten under de tre föregående åren.
28. Tullkredit som beviljas före export gör det möjligt att tullfritt
importera insatsvaror som behövs för tillverkningen av varor i det
berörda företagets fabrik. Vilka varor som får importeras tullfritt
bestäms på grundval av de insatsvaror som upptagits i standardnormen!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 6
för ”input/output” (1) och varierar beroende på vilken produkt som
skall tillverkas. Företaget får sedan inte överföra, utlåna, sälja elleravhända sig de insatsvaror som importerats tullfritt och inte hellerutnyttja dem i annat syfte än som beståndsdel i den färdiga produkten.
29. Utnyttjandet av denna ordning innebär också en skyldighet att
exportera. När licensen utnyttjas för tullfri import förbinder sig
licensinnehavaren att använda varorna som insatsvaror för färdigvaror
avsedda för export. Genom exporten får licensinnehavaren en förmånbaserad på den färdiga produktens typ och kvantitet. Förmånenberäknas på grundval av standardnormen för ”input/output”. När
licensinnehavaren har exporterat varor till ett värde som berättigar
honom till en förmån motsvarande den kredit som han redan beviljatsinom ramen för systemet med tullkredit före export, är förpliktelsen
fullgjord.
Slutsats beträffande systemet med tullkredit som beviljas före export
30. Indiens offentliga myndigheter hävdar att systemet med tullkredit som
beviljas före export är ett tillåtet avskrivnings/restitutionssystem eller
ett restitutionssystem som tillåter substitution enligt bestämmelserna iled i) i bilaga I till grundbeslutet och därför icke utjämningsbart. Ibilagorna II och III till grundbeslutet anges riktlinjer för hur man skall
avgöra om sådana system utgör exportsubventioner eller inte.
31. Systemet med tullkredit som beviljas före export är ett värdebaserat
system. I programmet med standardnormer för ”input/output” fastställs
teoretiska kostnader på grundval av en bedömning av värdet på deinsatsvaror som måste importeras för tillverkning av en given produkt.När väl dessa kostnader fastställts för en viss färdigvara kan
insatsvaror importeras tullfritt inom ramen för en licens utfärdad i
enlighet med systemet för tullkredit som beviljas före export. Det ställsinget krav på att alla de insatsvaror som upptagits på förteckningen
skall importeras. Det enda som begränsar den mängd av en viss
insatsvara som kan importeras enligt systemet är det värde som anges iden beviljade licensen och motsvarande åtagande att exportera denfärdiga produkten.
32. Ett företag som kan skaffa sig sina insatsvaror till ett lägre pris än det
pris som anges i programmet med standardnormer för ”input/output”
eller som kan erhålla en del av insatsvarorna på den inhemska
marknaden skulle kunna importera insatsvaror tullfritt som det sedanskulle kunna använda i sin produktion för hemmamarknaden. Detsynes inte finnas någon bestämmelse i programmet som skulle kunna
förhindra att denna situation uppkommer. Det framkom inte heller
något som påvisade förekomsten av något annat system eller någotannat förfarande för att bekräfta vilka tullfria insatsvaror som faktiskt
förbrukades i tillverkningen av den exporterade färdiga produkten eller
i vilka mängder.
33. I avsnitt II.5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundbeslutet
fastställs att exportlandet, när det konstaterats att dess offentligamyndigheter inte har infört något kontrollsystem, normalt bör företa enytterligare granskning, som skall grundas på insatsvaror som faktiskt
förbrukats eller på faktiska transaktioner, i syfte att fastställa om ett
alltför stort belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheternagjorde ingen sådan granskning.
34. Den enda indiska tillverkare i undersökningen som utnyttjade denna
ordning har emellertid tilhandahållit kommissionen bevis för attföretaget inte fått en alltför stor förmån. Företaget har kunnat visa att
alla förmåner som det erhöll under undersökningsperioden inom
ramen för systemet med tullkredit som beviljas före export uppvägdesav den tull som normalt skall betalas endast för insatsvaror somförbrukats i exporterade färdigprodukter. Företaget erhöll därför ingen
subvention.!B
(1) För en närmare förklaring av programmet med standardnormer för ”input/output”
hänvisas till kommissionens förordning (EG) nr 1556/98 (EGT L 202, 18.7.1998, s.
40).2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 7
ii) Tullkredit som beviljas efter export
Stödberättigade företag och verksamheter
35. Systemet med tullkredit som beviljas efter export står öppet för
exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar)och för exporterande handlare.
Praktiskt genomförande
36. Enligt detta system kan alla stödberättigade exportörer ansöka om
kredit, vilken beräknas som en viss procentsats av värdet på de
exporterade färdiga produkterna. De indiska offentliga myndigheterna
har fastställt sådana procentsatser för flertalet produkter, inbegripet förde berörda produkterna, på grundval av standardnormerna för”input/output”. En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges
utfärdas automatiskt.
37. Krediterna får användas för senare import av alla slags varor (t.ex.
råvaror eller kapitalvaror), förutsatt att de inte är upptagna på den så
kallade ”Negative List of Imports” (negativa importlistan). Sådana
importerade varor får säljas på den inhemska marknaden (underförutsättning att omsättningsskatt betalas) eller användas på någotannat sätt.
38. Krediter enligt denna ordning får överföras fritt. Licensen är giltig
under en tolvmånadersperiod från och med dagen för beviljandet avlicensen.
39. När alla krediter har utnyttjats måste företaget betala en avgift till den
behöriga myndigheten.
Slutsats beträffande systemet med tullkredit som beviljas efter export
40. Denna ordning är klart knuten till exportresultat. Krediten beviljas
automatiskt och beräknas enligt en formel som utgår från stan-dardnormerna för ”input/output”, oberoende av om insatsvarorna harimporterats, om tull har betalats för dem eller om insatsvarorna
verkligen har använts för tillverkning på export och i så fall i vilka
mängder. Ett företag kan i själva verket ansöka om licens oberoende avom det faktiskt genomför någon import eller köper importerade varorfrån andra källor. Ordningen kan därför inte betraktas som ett
tullrestitutionssystem eller ett restitutionssystem som tillåter substitu-
tion, eftersom återbetalningen av importtullar inte är begränsad till dentull som skall betalas på varor som förbrukas i tillverkningen och det
därför är fråga om en alltför stor återbetalning enligt artikel 2.1 a ii.
Ordningen är därför utjämningsbar enligt artikel 3.4 a i grundbeslutet,eftersom den innebär uteblivna intäkter och eftersom den är knuten tillexportresultat.
Beräkning av subventionens storlek
41. Förmånen för exportörerna har beräknats på två olika sätt allt efter det
sätt på vilket företaget i fråga hade utnyttjat licenserna.
42. Om företaget hade använt sina licenser för att importera produkter
tullfritt, beräknades förmånen på grundval av det tullbelopp somnormalt skulle ha erlagts för importvolymen i fråga under under-
sökningsperioden, men som med stöd av systemet med tullkredit inte
hade erlagts.
43. Om företaget hade sålt sina licenser, beräknades förmånen på grundval
av det kreditbelopp som beviljats i licensen, oavsett vilket pris licensen
hade sålts till. De tre exporterande tillverkarna och Indiens offentliga
myndigheter hävdade att förmånen borde begränsas till licensensfaktiska försäljningspris, som i regel är lägre än det nominella värdetpå den kredit som ges i licensen. Denna begäran kan emellertid inte
tillmötesgås, eftersom försäljningen av en licens till ett pris som ligger
under det nominella värdet är ett på rent affärsmässiga grunder fattatbeslut, som inte påverkar storleken av den förmån som erhållits genom
systemet.
44. För att den sammanlagda förmån som mottagaren erhållit genom
denna ordning skall kunna fastställas har detta belopp justerats genom!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 8
att ränta under undersökningsperioden lagts till. Normalt beräknas den
förmån som mottagaren av ett engångsbidrag beviljas genom att årligmarknadsränta läggs till det nominella bidragsbeloppet, varvid manantar att bidraget mottagits på undersökningsperiodens första dag. I
detta fall är det dock uppenbart att de enskilda bidragen kan ha utgått
när som helst mellan undersökningsperiodens första och sista dag. Istället för att lägga till årsränta på hela beloppet anses det därförlämpligt att anta att ett genomsnittligt bidrag mottagits i mitten av
undersökningsperioden. Räntan bör därför täcka en sexmånaders-
period, vilket motsvarar hälften av den gällande årliga marknadsräntani Indien under undersökningsperioden, dvs. 7 %. Detta belopp har
fördelats på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden.
45. Indiens offentliga myndigheter och tre exportörer hävdade att
ordningen bedömts felaktigt av kommissionen vad gäller subventio-
nens omfattning och storleken på den utjämningsbara förmånen. De
hävdade i synnerhet att kommissionens bedömning av vilka förmånerdessa ordningar innefattade var felaktig, eftersom endast den alltförhöga tullrestitutionen kunde betraktas som en subvention enligt artikel
2 i grundbeslutet.
46. Enligt artikel 2.1 a ii medges undantag för bland annat sådana
restitutionssystem och restitutionssystem som tillåter substitution som
uppfyller de strikta reglerna i punkt i) i bilaga I samt i bilaga II
(definition av och regler för restitutionsystem) och bilaga III(definition av och regler för restitutionssystem som tillåter sub-stitution).
47. Eftersom kommissionens analys visade att systemet med tullkredit
som beviljas efter export inte är ett i vederbörlig ordning inrättattullrestitutionssystem eller ett restitutionssystem som tillåter substitu-
tion, är frågan om en eventuellt alltför stor återbetalning av tull inte
aktuell och förmånen i sin helhet utjämningsbar. Såsom förklaras i skäl40 är en alltför stor återbetalning av importtull inbyggd i systemet.
48. Tre företag erhöll förmåner genom denna ordning under under-
sökningsperioden och fick en subvention på mellan 4,1 % och 12,3 %.
d)Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapi-
talvaror
49. Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitiken som
innefattar exportrelaterat stöd är ordningen med förmånstullar förimport av kapitalvaror, vilken infördes den 1 april 1990 och ändrades
den 5 juni 1995.
Stödberättigade företag och verksamheter
50. Ordningen med förmånstullar för import av kapitalvaror står öppen för
exporterande tillverkare (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar)
och exporterande handlare. Sedan den 1 april 1997 kan även tillverkare
som är knutna till exporterande handlare utnyttja denna ordning.
Praktiskt genomförande
51. Ett företag som önskar utnyttja denna ordning måste lämna närmare
upplysningar till de behöriga myndigheterna om typen av och värdet
på de kapitalvaror som skall importeras. Beroende på omfattningen av
det exportåtagande som företaget är berett att göra kommer det att fårätt att importera kapitalvaror till antingen nolltullsats eller nedsatttullsats. En licens som medger import till förmånstullsats utfärdas
automatiskt.
52. För att exportåtagandet skall vara uppfyllt måste de importerade
kapitalvarorna ha använts vid tillverkningen av de exporterade varorna.
53. En ansökningsavgift måste betalas för utfärdandet av en licens.
Slutsats beträffande systemet med förmånstullar i exportfrämjande
syfte vid import av kapitalvaror
54. Ordningen med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av
kapitalvaror innefattar en utjämningsbar subvention, eftersom erläg-
gandet av nedsatt tull eller nolltull innebär att det beviljas ett!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 9
finansiellt bidrag från de indiska offen tliga myndigheterna, att
offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut inte drivs in och attföretaget får en förmån genom att det betalar en lägre importtull elleringen tull alls.
55. Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat i den mening som
avses i artikel 3.4 a i grundbeslutet, eftersom den inte kan erhållas utan
att företaget åtar sig att exportera. Den betraktas därför som selektiv.
Beräkning av subventionens storlek
56. Förmånen för exportörerna har beräknats på grundval av det belopp
som egentligen skulle ha erlagts i tull på de importerade kapitalva-
rorna, varvid detta belopp fördelats över en period som motsvarar den
normala avskrivningstiden för sådana kapitalvaror inom den industrisom tillverkar den berörda produkten. Denna period har fastställts medhjälp av det vägda genomsnittet (framräknat på grundval av de berörda
produkternas tillverkningsvolym) av avskrivningstiderna för de
kapitalvaror som vart och ett av företagen faktiskt importerat medutnyttjande av denna ordning, vilket gav en normal avskrivningstid på15 1/2 år. För att den sammanlagda förmånen för företaget enligt
denna ordning skall kunna fastställas har den del av det sålunda
framräknade beloppet som är hänförligt till undersökningsperiodenjusterats genom att ränta för denna period har lagts till beloppet i fråga.Eftersom denna typ av subvention motsvarar ett engångsbidrag, ansågs
det lämpligt att tillämpa den gällande marknadsräntan i Indien under
undersökningsperioden, dvs. 14 %. Subventionsbeloppet har sedanfördelats på den sammanlagda exporten under undersökningsperioden.
57. Indiens offentliga myndigheter och tre exportörer hävdade att
eventuella förmåner borde fördelas på företagets totala omsättning,
eftersom de maskiner som importerades med stöd av ordningen med
förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaroranvändes för tillverkning både på export och för den inhemska
marknaden. Det hävdades också att ordningen egentligen syftar till att
hjälpa indiska företag att modernisera sin teknik och bli merkonkurrenskraftiga på världsmarknaden (samt att förhindra förlust avutländsk valuta) och att ordningen inte borde betraktas som en
exportsubvention. Detta argument tillbakavisas emellertid. Som fram-
hållits ovan måste ett företag ingå ett exportåtagande för att få kommai fråga för ordningen. Subventionen anses därför vara knuten tillexportresultat, och förmånen har i enlighet med punkt F b i) i
beräkningsriktlinjerna (
1) fördelats på exportomsättningen under
undersökningsperioden.
58. Två företag utnyttjade denna ordning under undersökningsperioden
och fick en subvention på mellan 0,0 % och 0,8 %.
e)Industriella frizoner för bearbetning på export/Exportori-
enterade företag
59. Ett annat instrument inom ramen för export- och importpolitiken som
enligt klagomålet skulle innefatta exportrelaterat stöd är ordningenmed industriella frizoner för bearbetning på export/exportorienterade
företag, vilken infördes den 22 juni 1994.
60. Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den berörda
produkten var etablerad i någon industriell frizon eller var ettexportorienterat företag. Det fanns därför ingen anledning förkommissionen att analysera denna ordning inom ramen för under-
sökningen.
f)Befrielse från inkomstskatt
61. Systemet med befrielse från inkomstskatt grundar sig på ”Income Tax
Act” (lagen om inkomstskatt) från 1961. I denna lag, som årligen
ändras genom ”Finance Act” (skattelagen), fastställs grunden för
skatteuppbörd samt olika befrielser och avdrag som kan yrkas. Blandde befrielser som kan yrkas av företag kan nämnas de som omfattas avavsnitten 10A, 10B och 80HHC i lagen.
62. Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den berörda
produkten hade begärt skattebefrielse med stöd av denna ordning!B
(1) Se EGT C 394, 17.12.1998, s. 6.2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 10
under undersökningsperioden. Det fanns därför ingen anledning för
kommissionen att analysera denna ordning inom ramen för under-sökningen.
g)De utjämningsbara subventionernas storlek
63. Med hänsyn till ovanstående uppgår de sammanlagda utjämningsbara
subventionerna för var och en av de undersökta exportörerna till
följande:
(%)
Tullkredit
som
beviljas före
exportTullkredit
som
beviljas efter
exportFörmånstullar
i exportfrä-
mjande syfte
vid import av
kapitalvarorTotalt
Essar Steel Ltd. 0,0 4,1 0,8 4,9
Steel Authority of India Ltd. 0,0 12,3 0,0 12,3Tata Iron and Steel Co. Ltd. 0,0 8,7 0,0 8,7
2. SYDAFRIKA
a)Inledning
64. På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens
frågeformulär undersökte kommissionen följande ordningar, som
påstods innefatta subventioner:
— Skattebefrielse för investeringar i tillverkning— Lån till förmånlig ränta— Befrielse från importtull
— Stöd till marknadsföring med sikte på export
— Förmånstariffer på frakter och el— Prisrabatt vid export av sekundärstålsprodukter
65. Tre program, nämligen programmet för regional industriell utveckling,
det förenklade programmet för regional industriell utveckling och den
generella exportstimulansordningen, undersöktes inte. När förfarandet
inleddes hade Sydafrikas offentliga myndigheter redan lämnat bevisför att programmen hade upphört mellan november 1996 och juli 1997.Kommissionen godtog därför att de berörda exportörerna inte kunde ha
beviljats några förmåner via dessa program under undersöknings-
perioden.
b)Avslutande av förfarandet
66. För de ordningar som konstaterades ha utnyttjats av de företag som
undersökningen omfattade fastställdes det att den sammanlagda
förmånsnivån uppgick till mellan 0,10 % och 0,48 %. Eftersom dettaär en försumbar subventionsnivå enligt artikel 14.5 i grundbeslutet,behövde kommissionen inte gå vidare med en analys av huruvida de
enskilda ordningarna var utjämningsbara. Kommissionen beslöt i
stället att förfarandet skulle avslutas för Sydafrikas del, utan införandeav tull.
