2006D0066 — SV — 24.01.2013 — 001.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:

▼B

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 december 2005

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel — buller” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

[delgivet med nr K(2005) 5666]

(Text av betydelse för EES)

(2006/66/EG)

Artikel 1

Den tekniska specifikation för driftskompatibilitet (nedan kallad ”TSD”) som rör delsystemet ”Buller” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg och som avses i artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG, fastställs i bilagan till detta beslut.

TSD:n skall vara fullt tillämplig på rullande materiel – såsom detta begrepp definieras i bilaga I till direktiv 2001/16/EG – i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.

Artikel 2

TSD:n skall omfatta ett tvåstegsförfarande i enlighet med kapitel 7 i bilagan. Utan att det påverkar tillämpningen av det system för regelbunden revidering som beskrivs i kapitel 7 skall kommissionen, senast sju år efter det datum då detta beslut träder i kraft, tillställa den kommitté som inrättas genom artikel 21 i direktiv 96/48/EG en rapport och, vid behov, ett förslag till revidering av avsnitt 7.2 i bilagan.

Artikel 3

Om ett avtal innehåller krav avseende bullergränsvärden skall medlemsstaterna anmäla detta till kommissionen inom sex månader efter det att detta beslut har trätt i kraft. De avtalstyper som skall anmälas är följande:

Artikel 4

De bestämmelser i beslut 2004/446/EG som rör grundparametrarna för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg upphör att gälla det datum detta beslut träder i kraft.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft sex månader efter dagen för anmälan.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

BILAGA

Teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg

DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet

Delsystem: Konventionell rullande materiel

Tillämpningsområde: Buller

Aspekt: Bulleremission från godsvagnar, lok, motorvagnar och personvagnar

1. INLEDNING

1.1 Tekniskt tillämpningsområde

Denna TSD rör delsystemet Rullande materiel, som ingår i förteckningen i punkt 1 i bilaga II till direktiv 2001/16/EG.

Mer information om delsystemet Rullande materiel ges i kapitel 2.

Denna TSD omfattar buller från godsvagnar, lok, motorvagnar och personvagnar.

1.2 Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 2001/16/EG.

1.3 Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2001/16/EG genom att

Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD. Dessa beskrivs i kapitel 7.

Slutligen innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan.

2. DEFINITION AV DELSYSTEMET/TILLÄMPNINGSOMRÅDET

2.1 Definition av delsystemet

Den rullande materiel som omfattas av denna TSD innefattar lok, motorvagnar, godsvagnar och personvagnar som kan förväntas trafikera hela eller delar av det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg. Godsvagnar inbegriper fordon konstruerade för transport av lastbilar.

Den rullande materielen innefattar såväl fordon som är avsedda för internationell användning som fordon avsedda endast för nationell (specifik) användning, med vederbörligt beaktande av fordonens lokala eller regionala användning eller långdistansanvändning.

TSD Buller för delsystemet Rullande materiel innehåller gränsvärden för stationärt buller, startbuller, förbifartsbuller och buller i förarhytter, som orsakas av konventionell rullande materiel.

2.2 Gränssnitt mot andra delsystem

Denna TSD Buller har gränssnitt mot följande delsystem:

3. VÄSENTLIGA KRAV

3.1 Allmänt

Inom ramen för denna TSD uppfylls de relevanta väsentliga krav som anges i kapitel 3 i denna TSD genom överensstämmelse med de specifikationer för delsystemet som beskrivs i kapitel 4, vilket visas genom ett positivt bedömningsresultat vid kontrollen av delsystemet, så som beskrivs i kapitel 6.

Om delar av de väsentliga kraven omfattas av nationella bestämmelser, till följd av

skall emellertid bedömningen av överensstämmelse utföras enligt förfaranden som faller under den berörda medlemsstatens ansvar.

Enligt artikel 4.1 i direktiv 2001/16/EG skall det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, dess delsystem och driftskompatibilitetskomponenter, inbegripet gränssnitt, uppfylla de relevanta väsentliga krav som definieras i bilaga III till direktivet.

3.2 Väsentliga krav

De väsentliga kraven avser

Dessa krav innefattar allmänna krav och särskilda krav för varje delsystem.

3.3 Allmänna väsentliga krav

3.3.1 Miljöskydd

Väsentligt krav 1.4.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG: Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall drivas under iakttagande av föreskrivna regler för buller.

