Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1567/97
av den 1 augusti 1997
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av handväskor av läder med ursprung i Folkrepubliken
Kina och om avslutande av förfarandet rörande importen av handväskor av plast och textilvara med ursprung i
Folkrepubliken Kina
(EGT L 208, 2.8.1997, s. 31)
Ändrad genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
"M1 Rådets förordning (EG) nr 2380/98 av den 3 november 1998 L 296 1 5.11.1998
"M2 Rådets förordning (EG) nr 175/2000 av den 24 januari 2000 L 22 25 27.1.2000
Anm.: I denna konsoliderade utgåva förekommer hänvisningar till den europeiska omräkningsenheten och/eller ecun. Från och med den 1
januari 1999 skal båda benämningarna förstås som hänvisningar till euron — rådets förordning (EEG) nr 3308/80 (EGT L 345,20.12.1980, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1103/97 (EGT L 162, 19.6.1997, s. 1).1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 1
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1567/97
av den 1 augusti 1997
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av handväskor
av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av
förfarandet rörande importen av handväskor av plast och textilvara med
ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995
om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar iEuropeiska gemenskapen (
1), särskilt artiklarna 9.2, 9.4 och 10.2 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med
rådgivande kommittén, och
med beaktande av följande:
A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER
(1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 209/97 (2) infördes en
preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av handväs-kor med ursprung i Folkrepubliken Kina som omfattas av KN-nummer4202 21 00 (av läder), 4202 22 10 (av plast) och 4202 22 90 (av
textilvara).
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(2) Efter det att den preliminära antidumpningstullen hade införts gavs
berörda parter som så önskade möjlighet att bli hörda av kommis-sionen. Några av dessa parter inlämnade också skrivelser där deredovisade sina synpunkter på konstaterandena.
(3) Kommissionens avdelningar utredde ytterligare aspekter som rörde
gemenskapens intresse och inhämtade och kontrollerade alla uppgiftersom ansågs nödvändiga för att komma fram till slutliga konstateran-den. På grund av det stora antalet parter som gav sig till känna långt
efter det att fristen löpt ut och till de argument som framfördes av
berörda parter i ett mycket sent skede av undersökningen ochomedelbart efter att de preliminära åtgärderna hade införts, samtycktekommissionen undantagsvis till att låta dessa parter omfattas av
undersökningen av gemenskapens intresse.
(4) De parter som begärde det informerades skriftligen om de viktigaste
omständigheter och överväganden som avsågs ligga till grund för ettförslag dels om införande av slutgiltiga tullar och om slutgiltigt uttag
av de belopp som garanterats genom en preliminär tull på handväskor
av läder, dels om avslutande av förfarandet avseende handväskor avplast och textilmaterial.
(5) De synpunkter som muntligen eller skriftligen framfördes av parterna
togs under övervägande, och när det fanns skäl till det ändrade
kommissionen sina konstateranden för att beakta synpunkterna.
C. STÖD FÖR KLAGOMÅLET
(6) Några av de berörda parterna hävdade att klagomålet inte stöddes av
merparten av den totala gemenskapsproduktionen, eftersom det intefanns något bevis för att enskilda tillverkare som svarar för en
betydande del av produktionen gav ett sådant stöd. De påpekade också
att motståndet från flera riksförbund påverkade klagandens represen-tativitet.
(7) Efter undersökning av frågan innan förfarandet inleddes fastslogs att
de belgiska, franska, grekiska, italienska, portugisiska, spanska och
brittiska riksförbunden stödde klagomålet. Produktionen i de företag
som är anslutna till dessa förbund svarar för en betydande del (ca 70 %)av den totala gemenskapsproduktionen i den mening som avses i!B
(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.
(2) EGT nr L 33, 4.2.1997, s. 11.1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 2
artikel 5.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (i det följande kallad
”grundförordningen”).
(8) Stödet från riksförbundens medlemmar (dvs. de individuella företagen)
erhölls av European Committee for Leather Travel Goods and Allied
(CEDIM) Industries via de ovan nämnda riksförbunden, som har
rättsligt mandat att representera sina medlemmar.
(9) Inget motstånd noterades innan undersökningen inleddes, eftersom tre
andra riksförbund som är medlemmar av CEDIM (Österrike, Tyskland
och Nederländerna) kom överens inom CEDIM om att inte motsättasig klagomålet. Inget företag eller riksförbund i någon av de andraåterstående fem medlemsstaterna (Danmark, Finland, Irland, Lux-
emburg och Sverige) motsatte sig klagomålet.
(10) Efter det att förfarandet hade inletts beslöt det brittiska riksförbundet
att dra tillbaka sitt stöd för klagomålet. De österrikiska, tyska och
nederländska riksförbunden, som från början avstod från att ta
ställning, beslöt också att motsätta sig förfarandet. Detta förändradeställningstagande kan inte retroaktivt sätta giltigheten av att för-farandet inletts i fråga. Med hänsyn till den begränsade tillverkningen i
dessa länder (mindre än 7 % av den sammanlagda produktionen i
gemenskapen) innebär detta motstånd inget ifrågasättande av detförhållandet att den klagande fortsatt representera en betydande del avden totala gemenskapsproduktionen.
(11) Slutligen är så gott som alla de företag som motsatte sig förfarandet
importörer eller försäljare i detaljhandelsledet av handväskor och alltsåinte tillverkare av den berörda produkten. Deras motstånd är därför
ovidkommande när det gäller att bedöma om klagomålet är
representativt.
(12) Det kan alltså konstateras att kommissionen, innan förfarandet
inleddes, begärde och mottog bevis från den klagande på att
klagomålet uppfyllde kraven i artikel 5.4 i grundförordningen
beträffande representativitet, och att stödet hela den tid somförfarandet pågick upprätthölls på erforderlig nivå.
D. UNDERSÖKNING
(13) Några berörda parter hävdade att det stickprov av gemenskapstill-
verkare som gjordes enligt beskrivningen i punkt 5 i förordning (EG)
nr 209/97 varken är representativt eller statistiskt giltigt på grund av attde företag som ingick i stickprovet valdes ut från en särskild
företagsförteckning som hade överlämnats av respektive riksförbund
och inte från de medlemsförteckningar som användes för att bedömaom klagomålet var representativt. Parterna hävdar att riksförbunden påså sätt fick möjlighet att i förväg välja ut enbart gemenskapstillverkare
som stödde klagomålet, företag med finansiella indikatorer som
underlättade ett konstaterande att skada vållats, eller företag som varvilliga att samarbeta.
