7.

KRAV 7.1 Allmänt 7.1.1 Om förarutrymmet saknar tak ska föraren ha visst skydd mot starka vindar, nedsmutsning, kraftigt regn etcetera. 7.2 Vikter och dimensioner 7.2.1 Fordonen ska uppfylla kraven i bilaga 11. 7.2.2 Passagerarutrymme. 7.2.2.1 Det totala passagerarutrymmet S0 ska beräknas genom att följande dras av från fordonets totala golvutrymme: 7.2.2.1.1 Ytan för förarplatsen. 7.2.2.1.2 Ytan för fotsteg vid dörrar och ytan för varje annat fotsteg med ett stegdjup på mindre än 300 mm, samt den yta som dörren och dess mekanism sveper över när den öppnas och stängs. 7.2.2.1.3 Den yta i varje utrymme där den vertikala fria höjden är mindre än 1 350 mm, mätt från golvet utan beaktande av tillåtet intrång på utrymmet enligt punkterna 7.7.8.6.3 och 7.7.8.6.4 i denna bilaga. För fordon av klass A eller B får detta mått minskas till 1 200 mm. 7.2.2.1.4 Den yta i någon del av fordonet dit passagerarna inte har tillträde enligt punkt 7.9.4 i denna bilaga. 7.2.2.1.5 Den yta i varje utrymme som är reserverat uteslutande för transport av gods eller bagage och dit passagerare saknar tillträde. 7.2.2.1.6 Den yta som krävs för att tillhandahålla en fri arbetsyta för servering. 7.2.2.1.7 Den golvyta som upptas av trappor, halvtrappor, inre trappor eller varje yta för fotsteg. 7.2.2.2 Det totala passagerarutrymmet S1 för stående passagerare (gäller endast fordon av klasserna A, I och II, där transport av stående passagerare är tillåten) beräknas genom att följande dras av från S0: 7.2.2.2.1 Ytan hos alla de golvutrymmen där lutningen överstiger de högsta tillåtna värdena enligt punkt 7.7.6 i denna bilaga. 7.2.2.2.2 Ytan hos alla de utrymmen som inte är tillgängliga för en stående passagerare när alla sittplatser är upptagna, med undantag för uppfällbara sittplatser. 7.2.2.2.3 Ytan hos alla de utrymmen där den fria höjden över golvet är lägre än mittgångens höjd enligt punkt 7.7.5.1 i denna bilaga (handtag ska inte beaktas i detta sammanhang). 7.2.2.2.4 Ytan framför ett tvärgående vertikalplan som passerar genom centrum av förarstolens sittyta (i dess bakersta läge). 7.2.2.2.5 Ytan 300 mm framför alla sittplatser utom uppfällbara sittplatser, utom då en sidoriktad sittplats befinner sig ovanför hjulhuset, då detta mått kan minskas till 225 mm. När det gäller dispositionen av sittplatser i fordon där antalet sittplatser kan varieras, se punkt 7.2.2.4 för varje sittplats som kan anses vara i bruk. 7.2.2.2.6 Varje yta som inte utesluts genom bestämmelserna i punkterna 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5 och inom vilken det inte är möjligt att placera en rektangel med sidorna 400 × 300 mm. 7.2.2.2.7 I fråga om fordon av klass II, den yta där det är förbjudet att stå. 7.2.2.2.8 I dubbeldäckade bussar, all yta på övre däck. 7.2.2.2.9 Ytan för rullstolsutrymmen när dessa är upptagna av en rullstolsanvändare, se punkt 7.2.2.4. 7.2.2.2.10 Ytan för rullstolsutrymmen som är avsedda att användas enbart av rullstolsanvändare. 7.2.2.3 Ett fordon ska ha ett antal (P) sittplatser som inte är hopfällbara och som uppfyller kraven i punkt 7.7.8. Om fordonet tillhör klass I, II eller A ska antalet sittplatser på varje däck minst motsvara det antal kvadratmeter golvyta på detta däck som är tillgängligt för passagerare och ombordpersonal (om sådan finns), avrundat nedåt till närmaste heltal; detta antal får i fordon av klass I minskas med 10 %, med undantag för övre däck. 7.2.2.4 För fordon där antalet sittplatser kan varieras ska den yta som är tillgänglig för stående passagerare (S1) och bestämmelserna i punkt 3.3.1 i bilaga 11 fastställas för vart och ett av följande förhållanden alltefter tillämplighet: 7.2.2.4.1 Samtliga möjliga sittplatser är upptagna, och återstående yta används av stående passagerare samt, om plats då återstår, yta upptagen av rullstol. 7.2.2.4.2 Samtliga möjliga ståplatser är upptagna, och återstående tillgängliga sittplatser används samt, om plats då återstår, yta upptagen av rullstol. 