När det gäller delsystemet Rullande materiel och aspekten buller från fordon, specificeras detta väsentliga krav i följande avsnitt:

3.4 Särskilda väsentliga krav för delsystemet Rullande materiel

De väsentliga krav som är specifika för delsystemet Rullande materiel är inte relevanta för aspekten buller från fordon.

4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1 Inledning

Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, som omfattas av direktiv 2001/16/EG och där delsystemet Rullande materiel utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet måste kontrolleras. Enhetligheten måste kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift och underhåll.

Med beaktande av alla tillämpliga väsentliga krav beskrivs delsystemet Rullande materiel med avseende på aspekten buller från fordon i detta kapitel 4.

Denna TSD är tillämplig på nya fordon, och på systemutbytta eller uppgraderade fordon om så krävs enligt bestämmelserna i avsnitt 7.2.

Avsnitt 4.2 i denna TSD är endast tillämpligt på ibruktagande av fordon enligt artikel 14.1 eller 14.3 i direktiv 2001/16/EG.

4.2 Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet Rullande materiel och aspekten buller från fordon:

Arbetsfordon skall anses utgöra lok under aktiv transportkörning, men behöver inte överensstämma med denna TSD under arbete.

4.2.1 Buller från godsvagnar

Buller från godsvagnar kan delas upp i förbifartsbuller och stationärt buller.

Bullret från en förbipasserande godsvagn påverkas i hög grad av rulljudet (ljudet från kontakten mellan hjul och räls), som är hastighetsberoende.

Rulljudet i sig orsakas av hjulens och rälsens kombinerade ytjämnhet och av spårets och hjulparens dynamiska beteende.

Parameteruppsättningen för beskrivning av förbifartsbuller omfattar

Buller från en stationärt uppställd godsvagn är endast aktuellt om vagnen är utrustad med hjälpanordningar som motorer, generatorer eller kylsystem. Det är då oftast fråga om kylvagnar.

Parameteruppsättningen för beskrivning av stationärt buller omfattar

4.2.1.1 Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon

Förbifartsbuller mäts som ekvivalent kontinuerlig A-vägd ljudtrycksnivå LpAeq, Tp mätt under tiden för förbipasserandet på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje, 1,2 m ovanför rälsytan. Mätningarna skall göras i enlighet med prEN ISO 3095:2001, med det undantaget att referensspåret skall uppfylla de krav som anges i punkt A.1.4 i bilaga A. Tillgång till referensspåret skall ges på icke-diskriminerande villkor.

Gränsvärdena LpAeq, Tp för förbifartsbuller från godsvagnar under de ovan angivna förhållandena anges i tabell 1.

Antal axlar per längdenhet (apl) är antalet axlar delat med längd över buffertar.

Förbifartsbullret från ett tåg skall mätas vid 80 km/h och vid högsta hastighet (v), dock lägre än 190 km/h. Det värde som skall jämföras med gränsvärdena (se tabell 1) är det som är högst av det uppmätta värdet vid 80 km/h och det uppmätta värdet vid högsta hastighet men normaliserat till 80 km/h genom ekvationen LpAeq, Tp(80 km/h) = LpAeq, Tp(v)–30*log (v/80 km/h). Andra hastigheter som anges i prEN ISO 3095:2001 skall inte beaktas.

4.2.1.2 Gränsvärden för buller från stationära fordon

Stationärt buller beskrivs i termer av ekvivalent kontinuerlig A-vägd ljudtrycksnivå LpAeq, T, i enlighet med kapitel 7.5 i prEN ISO 3095:2001, med de undantag som anges i bilaga A. Gränsvärdet för stationärt buller från godsvagnar på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje och 1,2 m över rälsöverkant anges i tabell 2. Mätvärdet för ljudtrycksnivån betecknas LpAeq, T.

Den angivna nivån för stationärt buller är energimedelvärdet av alla uppmätta värden vid de mätpunkter som anges i punkt A.1.1 i bilaga A till denna TSD.

4.2.2 Buller från lok, motorvagnar och personvagnar

4.2.2.1 Inledning

Buller från lok, motorvagnar och personvagnar kan delas upp i stationärt buller, startbuller och förbifartsbuller. Även buller i förarhytter beaktas.

Stationärt buller påverkas i hög grad av hjälpanordningar, såsom kylsystem, luftkonditionering och kompressorer.

Startbuller är en kombination av buller från drivkomponenter, såsom dieselmotorer och kylfläktar, från hjälpanordningar och, ibland, från hjulslirning.