(14) Stickprovet av gemenskapstillverkare grundade sig på detaljerad
information av ett slag som riksförbunden tidigare inte haft tillgång
till vad gäller detaljeringsgrad eller den aktuella tidsperioden. Detbedömdes därför inte möjligt att göra ett giltigt urval av gemenskaps-
tillverkare på grundval av den medlemsförteckning som riksförbundet
överlämnade som grund för klagomålet.
(15) Inte heller argumentet att riksförbunden i förväg skulle ha kunnat välja
ut gemenskapstillverkare med indikatorer som underlättade konstate-
randet av skada är korrekt. Det bör erinras om att allmänna uppgifter
om produktion, försäljning, konsumtion och sysselsättning harbedömts för gemenskapsindustrin totalt sett, dvs. en nivå där inget
urval i förväg kan göras. Vad beträffar uppgifterna om de gemen-
skapstillverkare som ingick i stickprovsurvalet är informationen av sådetaljerad och konfidentiell natur att den normalt inte överlämnas tillriksförbunden och därför har inget riksförbund någon möjlighet alls till
förväga urval. Även detta argument bör alltså avvisas.
(16) En del parter hävdade också att det faktum att identiteten hos de
gemenskapsföretag som ingick i stickprovet inte röjts har lett till att deförvägras rätten att försvara sig.
(17) Hotet om kommersiella motåtgärder anses vara så allvarligt att det
motiverar att gemenskapstillverkarnas identitet inte röjs. Förhållandet!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 3
att identiteten hos de gemenskapstillverkare som ingår i stick-
provsurvalet inte är känd bedöms vidare inte negativt påverka rättenatt försvara sig för berörda parter som har tillgång till de icke-konfidentiella versionerna av svar på frågeformulären som inlämnades
av andra berörda parter under förfarandet.
(18) En berörd part hävdade att urvalet av icke-närstående importörer blivit
skevt på grund av att endast stora, icke-närstående importörer ingick istickprovet. På grund av sin förhandlingsstyrka tenderar dessa
importörer att importera till lägre priser, vilket resulterat i att de
dumpningsmarginaler som konstaterats inte är rättvisande.
(19) Detta påstående saknar grund. De icke-närstående importörerna uttogs
till stickprovet på grundval av omfattningen av deras import ochsysselsättning på så sätt att både stora, medelstora och små företag
skulle vara representerade.
Uppgifterna i punkt 10 i förordning (EG) nr 209/97 om namnen på de
icke-närstående importörer i Frankrike som valdes ut att ingå istickprovet skall ändras så att det i stället för ”Dané & Galiay (Paris)”
står ”Pollyconcept SA”. Detta påverkar inte undersökningsresultatens
giltighet, eftersom kommissionen konsekvent utnyttjade det sistnämn-da företagets uppgifter.
(20) Efter det att de preliminära antidumpningsåtgärderna hade införts
sändes på begäran ett frågeformulär för exportörer till en tillverkare/
exportör (Gebr. Picard International Ltd), som också lämnade in ett
fullständigt svar. Denna tillverkare/exportör hade inte undersökts innanförordning (EG) nr 209/97 antogs, eftersom företaget till en början
hade lagt huvudvikten vid sin roll som importör och inte som
närstående exportör, även om det hade gett sig till känna i dennaegenskap inom den tidsfrist som fastställs i punkt 7 i tillkännagivandetom inledandet av förfarandet.
(21) Omedelbart före eller efter offentliggörandet av förordning (EG) nr
209/97, dvs. långt efter den tidsfrist som fastställs i punkt 7 i
meddelandet om inledande av förfarandet, gav sig ett stort antaltillverkare/exportörer till känna och erbjöd sig att samarbeta. Dessaföretag har följaktligen inte betraktats som berörda parter under
förfarandet och deras begäran om individuell behandling har avvisats
på dessa grunder.
E.PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING —
LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
(22) För de preliminära konstaterandena betraktade kommissionen hand-
väskor av läder, av plast och av textilmaterial som en produkt eftersomde ansågs ha samma egenskaper och vara avsedda för samma
användning.
(23) Sedan de preliminära åtgärderna hade införts hävdade åtskilliga
berörda parter att man borde skilja mellan, å ena sidan, handväskor avläder, å andra sidan, handväskor av syntetmaterial (av plast/textilvara).
Några parter hävdade också att man dessutom, med hänsyn till de
skillnader i stil, kvalitet, slutbearbetning, användning, pris och
konsumenternas sätt att uppfatta varan som de ansåg förelåg, borde
skilja mellan handväskor av läder, handväskor av lappar av läder ochhandväskor av polyuretanbelagt flätat läder.
(24) Det bör erinras om att kommissionens etablerade praxis, sådan den
bekräftats av Europeiska gemenskapernas domstol, är att den produkt
som är föremål för undersökning skall fastställas med hänsyn till dessgrundläggande fysiska egenskaper, användningsområden, utbytbarhetoch konsumenternas sätt att uppfatta varan.
(25) I detta hänseende framgår det av undersökningen att de olika
råmaterial som används för att tillverka handväskor av läder respektive
av syntetmaterial ger produkten helt olika egenskaper.!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 4
Det generella användningsområdet är visserligen detsamma, men det
har nu kunnat konstateras att konsumenterna tydligt uppfattarhandväskor av läder respektive handväskor av syntetmaterial olika,och att det i huvudsak är råmaterialet på handväskans utsida som är
avgörande för konsumentens val.
(26) Det framgår också av undersökningen att det finns stabila kon-
sumentpreferenser på marknaden för handväskor. De två typerna avhandväskor är därför nästan inte alls utbytbara, förutom, i mycket
begränsad utsträckning, vad gäller handväskor av plast med läder-look.
Detta har möjliggjort en betydande prisskillnad mellan handväskor avläder och handväskor av syntetmaterial och lett till att det uppkommit
två olika, klart avgränsade marknadssegment mellan vilka utbytbar-
heten bedöms vara ganska begränsad.
(27) Handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial skall därför, i
överensstämmelse med institutionernas etablerade praxis, betraktas
som olika varor.
2.Likadan produkt
(28) Flera parter hävdade att handväskor som tillverkats i gemenskapen och
handväskor som importerats från Folkrepubliken Kina inte är likadanaprodukter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningendärför att det finns skillnader i kvalitet, konstruktion och använd-
ningsområde. Det har också gjorts gällande att kvalitetsskillnaderna
mellan importerade handväskor och handväskor som tillverkats igemenskapen är så stora att de två produkterna inte konkurrerar med
varandra.