7.2.2.4.3 Samtliga möjliga rullstolsplatser är upptagna, och återstående yta används av stående passagerare samt de då återstående sittplatserna är upptagna. 7.2.3 Märkning av fordon 7.2.3.1 I förarutrymmet, på en plats som är klart synlig för en sittande förare, ska det finnas plats för följande information som anges i punkt 3.3 i bilaga 11: 7.2.3.1.1 Det högsta antal sittplatser som fordonet är avsett för. 7.2.3.1.2 Det högsta antal ståplatser som fordonet i förekommande fall är avsett för. 7.2.3.1.3 Det högsta antal rullstolar som fordonet är avsett för, i förekommande fall. 7.2.3.2 (Reserverad) 7.2.3.3 (Reserverad) 7.3 Förebyggande av olyckor 7.3.1 I fordon som har motorn placerad bakom förarutrymmet ska motorn inte kunna startas från förarplatsen när den huvudsakliga åtkomstluckan till motorn i fordonets bakre del är öppen och ger direkt åtkomst till farliga delar när motorn är i drift (t.ex. drivremmarnas remskivor). 7.4 Stabilitetsprov 7.4.1 Ett fordon ska vara så stabilt att det inte välter när det underlag det står på omväxlande lutas åt båda sidor till en vinkel av 28 grader från horisontalplanet. 7.4.2 Vid ovannämnda provning ska fordonet vara olastat i körklart skick enligt punkt 2.18 i dessa föreskrifter med tillägg av följande: 7.4.2.1 Laster motsvarande Q (enligt definitionen i punkt 3.2.3.2.1 i bilaga 11) ska placeras på varje passagerarsittplats (dock enbart på övre däck på dubbeldäckade fordon). Om ett enkeldäckat fordon är avsett för stående passagerare eller med ombordpersonal (en person) som inte sitter, ska tyngdpunkten för lasten Q eller de 75 kg som representerar dem vara jämnt fördelad, på 875 mm höjd, över utrymmet för stående passagerare eller utrymmet för personalen. Om ett dubbeldäckat fordon är avsett att användas med ombordpersonal (en person) som inte sitter ska tyngdpunkten för vikten på 75 kg, som ska motsvara en sådan person, placeras i mittgången på övre däck på 875 mm höjd. Om ett fordon är utrustat för att transportera bagage på taket, ska en jämnt fördelad vikt (BX) motsvarande minst den som tillverkaren uppgett i enlighet med punkt 3.2.3.2.1 i bilaga 11, och som representerar sådant bagage, fästas på taket. Övriga bagageutrymmen ska vara tomma. 7.4.2.2 Om fordonet är utrustat med ett varierande antal sittplatser eller ståplatser, eller om det är avsett att transportera en eller flera rullstolar eller har någon yta i passagerarutrymmet där sådana variationer inträffar, ska lasten i punkt 7.4.2.1 vara den större av a) den vikt som motsvaras av det antal sittande passagerare som kan uppta utrymmet, inklusive vikten av alla avtagbara sittplatser, eller b) den vikt som motsvaras av det antal ståplatspassagerare som kan uppta utrymmet, eller c) vikten av de rullstolar och deras användare som kan uppta utrymmet till en total vikt av 250 kg där var och en placerats på en höjd av 500 mm över golvet i centrum av varje rullstolsutrymme, eller d) vikten av sittande och stående passagerare samt rullstolsanvändare och varje kombination av dessa som kan uppta utrymmet. 7.4.3 Höjden på varje kant som används för att hindra ett fordonshjul från att glida åt sidan på en provningsbänk för lutning får inte vara mer än två tredjedelar av avståndet mellan den yta på vilken fordonet står innan det lutas och den del av hjulfälgen som är närmast ytan när fordonet är lastat enligt punkt 7.4.2 ovan. 7.4.4 Under provningen ska inga fordonsdelar som vid normal användning inte är avsedda att vidröra varandra göra det, och ingen del får skadas eller rubbas ur sitt läge. 7.4.5 Alternativt kan en beräkningsmetod användas för att visa att fordonet kommer att respektera kraven i punkterna 7.4.1 och 7.4.2 ovan. Vid en sådan beräkning ska hänsyn tas till följande parametrar: 7.4.5.1 Vikter och mått. 7.4.5.2 Tyngdpunktens höjd. 7.4.5.3 Fjädrarnas styvhet. 7.4.5.4 Däckens styvhet i höjd- och sidled. 7.4.5.5 Egenskaper hos givaren för lufttryck i luftfjädringen. 7.4.5.6 Momentcentrums läge. 7.4.5.7 Karosseriets vridhållfasthet. Beräkningsmetoden beskrivs i tillägget till denna bilaga. 