Förbifartsbuller påverkas i hög grad av rulljudet, som uppkommer i samspelet mellan hjul och räls och som är en funktion av vagnens hastighet.

Rulljudet i sig orsakas av hjulens och rälsens kombinerade ytjämnhet och av spårets och hjulparens dynamiska beteende.

Vid lägre hastigheter är även bullret från hjälpanordningar och drivutrustning av betydelse.

Bulleremissionsnivån bestäms av

Parameteruppsättningen för beskrivning av stationärt buller omfattar

Motorvagnar är permanentkopplade fordon med distribuerad traktion eller med en eller flera drivenheter och mellanvagnar. Motorvagnar med elektrisk framdrivning betecknas med ”EMU” (Electric Multiple Units), dieseldrivna med ”DMU”. I denna TSD avses med termerna ”diesel” eller ”dieselmotor” alla slags förbränningsmotorer som används för framdrivning. Fasta tågsätt som består av två lok och personvagnar kan inte anses vara motorvagnar om loken kan fungera i olika tågkonfigurationer.

4.2.2.2 Gränsvärden för buller från stationära fordon

Gränsvärdena för buller från stationära fordon skall uppnås på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje, och 1,2 m över rälsöverkant. Mätförhållandena definieras i standarden prEN ISO 3095:2001 med de undantag som anges i bilaga A. Beteckningen för ljudtrycksnivån är LpAeq, T. Gränsvärdena för buller från fordon under de förhållanden som beskrivs ovan anges i tabell 3.

Den angivna nivån för stationärt buller är energimedelvärdet av alla uppmätta värden vid de mätpunkter som anges i punkt A.1.1 i bilaga A till denna TSD.

4.2.2.3 Gränsvärden för startbuller

Gränsvärdena för startbuller skall uppnås på ett avstånd av 7,5 m från spårets mittlinje, 1,2 m över rälsöverkant. Mätförhållandena definieras i standarden prEN ISO 3095:2001 med de undantag som anges i punkt A.1.2 i bilaga A. Beteckningen för ljudnivån är LpAFmax. Gränsvärdena för startbuller från fordon under de ovan angivna förhållandena anges i tabell 4.

4.2.2.4 Gränsvärden för buller från förbipasserande fordon

Gränsvärdena för förbifartsbuller skall uppnås på ett avstånd av 7,5 m från referensspårets mittlinje, 1,2 m över rälsöverkant vid en fordonshastighet på 80 km/h. Beteckningen för ekvivalent kontinuerlig A-vägd ljudnivå är LpAeq, Tp.

Mätningarna skall utföras i enlighet med prEN ISO 3095:2001 med de undantag som anges i punkterna A.1.3 och A.1.4 i bilaga A. Tillgång till referensspåret skall ges på icke-diskriminerande villkor.

Förbifartsbuller från ett tåg skall mätas vid 80 km/h och vid högsta hastighet (v), dock högst 190 km/h. Andra hastigheter som anges i prEN ISO 3095:2001 skall inte beaktas. Det värde som skall jämföras med gränsvärdena (se tabell 5) är det som är högst av det uppmätta värdet vid 80 km/h och det uppmätta värdet vid högsta hastighet men normaliserat till 80 km/h genom ekvationen

LpAeq, Tp(80 km/h) = LpAeq, Tp(v)–30*log (v/80 km/h).

Gränsvärdena för buller från el- och diesellok, EMU, DMU och personvagnar under de ovan angivna förhållandena ges i tabell 5.

4.2.3 Buller inuti lok, motorvagnar och personvagnar

Bullernivån inuti passagerarfordon anses inte vara en grundparameter. Bullernivån i förarhytten är dock en viktig fråga. Bullernivån i förarhytten skall hållas så låg som möjligt genom bullerbegränsning vid källan och genom andra lämpliga åtgärder (ljudisolering, ljudabsorption). Gränsvärdena anges i tabell 6.

Mätningarna skall utföras under följande förhållanden:

För mätningarna vid högsta hastighet skall mikrofonen vara placerad i nivå med förarens öra (i sittande ställning), i mitten av ett horisontalplan från vindrutan till hyttens bakre vägg.

För mätningarna av tyfonens inverkan skall 8 mikrofonpositioner användas, jämnt spridda runt positionen för förarens huvud (i sittande ställning) i ett horisontalplan och med en radie på 25 cm. Det aritmetiska medelvärdet av de 8 värdena skall jämföras mot gränsvärdet.