(29) Inom var och en av de produkttyper som omfattas av undersökningen
(handväskor av läder/handväskor av syntetmaterial) omfattar deimporterade handväskorna, framgår det vidare av undersökningen,
alla typer, från den högsta till den lägsta kvaliteten, och de konkurrerar
därmed direkt med hela det sortiment av handväskor som tillverkas igemenskapen. Undersökningsresultatet stöds av de uppgifter i dennafråga som flera samarbetsvilliga importerade gemenskapstillverkare
har tillhandahållit. De framgår av uppgifterna att det inte finns några
kvalitetsskillnader mellan handväskor som tillverkats i gemenskapenoch handväskor som importerats från Folkrepubliken Kina, att bäggeprodukter ingår i samma kollektioner och att de säljs till samma
kunder. För varusortimentet generellt sett förekommer inga kvalitets-
skillnader mellan jämförbara modeller.
(30) Skillnaderna i design kan inte sägas vara så stora att det blir tal om en
annan produkt. I detta hänseende har några importörer till och med
erkänt att de, liksom gemenskapstillverkarna, designar sina handväs-
kor i gemenskapen alltefter det mode som gäller för säsongen.
F.DUMPNING
1.Normalvärde
(31) När det gäller valet av jämförbart land hävdade en importör att varken
förordning (EG) nr 209/97 eller de dokument i vilka undersöknings-
resultat redovisas ger en tillräcklig förklaring till varför Indien och
Taiwan inte valdes som jämförbart land. Rådet anser dock attpunkterna 24—26 i förordning (EG) nr 209/97 är tillräckligt tydligapå den här punkten.
(32) Flera berörda parter begärde att namnen på de två samarbetsvilliga
indonesiska företagen skulle röjas, eftersom detta var en förutsättningför att de skulle kunna utöva sin rätt att försvara sig effektivt. Rådetanser det emellertid inte möjligt att avslöja namnen på dessa företag
eftersom de var beredda att samarbeta endast under förutsättning att
kommissionen strikt garanterade att deras identitet skulle hemlighållas.De nämnda berörda parternas möjligheter att försvara sig skulledessutom inte öka av de rätta namnen på företagen i fråga avslöjades.
Viktigare uppgifter rörande de bägge exportörernas ekonomiska
förhållanden redovisas i punkterna 28 och 29 i förordning (EG) nr209/97.
(33) Med hänsyn till att handväskor av läder och handväskor av
syntetmaterial betraktades som skilda produkter beräknades separata
normalvärden för respektive produkt på det sätt som föreskrivs i artikel!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 5
2.7 i grundförordningen; beräkningen skedde på grundval av de två
samarbetsvilliga indonesiska tillverkarnas framställningskostnader förde två produkterna och till detta lades ett skäligt belopp för vinst- ochförsäljningskostnader, allmänna kostnader och administrationskost-
nader (FAA). Slutsatserna i punkt 28 fjärde strecksatsen i förordning
(EG) nr 209/97 vad gäller de två indonesiska tillverkarnas represen-tativitet bekräftas för bägge produkter.
(34) Det har gjorts gällande att de samarbetsvilliga indonesiska till-
verkarnas produktionskostnader borde justeras för att ta hänsyn till attde kinesiska importörerna i huvudsak importerar råvaror inom ramen
för system för aktiv förädling. I detta avseende bör noteras att det har
visat sig att det råmaterial som de samarbetsvilliga indonesiskatillverkarna använder för de två olika produkterna inte är avindonesiskt ursprung utan importeras tullfritt till Indonesien inom
ramen för ett system för aktiv förädling. Försörjningsmönstren är
följaktligen desamma i Indonesien och i Folkrepubliken Kina och detär därför inte befogat att göra någon justering i detta avseende.
(35) En exportör hävdade att det procenttal för de FAA som kommissionen
använde inte var representativt för de FAA som kinesiska exportörerhar. Påståendet föranledde en översyn av dessa FAA på grundval av de
indonesiska väskexportörernas faktiska FAA med avseende på ett
handelsled jämförbart med de kinesiska exportörernas.
2.Exportpris
(36) Eftersom mycket få kinesiska exportörer (inbegripet exporten från
Gebr. Picard International Ltd) var villiga att samarbeta i förfarandet
och deras export endast utgjorde 1,58 % av den totala exporten från
Folkrepubliken Kina, kunde de samarbetsvilliga exportörernas export-priser inte betraktas som representativa för de priser som togs ut avicke samarbetsvilliga exportörer.
(37) För de slutliga avgörandena fastställdes exportpriserna på de två
likadana produkterna för de två samarbetsvilliga företagen, Shilton och
Lee & Man, enligt samma metod som användes när det gällde det
preliminära undersökningsresultatet. De undersökningsresultat somredovisas i punkterna 33 och 34 i förordning (EG) nr 209/97 bekräftasför deras del.
(38) Det visade sig att det tredje samarbetsvilliga exportföretaget (Gebr.
Picard International Ltd), som inte beviljats individuell behandling
genom förordning (EG) nr 209/97, genomförde all sin export till
gemenskapen via ett etablerat, närstående företag. Dess exportpriserberäknades därför på grundval av artikel 2.9 i grundförordningengenom att från de priser som den närstående importören tog ut av sina
första oberoende kunder dra bort företagets FAA samt en vinstmarginal
som beräknades efter icke-närstående importörers genomsnittligavinst.
(39) För icke samarbetsvilliga kinesiska importörer fastställdes exportpriset
på det sätt som redovisas i punkt 32 i förordning (EG) nr 209/97.Denna metod bekräftas härmed.
3.Jämförelse
(40) Det vägda genomsnittliga normalvärdet fob Indonesien för handväskor
av läder respektive för handväskor av syntetmaterial jämfördes med
det vägda genomsnittliga exportpriset fob Folkrepubliken Kina för varoch en av de två likadana produkterna. För att säkerställa en rättvisjämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes, i enlighet
med artikel 2.10 i grundförordningen, motiverade justeringar i de fall
då detta hade begärts och då det på ett tillfredsställande sätt hadebevisats att skillnaderna påverkade jämförbarheten i prishänseende.
(41) En exportör hävdade att jämförelsen mellan normalvärdet och
exportpriset borde göras för varje väskmodell eller katalognummer(vanligen benämnt ”modellnummer”) i stället för på grundval av ett
genomsnitt för respektive likadana produkt. Rådet anser emellertid att
det av praktiska skäl inte går att göra en jämförelse på denna nivå medhänsyn till det extremt stora antalet modeller, var och en med olikaegenskaper och tillbehör. Dessutom gick det inte att finna några
objektiva kriterier för att särskilja speciella kategorier eller modeller
inom de två likadana produkterna. Av liknande skäl var det inte möjligt!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 6
för kommissionen att jämföra normalvärde och exportpris på grundval
av kategorier, som byggde på en omgruppering av modell- ellerkatalognummer. Slutsatsen är att det enda rimliga sättet för kommis-sionen var att jämföra normalvärde och exportpris i form av
genomsnitt för var och en av de två berörda produkterna (dvs. separat
för handväskor av läder och handväskor av syntetmaterial).