7.5 Skydd mot brandfara 7.5.1 Motorutrymme 7.5.1.1 Inga brandfarliga ljudisolerande material eller material som kan bli indränkta med bränsle, smörjolja eller annat brännbart material ska användas i motorutrymmet, såvida materialet inte täcks av en ogenomtränglig hinna. 7.5.1.2 Försiktighetsåtgärder ska vidtas, antingen genom en lämplig planering av motorutrymmet eller genom dräneringsmynningar för att i möjligaste mån undvika att bränsle, smörjolja eller något annat brännbart material ansamlas i någon del av motorutrymmet. 7.5.1.3 En avskärmning av värmebeständigt material ska monteras mellan motorutrymmet eller mellan varje annan värmekälla (t.ex. en anordning för att absorbera den energi som frigörs när ett fordon körs nedför en lång sluttning, till exempel en bromsanordning, eller en anordning för uppvärmning av passagerarutrymmet, dock inte anordningar som fungerar genom varmvattencirkulation) och resten av fordonet. Alla fastsättningsdon, klämmor, packningar och så vidare som används i samband med avskärmningen ska vara eldbeständiga. 7.5.1.4 En värmeanordning som drivs med annat än varmt vatten kan monteras i passagerarutrymmet, om den är inkapslad i material som motstår de temperaturer som anordningen alstrar, inte avger några giftiga gaser och är placerad så att ingen passagerare sannolikt kommer i kontakt med någon het yta. 7.5.1.5 I fordon som har en förbränningsmotor eller en förbränningsvärmare placerad bakom förarutrymmet, ska utrymmet vara utrustat med ett larm som larmar föraren med ljud- och ljussignaler och aktiverar varningssignalen om temperaturen blir för hög i motorutrymmet eller i andra utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare. Bortsett från larmet ska fordon av klasserna I, II och III vara utrustade med ett brandbekämpningssystem i motorutrymmet och i andra utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare. Fordon av klasserna A och B får vara utrustade med ett brandbekämpningssystem i motorutrymmet och i andra utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare. 7.5.1.5.1 Monterade larm- och brandbekämpningssystem ska aktiveras automatiskt genom ett branddetektionssystem. Detektionssystemet ska kunna upptäcka temperaturer över normala driftstemperaturer i motorutrymmet och i övriga utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare. 7.5.1.5.2 Kravet i punkt 7.5.1.5.1 ska anses uppfyllt om följande delar av motorutrymmet och övriga utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare övervakas i fråga om alltför höga temperaturer: 7.5.1.5.2.1 Utrymmen där brandfarliga vätskor (flytande eller gasformiga) vid läckage kan komma i kontakt med exponerade komponenter, till exempel turboaggregatet eller avgassystemet, inklusive komponenter som är monterade på motorn, vars driftstemperatur är densamma som eller högre än antändningstemperaturen för de brandfarliga vätskorna (flytande eller gasformiga). 7.5.1.5.2.2 Utrymmen där brandfarliga vätskor (flytande eller gasformiga) vid läckage kan komma i kontakt med skyddade komponenter, till exempel en värmeanordning, vars driftstemperatur är densamma som eller högre än antändningstemperaturen för de brandfarliga vätskorna (flytande eller gasformiga). 7.5.1.5.2.3 Utrymmen där brandfarliga vätskor (flytande eller gasformiga) vid läckage kan komma i kontakt med komponenter, till exempel generatorn, vars driftstemperatur vid driftstörningar kan vara densamma som eller högre än antändningstemperaturen för de brandfarliga vätskorna (flytande eller gasformiga). 7.5.1.5.3 Larmet och brandbekämpningssystemet ska vara i drift när motorns startanordning aktiveras och tills motorns stoppanordning aktiveras, oavsett fordonets lutning. De får förbli i drift efter att tändningen eller fordonets huvudströmbrytare slagits av, i tillämpliga fall. Larmet ska förbli i drift när förbränningsvärmaren är i bruk. 7.5.1.5.4 Installationen av brandbekämpningssystemet ska uppfylla följande krav: 7.5.1.5.4.1 Brandbekämpningssystemet ska installeras enligt systemtillverkarens installationsanvisningar. 