3. TAIWAN
a)Inledning
67. På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens
frågeformulär undersökte kommissionen följande ordningar, sompåstods innefatta subventioner:
— Skattelättnader och skattebefrielser— Överavskrivning— Befrielse från importtull!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 11
— ”Matching Funds” (”samfinansieringsmedel”)
— Skattelättnad för investeringar i områden med begränsade natur-
tillgångar
— Lån till förmånsränta— Bidrag till företag belägna i industriområden och i frizoner för
bearbetning på export
68. Ytterligare uppgifter om dessa ordningar anges nedan.
69. De första sex ordningarna grundar sig på ”Statute for Upgrading
Industries” (lagen om industriell modernisering). Den sistnämnda
ordningen grundar sig på ”Statute for the Establishment andAdministration of Science-based Parks” (lagen om upprättande ochförvaltning av vetenskapliga centrum) och på ”Statute for the
Establishment and Management of Export Processing Zones” (lagen
om upprättande och förvaltning av frizoner för bearbetning på export).
b)Skattelättnader för förvärv av utrustning för automatisering
och kontroll av föroreningar
Rättslig grund
70. Lagen om industriell modernisering, som trädde i kraft den 1 januari
1991 och senast ändrades den 27 januari 1995, är det grundläggande
rättsliga instrumentet när det gäller ekonomisk utveckling av den
taiwanesiska industrin. Lagen kompletteras av genomförandebestäm-melser till lagen om industriell modernisering, senast ändrade den 27januari 1995. Skattelättnaderna har sin grund i artikel 6 i lagen om
industriell modernisering. Den praktiska tillämpningen av ordningen
regleras genom tillämpningsföreskrifter för bestämmelserna omskatteavdrag, utfärdade av Executive Yuan den 15 april 1991, senaständrade den 27 februari 1995.
Stödberättigade företag och verksamheter
71. Skattelättnaderna står öppna för alla tillverkningsföretag. Det ställs
inga särskilda krav beträffande export, och rätten att utnyttja skatte-
lättnaderna är inte heller knuten till vissa produkttyper eller viss
minsta produktionsmängd eller omsättning.
72. Enligt artikel 6 i lagen om industriell modernisering beviljas
skattebefrielsen emellertid endast för följande slags investeringar:
— Investeringar i utrustning för automatisering av tillverkningen
— Investeringar i utrustning för kontroll av föroreningar
73. Enligt lagen om industriell modernisering skall det vara fråga om
utrustningsinvesteringar överstigande 600 000 nya taiwanesiska dollar.Skatteavdragen för de olika typerna av investeringar kan läggas
samman. Skatteavdraget är begränsat till 50 % av den totala skatt som
skall betalas för det aktuella året.
Skattelättnadens storlek
74. Ett företag som är berättigat till skattelättnaden och som investerar i
utrustning av ovan nämnda typer får göra ett avdrag med mellan 10 och
20 procent av köpesumman från den bolagsskatt som skall betalas fördet aktuella året. Om beloppet för bolagsskatt skulle vara lägre än detavdragsgilla beloppet, får det belopp som inte kunnat dras av föras
över till de närmast följande fyra åren.
75. Skatteavdragets storlek bestäms på följande sätt:
För förvärv av inom landet tillverkad utrustning för automatisering
eller kontroll av föroreningar får avdrag göras med 20 %. För förvärv
av i utlandet tillverkad utrustning för automatisering eller kontroll av
föroreningar medges avdrag med 10 %. För förvärv av teknik förautomatisering av tillverkningen medges avdrag på 10 %.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 12
Praktiskt genomförande
76. Ett företag som önskar utnyttja denna skattelättnad skall inom sex
månader från den dag då utrustningen levererades eller den dag då
projektet slutfördes hos byrån för industriell utveckling inom ekono-miministeriet ansöka om ett tillståndsbevis för skatteavdrag. Innan
tillståndsbeviset utfärdas kontrollerar den lokala skattemyndigheten att
utrustningen uppfyller kriterierna i artikel 6 i lagen om industriellmodernisering och att den faktiskt har installerats. När tillståndsbevisetutfärdats får beloppet dras av i inkomstdeklarationen för det aktuella
året (punkt 95 i inkomstdeklarationen).
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
77. Skattelättnaden enligt artikel 6 i lagen om industriell modernisering
utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.4
b i grundbeslutet. Skattelättnaden utgör en subvention som är beroendeav att inhemska produkter används framför importerade. Enligtordningen får skatteavdrag visserligen göras både för importerad
utrustning och för utrustning av inhemsk tillverkning, men subventio-
nen är dubbelt så hög vid förvärv av utrustning av inhemsk tillverkningoch stimulerar därför direkt till köp av utrustning som tillverkats iTaiwan. Det framgick vid kontrollerna att de taiwanesiska myndighe-
terna, genom att bevilja olika förmånsnivåer (20 % för inhemskt
tillverkad utrustning mot 10 % för importerad utrustning) tenderar attgynna köp av inhemskt tillverkad utrustning framför importerade
maskiner.
78. Ordningen utgör en subvention, eftersom det finansiella bidraget från
Taiwans offentliga myndigheter i form av en skattelättnad medför enförmån för exportörerna. Det är en subvention som enligt lag är
beroende av att inhemska produkter används framför importerade och
den anses därför vara selektiv enligt artikel 3.4 b i grundbeslutet.
79. Av dessa skäl anses dessa skattelättnader utgöra utjämningsbara
subventioner.
Beräkning av förmånens storlek
80. Subventionens storlek bör beräknas på grundval av det skattebelopp
som inte behövt erläggas under undersökningsperioden (undersök-
ningsperioden i detta förfarande motsvarar ett beskattningsår i Taiwan,
dvs. perioden från och med den 1 januari 1998 till och med den 31december 1998). Det totala subventionsbeloppet bör fördelas på dentotala försäljningen, eftersom subventionen kommer både inhemsk
försäljning och exportförsäljning till godo.
81. Taiwans offentliga myndigheter och ett företag hävdade att kommis-
sionen borde ha beräknat den förmån som subventionen innefattadesom skillnaden mellan de två satserna för skattelättnaden (20 % vid
förvärv av produkter av inhemsk tillverkning och 10 % vid förvärv för
importerad utrustning). Kommissionen utjämnade hela beloppet förskattelättnaden, eftersom skattelättnaden på 20 % för förvärv avinhemskt tillverkad utrustning inte kan anses vara en avvikelse från
standardsatsen för skattelättnaden på 10 %. De två satserna för
skattelättnad bör betraktas som skilda ordningar, specifika för å enasidan förvärv av utrustning av inhemsk tillverkning, å andra sidanförvärv av importerad utrustning. Om skattelättnaden på 20 % vid
förvärv av inhemskt tillverkad utrustning inte hade funnits, skulle
företaget inte ha fatt någon skattelättnad, eftersom satsen på 10 %endast gäller för importerade maskiner och alltså inte är en generellt
tillämpad sats. Kommissionen drog därför slutsatsen att subventions-
beloppet är lika med det totala intäktsbelopp som uteblivit för detaiwanesiska offentliga myndigheterna.
82. Ett företag utnyttjade denna ordning och fick en förmån på 2,19 %.
c)Skattelättnad för investeringar i vissa företag
Stödberättigade företag och verksamheter
83. Enligt artikel 8 i lagen om industriell modernisering står denna
skattelättnad till förfogande för alla investerare som köper namnaktier!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 13
utfärdade av ett viktigt teknikbaserat företag eller av ett företag som av
de offentliga myndigheterna betecknats såsom ”viktigt investerings-mottagande företag” (som gemensam benämning för de två företags-typerna används nedan ”det företag i vilket investeringen görs”). Det
investerande företaget skall behålla aktierna under minst två år.
Begreppet ”viktigt teknikbaserat företag” definieras inte närmare. Ett”viktigt investeringsmottagande företag” kan vara vilket företag somhelst med ett kapital på minst 2 miljarder nya taiwanesiska dollar som
av de offentliga myndigheterna betecknats som ett sådant företag.
Skattelättnadens storlek
84. Alla företag som är berättigade till skattelättnaden och som investerar i
de ovan nämnda företagstyperna får göra ett avdrag från det beloppsom skall betalas i bolagsskatt med 20 % av det belopp som erlagts för
aktieförvärvet.
Praktiskt genomförande
85. För att skatteavdraget skall få göras skall det företag i vilket
investeringen görs hos byrån för industriell utveckling ansöka om ett
tillståndsbevis för skatteavdrag. Innan tillståndsbeviset utfärdaskontrollerar byrån att företaget verkligen är ett teknikbaserat företag
respektive att det investeringsmottagande företaget av de offentliga
myndigheterna betecknats som ett viktigt investeringsmottagandeföretag. När tillståndsbeviset utfärdats har det investerande företageträtt att utnyttja avdraget och får dra av beloppet i inkomstdeklarationen
för det aktuella året (punkt 95 i inkomstdeklarationen).
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
86. Skatteavdraget enligt artikel 8 i lagen om industriell modernisering
utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel3.2 a i grundbeslutet. Taiwans offentliga myndigheter har begränsatsubventionsmöjligheten till att endast gälla företag som gör en specifik
investering. Det framgick vid kontrollerna att de taiwanesiska
myndigheterna i själva verket gynnar investeringar inom vissa sektoreroch företag.
87. Stödordningen utgör en subvention, eftersom det finansiella bidraget
från Taiwans offentliga myndigheter i form av en skattelättnad medfören förmån för exportörerna. Subventionen är, enligt artikel 3.2 a igrundbeslutet, selektivt riktad till vissa företag i Taiwan.
88. Taiwans offentliga myndigheter hävdar att ordningen inte utgör en
subvention, eftersom det inte är fråga om något ekonomiskt bidrag tilldet företag i vilket investeringen görs. Detta påstående är inte korrekt.
Som förklarats ovan får ett företag som investerar i vissa företag en
skattelättnad på 20 % av det investerade beloppet. En skattelättnadutgör otvetydigt ett ekonomiskt bidrag från Taiwans offentligamyndigheter, eftersom den innebär uteblivna intäkter i den mening
som avses i artikel 2.1 a i) i grundbeslutet; det investerande företaget
erhåller därigenom en förmån.
89. Taiwans offentliga myndigheter och ett företag gör gällande att
ordningen är allmänt tillgänglig och följaktligen, eftersom den står
öppen för alla företag som investerar i vissa företag, icke specifik.
Kommissionen fann emellertid att tillträdet till ordningen uttryckligenär begränsat till företag som investerar i vissa företag, eftersom inte
alla investeringar i aktier får omfattas av skattelättnaden. Endast
investeringar i ett begränsat antal företag, nämligen viktiga tek-nikbaserade företag eller viktiga investeringmottagande företag,berättigar till skatteavdrag. Kommissionen håller med myndigheterna
om att definitionen av vilka företag som får komma i fråga för
skattelättnaden är tydlig och objektiv. Definitionen är emellertid inteneutral och generell när det gäller tillämpningen, så som krävs i artikel3.2 b i grundbeslutet, eftersom den begränsar antalet investeringar som
kan leda till skatteavdrag på grundval av arten av verksamhet hos de
berörda företagen. Ett investerande företag som önskar få subventionenhar begränsad valfrihet när det gäller vilka sektorer det kan investera i.
I artikel 2 i ”Kriterier för avgränsning av större teknikbaserade företag
inom tillverkningsindustrin och industrin för tekniska tjänster”begränsas skattelättnaden till 11 specifika typer av investeringar.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 14
Tillträdet till ordningen är alltså beroende av att investeringen görs i
vissa företag; skattelättnaden är inte allmänt tillgänglig och den ärdärför utjämningsbar enligt artikel 3.2 a i grundbeslutet.
90. Av dessa skäl anses skattelättnaden utgöra en utjämningsbar
subvention.
Beräkning av förmånens storlek
91. Förmånen för exportörerna bör beräknas på grundval av den skatte-
lättnad som dessa exportörer faktiskt beviljades under undersöknings-
perioden. Förmånsbeloppet bör fördelas på respektive företags totalaomsättning under undersökningsperioden.
92. Ett företag utnyttjade denna stödordning och fick en förmån på 1,34 %.
d)Skattelättnader för FoU och personalutbildning
Rättslig grund
93. Skattelättnaderna för FoU och personalutbildning har sin rättsliga
grund i artikel 6 i lagen om industriell modernisering. Den praktiskatillämpningen av ordningen regleras genom tillämpningsföreskrifterna
för bestämmelserna om skatteavdrag för företag som investerar i FoU,
personalutbildning och åtgärder för globalisering av företagetsvarumärke (nedan kallade tillämpningsföreskrifterna), vilka utfärdades
av Executive Yuan den 15 april 1991 och senast ändrades den 28 maj
1997.
Stödberättigade företag och verksamheter
94. Skattelättnaden står öppen för alla företag inom tillverkningsindustrin
och inom jordbruks- och tjänstesektorerna. Det ställs inga särskildakrav beträffande export, och rätten till skatteavdrag är inte heller
knuten till vissa produkttyper eller krav på viss minsta produktions-
mängd eller omsättning.
Skattelättnadens storlek
95. För investeringar i FoU gäller att om de totala FoU-utgifterna uppgår
till minst 2 miljoner nya taiwanesiska dollar eller motsvarar 2 % av
företagets nettointäkter under det aktuella beskattningsåret, får avdrag
med 15 % av utgifterna göras från det belopp som skall betalas ibolagsskatt för det året. Om de totala FoU-utgifterna uppgår till minst
2 miljoner nya taiwanesiska dollar och överstiger 3 % av nettointäk-
terna, får avdrag från bolagsskatten göras med 20 % av det beloppvarmed investeringarna överstiger 3 % av nettointäkterna.
96. Enligt artikel 6 i tillämpningsföreskrifterna får ett företag som under
beskattningsåret investerar sammanlagt minst 600 000 nya taiwanesi-
ska dollar i personalutbildning dra av 15 % av investeringen från
bolagsskatten.
97. För bägge typer av skattelättnad gäller att avdrag som inte kan
utnyttjas därför att bolagsskatten för det aktuella året är lägre än detavdragsgilla beloppet får föras över till de närmast följande fyra åren.
Praktiskt genomförande
98. Ett företag som önskar utnyttja skattelättnaden skall bifoga en särskild
ansökan till sin inkomstdeklaration. Den lokala skattemyndigheten
kontrollerar sedan om utgifterna uppfyller kriterierna i artikel 6 i lagenom industriell modernisering och i artiklarna 2 och 3 i tillämpnings-
föreskrifterna och fastställer det belopp som får dras av. När den lokala
skattemyndigheten godkänt skattelättnaden får beloppet dras av iinkomstdeklarationen för det aktuella beskattningsåret.
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
99. Skattelättnaden för investeringar i FoU och personalutbildning enligt
artikel 6 i lagen om industriell modernisering utgör inte en
utjämningsbar subvention. Skattelättnaden är allmänt tillgänglig för
alla företag inom tillverkningsindustrin, jordbrukssektorn och tjäns-!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 15
tesektorn som investerar i FoU och personalutbildning. Vidare beskrivs
de avdragsberättigande utgifterna ingående i artikel 2 (FoU) och artikel3 (personalutbildning) i tillämpningsföreskrifterna, och de avdrags-berättigande åtgärderna är av det slag som kan vidtas av företag inom
alla sektorer av näringslivet. Skattemyndigheterna har inga diskretio-
nära befogenheter att fastställa vilka investeringar som är avdrags-berättigande och vilka som inte är det. Det framgick vidare vidkontrollerna att skattelättnaden faktiskt hade utnyttjats inom alla
sektorer av näringslivet.
e)Andra skattelättnader
100. Följande former av skattelättnad och skattebefrielse konstaterades
förekomma men inte ha utnyttjats av de exporterande tillverkarna av
den berörda produkten:
— Skattelättnad för globalisering av varumärken
— Fem års skattebefrielse för vissa särskilt utsedda företag enligt
artikel 8 i lagen om industriell modernisering
— Fem års befrielse från bolagsskatt enligt artiklarna 15 och 17 i
lagen om upprättande och förvaltning av vetenskapliga centrum
101. Det konstaterades att ingen av dessa ordningar hade utnyttjats och
kommissionen undersökte därför inte om skattelättnaderna varutjämningsbara.
f)Överavskrivning
Stödberättigade företag och verksamheter
102. Enligt artikel 5 i lagen om industriell modernisering får tillverknings-
företag som investerar i vissa typer av anläggningstillgångar tillämpaöveravskrivning. De anläggningstillgångar som berättigar till detta ärutrustning som skall användas i samband med FoU, kontroll av
pilotprodukter, energibesparing eller alternativ energi.
Praktiskt genomförande
103. Ett företag som har investerat i utrustning av det slag som får omfattas
av överavskrivning skall lämna in en ansökan till byrån för industriellutveckling eller till energikommissionen tillsammans med en beskriv-
ning av maskinerna i fråga och ett exemplar av den aktuella
maskinkatalogen. Byrån för industriell utveckling eller energikom-missionen kontrollerar om maskinerna får omfattas av överavskrivningoch utfärdar ett intyg. När företaget lämnar in sin inkomstdeklaration
till skattemyndigheten skall det bifoga intyget (intygen) och en
förteckning över de varor som godkänts för överavskrivning. Denlokala skattemyndigheten kontrollerar sedan på nytt om utrustningenuppfyller kriterierna i artikel 5 i lagen om industriell modernisering
och om överavskrivningen tillämpats korrekt.