4.Dumpningsmarginaler
(42) Som framhållits i det föregående begärde de tre samarbetsvilliga
tillverkarna/exportörerna — som alla är privatägda företag baserade iHongkong och har fabriker för tillverkning i Folkrepubliken Kina —
att få individuell behandling, dvs. att det skulle fastställas separata
exportpriser och därmed också individuella dumpnings- och skade-marginaler.
(43) Undersökningsresultatet enligt punkterna 37—40 i förordning (EG) nr
209/97 avseende de två företag som preliminärt beviljades individuellbehandling bekräftas.
(44) En begäran från en tredje exportör/tillverkare (Gebr. Picard Interna-
tional Ltd) om individuell behandling prövades också. Kommissionen
kom fram till att situationen för detta företag, som redovisas i
punkterna 38 och 39 i förordning (EG) nr 209/97, var mycket lik densom gällde för de två företag som preliminärt beviljades individuellbehandling.
(45) Enligt rådets mening åtnjöt de tre samarbetsvilliga företag som begärt
individuell behandling ett rättsligt och faktiskt oberoende från
kinesiska myndigheter som var jämförbart med det som skulle råda i
ett land med marknadsekonomi. Risken för att export skulle komma attkanaliseras via dessa företag med individuella antidumpningstullartorde därmed vara mycket liten. Separata exportpriser och individuella
dumpnings- och skademarginaler har därför fastställts för de tre
exportörerna i fråga om undantag till principen att det för länder sominte har marknadsekonomi skall beräknas landsomfattande dump-ningsmarginaler (artikel 9.5 i grundförordningen). Det bör påpekas att
individuell behandling endast beviljas för den likadana produkt som
faktiskt tillverkades och exporterades till gemenskapen av den berördaexportören under undersökningsperioden, alltså för Shilton och Gebr.
Picard International Ltd handväskor av läder och för Lee & Man
handväskor av syntetmaterial.
(46) Följande dumpningsmarginaler har fastställts för de företag som
beviljats individuell behandling:
— Shilton, för handväskor av läder: noll
— Gebr. Picard International Ltd, för handväskor av läder: 7,7 %— Lee & Man, för handväskor av syntetmaterial: 64,7 %.
(47) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de exportörer
som inte har beviljats individuell behandling har fastställts till,
— för handväskor av läder, 85 % och,
— för handväskor av syntetmaterial, 151 %av exportpriset cif vid gemenskapens gräns före tull.
G. HANDVÄSKOR A V LÄDER
A. SKADA
1.Förbrukning på gemenskapens marknad
(48) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade förbrukningen av
handväskor av läder i Europeiska gemenskapen från ca 51 miljoner
enheter till 52,3 miljoner enheter, en ökning med närmare 2,5 %.
2.Importens volym och marknadsandel
(49) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade importen av handväs-
kor av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina från 8,2 % miljonerenheter till 10,4 miljoner enheter, det vill säga en ökning med 27 %. I!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 7
värde uppgick importökningen till 15 %, från 43,6 miljoner ecu 1992
till 50 miljoner ecu under undersökningsperioden.
(50) Den andel av gemenskapens marknad som innehades av importerade
handväskor av läder med ursprung i Folkrepubliken Kina ökade från16 % 1992 till 20 % under undersökningsperioden.
3.Priser för dumpad import och prisunderskridande
(51) Som nämndes i den preliminära förordningen har officiell statistik
använts för att analysera prisutvecklingen på importen av handväskor
av läder, eftersom de kinesiska exportörerna inte var villiga att
samarbeta. Det genomsnittliga importpriset cif på handväskor av läderhar enligt denna statistik minskat med 9 %, från 5,29 ecu per enhet1992 till 4,79 ecu per enhet under undersökningsperioden.
(52) Beräkningen av prisunderskridandet har skett enligt den metod som
redovisas i förordning (EG) nr 209/97. Importpriset cif, justerat till
nivån fritt kunden, för de icke-närstående importörer som ingick istickprovet jämfördes alltså med det försäljningspris som tillämpades igemenskapen, i samma handelsled, av de gemenskapstillverkare vars
tillverkning omfattade de vanligaste typerna av försålda handväskor.
(53) En jämförelse med oberoende importörers importpriser, efter omräk-
ning på grundval av väl dokumenterade synpunkter som lades fram avberörda parter efter det att de preliminära åtgärderna infördes, ger vidhanden att prisunderskridandet, uttryckt i procent av gemenskapstill-
verkarnas försäljningspriser, uppgick till 31,4 % för handväskor av
läder.
4.Situationen för gemenskapsindustrin
a)Tillverkning
(54) Gemenskapsindustrins tillverkning av handväskor av läder ökade från
beräknat 26,5 miljoner enheter 1992 till 30,3 miljoner enheter under
undersökningsperioden. I värde ökade produktionen från beräknat 905miljoner ecu 1992 till 1 100 miljoner ecu under undersöknings-perioden eller med 21 %.
b)Försäljningsvolym
(55) En volymmässig nedgång mellan 1992 och undersökningsperioden kan
konstateras när det gäller försäljningen inom gemenskapen av
produkter som tillverkats av gemenskapsföretag. Försäljningen mins-
kade från ca 21 miljoner enheter 1992 till 20 miljoner enheter underundersökningsperioden, dvs. en minskning med omkring 5 %. I värdeminskade försäljningen med ca 8 %, från ca 600 miljoner ecu 1992 till
550 miljoner ecu under undersökningsperioden.
c)Marknadsandel
(56) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad minskade om
man ser till antal enheter från ca 41 % 1992 till ca 39 % under
undersökningsperioden.
d)Lönsamhet och sysselsättning
(57) I enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen har lönsamheten och
sysselsättningen för gemenskapstillverkarna beräknats för den minsta
varugrupp för vilken nödvändiga uppgifter har lämnats av degemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, dvs. handväskortillverkade av läder och av syntetmaterial.
Den reviderade siffran för vägd, genomsnittlig lönsamhet avseende
försäljning i gemenskapen visar på en nedgång från 5,9 % 1992 till
1,3 % under undersökningsperioden.
Gemenskapsindustrin uppnådde en total vinst på 5 % på all försäljning.