Denna tabell är tillämplig på förarhytter. I alla händelser måste Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/10/EG av den 6 februari 2003 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (buller) i arbetet tillämpas av järnvägsföretag och deras personal, men överensstämmelsen med direktiv 2003/10/EG berör inte EG-kontrollen av rullande materiel med förarhytt/-hytter.

4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1 Delsystemet Konventionell rullande materiel

Gränsvärdena för buller från godsvagnar i denna TSD skall beaktas inom ramen för TSD Konventionell rullande materiel, som en konstruktionsparameter i avsnitt 4.2.4 (Bromsning) och som en del av godkännandet av delsystemet i avsnitt 6.2 (Delsystemet Konventionell rullande materiel – godsvagnar).

4.3.2 Delsystemen Lok, Motorvagnar och Personvagnar

Dessa TSD:er är ännu inte färdigställda. När det gäller buller från lok, motorvagnar och personvagnar måste fordonens konstruktion överensstämma med de angivna gränsvärdena i kapitel 4 (Beskrivning av delsystemet) i respektive TSD.

4.4 Driftsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 finns det inga särskilda driftsregler för delsystemet Rullande materiel med avseende på buller från fordon.

4.5 Underhållsregler

Se Underhållsjournal i avsnitt 4.2.8 i TSD Konventionell rullande materiel.

4.6 Yrkeskvalifikationer

Det finns inga ytterligare krav utöver dem som följer av europeisk lagstiftning och nationella bestämmelser som överensstämmer med europeisk lagstiftning angående yrkeskvalifikationer.

4.7 Hälso- och säkerhetskrav

De undre insatsvärden för exponering som anges i artikel 3 i direktiv 2003/10/EG (sjuttonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) motsvaras av de här angivna gränsvärdena för buller i förarhytter

4.8 Registren över infrastruktur och rullande materiel

4.8.1 Infrastrukturregistret

Inte tillämpligt på denna TSD.

▼M1

4.8.2 Europeiska registret över godkända typer av fordon

De uppgifter som ska anges för de register som föreskrivs i artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG ( 4 ) är de som anges i kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU av den 4 oktober 2011 om det europeiska registret över godkända typer av fordon ( 5 ).

▼B

5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1 Definition

Enligt artikel 2 d i direktiv 2001/16/EG avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är direkt eller indirekt beroende av; begreppet ’komponent’ omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara”.

Inga driftskompatibilitetskomponenter specificeras i denna TSD.

6. BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET

6.1 Driftskompatibilitetskomponenter

Inte tillämpligt.

6.2 Delsystemet Rullande materiel med avseende på buller från fordon

6.2.1 Bedömningsförfaranden

På anmodan av en upphandlande enhet eller dess ombud i gemenskapen genomför det anmälda organet en EG-kontroll i enlighet med bilaga VI till direktiv 2001/16/EG.

Den upphandlande enheten skall utfärda en EG-kontrollförklaring för delsystemet Rullande materiel inbegripet aspekten buller, i enlighet med artikel 18.1 och bilaga V till direktiv 2001/16/EG.

6.2.2 Moduler

När det gäller kontrollförfarandet för kraven i fråga om buller, vilka beskrivs i kapitel 4, kan den upphandlande enheten eller dess ombud i gemenskapen välja följande moduler:

Dessa moduler beskrivs i bilaga B till denna TSD.

Bedömningen av överensstämmelse med bullerkraven för godsvagnar kan utföras samtidigt med kontrollförfarandena för övriga krav på godsvagnar, vilka beskrivs i TSD Konventionell rullande materiel.

Modul SD kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder ett kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt avsyning och provning av den färdiga produkten, som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ.

Modul SH2 kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder ett kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion och tillverkning samt avsyning och provning av den färdiga produkten, som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ.

Följande tilläggsinformation skall beaktas angående användningen av modulerna:

6.2.3 Delsystemet Rullande materiel, aspekten buller

Detta kapitel ligger till grund för kontrollen av delsystemet Rullande materiel och aspekten buller från godsvagnar, lok, motorvagnar och personvagnar.

Förfaranden för EG-kontroll: Bilaga A till denna TSD.

Förteckning över specifikationer, beskrivning av testförfaranden:

7. GENOMFÖRANDE

7.1 Allmänt

Vid genomförandet av denna TSD måste hänsyn tas till det konventionella järnvägssystemets övergripande övergång till fullständig driftskompatibilitet.