Förmånens storlek
104. Enligt artikel 51 i skattelagen kan företagen tillämpa tre principer för
att skriva av sina tillgångar: linjär avskrivning, avskrivning med en fastprocentsats av det minskande bokförda värdet (degressiv avskrivning)
och avskrivning enligt arbetstidsprincipen. Det framgick av kon-
trollerna att alla de exporterande tillverkarna av den berörda produktentillämpade principen med linjär avskrivning, som innebär attavskrivning sker med ett fast belopp under utrustningens tekniska
livslängd. Enligt den s.k. tabellen över anläggningstillgångars tekniska
livslängd har varje maskintyp en fast teknisk livslängd på mellan 2 och50 år. För maskiner som används inom stålindustrin är den
genomsnittliga avskrivningstiden 7 år.
105. Den förmån som ges genom bestämmelserna om överavskrivning
består i att avskrivningstiden minskas till 2 år i stället för den
avskrivningstid som normalt gäller enligt tabellen över anläggnings-
tillgångars tekniska livslängd (dvs. 7 år i genomsnitt inom stål-industrin).!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 16
Slutsats i frågan om subventionen är utjämningsbar
106. Den överavskrivning som får ske enligt artikel 5 i lagen om industriell
modernisering utgör en utjämningsbar subvention. I samband med
kontrollerna framkom att ett företag, trots det objektiva kriteriet iartikel 5 i lagen om industriell modernisering, hade utnyttjatbestämmelserna om överavskrivning för att skriva av alla maskiner
och all utrustning i en ny produktionslinje och dessutom även
byggnader. Maskinerna används vid tillverkning av stålprodukter ochkan inte direkt förknippas med FoU, pilotprodukter eller energibe-sparing. Energikommissionen och den lokala skattemyndigheten hade
godkänt företagets ansökan. Investeringarna i fråga synes emellertid
inte uppfylla kriterierna i artikel 5 i lagen om industriell modernise-ring, dvs. att det skall vara fråga om utrustning som används för
energibesparing, pilotprodukter eller investeringar i FoU. Detta
motiverar slutsatsen att den godkännande myndigheten har sköns-mässiga befogenheter när det gäller att besluta om rätt till över-avskrivning och att den kan gynna vissa företag framför andra.
107. Efter det att kommissionen hade lämnat ut sina uppgifter hävdade
Taiwans offentliga myndigheter att intyget för överavskrivning hade
beviljats av energikommissionen, inte av byrån för industriell utveck-ling. Kommissionen kan efter sina kontroller bekräfta myndigheternasutsago att intyget för förvärvet av, enligt vad som uppgavs,
energibesparande utrustning hade beviljats av energikommissionen.
Kommissionen måste ändå dra slutsatsen att subventionen i fråga ärutjämningsbar i den mening som avses i artikel 3.2.a i grundbeslutet,
eftersom den godkännande myndigheten inte förefaller följa kriterierna
i samtliga fall och tillträdet till subventionen därför, genom att detfinns utrymme för skönsmässighet i beslutsfattandet, i själva verketbegränsas till vissa företag. Det företag som utnyttjade denna ordning
tillämpade överavskrivning på ett stort antal objekt som helt klart inte
kan klassificeras som energibesparande utrustning, t.ex. byggnader.Kommissionens slutsats är därför att den berörda produkten erhåller enförmån genom denna ordning och att förmånen är utjämningsbar.
108. Ett företag påpekar att det visserligen tillämpade överavskrivning
under undersökningsperioden, men att det inte fick någon förmån
genom ordningen, eftersom dess totala avskrivningar, med tillämpningav överavskrivning, var lägre under undersökningsperioden än vad som
skulle ha varit fallet om det hade tillämpat den normala avskrivnings-
metoden. Vid fastställandet av huruvida företaget hade beviljats enförmån beaktade kommissionen, i överensstämmelse med sin normalapraxis, endast den skatteminskning som var hänförlig till objekt som
fortfarande skrevs av under undersökningsperioden och jämförde hur
stora avskrivningsbeloppen blev med tillämpning av normal avskriv-ning respektive överavskrivning. Alla objekt som enligt företagetsräkenskaper redan var helt avskrivna och som därför enligt god
redovisningssed inte hade något värde uteslöts vid beräkningen av
förmånen. Företagets argument saknar alltså grund.
109. Den förmån som rätten till överavskrivning medför anses därför utgöra
en selektiv och därmed utjämningsbar subvention i den mening somavses i artikel 3.2 a i grundbeslutet.
Beräkning av förmånens storlek
110. Som förklarats ovan bör förmånen för exportörerna beräknas som
skillnaden mellan den skatt som skulle ha erlagts under under-sökningsperioden om normal avskrivningstakt hade tillämpas och den
skatt som faktiskt betalades med tillämpning av överavskrivning.
Skillnaden beräknades på grundval av samtliga anläggningstillgångar(byggnader och maskiner) som fortfarande skrevs av under under-sökningsperioden. Förmånsbeloppet bör fördelas på företagets totala
omsättning.
111. Ett företag utnyttjade denna ordning och fick en förmån på 0,6 %.
g)Befrielse från importtull
Rättslig grund
112. Kapitlen 84, 85 och 90 i Republiken Kinas tulltaxa och klassificering
av import- och exportvaror (nedan kallad tullkodexen).!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 17
Stödberättigade företag och verksamheter
113. Enligt bestämmelserna i de nämnda kapitlen i tull kodexen är
tillverkningsföretag, som i syfte att utveckla nya produkter, åstad-komma kvalitetsförbättringar, öka produktionen, spara energi, främja
materialåtervinning eller förbättra sin produktionsteknik importerar
maskiner som inte tillverkas i landet, befriade från importtull.
Praktiskt genomförande
114. Ett företag som avser att importera maskiner eller utrustning skall
innan importen äger rum lämna in en ansökan hos byrån för industriellutveckling. När byrån förvissat sig om att maskinerna i fråga intetillverkas i Taiwan utfärdar den ett intyg som sänds till den sökande
och till tullförvaltningen. Tullförvaltningen kontrollerar om de
importerade maskinerna motsvarar de maskiner som beskrivs i intygetfrån byrån för industriell utveckling. Kontrollerna sker stickprovsvis.
Tullbefrielsens storlek
115. Subventionsbeloppet är lika med det belopp som normalt skulle ha
betalats i importtull om tullbefrielse inte beviljats. Den normalatullsatsen för maskiner ligger mellan 2 % och 20 %.
Slutsats
116. Befrielsen från importtull med stöd av bestämmelserna i tullkodexen
utgör en utjämningsbar subvention. Med hänsyn till subventionens artkommer ordningen, såsom den är utformad, automatiskt att utnyttjas i
oproportionerligt hög grad inom vissa industrisektorer. De industri-
sektorer vars maskinella utrustning tillverkas i Taiwan kommer inte attkunna utnyttja den. Rätten till befrielse från importtull begränsasdärför till industrier som måste importera maskiner därför att dessa
inte finns att tillgå på den inhemska marknaden. Industrier som
importerar maskiner vilka tillverkas också i Taiwan kan inte fåförmånen.
117. Taiwans offentliga myndigheter gör gällande att befrielsen från
importtull på importerade maskiner inte utgör en subvention i denmening som avses i artikel 2.1 a i grundbeslutet. Det är emellertid för
kommissionen uppenbart att befrielse från importtull innebär en
utebliven intäkt för Taiwans offentliga myndigheter och att importörenav maskinerna i fråga därigenom tilldelas en förmån. Detta utgör ensubvention i den mening som avses i artikel 2.1 a ii) i grundbeslutet.
Taiwans offentliga myndigheter hävdar också att ordningen, även om
den skulle betraktas som en subvention, inte skulle vara utjämningsbarenligt artikel 3.2 a i grundbeslutet. Kommissionen anser dock attbefrielse från importtull för vissa importerade maskiner som inte
tillverkas i landet definitionsmässigt medför en förmån för vissa
företag som är verksamma i branscher där man använder sig avmaskiner som inte tillverkas i Taiwan. Om Taiwans offentliga
myndigheter skulle avskaffa importtullen på sådana maskiner skulle
situationen bli en helt annan. Så länge som tullen ”annars tas ut” ochen del företag åtnjuter tullbefrielse är detta en subvention enligt artikel2.1 a ii.
118. Ett företag gör gällande att denna ordning faller utom ramen för
undersökningen, eftersom den inte nämnts särskilt i det klagomål somledde fram till att undersökningen inleddes. Kommissionen noterar att
den klagande hade nämnt befrielsen från importtull för maskiner och
utrustning i klagomålet (s. 9 i avsnitt B.2.2.2). Även om den klagandeangav att ordningen riktar sig till företag belägna i skattefria zoner
eller vetenskapsinriktade företagsparker eller till fabriker där det
bedrivs tillverkning under form av tullager (”bonded factories”), anserkommissionen att de uppgifter som lämnats utgör tillräcklig bevisningför att en undersökning beträffande befrielsen från importtull för
maskiner skall kunna inledas. Det är vidare den undersökande
myndighetens uppgift att fastställa den korrekta rättsliga grundenoch det praktiska genomförandet av varje ordning som i klagomåletpåstås innefatta subventionering. Därför har kommissionen tagit med
också denna ordning i undersökningen. Exportörens invändning kan
inte godtas.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 18
119. Befrielsen från importtull på maskiner anses därför utgöra en
utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.2 a igrundbeslutet.
Beräkning av förmånens storlek
120. Förmånen för exportörerna bör beräknas som den importtull som
skulle ha betalats om tullbefrielse med stöd av denna ordning inte
beviljats. Beloppet bör fördelas över den normala tekniska livslängden
för maskiner inom denna industri, dvs. 7 år.
121. Två företag utnyttjade ordningen och fick en förmån på 0,27 %
respektive 0,32 %.
h)Övriga subventioner
122. De klagande gjorde gällande att de exporterande tillverkarna av den
berörda produkten omfattades av ett antal andra subventionsordningar.Svaren på frågeformuläret och kontrollbesöken hos Taiwans offentligamyndigheter och hos exportörerna visade dock att följande ordningar
inte hade utnyttjats av de exporterande tillverkarna:
123. Lån till förmånsränta: Det konstaterades vid kontrollbesöken att Chiao
Tung Bank och Medium Business Bank of Taiwan hade beviljat lån till
en av exportörerna. Lånen hade dock beviljats på normala affärs-mässiga villkor.
124. Förmåner för företagna i frizoner för bearbetning på export eller i
industriområden: Inget av de undersökta företagen (och inte heller
något av de företag som var dem närstående) var beläget i en frizon för
bearbetning på export eller i ett industriområde.
125. Förmåner för företag belägna i områden som utvecklas långsamt eller
har begränsade naturtillgångar: Det framkom vid kontrollerna att ingetav företagen var beläget i ett område som utvecklas långsamt eller har
begränsade naturtillgångar.
126. Inga ”samfinansieringsmedel” ställdes till de berörda företagens
förfogande.
Befrielse från importtull på råvaror: Det konstaterades att ingen av de
berörda exportörerna hade beviljats några förmåner inom ramen fördenna ordning.
i)Subventionens sammanlagda storlek
127. Subventionens storlek beräknades enligt de ovan angivna metoderna.
För att återspegla den fulla förmånen för de berörda företagen ladesränta till, beräknad efter den genomsnittliga marknadsräntan i Taiwanunder undersökningsperioden, vilken var 8 %.
128. En exportör hävdar att tillägget av ett belopp för ränta leder till att
subventionsbeloppet överskattas. Mot detta kan anföras att ränta läggs
till för att avspegla den förmån mottagaren erhåller i och med att han
inte behöver uppbringa motsvarande belopp från kommersiella källor.Det framgår klart av artikel 6 i grundbeslutet att referensvärdet vid
beräkningen av subventionen skall vara kostnaden för att få tillgång till
motsvarande medel på marknadsmässiga villkor. Det bör ocksåpåpekas att WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärderinte utesluter att ett belopp för ränta läggs till i syfte att beräkna det
totala förmånsbelopp som en mottagare erhåller inom ramen för en
subventionsordning. Alltsedan det antogs reviderad gemenskapslags-tiftning på området som ett resultat av Uruguayrundan har gemen-skapen haft som praxis att lägga till ett belopp för ränta vid
beräkningen av den totala förmånen i sådana fall. Detta påstående
bör därför tillbakavisas.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 19
129. Följande subventionsnivåer fastställdes för de samarbetsvilliga företa-
gen:
(%)
China Steel Corpora-
tionYieh Loong Enterprise
Co Ltd
Skattelättnad (utrustning för automatisering och
kontroll av föroreningar2,19 0
Skattelättnad (investeringar i vissa företag) 1,34 0
Överavskrivning 0,60 0Befrielse från importtull 0,27 0,32
Total subvention 4,40 0,32
130. Upplysningsvis bör nämnas att den vägda genomsnittliga lands-
omfattande subventionsmarginalen för de två undersökta exporterande
tillverkarna, vilka svarar för omkring hälften av den export tillgemenskapen som har sitt ursprung i Taiwan, uttryckt i procent avpriset cif gemenskapens gräns, uppgår till 2,77 %, alltså väsentligt mer
än tröskelvärdet för Taiwan (1 %). Det kan dessutom inte uteslutas att
den landsomfattande marginalen skulle vara högre om man beaktar deeventuella förmåner som de icke-samarbetsvilliga företagen kan ha
beviljats.
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN
1. Fastställande av relevant marknad i gemenskapen
131. För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade lidit
skada och i detta sammanhang fastställa nivåer för förbrukning ochandra ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situa-
tion, måste man undersöka om den tillverkning hos denna industri som
var avsedd för användning inom samma företagsgrupp borde undantasfrån denna analys eller om skada och förbrukning skulle bedömas pågrundval av gemenskapsindustrins hela tillverkning.
132. Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i
gemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller rullar som
dessa tillverkar säljs för egna behov internt för att bearbetas vidare i en
integrerad process (nedan kallad den företagsinterna marknaden).Dessa varmvalsade ringar eller rullar överförs internt till bearbet-ningsanläggningar i senare led i förädlingskedjan, för vilka det inte
utfärdas några fakturor eftersom det rör sig om en och samma rättsliga
enhet. Den återstående delen av tillverkningen säljs till bådenärstående och icke-närstående parter (nedan kallade den fria mark-
naden).
133. Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende borde delas in
i två separata marknader. De varmvalsade ringar eller rullar som var
avsedda för den företagsinterna marknaden konkurrerade enligt denklagande inte direkt med den dumpade importen. Den import som varföremål för undersökning skulle således inte kunna påverka denna
marknad. Den återstående tillverkningen såldes enligt den klagande på
den fria marknaden, där det råder konkurrens med den dumpadeimporten. De viktigaste kunderna på den fria marknaden är oberoende
kallvalsverk såsom rörtillverkare, stålcentraler (”steel service cen-
tres”), stålhandlare och lagerhållare. Klagomålet omfattar endast devarmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden.
134. Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsade
ringar eller rullar till gemenskapens marknad hävdade att definitionenav den berörda produkten och den likadana produkten omfattade alla
varmvalsade ringar eller rullar. Det skulle således inte finnas någon
klar åtskillnad mellan den företagsinterna och den fria marknaden ochden klagandes definition av den fria marknaden skulle vara godtycklig.Dessa tillverkare och importörer begärde följaktligen att man vid
bedömningen av gemenskapens marknad borde inbegripa både den
företagsinterna marknaden och den fria marknaden.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 20
135. Till stöd för denna begäran hänvisade man till Europeiska gemen-
skapernas domstols dom i Gimelec-målet (1). I detta avgörande angav
domstolen följande anledningar till varför två separata marknader inteskulle anses föreligga:
— Den berörda produkten såldes på samma marknad och användes
för samma ändamål.
— Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten både till
närstående och icke-närstående kunder och tog ut i stort settsamma pris.
— Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda
produkten inte bara från närstående leverantörer i gemenskapen
utan även från importörer eller andra icke-närstående tillverkare.
136. Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkare
gällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de tvåmarknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapenskulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att sälja
antingen till den fria eller den företagsinterna marknaden, eftersom
de två kategorierna av gemenskapstillverkade varmvalsade ringar ellerrullar var likadana produkter. De överföringar som påstods ske mellan
de två marknadssegmenten skulle i rättsligt hänseende hindra att man
vid bedömningen av skada undantog en del av tillverkningen igemenskapen, särskilt från förbrukningen i gemenskapen.