(58) Siffrorna för sysselsättningen i de företag som tillverkar handväskor
har extrapolerats från uppgifter som gemenskapstillverkarna lämnade i
samband med prövningen av gemenskapsintresset. De visar att
sysselsättningen minskade från ca 18 600 personer 1992 till 14 000under undersökningsperioden, en nedgång med 25 %.!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 8
5.Slutsats om skada
(59) Det framgår av de uppgifter om gemenskapsindustrins ekonomiska
förhållanden som undersöktes i samband med slutsatserna rörandeimportvolymer och importprisutveckling att situationen för gemen-
skapstillverkarna försämrades mellan 1992 och undersökningsperioden
när det gäller handväskor av läder. Som visats ovan drabbadesgemenskapsindustrin i dess helhet av sjunkande försäljningsvolymer,
förlust av marknadsandelar, minskande sysselsättning och sjunkande
lönsamhet på gemenskapsmarknaden.
(60) Vad gäller produktionen hänvisas vidare till att gemenskapstill-
verkarnas export ökade väsentligt.
(61) Rådet anser därför att gemenskapsindustrin är i en besvärlig situation
som tenderar att bli allt sämre.
B. ORSAKSSAMBAND
1.V erkningar av den dumpade importen
(62) Penetreringen på gemenskapsmarknaden av import av handväskor av
läder från Folkrepubliken Kina till dumpade priser som väsentligtunderskred gemenskapstillverkarnas priser sammanföll med en förlust
av marknadsandelar och en försämrad finansiell situation för gemen-
skapsindustrin. Mot bakgrund av den ökade volymen dumpadehandväskor till låga priser blev det under undersökningen uppenbartatt många tillverkare i gemenskapen inte var i stånd att konkurrera med
den dumpade importen.
(63) Eftersom konkurrensen sker över hela sortimentet och distributions-
systemet är gemensamt för både produkter som tillverkats i gemen-skapen och produkter som importerats från Folkrepubliken Kina, är
den stora prisskillnaden genom underprissättning en direkt anledning
till gemenskapsindustrins besvärliga situation.
(64) Dumpad import från Folkrepubliken Kina bedöms därför öka
väsentligt och kommer troligen att tas in till priser som kommer attförhindra prisökningar.
2.V erkningar av andra faktorer
(65) Ansträngningar har gjorts för att säkerställa att den påverkan på
gemenskapsindustrin som orsakats av andra faktorer inte skall
tillskrivas den import som det här är fråga om.
(66) Några berörda parter hänvisade i detta avseende särskilt till importen
till gemenskapen av handväskor med ursprung i Indien.
Det framgår av tillgängliga uppgifter från Eurostat att importen av
handväskor av läder från Indien var volymmässigt stabil mellan 1992
och undersökningsperioden på nivån ca 5 miljoner enheter. Import-
priserna ökade från ca 8 ecu 1992 till ca 9,2 ecu under undersöknings-perioden, en ökning med 15 %, väsentligt mer än för priserna påkinesiska handväskor. Marknadsandelen i gemenskapen för handväs-
kor som importerats från Indien minskade med 4 % mellan 1992 och
undersökningsperioden.
(67) Importen av handväskor av läder från Hongkong ökade, uttryckt i
enheter, från ca 400 000 1992 till ca 750 000 under undersöknings-
perioden. Med avseende på den totala importen av handväskor till
gemenskapen ökade Hongkong sin andel av gemenskapens import avhandväskor från 1,9 % 1992 till 3,3 % under undersökningsperioden.Den andel av gemenskapsmarknaden som innehas av importerade
handväskor med ursprung i Hongkong har emellertid legat kvar på
relativt låg nivå, med en ökning, uttryckt i volym, från 0,6 % 1992 till1,4 % under undersökningsperioden.
(68) Marknadsandelen för importen från andra tredje länder har minskat
från 32 % 1992 till 30 % under undersökningsperioden. Denna imports
andel av gemenskapsmarknaden minskade uttryckt i volym från 12 %1992 till 11 % under undersökningsperioden.!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 9
Det bör noteras att gemenskapsmarknadens andel av importen från
samtliga tredje länder, exklusive Folkrepubliken Kina, låg på en stabilnivå mellan 1992 och undersökningsperioden, nämligen 23 % uttryckti enheter.
3.Slutsats om orsakssamband
(69) Även om vissa andra faktorer kan ha bidragit till gemenskapsindustrins
besvärliga situation, beaktad separat, hotar de höga volymerna dumpadimport från Folkrepubliken Kina att vålla gemenskapsindustrin
väsentlig skada. Denna slutsats grundar sig på de olika faktorer som
nämnts ovan, i synnerhet nivån på prisunderskridandet, den mark-nadsandel som importen av handväskor från detta land erövrat pågemenskapsindustrins bekostnad och den försämrade lönsamheten för
gemenskapstillverkarna.
C. GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Allmänna överväganden
(70) Med hänvisning till punkt 76 och följande i förordning (EG) nr 209/97
erinras om att det har genomförts en bedömning av olika föreliggandeintressen, däribland de intressen som gemenskapsindustrin, importörer,
distributörer och försäljare representerar, och att kommissionen
preliminärt drog slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl attinte vidta åtgärder mot importen i fråga. Kommissionen åtog sig vidare
att undersöka vissa fråga gällande gemenskapens intresse som inte var
tillräckligt väl dokumenterade när det preliminära beslutet fattades.
2.V erkningar för gemenskapsindustrin
a)Rådande läge inom industrin
(71) Av de upplysningar som erhållits från de 50 gemenskapstillverkare
(representerande omkring 20 % av tillverkningen av handväskor i
gemenskapen) som svarat på det frågeformulär om gemenskapens
intresse som skickats ut till berörda parter framgår att tillverkningen avhandväskor av läder utgör den större delen av den totala tillverkningen
av handväskor i gemenskapen. Räknat i värde är 93 % av tillverk-
ningen i gemenskapen tillverkning av handväskor av läder.
(72) Till produkten i gemenskapen kommer också ett betydande kreativt
värde i form av konstruktion, nyskapande och kvalitet. Gemenskaps-
tillverkarna besitter, till följd av en lång tradition på detta område inom
gemenskapen, särskild know-how avseende läderhantering.
(73) Under undersökningsperioden hade gemenskapsindustrin en andel på
39 % av gemenskapsmarknaden för handväskor av läder vilket är ett
tecken på dess ekonomiska betydelse.