7.5.1.5.4.2 En analys ska göras före installationen för att fastställa placeringen och riktningen när det gäller brandbekämpningsmedlets aktiveringspunkt(er) (t.ex. munstycken, släckmedelsbehållare eller släckmedelsrör eller andra distributionspunkter). Potentiell brandfara i motorutrymmet och övriga utrymmen som är försedda med en förbränningsvärmare ska identifieras, och aktiveringspunkten (aktiveringspunkterna) ska placeras på ett sådant sätt att släckmedlet sprids över branden när systemet aktiveras. Aktiveringspunkternas sprutbild och riktning samt räckvidd ska vara sådana att identifierade brandfaror kan täckas. Systemet ska även kunna fungera på vederbörligt sätt oavsett fordonets lutning. Vid brandriskanalysen ska åtminstone följande komponenter beaktas: a) Komponenter vars yta kan uppnå temperaturer som överstiger självantändningstemperaturen för vätskor, gaser eller ämnen som finns i utrymmet. b) Elektriska komponenter och kablar med tillräckligt hög spänning för att antändning ska kunna ske. c) Slangar och behållare med brandfarlig vätska och gas (framför allt trycksatta sådana). Analysen ska dokumenteras fullt ut. 7.5.1.5.4.3 Brandbekämpningssystemet ska anpassas till det system som provats, utifrån den totala bruttovolymen av motorutrymmet och utrymmet för förbränningsvärmaren som systemet ska installeras i. Vid mätning av motorutrymmet och utrymmet för förbränningsvärmaren är det bruttovolymen som ska mätas, vilket innebär att volymen för motorn och komponenterna inte får dras ifrån. Systemet anpassas även till släckmedlets vikt, alla aktiveringspunkter och drivgasbehållarens vikt, i tillämpliga fall. Systemtrycket ska förbli detsamma som i det system som provats. Om systemet inbegriper ett släckmedelsrör ska rörets längd anpassas utan munstycken. Brandbekämpningssystemet får inbegripa flera släckmedelskomponenter och/eller flera aktiveringspunkter och/eller ett längre släckmedelsrör och/eller mer drivgas än vad som krävs enligt nedanstående skalmodell. Om volymen för motorutrymmet och utrymmet för förbränningsvärmaren överstiger 4 m3 ska brandbekämpningssystemet utökas med tillämpning av skalfaktor 1 nedan. Om bruttovolymen understiger 4 m3 får brandbekämpningssystemet minskas med tillämpning av skalfaktor 2 nedan. Sx betecknar skalfaktorn och x den totala bruttovolymen inklusive motorutrymmet och utrymmet för förbränningsvärmaren [m3].



Sx = 0,1 × + 0,6 (1) Sx = 0,15 × + 0,4 (2) Det anpassade antalet munstycken eller andra aktiveringspunkter, om brandbekämpningssystemet har mer än en aktiveringspunkt, får rundas upp till närmaste hela tal. 7.5.2 Elektrisk utrustning och ledningsdragning 7.5.2.1 Alla kablar ska vara väl isolerade, och alla kablar och all elektrisk utrustning ska kunna motstå den temperatur och de fuktighetsförhållanden de utsätts för. I motorutrymmet ska särskild uppmärksamhet ägnas deras förmåga att motstå den omgivande temperaturen och effekterna av alla sannolika föroreningar. 7.5.2.2 Ingen kabel som används i en krets ska ha en strömstyrka som överstiger den som är godtagbar för en sådan kabel med beaktande av dess installationssätt och den omgivande maximitemperaturen. 7.5.2.3 I varje krets som matar en annan utrustningsdel än startmotorn, tändningsströmkretsen (gnisttändning), glödtändarna, anordningen för att stanna motorn, laddningsströmkretsen och batteriets jordanslutning ska det finnas en säkring eller en kretsbrytare. Kretsar som matar annan utrustning kan dock skyddas av en gemensam säkring eller gemensam kretsbrytare, under förutsättning att deras totala märkeffekt inte överstiger säkringens eller automatsäkringens kapacitet. Om multiplexering förekommer ska tillverkaren lämna all relevant teknisk information på begäran av den tekniska tjänst som utför proven. 7.5.2.4 Alla kablar ska vara väl skyddade och ska vara säkert fastsatta så att de inte kan skadas genom skärning, nötning eller skavning. 