137. I detta avseende fastställde kommissionen följande:
a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i allmänhet
och särskilt i tillverkningen av den berörda produkten innebar att
gemenskapens tillverkare av den berörda produkten blott fysiskt
överförde de varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda förden företagsinterna marknaden, utan att fakturera produkterna.Några fakturor utfärdades inte eftersom parterna inte utgjorde
separata rättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser
för överföringar inom den företagsinterna marknaden som varjämförbara med dem på den fria marknaden.
b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller
rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen till den
företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden. Alla
användare av varmvalsade ringar eller rullar, inklusive företagsom var integrerade med gemenskapsindustrin, hade nämligensärskilda tekniska krav för tillverkningen av produkter i senare
led. Överföringar av varmvalsade ringar eller rullar mellan de två
marknadstyperna förekom således inte alls eller i mycketbegränsad utsträckning.
c) I undersökningen visades det att tillverkarna i gemenskapen, när
det var fråga om den företagsinterna marknaden, inte köpte den
berörda produkten från oberoende parter inom eller utanförgemenskapen. Detta innebar att varmvalsade ringar eller rullaravsedda för den företagsinterna marknaden inte konkurrerade med
andra varmvalsade ringar eller rullar som fanns till försäljning på
gemenskapens marknad. Den företagsinterna marknaden kundesåledes klart särskiljas från den fria marknaden.
138. På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellan den
fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje med
bestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemenskapens
institutioner.
139. För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevanta vid
skadeanalysen, t.ex. utveckling av försäljning, lönsamhet osv.,övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnas försäljning till
närstående parter som utgjorde separata rättsliga enheter i allmänhet
borde betraktas som en del av den fria marknaden. Det konstateradesatt denna försäljning skedde till priser som var i stort sett desamma
som oberoende parter fick betala. I undersökningen bekräftades det
även, i enlighet med vad som hävdats av vissa exporterande tillverkare,att dessa närstående parter kunde köpa produkterna från bådenärstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför
gemenskapen. Följaktligen drogs slutsatsen att försäljningen från!B
(1) Mål nr C-315/90, 27.11.1991.2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 21
tillverkarna i gemenskapen till närstående parter med separat rättslig
identitet konkurrerade med försäljningen från oberoende leverantörerbelägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ avförsäljning därför borde betraktas som en del av den fria marknaden.
140. En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljning till
närstående parter borde anses äga rum på den företagsinterna
marknaden. Det hävdades att de till närstående parter fakturerade
priserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig från desom oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dessutom attmoderbolaget inte tillät några närstående parter att köpa varmvalsade
ringar eller rullar av oberoende parter på den fria marknaden. De
varmvalsade ringar eller rullar som såldes till närstående parterkonkurrerade således inte direkt med andra företags produkter. Deborde således inte betraktas som en del av den fria marknaden.
141. I undersökningen bekräftades det att denna företagsgrupp inte tillät
sina närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller rullar på den
fria marknaden. Granskningen av försäljningspriserna visade dessutom
att de priser som fakturerats till dessa närstående parter i många fallavsevärt skilde sig från de marknadspriser som oberoende parter fickbetala. All försäljning skedde också till närstående användarföretag
som använde produkterna internt inom företagsgruppen utan att sälja
dem vidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligenslutsatsen att försäljningen av de varmvalsade ringarna eller rullarna i
fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknaden och således inte
borde betraktas som en del av den fria marknaden.
142. Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar som
användes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial för vidare
bearbetning i en integrerad process inom en och samma rättsliga enhetutgöra en del av den företagsinterna marknaden. Det samma gällde för
försäljningen från den ovan nämnda tillverkare i gemenskapen som
kunde visa att företagets försäljning till en närstående kund faktisktägde rum på den företagsinterna marknaden. All annan försäljning fråntillverkarna i gemenskapen ansågs äga rum på den fria marknaden.
Gemenskapsindustrins situation vad gäller utvecklingen av olika
ekonomiska indikatorer, t.ex. tillverkning, försäljning, marknadsandeloch lönsamhet, undersöktes således på grundval av försäljningen påden fria marknaden.
143. Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och fastställande av
marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtas inom ramen för
EKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervakning av stålmark-
naderna. För dessa uppgifter görs i grunden samma indelning avanvändningen av varmvalsade ringar eller rullar.
2. Definition av gemenskapsindustrin
a)Sammanlagd tillverkning i gemenskapen
144. Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillverkare i
gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen igemenskapen på grund av att de hade importerat varmvalsade ringar
eller rullar från de berörda länderna.
145. Kommissionen konstaterade dock att ingen av de undersökta till-
verkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från de
berörda länderna under skadeundersökningsperioden. Vissa stålcen-
traler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillverkare närs-tående hade dock importerat produkterna i fråga under den perioden.
146. I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskapsmark-
nader enligt skälen 131-143 bekräftades det dock i undersökningen attdessa närstående parter på den fria marknaden hade agerat själv-
ständigt gentemot de tillverkare som var dem närstående. Importen i
fråga kunde således inte inverka på statusen hos de företag i fråga somansågs vara tillverkare i gemenskapen av den berörda produkten.
147. Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa tillverkare
från definitionen av gemenskapens tillverkning av varmvalsade ringareller rullar. I enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutet anses alla sexton
tillverkare på gemenskapens marknad svara för den totala tillverk-
ningen i gemenskapen.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 22
b)Gemenskapsindustrin
148. Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående fem tillverkarnastödde klagomålet.
149. Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från de klagande
gemenskapstillverkarna. En liten tillverkare beslutade att inte ge
kommissionen något svar.
150. Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommissionens
frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter som begärdes
under undersökningen i ett format som skulle göra det möjligt attsummera dessa data med tillgängliga uppgifter avseende de andratillverkarna i gemenskapen.
151. Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtminstone en av de
tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen av gemenskaps-
industrin fick mera förmånlig behandling än vad som gäller förberörda parter i samband med undersökningar av dumpning. Dehävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hade besvarat kommis-
sionens frågeformulär inom den tidsfrist som gäller för införande av
preliminära tullar. Detta ansågs utgöra diskriminering och överträdelseav artikel 6.2 i grundbeslutet.
152. Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick i
definitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionens fråge-
formulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och således
inom den tidsfrist som gäller för införande av provisoriska åtgärder.Kommissionen anser att alla parter som berörs av detta förfarande ochsom varit i en liknande situation har fått likvärdig behandling.
Följaktligen finns det ingen grund för påståendena om överträdelse av
artikel 6.2 i grundbeslutet och om diskriminerande behandling frånkommissionens sida.
153. De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samarbetsvilliga i
undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande. Deuppfyller villkoren i artikel 5.4 i grundbeslutet eftersom de under
undersökningsperioden svarade för omkring 65 % av den samman-
lagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten.
154. Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskapsindustrin och
kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutetsvarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i
gemenskapen.
E.SKADA
1. Synlig förbrukning
155. Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av
varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av de sextongemenskapstillverkarnas totala försäljning på den fria marknaden och
den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemen-
skapen enligt importstatistik från Eurostat och de exporterandetillverkarnas svar på frågeformulären.
156. Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen
i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till 20,1 miljoner
ton. Under 1995 kännetecknades den fria marknaden av exceptionellt
höga försäljningspriser och god efterfrågan, särskilt på varmvalsaderingar eller rullar tillverkade i gemenskapen. Följande år minskademarknaden dock i volym med 11 %.
157. Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synliga förbruk-
ningen stadigt i volym. Den huvudsakliga ökningen skedde mellan
1996 och 1997 då marknaden växte med 22 %. Mellan 1997 och
undersökningsperioden var ökningen endast 0,4 %.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 23
2. Import från de berörda länderna
a)Försumbar import
158. På grundval av bestämmelserna i artikel 10.10 i grundbeslutet gjordes
bedömningen av huruvida importen var försumbar i förhållande till densynliga förbrukningen av den berörda produkten på gemenskapens
marknad.
159. Enligt uppgifter från Eurostat låg importen från Indien något över den
miniminivå på 1 % som föreskrivs i artikel 10.10 i grundbeslutet.
Exporterande tillverkare i Indien hävdade att importen från dem varförsumbar och att de inte borde omfattas av undersökningen. EftersomIndien är ett utvecklingsland undersökte kommissionen i enlighet med
artikel 14.4 i grundbeslutet också huruvida importen från Indien
utgjorde mindre än 4 % av den totala importen, vilket är tröskeln förminiminivån för utvecklingsländer. Importen från Indien visade sigutgöra 5,4 % av den totala importen.
160. Den bevisning som de indiska exporterande tillverkarna lade fram gav
inte någon grund för att bedöma deras import till gemenskapen somförsumbar, särskilt med hänsyn till den metod för fastställande av den
relevanta gemenskapsmarknaden som beskrivits i skälen 131-143.
Relevanta uppgifter från Eurostat och svaren på gemenskapensfrågeformulär visade inte att importen skulle ligga under miniminivån.
Följaktligen bedömdes importen från Indien ligga över den miniminivå
som anges i artiklarna 10.10 och 14.4 i grundbeslutet.
b)Sammanslagen bedömning av importen
161. Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar eller
rullar med ursprung i Indien och Taiwan borde slås samman vid
bedömningen enligt artikel 8.4 i grundbeslutet.
162. Det undersöktes således om alla kriterier för sammanslagning var
uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat:
— Varje lands subventioneringsmarginal var, som visats ovan, högre
än miniminivån.
— Importvolymen från varje land var inte försumbar i förhållande till
förbrukningen i gemenskapen.
— Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika importerade
varmvalsade ringar eller rullar och mellan importerade varmval-sade ringar eller rullar och den likadana gemenskapsprodukten
visade att importen från de berörda länderna borde slås samman
vid bedömningen. De berörda exporterande länderna sålde på denfria gemenskapsmarknaden varmvalsade ringar eller rullar i
huvudsak direkt till icke-närstående kunder som kallvalsverk,
rörtillverkare, stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringareller rullar importerades även via närstående säljbolag, vilka sedansålde produkten vidare till samma typ av kunder. I undersökningen
visades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produkten
genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier.Slutligen konstaterades att en liknande prissättning tillämpades förall försäljning.
163. Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillverkares
påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för att vidbedömningen slå samman importen från de ovannämnda länderna är
uppfyllda.
c)Den berörda importens volym
164. Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till gemen-
skapen från de berörda länderna mellan 1995 och undersöknings-
perioden ökade från 8 000 ton till 844 000 ton. Den huvudsakligaökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden (+797 000 ton).
165. En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visade att
importen från alla berörda länder i huvudsak skedde under det första
halvåret (551 000 ton); under det andra halvåret sjönk den med 47 %,
även om den jämfört med andra halvåret 1997 låg på en betydligthögre nivå.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 24
166. Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna av varmvalsade
ringar eller rullar klassificeras i två distinkta kategorier: svarta ringareller rullar och betade ringar eller rullar. Av undersökningen framgickdet att svarta ringar eller rullar svarade för cirka 90 % av alla
varmvalsade ringar eller rullar som importerades från de berörda
länderna.
d)Importens marknadsandel
167. De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995 och
undersökningsperioden från 0,01 % till 4,2 %. Den faktiska
importvolymsökningen medförde således att de berörda länderna
erövrade 4,2 procentenheter av gemenskapens marknad.
168. Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan 1997
och undersökningsperioden, då de berörda länderna erövrade 4procentenheter.
e)Prisunderskridande
169. I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande jämfördes, i
den utsträckning det var möjligt, priser på jämförbara typer av
varmvalsade ringar eller rullar under liknande försäljningsvillkor på
gemenskapens marknad, i samma medlemsstat och till samma kunder.De exporterande tillverkarnas priser fritt gemenskapens gräns jäm-fördes med gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov
justerades exportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemen-
skapens gräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessapriser justerades även för att jämförelsen med gemenskapsindustrins
priser skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar baserades på
uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under under-sökningen.
170. Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare att de
varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och sålde pågemenskapens marknad i kvalitetshänseende inte var jämförbara med
gemenskapsindustrins produkter.
171. Kommissionen konstaterade att en prisjustering för kvalitetsskillnader
generellt sett inte var motiverad, i synnerhet eftersom sådana skillnader
inte var uppenbara för användarna och det visades i undersökningen atteventuella kvalitetsskillnader inte nödvändigtvis inverkade på använd-ningen av produkten i fråga.
172. På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer på
prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins
priser:
— Indien: 6,7 %
— ESSAR: 6,1 %— Tata 6,1 %— SAIL: 19,1 %
— Taiwan: 4,3 %
— Yieh Long: 3,9 %— CSC: 7,5 %
3.Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersök-
ningsperioden
a)Tillverkning
173. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins tillverkningsvolym
1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Under återstoden av
skadeundersökningsperioden låg tillverkningen på en stabil nivå påomkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång i förbrukningen 1996.Denna tillverkning såldes antingen på den fria marknaden eller
exporterades till tredje land.
174. Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet används
för varmvalsade ringar eller rullar avsedda för både den fria
marknaden och den företagsinterna marknaden, ansågs det också!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 25
nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningen för den senare
marknadstypen, för att det skulle kunna fastställas att en nedgång itillverkningen för den fria marknaden inte var en följd av en ökadefterfrågan på den företagsinterna marknaden.
175. Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och under-
sökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljoner ton.
Detta innebar att tillverkningen för den företagsinterna marknaden var
relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkning mellan 1997 ochundersökningsperioden liknade den som observerats för tillverkningenför den fria marknaden.
176. Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde således
inte på att behovet av tillverkning för den företagsinterna marknaden
hade ökat.
b)Kapacitet och kapacitetsutnyttjande
177. Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och den
företagsinterna marknaden samt för andra produkter som inte berörs avdetta förfarande (t.ex. andra stålkvaliteter och stålprodukter). Kapaci-tetsutnyttjandet avseende den berörda produkten fastställdes således på
grundval av de kapaciteter som officiellt deklarerats för kommissionen
inom ramen för EKSG-fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligtspecifika parametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten eller
den nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominella
kapaciteten är den högsta möjliga kapacitet som kan uppnås utanbeaktande av tillgång på personal, semesterperioder; installationstider,underhåll osv.
178. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 % mellan
1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997 då gemen-
skapsindustrins tillverkning var som allra störst och utnyttjandet nådde
93 %. Under denna period noterades höga värden för förbrukningen avvarmvalsade ringar eller rullar både på den fria marknaden och denföretagsinterna marknaden.
179. Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt med hänsyn till
att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, är nödvändigt att
uppnå ett högt utnyttjande för att minska de höga fasta tillverknings-
kostnadernas betydelse.
c)Orderingång och försäljningsvolym
i) Orderingång
180. För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man även
utvecklingen av orderingången för gemenskapsindustrin. För detta
ändamål lämnade gemenskapsindustrin uppgifter som också är
tillgängliga inom ramen för övervakningen av gemenskapens stål-marknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessa uppgifter inte exakt
avspeglade situationen för den berörda produkten utan omfattade en
något bredare produktkategori, konstaterades det att dessa uppgifterkunde anses vara representativa för den berörda produktens situation.Uppgifterna visade att orderingången var stor 1997 jämfört med
situationen under undersökningsperioden. I motsats till den stabila
utveckling av den synliga förbrukningen mellan 1997 och under-sökningsperioden som angivits ovan, sjönk gemenskapsindustrinsorderingång med 17 % under samma period.
181. Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet var mera
regelbunden och jämnare under 1997 då orderingången i högre grad
utvecklades jämsides med försäljningsvolymen. Eftersom det finns en
viss tidsförskjutning mellan order och leverans tydde den sjunkandeorderingången på en minskad ekonomisk aktivitet, vilket undersöks
nedan.
ii) Försäljning
182. Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen något
från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebär en uppgång på1% .
183. Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utvecklingen av
förbrukningen. Mellan 1997 och undersökningsperioden sjönk dock!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 26
gemenskapsindustrins försäljning med 12 %, samtidigt som förbruk-
ningen steg något.
184. Gemenskapsindustrin påpekade att skadeindikatorn avseende försälj-
ning enligt ovan fastställdes på grundval av de transaktioner somlevererats och fakturerats under nämnda perioder. Gemenskaps-industrins tillverkningsprocess är dock organiserad så att en använda-
res order levereras och faktureras inom en period av högst tre månader.
För att försäljningsutvecklingen under en viss period skall kunnabedömas på ett meningsfullt sätt måste således inte endast den faktiskaförsäljningen utan även orderingången under samma period analyseras.
En viss utveckling av orderingången visar sig oundvikligen i
motsvarande försäljningsutveckling vid en senare tidpunkt.
iii) Olika typer av försäljning
185. Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den
faktiska skada som den vållats borde analysera försäljningsutveck-
lingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar,
närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört med betade ringareller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullar utgjorde en hög andel avden sammanlagda subventionerade importen skulle utvecklingen av
gemenskapsindustrins försäljningsvolym och försäljningspriser för
denna produkttyp visa att särskilt stor skada vållats.
186. En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljning av
svarta ringar eller rullar på den fria marknaden mellan 1995 ochundersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %, samtidigtsom försäljningen av betade ringar eller rullar i volym ökade med
34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång på cirka 1 miljon ton
svarta ringar eller rullar och en uppgång på omkring 0,5 miljoner ton iförsäljningen av betade ringar eller rullar.
187. Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade en mera
balanserad fördelning i sin försäljning mellan svarta respektive betaderingar eller rullar än vad de exporterande tillverkarna hade. Mellan
1995 och 1997 utgjorde svarta ringar eller rullar 70 % av försälj-
ningsvolymen, medan betade ringar eller rullar hade en andel på 30 %.Under undersökningsperioden hade svarta ringar eller rullar 60 %medan betade ringar eller rullar noterade 40 %. Denna försäljnings-
utveckling visar tydligt att en övergång från svarta till betade ringar
eller rullar ägde rum under undersökningsperioden, dvs. från enproduktkategori där importen var mera framträdande till en kategori
där den var mindre markant.
d)Prisutveckling
188. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins
vägda genomsnittliga försäljningspriser med 10 %. Under 1995 hadeförsäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. De sjönk fram till1997 (- 17 % respektive - 3 % jämfört med 1995 respektive 1996) men
återhämtade sig mellan 1997 och fram till undersökningsperiodens slut
(+ 9 %).
e)Marknadsandel
189. Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskaps-
industrins marknadsandel med 3,7 procentenheter, i det att den sjönkfrån 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden.
190. Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel
med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 steg den med 1,8
procentenheter.
191. Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertid gemen-
skapsindustrin alla vunna marknadsandelar och nådde en lägre nivå än
under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procentenheter. En ytterligareanalys visar att marknadsandelar förlorades på grund av minskandeförsäljning både till närstående och icke-närstående kunder på
gemenskapens fria marknad.
f)Lönsamhet
192. Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningen av
produkten i fråga minskade med 39 % mellan 1995 och under-!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 27
sökningsperioden. De höga vinsterna (20,7 %) under 1995 var ett
resultat av de dåvarande höga marknadspriserna. Trots en nedgång påmarknaden och sjunkande försäljningspriser (- 15 %) visade gemen-skapsindustrin fortsatt lönsamhet 1996. Återhämtningen av försälj-
ningsvolymen under 1997 medgav dock inte att industrin kunde höja
sin vinstmarginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med3% .
193. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamheten något
jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriser underundersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjliggjorde förgemenskapsindustrin att uppnå en vinstmarginal på 12,9 %. Gemen-
skapsindustrin ansåg att denna vinstnivå var skälig.
194. Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsindustrin upp-
nådde en extremt hög lönsamhet under undersökningsperioden och att
utvecklingen av denna indikator i sig borde ha motiverat att man
omedelbart avslutade förfarandet. Denna vinstnivå skulle vara avsevärthögre än de nivåer som kommissionen ansett vara skäliga i tidigareärenden rörande stålprodukter.
195. Det bör i detta sammanhang noteras att det i de relevanta
bestämmelserna i grundbeslutet och WTO-avtalet anges att faststäl-landet av skada skall baseras på faktiska bevis för:
a) volymen subventionerad import och dennas inverkan på priserna i
gemenskapen för likadana produkter och
b) denna imports därav följande inverkan på gemenskapsindustrin.
Hänsyn skall vidare tas till huruvida det skett en betydande
uppgång i volymen subventionerad import, antingen i absoluta taleller i förhållande till förbrukningen i gemenskapen. Hänsyn skallockså tas till huruvida priserna för den subventionerade importen i
betydande grad har underskridit gemenskapens priser eller om
importen i fråga har medfört att priserna avsevärt minskat eller attprishöjningar förhindrats. Varken en enskild faktor eller flera av
dessa faktorer behöver nödvändigtvis vara avgörande. I bestäm-
melserna föreskrivs även att en undersökning av den subventio-nerade importens inverkan på den inhemska industrin skallinbegripa en bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer
och förhållanden som har betydelse för industrins situation,
inklusive storleken på subventioneringsmarginalerna, faktisk ellerpotentiell nedgång i fråga om försäljning, vinst, produktion,marknadsandel, produktivitet och kapacitetsutnyttjande, faktorer
som rör priser, osv. I grundbeslutet anges att denna uppräkning
inte är uttömmande och att varken en enskild faktor eller flera avdessa faktorer nödvändigtvis behöver vara avgörande.
196. I föreliggande fall visade undersökningen att den subventionerade
importen ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal. De lågapriserna för den subventionerade importen konstaterades ocksåavsevärt underskrida gemenskapsindustrins priser. Betydande subven-
tioneringsmarginaler befanns föreligga i fråga om de flesta av de
berörda exporterande tillverkarna. Alla ovannämnda villkor var såledesuppfyllda och kommissionen fortsatte med att bedöma den potentiella
och faktiska utvecklingen avseende ett antal ekonomiska faktorer
innan den drog sina slutgiltiga slutsatser. Några exporterande till-verkares argument att enbart lönsamhetsnivån borde ha motiveratförfarandets avslutande strider således klart mot bestämmelserna i
grundbeslutet.
197. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersöknings-
perioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet, måste också ses
mot bakgrund av marknadsstrukturen för varmvalsade ringar eller
rullar och utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situationunder undersökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan.
198. Slutligen anses att det i samband med antisubventionsförfaranden inte
är relevant att jämföra gemenskapsindustrins situation och den globalasituationen i fråga om en viss ekonomisk indikator.
g)Investeringar och sysselsättning
199. I undersökningen visades att investeringarna i övervägande grad avsåg
ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivån under under-
sökningsperioden liknade den som noterades för 1995. Investeringarna!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 28
ökade med 32 % jämfört med 1995, i linje med den höga efterfrågan
under 1997.
200. Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anläggning
och med samma maskiner, särskilt varmvalsade ringar eller rullar.
Undersökningen visade att det antal anställda som direkt sysslade med
tillverkningen av den berörda produkten under skadeundersöknings-perioden sjönk med 4 %.
h)Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan
1995 och undersökningsperioden
201. Vissa berörda parter gjorde gällande att ett fastställande av skada under
undersökningsperioden inte kunde göras på grundval av en jämförelsemellan gemenskapsindustrins situation 1995 och 1997. De ansåg isynnerhet att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på
tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknads-
andel under 1997 inte var representativa för hur förhållandena skullevara under rättvisa konkurrensvillkor. På grundval av de övrigaavgörandena för hela skadeundersökningsperioden hävdade de att man
inte rimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsindustrin hade lidit
väsentlig skada.
202. I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inte angav i
vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995 och 1997 inte
kunde anses vara representativa. De uppgav blott att priser och
lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitets-utnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var
representativa. Med andra ord begärde de att en betydande del av de
uppgifter som fastställts i kommissionens undersökning inte skullebeaktas i detta förfarande, utan att framlägga några bevis ellerförklaringar för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala
1995 och 1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till
stöd för påståendet att normal konkurrens inte ägde rum på gemen-skapens marknad under 1995 och 1997, varför det inte anses finnasnågon grund för att bortse från dessa uppgifter.
203. Kommissionen granskade således utvecklingen av gemenskapsindust-
rins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden och, påårsbasis, dess allmänna ekonomiska läge mellan 1995 och under-sökningsperioden.
204. I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan 1997 och
undersökningsperioden, samtidigt som den synliga förbrukningenökade något, kunde höja sina försäljningspriser med 9 % men intelyckades behålla sin försäljningsvolym, som minskade med 12 %.
Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin 14 % av sina marknads-
andelar, motsvarande 6,6 procentenheter. Gemenskapsindustrins till-verkning minskade också med 9 %, vilket även ledde till ett lägre
kapacitetsutnyttjande. Trots denna negativa utveckling steg lönsamhe-
ten från 6,3 % till 12,9 %.
205. I undersökningen visades det också att importen från de berörda
länderna mellan 1997 och undersökningsperioden ökade avsevärt i
volym (+797 000 ton), vilket ledde till att denna imports marknads-
andel fördubblades (+4 procentenheter). Även om försäljningsprisernaför importen från de berörda länderna ökade med över 10 %,underskred de ändå gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt
cirka 6 % under undersökningsperioden.
4.Analys av gemenskapsindustrins situation under undersök-
ningsperioden
a)Inledande anmärkningar
206. Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet låg
kvar på en hög nivå under första hälften av undersökningsperioden pågrund av att den synliga förbrukningen och därmed efterfrågan var
exceptionellt hög, även om den inte motsvarades av en proportionerlig
faktisk konsumtion. Under det första halvåret medförde detta för storalager, vilka till stor del ökade till följd av den berörda importen, och
under det andra halvåret till avsevärt minskande lagernivåer.
207. Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle vara
nödvändigt med en noggrannare analys av försäljningen för de!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 29
produkttyper och via de försäljningskanaler där det förekommer hård
konkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, för att manskulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Detta innebär att manvid analysen gör en åtskillnad mellan försäljningen av svarta
respektive betade ringar eller rullar och mellan de försäljningskanaler
där långfristiga kontrakt sluts och övrig försäljning.
208. Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljerad analys
av undersökningsperiodens fyra olika kvartal var nödvändig med tankepå tidsförskjutningen mellan kundernas placering av order och
leverans till kunderna. Denna tidsförskjutning skulle innebära att den
berörda importens negativa inverkan fördröjdes. Gemenskapsindustrinansåg således att man ytterligare måste undersöka utvecklingen avorderingången under undersökningsperioden.
209. Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affärerna huvud-
sakligen genomförs på kvartalsbasis. Tillverkningen organiseras på
grundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser, och såväl order som
leveranser förhandlas i enlighet med detta. Således fanns det intenågon grund för vissa exporterande tillverkares åsikt att en uppdelningav undersökningsperioden, t.ex. i kvartal, inte medförde en objektiv
bedömning av den möjliga skadan för gemenskapsindustrin. Gemen-
skapsindustrins ovannämnda begäran har således tillmötesgåtts ochdenna kvartalsanalys är som följer.
210. För att kommissionen skulle kunna få en överblick över den cykliska
karaktären hos gemenskapsindustrins verksamhet och dubbelkontrol-
lera utvecklingen av dess ekonomiska situation kvartalsvis, inhämtade
man kvartalsuppgifter för perioden mellan 1996 och det andrakvartalet 1999.
b)Stålindustrins cykliska karaktär
211. Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på stålmark-
naden, i det att de två första kvartalen varje kalenderår normalt är
bättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvariationer kanhuvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt under dettredje kvartalet påverkas av semesterperioden i användarindustrierna
men brukar återhämta sig under det fjärde kvartalet. Med hänsyn till
att vissa av gemenskapsindustrins påståenden förutsatte en kvartals-analys, var det viktigt att se till att den observerade utvecklingen inteblott återspeglade normala kvartalsfluktuationer. Denna analys var
särskilt relevant eftersom den klagande gjorde gällande att de trender
som observerats under undersökningsperioden gick långt utöver denormala cykliska variationerna.
212. Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verksamheten för
varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionen följande
tillverknings- och försäljningstrender för gemenskapsindustrin från
1996 fram till undersökningsperioden:
(%)
1:a kvartalet 2:a kvartalet 3:e kvartalet 4:e kvartalet
Tillverkning
— 1996 93 97 95 100— 1997 97 100 97 97
Undersökningsperioden (1998) 100 94 77 70
Försäljningsvolym
— 1996 87 90 91 100— 1997 97 100 97 97
Undersökningsperioden (1998) 100 87 68 61
Försäljningsvärde
— 1996 100 96 89 94— 1997 95 100 99 98
Undersökningsperioden (1998) 100 88 63 51!
B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 30
213. När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksamhets-
nivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredje kvartalet. Under1996 och 1997 konstaterades den största skillnaden uppgå till 7 %mellan det första och fjärde kvartalet 1996 och under dessa år
utvecklades tillverkningen linjärt. Under undersökningsperioden var
dock tillverkningen under det tredje och det fjärde kvartalet avsevärtlägre än under det första kvartalet, vilket tydde på att variationernaunder denna period var mycket större än de normala säsongsmässiga
fluktuationerna.
214. När det gäller försäljningsvolym var nedgången under undersöknings-
periodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare. Försäljningen under
det andra halvåret var exceptionellt låg och nedgången gick långt
utöver de normala säsongsmässiga fluktuationerna.
215. Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersökningsperioden
visade att de trender som observerats under den sistnämnda perioden
gick långt utöver de normala cykliska variationerna i verksamheten förvarmvalsade ringar eller rullar.
c)Synlig förbrukning och för stora lager
216. Som det anges i skäl 155 utvecklades den synliga förbrukningen på
årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och undersöknings-perioden. Den synliga förbrukningen återspeglar dock per definitioninte den faktiska användningen, dvs. den faktiska konsumtionen av
produkten i fråga hos användarna. Skillnaden mellan den synliga
förbrukningen och den faktiska konsumtionen utgörs huvudsakligen avde lager som hålls i olika led i distributionskedjan, dvs. i detta fall avimportörer, handlare, stålcentraler och användare.
217. Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligt högre
under de två första kvartalen i undersökningsperioden än under de tvåsista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling av synlig
förbrukning som noterades under 1997 fortsatte inte heller under
undersökningsperioden. Skillnaden i trender framstod som särskiltmarkant vid jämförelsen mellan slutet av 1997 och början avundersökningsperioden, i det att den synliga förbrukningen steg
avsevärt mellan dessa två perioder. Detta tyder på att en lagerökning
ägde rum, medan det motsatta gäller vid jämförelsen mellan det fjärdekvartalet 1997 och det fjärde kvartalet i undersökningsperioden, vilket
tyder på att en betydande lagerminskning skedde under undersök-
ningsperiodens två sista kvartal.
218. Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktig roll
för marknadsutvecklingen under undersökningsperioden ansågs det
nödvändigt att fastställa nivåerna på den synliga förbrukningen
kvartalsvis även för 1997 och inte bara för undersökningsperioden.
219. För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde man även
ha fastställt utvecklingen av den faktiska konsumtionen. Detta
hindrades dock av att samarbetet från de olika berörda parterna idistributionskedjan och i användarledet inte var fullständigt. Kommis-sionen kunde dock fastställa handlarnas lagernivåer på grundval av
Eurostat-uppgifter som inhämtats inom ramen för EKSG-fördraget.
220. I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbrukning visade
dessa uppgifter att det förekom en betydande lageruppbyggnad hos
handlarna mellan slutet av 1997 och början av undersökningsperioden.
Man observerade en uppgång på 29 % mellan den fjärde kvartalet1997 och undersökningsperiodens första kvartal samt en ytterligare
ökning på 11 % mellan undersökningsperiodens första och andra
kvartal.
221. Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren minskade avsevärt
mot slutet av undersökningsperioden (- 22 %). Lageranvändningen
framgick av jämförelsen mellan lagernivåerna vid utgången av
respektive hälfter av undersökningsperioden. En jämförelse av denkvartalsvisa lagerutvecklingen 1997 med kvartalsutvecklingen under
undersökningsperioden bekräftar det som sägs ovan.
222. Denna trend med för stora lager under undersökningsperiodens två
första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande tillverkaresom var föremål för undersökning och av uppgifter från en större
användare av produkten i gemenskapen. Denne användares lager vid
mitten av undersökningsperioden var mer än dubbelt så stort som!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 31
lagret vid början av perioden, samtidigt som det inte fanns några
tecken på att denne användares verksamhet hade förändrats avsevärtmellan början och slutet av undersökningsperioden.
223. I undersökningen bekräftades således gemenskapsindustrins påstående
att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av undersökningsperioden.Under undersökningsperiodens två första kvartal var den synligaförbrukningen avsevärt högre än den faktiska konsumtionen, medan
det motsatta förhållandet rådde under undersökningsperiodens två sista
kvartal.
224. Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den första
hälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg den synliga
förbrukningen under det första halvåret 1997 med cirka 1,5 miljonerton.
225. Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin till stor
del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den första hälften avundersökningsperioden. I detta avseende kan det dock noteras enligt
nedan att gemenskapsindustrins försäljning började minska redan från
början av undersökningsperioden. Detta tyder på att gemenskaps-industrin inte hade någon viktig roll i lageruppbyggnaden.
d)Tillverkning och kapacitetsutnyttjande
226. På kvartalsbasis minskade tillverkningen under undersökningsperioden
med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % under det fjärdekvartalet, jämfört med det första kvartalet.
227. I linje med produktionsnedgången sjönk också kapacitetsutnyttjandet
med 12 % under undersökningsperiodens tredje kvartal och med 17 %under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
228. På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsutnytt-
jande minskade i jämförelse med respektive kvartalsvärden för 1997.Under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal minskade
tillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapacitetsutnyttjandet
med 12 % respektive 18 % i jämförelse med motsvarande kvartal 1997.
e)Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
i) Försäljningsvolym
229. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under
undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under det fjärdekvartalet; jämfört med det första kvartalet.
230. Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskaps-
industrin att en noggrannare och mera differentierad analys av dessolika typer av försäljning och försäljningskanaler borde göras,eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkurrerade direkt
med den berörda importen påverkades i högre grad än den övriga
försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svarta och betade ringareller rullar uppgav gemenskapsindustrin att en del av dess försäljningutgjorde långfristiga leverans- och försäljningskontrakt som exempel-
vis ingicks med bilindustrin. Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en
period på upp till ett år, under vilken leveransvolymer och priser liggerfast. På det hela taget säljer de berörda exporterande tillverkarna inte
enligt sådana kontrakt.
231. För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys delades
försäljningen upp i ”långfristig” försäljning och ”övrig” försäljning.
Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhet för svarta respektive
betade ringar eller rullar under undersökningsperioden granskadesockså.