(74) Gemenskapsindustrins livsduglighet framgår också av dess stora och
ökande framgångar på exportmarknaden med draghjälp från varumär-
ken för märkeshandväskor ”made in Europe”. Gemenskapsindustrins
export av handväskor av läder har ökat från omkring 6 miljonerenheter 1992 till omkring 10 miljoner enheter under undersöknings-
perioden.
b)V erkningar av åtgärder införs eller inte införs
(75) I avsaknad av antidumpningsåtgärder finns det inga tecken på annat än
att gemenskapsindustrins negativa situation kommer att kvarstå, tillförfång för en bransch som i och för sig är såväl livsduglig som
konkurrenskraftig.
(76) Läget för importerande tillverkare i gemenskapen har undersökts och
det har framkommit att de flesta av dessa företag tillverkar handväskor
av läder i gemenskapen och importerar handväskor av syntetmaterial
från Folkrepubliken Kina. I de fall där dessa importerande producenterimporterar handväskor av läder är importen i allmänhet av under-ordnad betydelse.
3.V erkningar för importörer och handlare
(77) Ytterligare undersökning har visat att hela tyngden av den preliminära
antidumpningstullen (39,2 %) bärs, oftast jämnt fördelad, av de olika!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 10
leden i distributionskedjan och främst av importören, återförsäljaren
och — slutligen — av konsumenten. Detta tycks vara möjligt genomatt importörer och återförsäljare gör ett påslag på i genomsnitt cirka70 % av priset cif inbegripet en vinst på 14 % av omsättningen.
(78) Verkningarna för importörer och handlare av slutgiltiga åtgärder måste
bedömas med beaktande av de konstateranden som gjorts om denberörda produkten. Om åtgärdernas tillämpningsområde begränsas tillatt endast avse handväskor av läder (se punkt 118 och följande)
begränsas åtgärdernas verkningar för de berörda parterna till ett
minimum.
(79) Vissa importörer har sagt att de varit tvungna att upphöra med
verksamheten eller att de befinner sig i ekonomiska svårigheter.
Eftersom importörerna i allmänhet gör sina inköp i USA-dollar
drabbas de för närvarande av USA-dollarns starka kurs gentemot deeuropeiska valutorna. Det kan alltså konstateras att vissa importörers
och handlares svaga ekonomiska ställning också kan tillskrivas
valutafluktuationerna.
(80) Vad gäller påståendet att införandet av antidumpningstullar inte
kommer att medföra en ökning av gemenskapstillverkarnas försäljning
utan endast kommer att leda till att importörerna köper från andra
tredje länder så bör det påpekas att det allmänna syftet medantidumpningsåtgärder inte är att begränsa importen från tredje ländertill icke-dumpade priser. Av undersökningen har för övrigt framgått att
det inte är sannolikt att flertalet importörer skulle börja införskaffa
handväskor av läder med ursprung i andra tredje länder med hänsyn tillden yrkesskickliga arbetskraft och den know-how som krävs förtillverkning av handväskor av läder och som för närvarande finns att
tillgå i Folkrepubliken Kina.
(81) Med hänsyn till detta är det inte sannolikt att åtgärder riktade mot
importen av handväskor av läder skulle utgöra något hot motaffärsresultatet i distributionskedjan.
4.V erkningar för konsumenterna
(82) Som ovan sagt bärs för närvarande tullens hela tyngd av de olika leden
i distributionskedjan. Tullens effekt för konsumenterna i form av
prisökningar kommer därför sannolikt inte att överstiga 9 %.
(83) Handväskor av läder är en modeprodukt som inte inhandlas
regelbundet och en mindre prisökning för konsumenten bör därför
bedömas med beaktande av att konsumenten saknar en klar uppfatt-ning om vad som utgör ett riktigt pris för handväskor varförprisökningen sannolikt inte kommer att påverka efterfrågan märkbart
på lång sikt.
(84) Med hänsyn till detta förväntas inte slutgiltiga åtgärder riktade mot
import av handväskor av läder medföra några betydande verkningar förkonsumenterna.
5.Slutsats om gemenskapens intresse
(85) Med hänsyn till det ovan sagda bör de slutsatser om gemenskapens
intresse som kommissionen drar i förordning (EG) nr 209/97 bekräftas
beträffande handväskor av läder. Det finns inga tvingande skäl förslutsatsen att det inte vore i gemenskapens intresse att anta slutgiltigaåtgärder.
H. HANDVÄSKOR A V SYNTETMATERIAL
A. SKADA
1.Förbrukning på gemenskapens marknad
(86) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i
gemenskapen av handväskor av syntetmaterial från 73 miljoner
enheter till 96 miljoner enheter, dvs. en ökning med cirka 31 %.
2.Importens volym och marknadsandel
(87) Mellan 1992 och undersökningsperioden ökade importen av handväs-
kor av syntetmaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina från 53!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 11
miljoner enheter till 78 miljoner enheter, dvs. en ökning med 47 %. I
värde uppgår ökningen till 31 %, dvs. från 152 miljoner ecu 1992 till199 miljoner ecu under undersökningsperioden.
(88) Den andel av gemenskapens marknad som innehades av importen av
handväskor med ursprung i Folkrepubliken Kina ökade från 73 % 1992
till 81 % under undersökningsperioden.
3.Priser för dumpad import och prisunderskridande
(89) Det genomsnittliga importpriset cif för handväskor av syntetmaterial
har enligt Eurostats uppgifter minskat med 10 % från 2,8 ecu per enhet1992 till 2,5 ecu per enhet under undersökningsperioden.
(90) Prisunderskridandemarginalen för handväskor av syntetmaterial är
27,8 %.
4.Gemenskapsindustrins situation
a)Tillverkning
(91) Gemenskapsindustrins uppskattade produktion av handväskor av
syntetmaterial har legat stabilt kring cirka 14 miljoner enheter mellan1992 och undersökningsperioden.
b)Försäljningsvolym
(92) En minskning på omkring 70 % av försäljningsvolymen inom
gemenskapen för handväskor tillverkade av gemenskapsindustrin
mellan 1992 och undersökningsperioden har fastställts. Försäljningenminskade från cirka 6 miljoner enheter 1992 till cirka 2 miljoner
enheter under undersökningsperioden.
c)Marknadsandel
(93) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad, mätt i antal
enheter, minskade från omkring 9 % 1992 till omkring 3 % underundersökningsperioden.
d)Lönsamhet och sysselsättning
(94) Gemenskapsindustrins totala lönsamhet sjönk successivt från 5,9 %
1992 till 1,3 % under undersökningsperioden.
(95) Sysselsättningen inom handväsksektorn minskade från cirka 18 600
personer 1992 till 14 000 personer under undersökningsperioden, en
minskning med 25 %.