För att stödja denna övergång ges i denna TSD utrymme för en stegvis, successiv tillämpning och ett samordnat genomförande med övriga TSD:er.

7.2 Översyn av TSD

Enligt artikel 6.3 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall Europeiska järnvägsbyrån ansvara för att förbereda översyn och uppdatering av TSD:erna och förse den kommitté som avses i artikel 21 med lämpliga rekommendationer för att den tekniska utvecklingen eller förändringar i de samhälleliga kraven skall kunna beaktas. Dessutom kan framtida antaganden och översyner av andra TSD:er också inverka på denna TSD. Föreslagna ändringar av denna TSD skall bli föremål för ingående granskning, och uppdaterade TSD:er kommer att offentliggöras regelbundet med ett vägledande tidsintervall på tre år.

I vilket fall som helst kommer kommissionen att, senast sju år efter den dag då denna TSD träder i kraft, för den kommitté som avses i artikel 21 lägga fram en rapport och, om så krävs, ett förslag till översyn av denna TSD med avseende på följande frågor:

7.3 Ett förfarande i två steg

Det rekommenderas, när det gäller ny rullande materiel som beställs tio år efter det att denna TSD trätt i kraft eller som tas i bruk tolv år efter det att denna TSD trätt i kraft, att avsnitten 4.2.1.1 och 4.2.2.4 i denna TSD tillämpas med ett avdrag på 5 dB(A) utom för DMU och EMU. För de bägge sistnämnda bör avdraget vara på 2 dB(A). Denna rekommendation skall endast ses som ett underlag för översynen av avsnitten 4.2.1.1 och 4.2.2.4 inom ramen för den översyn av TSD som tas upp i avsnitt 7.2.

7.4 Upprustningsprogram för bullerminskning

Med tanke på att järnvägsfordon i allmänhet har lång livslängd, är det också nödvändigt att vidta åtgärder med avseende på befintlig rullande materiel, särskilt godsvagnar, för att få till stånd en avsevärd minskning av den upplevda bullernivån inom en rimlig tidrymd. Kommissionen kommer att ta initiativ till diskussioner med berörda intressenter kring olika alternativ för upprustning av godsvagnar, för att nå en allmän överenskommelse med industrin.

7.5 Tillämpning av denna TSD på ny rullande materiel

Specifikationerna i denna TSD gäller för all ny rullande materiel inom tillämpningsområdet för denna TSD.

När det gäller nya godsvagnar måste även TSD Konventionell rullande materiel tillämpas fullt ut.

7.5.1 Övergångsperiod för yttre buller

Gränsvärden som ligger 2 dB(A) högre än dem som anges i kapitel 4 och kapitel 7 i denna TSD får tillämpas på yttre buller från ellok, diesellok, EMU, DMU och personvagnar under en övergångsperiod på 24 månader från den dag då denna TSD träder i kraft. Detta gäller endast för följande:

7.5.2 Startbuller

Gränsvärdena för startbuller får höjas med 2 dB(A) för alla DMU med en motoreffekt på över 500 kW/motor som tas i bruk under en övergångsperiod på fem år från den dag då denna TSD träder i kraft. Detta gäller inte som ett tillägg till de 2 dB(A) som anges i avsnitt 7.5.1.

7.5.3 Buller i förarhytten

När det gäller buller i förarhytten i nya och befintliga konstruktioner får gränsvärdet vid stillastående när tyfonen avger signal höjas med 2 dB(A) för de första tre åren från den dag då denna TSD träder i kraft. Detta gäller för följande:

7.5.4 Undantag för nationella, bilaterala, multilaterala eller multinationella överenskommelser

7.5.4.1 Befintliga överenskommelser

I de fall överenskommelser innehåller krav i fråga om buller skall medlemsstaterna, inom sex månader från det att denna TSD träder i kraft, till kommissionen anmäla följande typer av överenskommelser rörande driften av godsvagnar, lok, DMU, EMU och personvagnar som omfattas av denna TSD:

Dessa överenskommelsers förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet icke-diskriminerande aspekter och framför allt förenligheten med denna TSD, kommer att analyseras, och kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder, såsom till exempel att se över denna TSD och eventuellt göra tillägg angående specialfall eller övergångslösningar.