232. Den långfristiga försäljningens volym var under undersöknings-
periodens olika kvartal mycket mera stabil än den övriga försäljningen.Den långfristiga försäljningen minskade med 20 % under det tredjekvartalet och med 22 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det
första kvartalet. Nedgången i den övriga försäljningen var mycket
mera påtaglig, i det att den sjönk med 35 % respektive 43 % under dettredje och fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.
233. Det samma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört med
betade ringar eller rullar. Försäljningsvolymen för betade ringar eller!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 32
rullar utvecklades under undersökningsperioden mindre dramatiskt än
försäljningen av svarta ringar eller rullar. Försäljningen av svartaringar eller rullar minskade med så mycket som 39 % under det tredjekvartalet och med 44 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det
första kvartalet, medan nedgången för betade ringar eller rullar endast
uppgick till 21 % respektive 29 %.
ii) Försäljningspriser
234. Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljnings-
priserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, i det attde uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Under det tredje
kvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärde kvartalet till 254
ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en prisnedgång på 17 % underundersökningsperioden.
235. Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att priserna
för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade under under-
sökningsperiodens tre första kvartal och endast sjönk från 320 ecu/ton
till 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %. Mellan undersökningsperiodensförsta och sista kvartal sjönk dessa priser med endast 10 %. I motsats
till detta föll priserna för övrig försäljning med 10 % redan mellan det
första och tredje kvartalet, och nedgången mellan första och sistakvartalet var 21 %.
236. Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betade
ringar eller rullar visade att priserna för de svarta produkterna
minskade mycket mer än priserna för de betade produkterna. Detta
medförde att priserna för olika produktkategorier skilde sig åt iavsevärt högre utsträckning vid slutet av undersökningsperioden
jämfört med i början av undersökningsperioden. Priserna för betade
ringar eller rullar sjönk från 328 ecu/ton till 316 ecu/ton, en nedgångpå endast 4 %. Prisnedgången mellan det första och fjärde kvartalet varblott 12 %. I motsats därtill sjönk priserna för svarta ringar eller rullar
med 10 % redan mellan det första och tredje kvartalet och med 22 %
mellan det första och fjärde kvartalet.
iii) Lönsamhet
237. På kvartalsbasis visade det sig att lönsamheten var mycket god under
undersökningsperiodens första halvår. På grund av de starka pris-nedgångarna under de följande kvartalen sjönk dock lönsamhetenkontinuerligt, från 16,8 % under undersökningsperiodens första kvartal
till - 2,6 % under det fjärde kvartalet.
238. Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsamheten redan
från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i fråga omförsäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gäller den övriga
försäljningen.
239. I undersökningen visades att lönsamheten för den långfristiga försälj-
ningen var mycket god under undersökningsperiodens första halvår(cirka 21 %) och förblev positiv under hela undersökningsperioden, i
det att den uppgick till 8 under det fjärde kvartalet. Den övriga
försäljningen var också lönsam (omkring 16 %) under det förstahalvåret. I överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan påvarmvalsade ringar eller rullar minskade den avsevärt under följande
kvartal och blev negativ (- 7 %) under det fjärde kvartalet.
240. Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar var god
under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamheten för betaderingar eller rullar var positiv under hela undersökningsperioden (4,5 %
under det fjärde kvartalet), medan lönsamheten för svarta ringar eller
rullar sjönk avsevärt under det tredje kvartalet och en förlust på hela16,5 % noterades under det fjärde kvartalet.
241. Sammanfattningsvis sjönk den totala försäljningen, priserna och
lönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend var mycket
mindre markant i fråga om försäljningen i de marknadssegment där
den subventionerade importen inte var så omfattande. När det gällerpriser och lönsamhet var gemenskapsindustrins situation relativt stabilså länge som den synliga förbrukningen steg kraftigt. Av under-
sökningen framgick det också att gemenskapsindustrins försäljnings-
volym inte ökade i takt med den synliga förbrukningen. Priserna och!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 33
lönsamheten låg dock på höga nivåer under de perioder då efterfrågan
var stark och stigande.
242. I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigare
kostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersöknings-
perioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 %
och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1 970 årsnivå. Råmaterialkostnaderna sjönk således, vilket särskilt underundersökningsperioden begränsade förlustnivåerna.
243. Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet
kompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilken visadeatt dessa ekonomiska indikatorer även hade försämrats i jämförelse
med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet i
undersökningsperioden och det tredje och fjärde kvartalet 1997minskade försäljningsvolymen med 24 % respektive 27 % ochförsäljningspriserna med 6 % respektive 19 %. Lönsamheten befanns
ha minskat med 15 procentenheter mellan det fjärde kvartalet i
undersökningsperioden och det fjärde kvartalet 1997.
244. Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vid bedömningen
av utvecklingen av försäljningsvolym, priser och lönsamhet tänka på
att det finns en tidsförskjutning mellan prisförhandlingar med kunder
och fakturering och leverans från gemenskapsindustrin. Vid bedöm-ningen av i synnerhet den övriga försäljningen måste man således
beakta att priserna under undersökningsperiodens första kvartal har
överenskommits i förhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv.
f)Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och
marknadsutvecklingen
245. Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemenskapsindustrin
att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhet borde ta hänsyn
till tidsförskjutningen mellan prisförhandlingarna med kunderna ochförsäljningen av varorna. Gemenskapsindustrin uppgav att förhand-lingarna i praktiken ägde rum minst ett kvartal före försäljningen.
246. I undersökningen visades att en jämn produktionsplanering i syfte att
uppnå ett effektivt kapacitetsutnyttjande ledde till en tidsförskjutningmellan order och försäljning. Denna period konstaterades mycketriktigt uppgå till ungefär ett kvartal. Försäljningen under under-
sökningsperiodens första kvartal är således ett resultat av förhandlingar
och ingångna kontrakt under det fjärde kvartalet 1997.
247. Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindustrins order-
ingång visade att en betydande nedgång skedde under undersöknings-
perioden. I överensstämmelse med gemenskapsindustrins påstående ärdenna negativa trend redan från undersökningsperiodens första kvartalmera markant än trenderna för försäljningsvolym och tillverkning.
Orderingången, i volym, under undersökningsperiodens andra kvartal
var 17 % lägre än under det första kvartalet. Orderingången var vidarerelativt hög under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sin motsvarigheti de leveranser och den försäljning som ägde rum under under-
sökningsperiodens första kvartal.
248. Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindustrins påstående
att den relativt positiva ekonomiska situationen under undersöknings-
periodens första halvår bara återspeglar den starka orderingången
under det sista kvartalet 1997 och undersökningsperiodens förstakvartal, då efterfrågan alltjämt var hög.
g)Slutsats om gemenskapsindustrins situation under undersök-
ningsperioden
249. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situa-
tion försämrades avsevärt under undersökningsperioden, särskilt underdet andra halvåret. Denna försämring gick långt utöver de säsongs-mässiga variationer som observerats tidigare år på kvartalsbasis.
250. I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer under under-
sökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i jämförelsemed den genomsnittliga nivån under undersökningsperioden: tillverk-ningen minskade med 10 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försälj-
ningsvolymen med 14 %, försäljningspriserna med 2,4 % och
lönsamheten med 2,1 procentenheter.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 34
251. Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade att
gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades ytterli-gare. Jämfört med genomsnittet under undersökningsperioden mins-kade tillverkningen med 18 %, kapacitetsutnyttjandet med 10 %,
försäljningsvolymen med 22 % och priserna med 13 %. Lönsamheten
blev negativ (- 2,6 % av nettoomsättningen) och sjönk med 15,5procentenheter.
5. Utveckling efter undersökningsperioden
252. Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under undersöknings-
periodens första halvår till en relativt ljus marknadssituation som
avspeglades i den höga prisnivån i gemenskapen under denna period. I
enlighet med detta var gemenskapsindustrins lönsamhet fortfarandegod. Med tanke dock på att denna situation inte baserades på en positiv
utveckling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få
negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigt att fådetta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingen efterundersökningsperioden.
253. Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstaterades det
att en viss återhämtning ägde rum vad gäller gemenskapsindustrinstillverknings- och försäljningsvolym i början av 1999. Dessa volymer
var dock betydligt lägre än motsvarande nivåer i början av under-
sökningsperioden och under 1997. I undersökningen visades attgemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsatte att försämras
efter undersökningsperioden, vilket särskilt framgår av sjunkande
försäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret 1999.
254. Genom denna utveckling bekräftades de negativa konsekvenserna av
den massiva lageruppbyggnaden i början av undersökningsperioden
och av den lagertömning som inleddes under undersökningsperiodenstredje kvartal och som, trots importnedgången, fortsatte under detförsta halvåret 1999. Fördröjningen av den negativa utvecklingen för
gemenskapsindustrin berodde emellertid inte bara på lageruppbygg-
naden utan också på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärermed sina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen för
skadeindikatorer såsom tillverkning, försäljning, priser och lönsamhet,
utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrins orderingång.
255. Några parter gjorde gällande att ett införande av utjämningsåtgärder i
detta förfarande var onödigt eftersom den berörda importen upphörde
efter undersökningsperioden.
256. Av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter framgick det av
undersökningen att importen, särskilt från vissa av länderna i dettaförfarande, har minskat sedan början av undersökningsperioden. Dettaär dock inget ovanligt i antisubventions- och antidumpningsunder-
sökningar eftersom marknadsaktörerna, i synnerhet importörerna, tar
hänsyn till att undersökningarna nödvändiggör en försiktig marknads-bedömning i det att de kan leda till utjämnings- och antidumpnings-åtgärder. Marknadsaktörernas reaktioner kan vara mer eller mindre
påtagliga. Att låta en importnedgång, som kan vara begränsad i tiden,
utgöra ett skäl för att inte införa utjämningsåtgärder skulle under allaomständigheter göra det möjligt för de exporterande tillverkarna attväxelvis upphöra med sin export i syfte att uppnå fördelar. Detta skulle
leda till stora störningar på gemenskapens marknad när det gäller alla
produkter och kan därför inte under dessa omständigheter motivera attutjämningsåtgärder inte införs.
257. Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noterats under
undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen. Sedan dessskulle marknadspriserna i gemenskapen ha nått nivåer som garanterar
en snabb återhämtning av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
258. Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemenskaps-
industrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låga nivåer
under första halvåret 1999. Denna prisnedgång medförde betydande
förluster, som gemenskapsindustrin drabbades av under en lång period.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 35
6. Slutsats om skada
259. Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från 1995 och
fram till och med undersökningsperioden visade att utvecklingen varit
negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysen visade att gemenskaps-
industrins ekonomiska situation försämrades avsevärt under helaundersökningsperioden. I motsats till vissa exporterande tillverkares
påståenden och med hänsyn till gemenskapsmarknadens särskilda
karaktär i fråga om utbudsöverskott och tidsförskjutning mellan orderoch leverans, är denna utveckling representativ för gemenskaps-industrins ekonomiska situation under hela undersökningsperioden.
260. Av undersökningen framgick det också att denna negativa utveckling
fortsatte och till och med förvärrades efter undersökningsperioden,
vilket är särskilt relevant med tanke på gemenskapsmarknadens
karaktär och situation. Det fastställdes att denna försämring gick långtutöver de säsongsfluktuationer som observerats tidigare år på
kvartalsbasis.
261. Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindikatorer under
undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utvecklades negativt
jämfört med de genomsnittliga nivåerna under undersökningsperioden:tillverkningen minskade med 10 % respektive 18 %, kapacitetsutnytt-
jandet med 6 % respektive 10 % och försäljningsvolymen med 14 %
respektive 22 %, försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar tillnivåer som var 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga prisernai undersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respektive
15,5 procentenheter.
262. Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indikatorer också
försämrades jämfört med respektive kvartalsnivåer 1997. Mellan det
tredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens tredje ochfjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 %,
kapacitetsutnyttjandet med 12 respektive 18 % och försäljnings-
priserna med 6 % respektive 19 %, medan lönsamheten var positivbåde under 1997 och under undersökningsperioden, även om denunder undersökningsperiodens fjärde kvartal var 15 procentenheter
lägre än under fjärde kvartalet 1997. Alla dessa trender bekräftades av
de nivåer som observerades för de två kvartalen efter undersöknings-perioden.
263. Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trender skulle ha
varit ännu mera negativa om gemenskapsindustrin inte hade haft
försäljning enligt långfristiga kontrakt eller av betade ringar eller
rullar, som i mindre utsträckning påverkas av importen i fråga.Gemenskapsindustrins order för leverans under undersökningsperio-dens fjärde kvartal var 31 % lägre än orderingången för leverans under
undersökningsperiodens första kvartal.
264. Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genomsnittliga
vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersökningsperioden, dåvinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser var stabilaunder undersökningsperiodens första två kvartal.
265. Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synas strida mot
avgörandet om skada, men i undersökningen visades det att de
överensstämde med den höga synliga förbrukningen under under-sökningsperiodens första halvår som dock, vilket bekräftades avundersökningen, inte motsvarades av faktisk konsumtion. Som en följd
av detta var gemenskapsindustrins (vars försäljning inte utvecklades i
linje med lageruppbyggnaden) priser och vinster stabila men kundeinte undvika att därefter försämras eftersom den höga synligaförbrukningen inte motsvarades av faktisk konsumtion. Under under-
sökningsperiodens andra hälft föll den synliga förbrukningen stort allt
eftersom de stora lagren tömdes, vilket i sin tur medförde betydandepris- och vinstnedgångar.
266. En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under de två
första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trender inte var
begränsade till undersökningsperioden utan var ett direkt resultat av
utvecklingen under undersökningsperioden. Även om tillverknings-och försäljningsvolymen förbättrades något jämfört med undersök-ningsperiodens andra hälft, fortsatte försäljningspriserna och lön-
samheten att försämras. Det bör noteras att i enlighet med grund-
beslutet, vilket bekräftats i domstolens rättspraxis, får uppgifter som!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 36
avser tiden efter undersökningsperioden beaktas, i synnerhet om det
gäller att fastställa huruvida de trender som observerats underundersökningsperioden fortsätter.
267. På grundval av denna utveckling av gemenskapsindustrins situation
mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt under under-
sökningsperioden, drar kommissionen slutsatsen att gemenskaps-industrin har lidit skada under undersökningsperioden. I strid motpåståendet att de ekonomiska indikatorer som påvisar skada till stor
del uppvägs av andra indikatorer som inte påvisar skada visade den
detaljerade undersökning som beskrivs ovan att alla ekonomiskaindikatorer visade en negativ utveckling, i synnerhet vinster ochförsäljningspriser efter en tidsförskjutning på några månader. Skadans
omfattning motiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som
avses i artikel 8.6 i grundbeslutet.
F.ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
268. I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är
mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, marknaden för
denna produkt av vissa särskilda egenskaper, nämligen de långsiktigaförbindelserna mellan gemenskapsindustrin och vissa användare, denfördröjning mellan beställning och leverans som krävs för att förbereda
och planera produktionen samt det förhållande att gemenskaps-
industrin är mer verksam inom vissa marknadssegment än de berördaexporterande tillverkarna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dock
inte det faktum att de produkter som tillverkas och säljs av
gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda ländernaär likadana produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaleroch vissa produkttyper är mer utsatta för konkurrens från de
importerade produkterna än andra.
269. För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada som vållats
gemenskapsindustrin undersökte kommissionen verkan av den sub-ventionerade importen från de berörda länderna. Samtidigt granskades
också verkan av andra kända faktorer och deras möjliga effekter på
industrins situation. På så sätt försäkrade sig kommissionen om atteventuell skada som vållats av andra faktorer än den subventioneradeimporten identifierades och inte tillskrevs denna import.
270. De andra faktorer som också undersöktes var utvecklingen av
förbrukningen, utbudsöverskottet på gemenskapens marknad, verkanav varmvalsade ringar eller rullar som importerades från andra tredjeländer till gemenskapen, beteendet hos de andra tillverkare i gemen-
skapen som inte inkluderades i gemenskapsindustrin, gemenskaps-
industrins exportresultat och den globala situationen för stålsektorn.
2. V erkan av den subventionerade importen
a)Den subventionerade importens volym; lagerhållning
271. Undersökningen visade att den berörda importen ökade starkt, särskilt
mellan 1997 och undersökningsperioden. Under 1995 fördes endast
8 000 ton varmvalsade rullar eller ringar till gemenskapsmarknaden
från de berörda länderna. Denna import ökade till 47 000 ton 1997.
272. Undersökningen visade också att den största ökningen av importen
inträffade mellan 1997 och undersökningsperioden (en ökning med
797 000 ton) och i synnerhet under undersökningsperiodens två första
kvartal. Under denna period levererades över 550 000 ton till
gemenskapsmarknaden. Detta motsvarar mer än tio gånger importvo-lymen under andra halvåret 1997. Mellan 1997 och undersöknings-
perioden ökade de berörda ländernas marknadsandel med fyra
procentenheter.
273. Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i
gemenskapen med 9 %, medan gemenskapsindustrins försäljnings-
volym ökade med endast 1 % och gemenskapsindustrin såledesförlorade 3,7 procentenheter av sin marknadsandel.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 37
274. Försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanföll med den
stora ökningen av importen (mellan 1997 och undersökningsperioden).Tillverkningen sjönk med 9 % och försäljningsvolymen med 12 %.Förlusten av marknadsandel uppgick till 6,6 procentenheter och
orderingången minskade med 17 %.
275. Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening med den
utveckling av den synliga förbrukningen som påvisats ovan, på att den
subventionerade importen främst bidrog till ökningen av lagerhåll-
ningen och följaktligen till ökningen av den synliga förbrukningenunder undersökningsperiodens två första kvartal, medan gemenskaps-industrins försäljning minskade redan från undersökningsperiodens
början.
276. Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrin, till skillnad från
de berörda exporterande tillverkarna, inte sålde till handlare i någon
större utsträckning. Vissa större aktörer beställde få eller inga
varmvalsade rullar och ringar från gemenskapsindustrin under under-sökningsperiodens tredje och fjärde kvartal. Detta ledde till enbetydande minskning av försäljningen i undersökningsperiodens tredje
och fjärde kvartal (en minskning på 28 % respektive 12 %). Detta fick
betydande negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser ochlönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal.
277. För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling bör
man beakta att utvecklingen av gemenskapsindustrins läge var särskiltnegativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler i vilka de
exporterande tillverkarna främst är aktiva och för de produkttyper
som de främst handlar med. Dessa tillverkare är inte särskilt aktiva i deförsäljningskanaler i vilka långsiktiga avtal ingås. Gemenskaps-industrin har klarat sig relativt sett bättre i dessa försäljningskanaler
än i andra, i vilka konkurrensen från importen är mer uttalad. Det har
också visats ovan att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringareller rullar, som utgör cirka 90 % av den berörda importen, harutvecklats mycket negativt under hela undersökningsperioden.
b)Importens prisnivå och stålmarknadens funktionssätt
278. Av undersökningen framgick att gemenskapsi ndustrins situation
förblev stabil vad gäller priser och, följaktligen, den allmännalönsamheten under undersökningsperiodens två första kvartal, även
om priserna på importen från de berörda länderna sjönk kontinuerligt
under undersökningsperioden. På denna punkt har undersökningenvisat att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser och vinster
berodde, å ena sidan, på marknadens allmänna struktur och villkor vad
gäller den tid som förflyter mellan kundernas order och leveransensamt, å andra sidan, på utvecklingen av lagerhållningen och följ-aktligen av den synliga förbrukningen under undersökningsperioden.
279. Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har, med hänsyn till den
tid som går mellan order och leverans (minst ett kvartal), konstateratsatt gemenskapsindustrins situation under undersökningsperiodens
första kvartal i stort återspeglade orderläget vad gäller de order som
gjordes under det fjärde kvartalet 1997, då importen började öka.
280. Vad gäller situationen på gemenskapsmarknaden i allmänhet och i
synnerhet för gemenskapsindustrin har konstaterats att en spektakulär
ökning av lagerhållningen, och följaktligen av den synliga förbruk-ningen, inträffade under det första kvartalet i undersökningsperioden.Detta innebar att priserna och vinsterna kunde förbli höga trots att
importen samtidigt ökade. Den subventionerade importen fick därför
sin största inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation närdet blev klart att ökningen av lagren, och följaktligen av den synligaförbrukningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiska
förbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 % på
grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmvalsade ringareller rullar vid undersökningsperiodens slut, och gemenskapsindustrins
lönsamhet blev negativ.
281. Gemenskapsindustrin hävdade att de exporterande tillverkarna under
hela undersökningsperioden tillämpade en systematisk prissänknings-politik och hela tiden underskred gemenskapsindustrins priser. Detta
framkallade och påskyndade försäljningsprisernas fall på gemenskaps-
marknaden under den perioden.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 38
282. Undersökningen visade att de exporterande tillverkarna verkligen
sänkte sina priser avsevärt under undersökningsperioden medangemenskapsindustrin försökte bibehålla sin prisnivå fram till juni1998. Först i juli 1998 sänkte gemenskapsindustrin sina försäljnings-
priser. Gemenskapsindustrins försäljningspris, som låg på över 300
ecu/ton i januari 1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998.
283. Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de exporterande
tillverkarna fortsatte att underskrida gemenskapsindustrins priserunder hela undersökningsperioden. Prisunderskridandet var ganskalågt i början av undersökningsperioden men ökade under hela
undersökningsperioden. För att hålla sig kvar på marknaden var
gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, i synnerhet frånmitten av undersökningsperioden.
284. I denna analys bör beaktas att stål är en viktig stapelvara och att det
vägledande baspriset på varmvalsade ringar eller rullar dagligenoffentliggörs i specialiserade tidningar och att alla aktörer på
marknaden väl känner till detta pris. De produkter som tillverkas
och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från deberörda länderna är likadana produkter som i hög grad är känsliga för
prisrörelser, vilka snabbt sprider sig på hela marknaden.
Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresultaten generellt på
att den berörda importen varit orsak till den negativa utvecklingen av
gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
c)Slutsats om verkan av den subventionerade importen
285. Det anses att de volymer av subventionerad import som ackumulerades
på gemenskapens marknad under en mycket kort period sänktepriserna och medförde minskade marknadsandelar för gemenskaps-
industrin. Importvolymerna gjorde att handlare och vissa större
användare i gemenskapen kunde bygga upp lager, med negativaåterverkningar för prisförhandlingarna med gemenskapsindustrin såtidigt som under undersökningsperiodens andra kvartal, och förlängde
den period under vilken denna import pressade ner priserna. På grund
av marknadens allmänna öppenhet blev användare och uppköpare pågemenskapens marknad snabbt medvetna om de exporterande till-verkarnas lågprispolitik. Detta framkallade och påskyndade nedgången
av försäljningspriserna på marknaden och fick negativa effekter på
gemenskapsindustrins marknadsandel och lönsamhet.
286. Följak tligen drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av
subventionerad lågprisimport spelade en viktig roll för försämringenav gemenskapsindustrins situation och således för den väsentliga skada
som industrin lidit under undersökningsperioden.
3.V erkan av andra faktorer
a)Utveckling av förbrukningen
287. Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen
på gemenskapens marknad med 9 %. Mellan 1997 och undersöknings-perioden steg den synliga förbrukningen med 0,4 %.
288. Med hänsyn till den kontinuerligt positiva utvecklingen av förbruk-
ningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att utvecklingen av
förbrukningen inte kan kopplas samman med den skada som
gemenskapsindustrin lidit under undersökningsperioden.
b)Utbudsöverskott på gemenskapens marknad
289. Påståendet om att det rådde ett utbudsöverskott på gemenskapens
marknad i början av undersökningsperioden undersöktes också. Enligtvissa parter var det gemenskapsindustrin som kontinuerligt ökade sina
leveranser till marknaden och således var huvudorsaken till utbuds-
överskottet. Det höga kapacitetsutnyttjande som tillverkarna i gemen-skapen uppnådde till följd av de stora leveranserna borde således
utesluta att någon skada skulle kunna hänföras till importen från de
berörda länderna.
290. Den utförliga undersökningen av den synliga förbrukningens utveck-
ling under 1997 jämfört med undersökningsperioden har visat att den
synliga förbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 39
var 1,4 miljoner ton högre än förbrukningen under de motsvarande
kvartalen 1997. Denna jämförelse bör ses mot bakgrund av att 551 000ton subventionerade varmvalsade ringar eller rullar importerades frånde berörda länderna under undersökningsperiodens första två kvartal
medan cirka 4 000 ton importerades under samma period 1997. Detta
är en ökning med över 0,5 miljoner ton under undersökningsperiodensförsta hälft.
291. Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sina lager
under den första hälften av undersökningsperioden och på så sättbidrog till utbudsöverskottet på gemenskapsmarknaden. Undersök-ningen visade att gemenskapsindustrin inte är särskilt aktiv i
handlarnas försäljningskanaler medan de exporterande tillverkarna
sålde stora mängder genom handlare. Gemenskapsindustrin bidrogalltså inte till handlarnas uppbyggande av lager under undersöknings-perioden.
292. Sammanfattningsvis har undersökningen visat att den subventionerade
importen ökade kraftigt under undersökningsperioden medan gemen-skapsindustrins försäljning och produktion minskade till följd av en
minskning av dess marknadsandel. Följaktligen bidrog ökningen av
subventionerad lågprisimport i stor utsträckning till utbudsöverskottet.
c)Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land
293. Förutom de länder som berörs av detta antisubventionsförfarande har
andra exporterande länder, nämligen Bulgarien, Iran och Jugoslavien,
berörts av ett antidumpningsförfarande.
294. Dessutom exporterade också andra länder varmvalsade ringar eller
rullar till gemenskapen. De huvudsakliga exportörerna under under-
sökningsperioden var Ryssland, Slovakien, Rumänien, Ungern,
Sydkorea och Indonesien.
295. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för
oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan nämnda
tredje länderna som inte omfattades av undersökningen.
296. Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovan nämnda
tredje länder och att kommissionen följaktligen inte mottagit någon
bevisning om subventionering och skada som kunde motiverainledandet av en undersökning. För övrigt har undersökningen integivit vid handen några bevis för skadlig subventionering av export från
dessa tredje länder varför påståendet om diskriminering måste anses
ogrundat.
297. Under skadeundersökningsperioden visade den andel av den totala
importen av den berörda produkten till gemenskapens marknad som
utgjordes av import från annat tredje land som inte omfattades av någotförfarande en vikande trend, även om den fortfarande var betydande.Importvolymen minskade från 3 miljoner ton 1995 till 2,4 miljoner ton
under undersökningsperioden, vilket motsvarar en nedgång i volym på
20 %. Dessa länders andel av den totala importen var 99 % under 1995,men endast 74 % under undersökningsperioden. Andra tredje ländersandel av gemenskapens marknad sjönk således under skadeunder-
sökningsperioden med 20 %.
298. Importpriset på varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land
följde den allmänna nedåtgående trenden på gemenskapens marknad
och minskade med 9 %.
299. På grundval av dessa omständigheter och överväganden konstaterades
att import från andra tredje länder som inte omfattades av något
förfarande fortfarande var betydande och förekom kontinuerligt på
gemenskapens marknad under hela skadeundersökningsperioden. Detframgick dock också att medan gemenskapsindustrins situationförsämrades kraftigt mellan 1997 och undersökningsperioden, dvs.
när den subventionerade importen ökade markant, var ökningen av
importen från andra tredje länder starkt begränsad.
300. Därför kan påståendet från vissa exporterande tillverkare att importen
av varmvalsade ringar eller rullar från andra tredje länder som inte
omfattas av något förfarande är orsak till den skada som vållatsgemenskapsindustrin inte beaktas.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 40
d)Andra tillverkare i gemenskapen
301. Under undersökningsperioden svarade de tillverkare i gemenskapen
som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin för 35 % av dentotala tillverkningen i gemenskapen.
302. Enligt tillgängliga uppgifter var under den undersökta perioden den
ekonomiska situationen för andra sökande tillverkare av varmvalsaderingar eller rullar i gemenskapen lik gemenskapsindustrins situation.
Deras försäljningsvolym ökade med 5 % under undersöknings-
perioden, en ökning som var lägre än uppgången i förbrukningen.Deras marknadsandel minskade följaktligen med 4 % i volym. Dessatillverkare drabbades också av prisdepression, vilket framgår av
minskningen av försäljningsvärdet på 6 %, och deras försäljningspriser
låg i linje med gemenskapsindustrins.
303. De andra tillverkarna i gemenskapen hade följaktligen endast en
begränsad inverkan på gemenskapsindustrins försämrade ekonomiskasituation.
e)Gemenskapsindustrins export
304. Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation försämrades på grund av den minskade exportverksamheten
under skadeundersökningsperioden.
305. I undersökningen visades att försäljningsvolymen för export till tredje
land sjönk med omkring 536 000 ton mellan 1995 och undersöknings-
perioden och med 299 000 ton mellan 1997 och undersöknings-
perioden. Detta motsvarar en nedgång på 4,8 % respektive 2,9 % avgemenskapsindustrins sammanlagda försäljning. På denna grund kan
kommissionen inte utesluta att denna exportnedgång inverkade på
gemenskapsindustrins allmänna ekonomiska situation. Det bör dockerinras om att denna undersökning endast omfattar gemenskaps-industrins ekonomiska situation i fråga om gemenskapens fria
marknad. Exportpriser och exportinkomster uteslöts således från
analysen av skada.
f)Gemenskapsindustrins prioritering av leveranser till den före-
tagsinterna marknaden
306. Ett antal användare av den berörda produkten på gemenskapens
marknad hävdade att gemenskapsindustrin försökt uppnå en högre
grad av integration i sin verksamhet under den undersökta perioden. I
slutet av 1997 skulle gemenskapsindustrin ha prioriterat leveranser tillnärstående parter på den företagsinterna marknaden framför leveransertill oberoende parter på den fria marknaden, med resultatet att
användarna tvangs söka leveranser utanför gemenskapen. Skadan
kunde därför inte ha vållats av importen.
307. Kommissionen konstaterade att utvecklingen i volym av försäljningen
till såväl närstående som icke-närstående kunder var nedåtgåendemellan 1997 och undersökningsperioden. Utbudet till den företags-interna marknaden utvecklades på liknande sätt, vilket visar att det
fanns outnyttjad produktionskapacitet. Denna nedgång i försäljnings-
volymen visade att det inte rådde någon brist i utbudet av den berördaprodukten som kunde ha lett till en minskning av volymen av
försäljningen till icke-närstående parter.
g)Den globala situationen för stålsektorn
308. Vissa exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins
situation, särskilt under undersökningsperiodens andra hälft, till stordel berodde på försämringen världen över av stålsektorns situation.
309. Tillgängliga uppgifter visade att en global nedgång ägde rum under
undersökningsperioden. Försäljningspriserna föll i USA, Japan ochSydkorea. Försäljningspriserna i dessa länder var dock vid slutet av
undersökningsperioden 15 %, 24 % respektive 7 % högre än priserna i
gemenskapen.
310. Den globala situationen för stålindustrin och särskilt situationen i
Sydostasien kan följaktligen inte förklara gemenskapsindustrins
försämrade ekonomiska situation under den undersökta perioden.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 41
4.Slutsats om orsakssamband
311. Denna analys visar att andra faktorer än den subventionerade importen
från de berörda länderna kan ha bidragit till gemenskapsindustrinsprekära situation under undersökningsperioden. I undersökningen har
det dock visats att den plötsliga ökningen av importen, prisdepres-
sionen och de berörda exporterande tillverkarnas prisunderskridandefick väsentliga negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekono-
miska situation. Därför dras slutsatsen att denna import, beaktad
separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Inledande anmärkningar
312. Syftet med utjämningsåtgärder är att motverka illojal handel som har
en skadlig inverkan på gemenskapsindustrin och att återupprätta en
situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på gemenskapensmarknad. Förutom undersökningen av subventionering, skada och
orsakssamband undersökte kommissionen huruvida det fanns några
tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga igemenskapens intresse att införa åtgärder. I detta syfte och på grundvalav tillgängliga uppgifter granskades i enlighet med artikel 31.1 i
grundbeslutet eventuella åtgärders verkningar för alla av förfarandet
berörda parter samt konsekvenserna av att vidta respektive inte vidtaåtgärder.
2.Gemenskapsindustrins intresse
313. När det förekommer skadevållande subventionering orsakad av
subventionerad lågprisimport ligger det i en gemenskapsindustrisintresse att effektiv konkurrens återställs.
314. Undersökningen har visat att det på gemenskapens marknad för
varmvalsade ringar eller rullar förekom produkter med ursprung i de
berörda länderna som såldes till priser som underskred gemenskaps-industrins priser. Den därav följande skadliga situationen kunde
behärskas så länge som importvolymen var begränsad. Den stora
volymen subventionerad import, som plötsligt översvämmade gemen-skapens marknad under en mycket kort tid under undersöknings-perioden, medförde dock en prisdepression som fick betydande
inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Som ett
resultat av detta är gemenskapsindustrins ställning kraftigt försvagadoch denna industri har ett intresse av att situationen korrigeras.
315. Under skadeundersökningsperioden genomförde gemenskapsindustrin
och andra i gemenskapen belägna tillverkare stora rationaliserings- och
omstruktureringsprojekt vilka ännu pågår. Fullbordandet av dessaprojekt är viktigt med hänsyn till globaliseringen av stålmarknaden.Dessa ansträngningar av gemenskapsindustrin visar att den har
anpassningsförmåga, konkurrenskraft och överlevnadsförmåga på
global nivå.
316. Om utjämningssåtgärder infördes skulle sysselsättningen, som steg
under skadeundersökningsperioden, kunna bibehållas och möjligenökas, beroende på förbrukningens utveckling. Undersökningsresultaten
visar att gemenskapsindustrin har förlorat avsevärda försäljnings-
volymer och fått vidkännas sjunkande priser, särskilt mot slutet avundersökningsperioden. De föreslagna utjämningstullarna, vilka som
ett vägt genomsnitt uppgår till omkring 6 % för de samarbetsvilliga
exporterande tillverkarna, borde göra det möjligt för gemenskaps-industrin att återhämta sig från sin skadliga situation genom attantingen höja sina priser eller öka sina försäljningsvolymer.