5.Slutsats beträffande skada
(96) Gemenskapsindustrin för handväskor av syntetmaterial bedöms ha
vållats skada som kan betecknas som väsentlig enligt artikel 3 igrundförordningen.
(97) Detta framgår av försämringen av de ekonomiska indikatorerna inom
gemenskapsindustrin under perioden mellan 1992 och undersöknings-
perioden i form av sjunkande försäljningsvolym, förlust av marknads-andelar, nedgång i sysselsättning och lönsamhet vilket skall ses motbakgrund av den ökade importen av handväskor av syntetmaterial från
Folkrepubliken Kina och priserna på denna.
B. ORSAKSSAMBAND
1.V erkningar av dumpad import
(98) Med beaktande av konstaterandena ovan anses att importen av
handväskor av syntetmaterial från Folkrepubliken Kina, beaktad försig, hade väsentlig inverkan på gemenskapsindustrins situation.
(99) Eftersom handväskor av syntetmaterial som är tillverkade i gemen-
skapen och handväskor som importeras från Folkrepubliken Kina
konkurrerar med varandra över hela sortimentet och att distributions-
systemet är gemensamt för de två produkterna, så framgår av detkonstaterade prisunderskridandet att, beaktad för sig, importen av!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 12
handväskor av syntetmaterial från Folkrepubliken Kina förorsakade
väsentlig skada för gemenskapsindustrin.
2.V erkningar av andra faktorer: import från tredje länder
(100) Kommissionen har undersökt verkningarna på gemenskapsindustrin av
andra faktorer utöver import av handväskor av syntetmaterial från
Folkrepubliken Kina, och då särskilt verkningarna av import från andra
tredje länder.
(101) Beträffande Indien så framgår av tillgängliga uppgifter från Eurostat
att importvolymen från Indien visserligen ökat från 1,6 miljoner
enheter 1992 till 3,4 miljoner enheter under undersökningsperioden
men att dess andel av den totala importen av handväskor avsyntetmaterial till gemenskapen endast ökat från 2,6 % 1992 till3,6 % under undersökningsperioden. Andelen av gemenskapernas
marknad för handväskor av syntetmaterial har förblivit låg (3,5 %
under undersökningsperioden).
(102) Importen av handväskor av syntetmaterial från Hongkong, mätt i
enheter, har ökat från 1,5 miljoner enheter 1992 till 6,5 miljoner
enheter under undersökningsperioden. Dess andel av gemenskapensmarknad för handväskor av syntetmaterial har dock förblivit på enförhållandevis låg nivå med en ökning från 2 % 1992 till 7 % under
undersökningsperioden.
(103) Vad gäller import från andra tredje länder har deras andel av den totala
importen av handväskor av syntetmaterial till gemenskapen minskatfrån 11 % 1992 till 5,5 % under undersökningsperioden. Dessa
importvarors andel av gemenskapens marknad har minskat från 9,7 %
1992 till 5 % under undersökningsperioden.
3.Slutsats om orsakssamband
(104) Av ovanstående analys framgår att, även om vissa andra faktorer kan
ha bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin, den stora
volymen handväskor av syntetmaterial som importeras från Folk-
republiken Kina till dumpade priser, betraktad för sig, har vållatgemenskapsindustrin väsentlig skada.
C. GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Gemenskapsindustrin
(105) Indikatorerna för gemenskapsindustrin för handväskor av syntet-
material visar att det inte är sannolikt att gemenskapsindustrin skulle
dra nytta av eventuella antidumpningsåtgärder. Införandet av åtgärderskulle inte leda till ökad försäljning för gemenskapstillverkare avhandväskor av syntetmaterial eftersom handväskor av syntetmaterial
på medellång sikt sannolikt kommer att införskaffas från andra tredje
länder. Det har kunnat konstateras att tillverkningsprocessen förhandväskor av syntetmaterial är av sådant slag att den kan överförastill ett annat tredje land inom en förhållandevis kort tid. Vissa berörda
parter har tillhandahållit bevis på att så redan skett i vissa fall. Det
finns därför starka skäl att anta att eventuella fördelar i volym- ellerprishänseende som antidumpningsåtgärder kan medföra till störstadelen inte kommer att gynna gemenskapsindustrin utan importen från
andra tredje länder.
(106) Följderna av uteblivna åtgärder för sysselsättningsnivån inom gemen-
skapsindustrin för handväskor av syntetmaterial skulle vidare bli
relativt begränsade med hänsyn till den låga försäljningsvolymen inom
gemenskapen för gemenskapstillverkade handväskor av syntetmaterialoch till att handväskor av syntetmaterial uppskattningsvis sysselsätteromkring 500 anställda. Även om dessa arbetstillfällen kan komma att
utsättas för konkurrens från dumpad import av handväskor från
Folkrepubliken Kina så måste denna siffra jämföras med de cirka14 000 som sysselsätts i gemenskapens handväsksektor som helhet.Det förväntas att en ökad försäljningsvolym för gemenskapstillverkare
av handväskor av läder kan komma att kompensera dessa negativa
effekter (om det alls blir några).!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 13
2.V erkningar för importörer och handlare
(107) Med hänsyn till hur stor del av marknaden för handväskor av
syntetmaterial som innehas av importen från Folkrepubliken Kina kan
införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder på samma nivå det
preliminära beloppet väntas få betydande verkningar för importöreroch handlare inom gemenskapen.
(108) En jämförelse mellan de marknadsandelar som innehas av gemen-
skapsindustrin (cirka 2 % under undersökningsperioden) respektive av
importen från Folkrepubliken Kina (cirka 80 % under undersöknings-perioden) tyder på att de negativa verkningarna för importörer ochhandlare i denna bransch skulle vara klart orimliga i förhållande till de
eventuella fördelar på kort sikt som gemenskapsindustrin skulle kunna
vinna genom införandet av antidumpningsåtgärder.
(109) Distributionskedjan för handväskor av syntetmaterial sysselsätter
uppskattningsvis omkring 4 100 anställda. Det bedöms att införandet
av antidumpningsåtgärder skulle, i vart fall på medellång sikt, ha
negativa verkningar på sysselsättningen i denna sektor. Eftersom denförväntade omställningen till försörjningskällor i andra tredje länderkommer att ske på medellång sikt så kan det antas att ett antal
arbetstillfällen i distributionssektorn kommer att hotas under tiden. Å
andra sidan förväntas inte sysselsättningsnivån för gemenskapstill-verkare av handväskor av syntetmaterial minska i märkbar utsträck-
ning med tanke på att gemenskapsindustrin koncentrerar sig på
exportmarknaderna.