Dessa överenskommelser kommer att vara tillåtna till dess att nödvändiga åtgärder vidtagits inbegripet överenskommelser på EU-nivå avseende denna TSD med Ryska federationen och övriga OSS-länder som gränsar till EU.

RIV-avtalet och COTIF-instrumenten skall inte anmälas eftersom dessa är kända.

7.5.4.2 Framtida överenskommelser eller ändringar av befintliga överenskommelser

I alla framtida överenskommelser och ändringar av befintliga överenskommelser skall hänsyn tas till EU:s lagstiftning och särskilt till denna TSD. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana överenskommelser/ändringar. Samma förfarande som i avsnitt 7.5.4.1 är då tillämpligt.

7.6 Tillämpning av denna TSD på befintlig rullande materiel

7.6.1 Systemutbyte eller uppgradering av befintliga godsvagnar

Vid systemutbyte eller uppgradering av godsvagnar skall medlemsstaten, enligt artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG ändrat genom direktiv 2004/50/EG, avgöra om det krävs ett nytt godkännande för att ta fordonen i bruk. Om bromssystemets prestanda ändras vid systemutbytet eller uppgraderingen av en godsvagn och om ett nytt godkännande för att ta fordonet i bruk krävs, är kravet att nivån på förbifartsbullret från vagnen skall överensstämma med relevant nivå i tabell 1 i avsnitt 4.2.1.1. Om en godsvagn i samband med systemutbyte eller uppgradering förses med kompositbromsblock och inga ytterligare bullerkällor tillförs vagnen, skall det förutsättas utan provning att värdena i avsnitt 4.2.1.1 är uppfyllda.

Uppgradering enbart i syfte att minska bulleremissionen är inte obligatorisk, men om en uppgradering görs i ett annat syfte måste det visas att systemutbytet eller uppgraderingen inte ökar förbifartsbullret i jämförelse med fordonets prestanda i detta avseende före systemutbytet eller uppgraderingen.

När det gäller stationärt buller måste det visas att upprustningen inte leder till ökat buller i jämförelse med fordonets prestanda i detta avseende före systemutbytet eller uppgraderingen.

Men om en godsvagn i samband med systemutbyte eller uppgradering förses med en ytterligare bullerkälla, måste vagnen uppfylla gränsvärdet i avsnitt 4.2.1.2 (buller från stationära fordon).

Uppgraderade eller systemutbytta godsvagnar för vilka det krävs ett nytt godkännande för att ta fordonen i bruk enligt artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG skall uppfylla kraven i TSD Konventionell rullande materiel, i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 7.3 i den TSD:n.

7.6.2 Systemutbyte eller uppgradering av lok, motorvagnar och personvagnar

Det måste endast visas att ett systemutbytt eller uppgraderat fordon inte ger upphov till ökat buller i jämförelse med fordonets prestanda i detta avseende före systemutbytet eller uppgraderingen.

7.7 Specialfall

7.7.1 Inledning

Följande särskilda bestämmelser är tillåtna i nedanstående specialfall.

Det finns två kategorier av specialfall: bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall) eller temporärt (”T”-fall). När det gäller temporära fall rekommenderas att de berörda medlemsstaterna bör ha uppnått överensstämmelse med kraven för delsystemet i fråga antingen år 2010 (”T1”-fall), ett mål som fastställs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (”T2”-fall).

7.7.2 Förteckning över specialfall

7.7.2.1 Gränsvärde för buller från stationära fordon, för fordon endast för användning på Storbritanniens och Irlands järnvägsnät

Kategori ”P” – permanent

7.7.2.2 Finland

Kategori ”T” – temporärt

Inom Finlands territorium skall gränsvärdena för stationärt buller i avsnitt 4.2.1.2 inte tillämpas på godsvagnar utrustade med ett dieselaggregat för strömförsörjning som överstiger 100 kW vid drift. I detta fall får gränsvärdet för stationärt buller höjas med 7 dB(A) med anledning av ett temperaturomfång ned till – 40 oC tillsammans med frostiga och isiga förhållanden.

7.7.2.3 Gränsvärden för startbuller, för fordon endast för användning på Storbritanniens och Irlands järnvägsnät

Kategori ”P” – permanent

7.7.2.4 Gränsvärden för förbifartsbuller från godsvagnar i Finland, Norge, Estland, Lettland och Litauen

Kategori ”T1” – temporärt

Gränsvärdena för buller från godsvagnar gäller inte i Finland, Norge, Estland, Lettland och Litauen. Anledningen till detta är säkerhetsaspekter under nordiska vinterförhållanden. Detta specialfall gäller till dess att funktionella specifikationer och bedömningsmetoder för kompositbromsblock införts i den reviderade versionen av TSD Konventionell rullande materiel.