317. Med tanke på den otillräckliga lönsamheten under 1996 och 1997 och
den väsentliga skadan under undersökningsperioden är det i högsta
grad sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation iavsaknad av åtgärder för att motverka den subventionerade importensnegativa verkningar kommer att förvärras ytterligare. Detta kan i sista
hand medföra produktionsminskningar och nedläggningar av verk-
samheter, vilket skulle hota sysselsättningen i gemenskapen.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 42
3.Användares och i gemenskapen närstående verksamheters
intresse
318. För att kommissionen skulle kunna utvärdera verkningarna för
användare av att åtgärder vidtas eller inte vidtas sände denfrågeformulär till de kända användarna på gemenskapens marknad.En undersökning på plats utfördes hos en större användare i syfte att
man skulle kunna kontrollera inlämnade uppgifter. Följande slutsatser
baseras på de svar som användare lämnat.
319. Användarna konstaterades själva ha stått för 40 % av den totala
importen av varmvalsade ringar eller rullar från de berörda ländernaoch sysselsatte 4 000 personer i gemenskapen.
320. Användarna hävdade att om utjämningsåtgärder infördes skulle de inte
längre kunna välja mellan olika försörjningskällor och de fruktade attde skulle bli helt beroende av gemenskapstillverkarnas goda vilja.Dessa tillverkare skulle ha en stor företagsintern marknad att försörja
och de hade redan en andel på 75 % av gemenskapens fria marknad.
De anförde att dessa tillverkares försäljning på den företagsinternamarknaden och en stor del av deras försäljning på den fria marknadengick till närstående företag, vilkas produkter i senare led i förädlings-
kedjan direkt konkurrerade med användarnas produkter. Användarna i
fråga uppgav även att gemenskapsindustrin levererade till oberoendeanvändare först efter det att deras närstående företags behov helt var
tillfredsställda. De närstående användarföretagen skulle dessutom
redan kunna köpa produkten i fråga till priser som låg undermarknadsnivån. Under dessa omständigheter ansåg användarna att ettinförande av utjämningsåtgärder skulle ge gemenskapsindustrin en
avgörande och oberättigad konkurrensfördel i senare led i förädlings-
kedjan. Detta skulle inte kunna ligga i gemenskapens intresse.
321. Dessa användare gjorde slutligen gällande att utjämningstullar troligen
skulle vålla försörjningsbrist för oberoende kunder, vilket rådde på
gemenskapens marknad vid slutet av 1997. En sådan situation skulleklart strida mot EKSG-fördraget.
322. Syftet med utjämningsåtgärder är inte att hindra användare från att
importera varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna,utan att se till att denna import sker till icke-skadevållande priser.
Även om utjämningsåtgärder införs kommer dessa produkter alltid att
förekomma på gemenskapens marknad och innebära att användarfö-retag kan välja bland olika försörjningskällor.
323. Kommissionen uppskattade att en vägd genomsnittlig utjämningstull
på 6 % på import av varmvalsade ringar eller rullar från de berördaländerna skulle kunna leda till en höjning på högst cirka 1,2 % av detotala råmaterialkostnaderna för användarföretagen. Denna ytterligare
kostnad uppskattas medföra att de totala tillverkningskostnaderna ökar
med ungefär 0,8 %, med hänsyn till sammansättningen av olikainköpskällor och det genomsnittliga förädlingsvärdet i produkter i
senare led i förädlingskedjan.
324. Denna uppskattade ytterligare tillverkningskostnad för användarföre-
tagen, antingen den övervältras på företagens kunder eller ej, hotar inte
dessa företags lönsamhet. Denna kostnad bör dessutom ses mot
bakgrund av en förväntad positiv utveckling för varmvalsade ringareller rullar under förhållanden som kännetecknas av rättvisa handels-villkor.
325. När det gäller försäljningspriserna på den fria marknaden erinras det
om att inga betydande skillnader konstaterades förekomma mellan
gemenskapsindustrins priser till närstående respektive icke-närstående
kunder. Påståendet om att gemenskapsindustrin inte hade levererateller hade tillämpat en prioritetsordning för leveranserna av varmval-sade ringar eller rullar beroende på dess anknytning till kunderna
under skadeundersökningsperioden kan inte beaktas, eftersom inga
bevis i detta avseende har lagts fram. Tvärtom konstaterades det attvissa försäljningskontrakt som ingåtts med gemenskapsindustrin hadeannullerats.
326. Mot bakgrund av detta anses det att eventuella negativa verkningar för
användarna av att det vidtas åtgärder mot den subventioneradeimporten från de berörda länderna inte kan uppväga de positiva
verkningarna för alla andra aktörer som verkar på gemenskapens
marknad.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 43
4.Konsekvenser för konkurrensen på gemenskapens marknad
327. Vissa parter hävdade att utjämningsåtgärder skulle minska konkur-
rensen på gemenskapens marknad och uppmuntra bildandet av stora
stålföretagsgrupper. De anförde att större stålföretag, t.ex. British Steel
och Sollac, under senare tid hade ökat i storlek genom att fusioneramed eller köpa upp andra stålföretag. Dessa företagsgrupper kon-kurrerar även i fråga om produkter i senare led i förädlingskedjan med
oberoende användare, vilka för det mesta utgörs av små eller
medelstora företag. En sådan koncentration kan medföra att mångasådana oberoende användare upphör med sin verksamhet, vilket skulleminska sysselsättningen i gemenskapen.
328. När det gäller påståendet om begränsningen av konkurrensen bör det
erinras om att det finns ett flertal alternativa försörjningskällor, bl.a.Ryssland, Indonesien, Ungern, Rumänien, Sydkorea, Slovakien ochBrasilien, som exporterar varmvalsade ringar eller rullar till gemen-
skapen. Det finns också hundratals stålcentraler, lagerhållare och
handlare som säljer produkten i fråga i huvudsak till små ochmedelstora användare. Slutligen finns det förutom gemenskaps-
industrin flera andra ståltillverkare i gemenskapen, vilka är belägna i
Finland, Frankrike, Österrike och Grekland.
329. Med hänsyn till att nivån på de föreslagna åtgärderna ur ekonomisk
synvinkel inte är sådan att gemenskapens marknad stängs för de
berörda länderna verkar det inte finnas någon risk för att konkurrensen
på marknaden skulle begränsas.
5.Utbudsunderskott på gemenskapens marknad
330. Några exporterande tillverkare från de berörda länderna och användare
i gemenskapen gjorde gällande att ett införande av utjämningsåtgärderskulle medföra ett utbudsunderskott, i synnerhet för oberoende
användarindustrier. Detta påstående grundades på att gemenskaps-
industrin själv inte kunde försörja gemenskapens hela fria marknad, isynnerhet på grund av dess för närvarande höga kapacitetsutnyttjande.
331. Andra berörda parter hävdade att gemenskapsindustrin inte har
kapacitet att försörja sina egna närstående företag på den fria
marknaden och således inte kan kompensera för en eventuellminskning av importen till följd av utjämningsåtgärder.
332. I detta sammanhang bör det noteras att eftersom tillverkarna i
gemenskapen inte kan försörja hela den fria marknaden i gemenskapen
kommer import från tredje land alltid att behövas, och gemenskapensmarknad kommer alltid att vara öppen för sådan import, förutsatt attden sker i enlighet med grundbeslutet.
333. Under alla omständigheter kommer gemenskapsindustrin, övriga
tillverkare i gemenskapen och exporterande tillverkare från ländersom inte berörs av detta förfarande att kunna fortsätta att försörjagemenskapens marknad. Även de exporterande tillverkarna från de
berörda länderna kommer att kunna fortsätta att försörja gemen-
skapens marknad, eftersom de föreslagna åtgärderna inte innebär attmarknaden stängs för dem.
334. På grundval av dessa omständigheter och överväganden anses det att
påståendet om att ett införande av utjämningsåtgärder kommer att
medföra ett utbudsunderskott inte är berättigat.
6.Slutsats om gemenskapens intresse
335. Kommissionen anser att ett införande av utjämningstullar är av nöden
för att förhindra ytterligare subventionerad lågprisimport och för attundvika att gemenskapsindustrins situation förvärras ytterligare. Ett
införande av åtgärder i detta fall kommer dessutom att återställa
effektiva konkurrensvillkor för alla aktörer i gemenskapen. Engranskning av de olika intressen som berörs av detta förfarande visar
att det inte finns några tvingande skäl mot att införa slutgiltiga
utjämningsåtgärder. Ett införande av slutgiltiga utjämningsåtgärderbedöms därför inte strida mot gemenskapens intresse.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 44
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
336. Efter fastställandet av att den subventionerade importen med ursprung
i Indien och Taiwan har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skadaoch att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta åtgärder,anses det att slutgiltiga utjämningsåtgärder bör införas.
1.Nivå för undaröjande av skada
337. Vid fastställandet av tullarnas nivå beaktades de konstaterade
subventionsmarginalerna och det tullbelopp som är nödvändigt föratt undanröja den skada som den subventionerade importen vållat
gemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på
grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga import-priset, som det fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och
det icke-skadevållande priset för olika typer av varmvalsade ringar
eller rullar som säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapensmarknad.
338. Det tullbelopp som krävs för att undanröja verkan av den skadevål-
lande subventioneringen bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin
att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en skälig vinst på sinförsäljning. I detta sammanhang ansågs att den vinstmarginal före skatt
på 12,9 % av omsättningen som angivits av gemenskapsindustrin
utgjorde en rimlig grund, med beaktande av behovet av långsiktigainvesteringar och den avkastning som gemenskapsindustrin rimligenkunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande subventionering.
339. I enlighet med detta och med hänsyn till den vinstnivå som
gemenskapsindustrin uppnådde under undersökningsperioden, fast-ställdes nivåer för undanröjande av skada typ för typ som skillnaden
mellan gemenskapsindustrins faktiska nettoförsäljningspris och det
faktiska nettoförsäljningspriset för jämförbara importmodeller. Skill-naden uttrycktes sedan i procent av importpriset cif vid gemenskapensgräns före tull.
2.De slutgiltiga tullarnas nivå
340. Mot bakgrund av detta anses det att slutgiltiga utjämningstullar bör
införas på en nivå som motsvarar de konstaterade subventions-marginalerna, men att tullarna enligt artikel 15.1 i grundbeslutet aldrig
får överskrida de skademarginaler som fastställts enligt ovan.
341. Följande utjämningstullsatser bör tillämpas på priset fritt gemen-
skapens gräns, före tull:
(%)
Land/Företag Skademarginal i %Sammanlagd subven-
tioneringsmarginal
(%)Föreslagen ut-
jämningstull i (%)
Indien 23,8 13,1 13,1
— Essar 6,4 4,9 4,9— SAIL 23,8 12,3 12,3
— TISCO 6,4 8,7 6,4
Taiwan 29,3 4,4 4,4
— CSC 8,9 4,4 4,4
— Yieh Loong 3,9 0,3 0,0
342. De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i
detta beslut har fastställts på grundval av avgörandena i denna
undersökning. De återspeglar följaktligen den situation som kon-staterats föreligga avseende dessa företag under denna undersökning.Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats som är
tillämplig på alla andra företag) bör således endast tillämpas på import
av produkter med ursprung i berört land som tillverkats av företagen ifråga, dvs. av de specifika rättsliga enheter som nämns. Import avprodukter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen
nämns med namn och adress i artikeltexten i denna förordning,
inbegripet enheter som är de uttryckligen nämnda enheterna när-!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 45
stående, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av den
tullsats som tillämpas på alla andra företag.
343. En begäran om tillämpning av individuella företagsspecifika utjäm-
ningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn ellerinrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör utandröjsmål sändas till kommissionen (
1) tillsammans med alla relevanta
uppgifter, särskilt vad gäller eventuella förändringar av företagets
verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning ellerexport som hänger samman med namnändringen eller ändringen av
tillverknings- eller försäljningsenheter. I förekommande fall kommer
kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén att ändra dettabeslut därmed genom att uppdatera förteckningen över de företag somomfattas av individuella tullsatser.
344. För att inte premiera bristande samarbetsvilja ansåg kommissionen,
vad gäller Indien, det lämpligt att fastställa tullsatsen för de icke
samarbetsvilliga företagen till summan av den högsta nivå som
fastställts för varje enskilt subventioneringsprogram för de samarbets-villiga företagen, dvs. 13,1 %.
345. De taiwanesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja
skulle också ha kunnat motivera anförandet av en högre övrigutjämningstull. Eftersom den övriga antidumpningstullen i det
parallella antidumpningsförfarandet mot Taiwan överstiger skadetrös-
keln är det dock inte nödvändigt att göra en sådan beräkning.
3.Åtaganden
346. Exporterande tillverkare i Indien gjorde prisåtaganden i enlighet med
artikel 13.1 b i grundbeslutet.
347. Kommissionen anser att åtagandena från de exporterande tillverkarna i
Indien kan godtas. Detta förutsätter att företagen vid import för
medlemsstaternas tullförvaltning visar upp en giltig åtagandefaktura i
vilken tillverkaren klart identifieras och som innehåller de uppgiftersom anges i bilagan. Om en sådan faktura inte uppvisas bör den
tillämpliga utjämningstullsatsen betalas.
348. Om ett åtagande överträds eller återtas får i enlighet med artikel 13.9
och 13.10 i grundbeslutet en utjämningstull införas.
I.A VSLUTANDE A V FÖRFARANDET
349. Med hänsyn till avgörandena om omfattningen av importen med
ursprung i Sydafrika bör förfarandet avseende detta land avslutas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig utjämningstull skall införas på import av vissa valsade platta
produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varkenpläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i
ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, enligt
"C1KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00,
7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 37 10, 7208 38 90, 7208 39 10och 7208 39 90, med ursprung i Indien eller Taiwan.
3!B
(1) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, direktorat C, DM 24 -
8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 - B-1049 Bryssel.2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 46
2. Följande tullsatser skall tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före
tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Land FöretagUtjämnings-tullsats
(i %)Taric-tilläggsnum-
mer
Indien Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: Gujarat4,9 A119
The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport and Shipping Department, Ispat Bha-wan, 40, Jawaharal Nehru Road, Calcutta – 700 07112,3 A120
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road,
Calcutta – 700 0716,4 A121
Alla övriga företag 13,1 A999
Taiwan China Steel Corp., 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung
812334,4 A071
Yieh Loong Enterprise Co., Ltd., 317 Yu Liao Road, Chiao Tou
Hsiang, Kaohsiung Hsien0,0 A072
Alla andra företag 4,4 A999
3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den slutgiltiga utjämningstullen inte
tillämpas på import som övergått till fri omsättning i enlighet med artikel 2.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. De åtaganden som i samband med detta antisubventionsförfarande gjorts
av följande företag skall godtas:
Företag LandTARIC-tillä-
ggsnummer
Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270,
Dist: Surat, State: GujaratIndien A083
The Steel Authority of India Limited, Central Marketing
Organisation, Transport & Shipping Department, Ispat Bhawan40, Jawaharlal Nehru Road, Calcutta – 700 071Indien A084
Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chowringhee Road,
Calcutta – 700 071Indien A075
2. Import som sker i enlighet med dessa åtaganden och deklareras enligt
tillämpligt Taric-tilläggsnummer skall vid övergång till fri omsättning befrias
från den utjämningstull som anges i artikel 1.2 när produkterna i fråga
tillverkats av något av de företag som anges i tabellen i punkt 1 och direktexporteras till och faktureras ett importföretag i gemenskapen.
Befrielsen från tull skall emellertid förutsätta att det för den berörda
medlemsstatens tullförvaltning visas upp en giltig åtagandefaktura somutställts av det exporterande företaget och som innehåller de väsentligauppgifter som skall anges enligt förteckningen i bilagan.
Artikel 3
I enlighet med artikel 24.6 i beslut nr 1889/98/EKSG skall medlemsstaterna i
sina rapporter till kommissionen för varje övergång till fri omsättning angeuppgift om importår, importmånad, KN- och Taric-nummer, Taric-till-
läggsnummer, typ av åtgärd, ursprungsland, kvantitet, värde, utjämningstull,
importerande medlemsstat och, i förekommande fall, tillverkningsintygetsserienummer.!B
!M1
!B
!M1
!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 47
Artikel 4
Antisubventionsförfarandet rörande import av vissa valsade platta produkter
av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade,
på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar
eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung iSydafrika, skall avslutas.
Artikel 5
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning .
Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla
medlemsstater.!B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 48
BILAGA
Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2
1. Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt den berörda exporterande tillverkarens
åtagande), inbegripet produkttyp och KN-nummer.
2. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:
— Fakturanummer.
— Fakturadag.— Det av företaget använda produktnumret (CPC).
— Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna kan deklareras
vid gemenskapens gräns (enligt beslutet).
— Kvantitet (i kilogram).
— Tillämpligt minimipris.
3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl.a. följande uppgifter:
— Pris per kilogram.— Betalningsvillkor.
— Leveransvillkor.
— Sammanlagda rabatter och avdrag.
4. Namnet på den importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan.
5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt
följande undertecknade försäkran:
6. ” Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska
gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt
villkoren i det åtagande som gjorts av… (företaget) och som godtagits av
Europeiska kommissionen genom beslut nr 284/2000/EKSG. Jag försäkrar attuppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta.”!
B2000S0284 — SV — 05.02.2000 — 000.001 — 49