3.V erkningar för konsumenterna
(110) I detta avseende bör det erinras om att införandet av en slutgiltig tull
skulle leda till försörjningsproblem, i vart fall på kort sikt, och sålundabegränsa konsumenternas valmöjligheter.
Effekten för konsumenterna i form av en viss prisökning bör för övrigt
ses i ljuset av den sannolika avsaknaden av några som helst fördelar förgemenskapstillverkarna och av de negativa verkningarna i distribu-tionsledet.
4.Slutsats om gemenskapens intresse
(111) Med hänsyn till de ovannämnda omständigheterna och utvecklings-
tendenserna, som starkt avviker från dem som konstaterats för
handväskor av läder, bedöms att det finns tvingande skäl för attinförandet av slutgiltiga åtgärder mot importen av handväskor avsyntetmaterial inte är i gemenskapens intresse. De negativa verkning-
arna av slutgiltiga antidumpningsåtgärder riktade mot import av
handväskor av syntetmaterial skulle inte stå i rimligt förhållande tilleventuella fördelar för gemenskapsindustrin.
I.TULL
1.Handväskor av läder
(112) Vissa berörda parter har hävdat att tullen bör utformas som en rörlig
tull. Tullen bedöms emellertid böra utformas som en värdetull, mot
bakgrund av att det finns väskor av så många olika slag och det faktum
att konkurrens bedöms förekomma vad gäller väskor över helasortimentet och inte bara vad gäller väskor i den lägre prisklassen.
De preliminära slutsatserna om vilket slags tull som skall tillämpas
bekräftas därför.
(113) Vad gäller beräkningen av skadetröskeln, dvs. målprisunderskridandet,
bekräftar rådet den metod som används i förordning (EG) nr 209/97(punkterna 103—105). Det vägda genomsnittliga vinstbortfallet för degemenskapstillverkare som ingick i stickprovet under undersöknings-
perioden lades till det procentuella prisunderskridandet. Detta innebär
att den vägda genomsnittliga skademarginalen för handväskor av läder,uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, uppgår till 38 %.
(114) För de företag som begärde och beviljades individuell behandling
uppgår skademarginalen, uttryckt i procent av priset fritt gemen-
skapens gräns, till följande:!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 14
— För Shilton ansågs det med tanke på att dumpningsmarginalen
befanns vara noll inte vara nödvändigt att beräkna en individuellskademarginal, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.
— För Picard uppgår skademarginalen till 32,7 %.
(115) I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och på grund av att
skadeelimineringsnivån är lägre än den konstaterade dumpnings-
marginalen bör antidumpningstullen, beräknad på grundval av priset
fritt gränsen, uppgå till 38 %.
(116) För de företag som begärt och beviljats individuell behandling bör
antidumpningstullen uppgå till följande:
— För Shilton: noll.
— För Picard: 7,7 %, vilket är den dumpningsmarginal som fastställts
för företaget.
2.Handväskor av syntetmaterial
(117) Mot bakgrund av det faktum att det anses föreligga tvingande skäl för
att inte anta antidumpningsåtgärder beträffande handväskor av syntet-
material bör förfarandet beträffande import av handväskor av plast(KN-nummer 4202 22 10) och handväskor av textilvara (KN-nummer4202 22 90) avslutas.
J.UTTAG A V PRELIMINÄRA TULLAR
(118) Beträffande handväskor av läder anser rådet att eftersom gemenskaps-
industrin hotas av väsentliga skador är det lämpligt att, i enlighet med
artikel 10.2 i grundförordningen, de belopp för vilka säkerhet ställts i
form av preliminära antidumpningstullar på handväskor av läder enligtförordning (EG) nr 209/97 frisläpps.
(119) De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar på
handväskor av plast och handväskor av textilmaterial bör ocksåfrisläppas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av handväskor
med utsida av läder, konstläder eller lackläder som omfattas av KN-nummer4202 21 00 och har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. I denna förordning avses med handväskor av läder: väskor, med eller utan
axelrem, inbegripet handväskor utan handtag, med utsida av läder, konstlädereller lackläder, som huvudsakligen är avsedda för förvaring av små artiklar för
personligt bruk, såsom nycklar, börsar, kosmetika och cigaretter, oavsett
storlek och form.
3. Tullsatsen skall vara 38 % av nettopriset fritt gränsen, före tull (Taric
8900) med undantag för import av handväskor av läder tillverkade av följande
företag och för vilken följande tullsatser skall gälla:
—
"M1Zengcheng Jane Shilton Leather Goods Company Ltd 3: 0,0 %
(Taric-tilläggsnummer 8961)
— Gebr. Picard International Ltd: 7,7 % (Taric-tilläggsnummer 8087)
— C-Duck Leather Goods Company Ltd: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer:
8961).
— Wideland Trading Company: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer: 8961).
—"M2Lucci Creations Ltd och dess närstående företag Wiemer
Leathergoods Manufacturing Co. Ltd 3: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer:
8961).
— Kunshan C& S Leather Products Co. Ltd: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer:
8961).
— Y amani Continental Inc.: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer: 8961).
— IP Handbag Industrial Ltd: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer: 8961).!B
!M11997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 15
— WK Maxy Industries Ltd och WK Maxy Leather Goods Industries
Zhongshan Co. Ltd: 0,0 % (Taric-tilläggsnummer: 8961).
— Lai Wah Industries Ltd: 3,1 % (Taric-tilläggsnummer: 8310).
— Shenzhen Colleen Handbag Co. Ltd: 4,2 % (Taric-tilläggsnummer:
8311).
— The Well Leatherware Manufactory Ltd: 6,5 % (Taric-tilläggsnummer:
8451).
— Shenzhen Crownwick Leatherwares Co. Ltd: 12,4 % (Taric-tilläggs-
nummer: 8452).
— Shundi South Sea Leather Handbag Factory Ltd och Nam Chow Leather
Products Co. Ltd: 39,0 % (Taric-tilläggsnummer: 8453).
—"M2Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd och dess närstående
företag Superior Leather Ltd. 3: 45,2 % (Taric-tilläggsnummer: 8454).
— Dongguan Sitoy Leather Products Factory Ltd: 58,3 % (Taric-till-
läggsnummer: 8455).
Artikel 2
1. Antidumpningsförfarandet beträffande import av handväskor med utsida
av plast (i form av plattor, duk eller folier) eller med utsida av textilvara ochsom omfattas av KN-nummer 4202 22 10 och 4202 22 90 avslutas härmed.
2. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpnings-
tullar enligt kommissionens förordning (EG) nr 209/97 skall frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!M1
!B1997R1567 — SV — 28.01.2000 — 002.001 — 16