Detta hindrar inte att godsvagnar från andra medlemsstater används i de nordiska och baltiska staterna.

7.7.2.5 Specialfall för Grekland

Kategori ”T1” – temporärt: rullande materiel för spårvidd 1 000 mm eller mindre

För befintlig separat järnväg med 1 000 mm spårvidd, som inte ingår i tillämpningsområdet för denna TSD, skall nationella regler gälla.

7.7.2.6 Specialfall för Estland, Lettland och Litauen

Kategori ”T1” – temporärt

Gränsvärdena för buller från samtliga typer av fordon (lok, personvagnar, EMU och DMU) gäller inte i Estland, Lettland och Litauen fram till översynen av denna TSD. Under tiden fram tills dess kommer mätningar att genomföras i dessa stater. Resultaten av dessa mätningar skall beaktas vid översynen av denna TSD.

BILAGA A

MÄTFÖRHÅLLANDEN

A.1 UNDANTAG FRÅN PREN ISO 3095:2001

A.1.1 Buller från stationära fordon

Mätningen av stationärt buller skall utföras i enlighet med prEN ISO 3095:2001 med följande undantag (se tabell A1).

Normal drift definieras som prestanda vid en extern temperatur på 20 oC. Konstruktionsparametrar som påverkar driften i syfte att simulera förhållandena vid 20 oC skall tillhandahållas av tillverkaren.

A.1.2 Startbuller

Mätningen av startbuller skall utföras i enlighet med prEN ISO 3095:2001 med följande undantag (se tabell A2).

Normal drift definieras som prestanda vid en extern temperatur på 20 oC. Konstruktionsparametrar som påverkar driften i syfte att simulera förhållandena vid 20 oC skall tillhandahållas av tillverkaren.

A.1.3 Buller från förbipasserande fordon

Minimal traktion för att bibehålla en konstant hastighet skall upprätthållas under minst 60 sek före och under mätningen vid förbifart .

A.1.4 Referensspår för förbifartsbuller

Specifikationerna för referensspåret har tagits fram endast för att göra det möjligt att bedöma fordon i förhållande till gränsvärdena för förbifartsbuller. I detta avsnitt specificeras varken konstruktion, underhåll eller normala driftförhållanden för ”normala” spår, vilka inte utgör ”referensspår”.

Godkännande av referensspåret skall ske enligt prEN ISO 3095:2001 med följande undantag.

— Rälsens ytjämnhet skall ligga under de gränsvärden som anges i figur F1. Denna gränsvärdeskurva ersätter specifikationerna i punkt 6.4.2 (figur 4) i bilaga C, ”Procedure for determining the rail roughness limit spectrum”, till prEN ISO 3095:2001. Bilaga D, ”Rail roughness measurement specifications”, är endast tillämplig vad gäller punkterna D.1.2 (direct acquisition method), D.2.1 (Processing of roughness data – Direct measurement) med nedanstående undantag och D4 (data presentation):







Punkt (prEN ISO 3095:2001) Ämne Undantag (markerat med halvfet, kursiv stil) D.1.2.2 Direktmätning av ytjämnhet Våglängdsbandbredden bör vara minst [0,003; 0,10] meter . Antalet linjer som används för att bestämma ytjämnheten väljs med hänsyn till den aktuella rullytan. Antalet linjer bör vara förenligt med — faktisk kontaktposition, och — rullytans (”löpbandets”) faktiska bredd, så att enbart linjer som ligger inom den bredden beaktas vid beräkning av genomsnittsvärdet för den totala ytjämnheten . Utan tekniskt styrkande underlag för dessa två parametrar gäller prEN ISO 3095:2001, avsnitt D.1.2.2 . D.2.1 Direktmätning Ytjämnhetsspektrum (en tredjedels oktav) skall bearbetas med hjälp av det kvadratiska medelvärdet för varje spektrum från de elementära referensspåravsnitten .

— Dessa metoder, som användes inom projektet NOEMIE, har visat sig ge tillförlitliga resultat i fråga om spår som uppfyller de föreslagna gränsvärdena för rälsens ytjämnhet. Men även andra tillgängliga och beprövade direkta metoder, som kan ge jämförbara resultat, kan användas.