7.5.2.5 När spänningen överstiger 100 V RMS (effektivvärde) i en eller flera strömkretsar i ett fordon ska en manuellt styrd frånskiljare, som kan bryta alla sådana strömkretsar från huvudströmkällan, kopplas till varje pol i den spänningskälla som inte är jordad och placeras inne i fordonet på en plats som är lättåtkomlig för föraren, förutsatt att en sådan frånskiljare inte kan bryta någon strömkrets som försörjer de obligatoriska yttre fordonslyktorna. Denna punkt gäller inte högspänningständningsströmkretsar eller slutna strömkretsar i en utrustningsenhet i fordonet. 7.5.2.6 Alla elektriska kablar ska placeras så att ingen del kan komma i kontakt med någon bränsleledning eller någon del av avgassystemet eller utsättas för mycket stark värme, såvida inte lämplig isolering och skydd ordnas, till exempel en elektromagnetisk avgasventil. 7.5.3 Batterier 7.5.3.1 Alla batterier ska vara väl fastsatta och lättåtkomliga. 7.5.3.2 Batteriutrymmet ska vara åtskilt från passagerarutrymmet och förarutrymmet och ventileras med friskluft. 7.5.3.3 Batteriklämmorna ska skyddas mot risk för kortslutning. 7.5.4 Brandsläckare och första förbandsutrustning 7.5.4.1 Det ska finnas utrymme för en eller flera brandsläckare, varav en ska placeras nära förarsätet. I fordon av klass A eller B ska utrymmet för varje föreskriven brandsläckare vara minst 8 dm3 och av klass I, II eller III minst 15 dm3. I fråga om dubbeldäckare ska det på övre däck finnas utrymme för ytterligare en brandsläckare. 7.5.4.2 Det ska finnas utrymme för en eller flera första förbandslådor. Utrymmet ska vara minst 7 dm3 med ett minsta mått på 80 mm. 7.5.4.3 Brandsläckare och första förbandslådor kan skyddas mot stöld eller skadegörelse (t.ex. i ett skåp eller bakom krossbart glas), förutsatt att deras placering tydligt markeras och att det är lätt att ta fram dem i en nödsituation. 7.5.5 Material Inget brandfarligt material ska tillåtas inom 100 mm från en avgassystemskomponent, någon typ av högspänningsutrustning eller någon annan betydande värmekälla, såvida inte materialet är effektivt avskärmat. Vid behov ska en avskärmning monteras för att hindra smörjmedel eller andra brandfarliga material från att komma i kontakt med avgassystemet eller andra betydande värmekällor. Vid tillämpningen av denna punkt avses med ett brandfarligt material något som inte är avsett att motstå de temperaturer som sannolikt uppstår på denna plats. 7.5.6 Branddetektering 7.5.6.1 Fordonen ska vara försedda med ett larmsystem som påvisar antingen alltför höga temperaturer eller rök i toalettutrymmen, sovkupéer för föraren och andra separata utrymmen. 7.5.6.2 Om sådana företeelser upptäcks ska systemet enligt punkt 7.5.6.1 avge ljud- och ljussignaler till föraren i förarhytten och aktivera varningssignalen. 7.5.6.3 Larmet ska vara i drift när motorns startanordning aktiveras och tills motorns stoppanordning aktiveras, oavsett fordonets lutning. 7.6 Utgångar 7.6.1 Antal utgångar 7.6.1.1 Det minsta antalet dörrar i ett fordon ska vara två, antingen två på- och avstigningsdörrar eller en på- och avstigningsdörr och en nödutgångsdörr. Varje dubbeldäckat fordon ska ha två dörrar på nedre däck (se också punkt 7.6.2.3 nedan). Det minsta antal på- och avstigningsdörrar som krävs framgår av följande:



Antal passagerare Minsta antal på- och avstigningsdörrar Klasserna I & A Klass II Klasserna III & B 9–45 1 1 1 46–70 2 1 1 71–100 3 (2 om det är ett dubbeldäckat fordon) 2 1 > 100 4 3 1 7.6.1.2 Det minsta antalet på- och avstigningsdörrar i varje stel del av ett ledat fordon ska vara ett, förutom i den främre delen av ett ledat fordon av klass I där det ska vara minst två. 7.6.1.3 Vid tillämpningen av detta krav ska på- och avstigningsdörrar som är utrustade med ett fjärrstyrt kontrollsystem inte betraktas som nödutgångsdörrar om de inte lätt kan öppnas för hand när den kontroll som avses i punkt 7.6.5.1 vid behov har aktiverats. 7.6.1.4 Det ska finnas minst så många nödutgångar att det totala antalet utgångar i ett separat utrymme uppfyller följande krav:



Antal passagerare och personer från ombordpersonalen (per utrymme) som ska placeras i varje utrymme eller på varje däck Minsta totala antal utgångar 1–8 2 9–16 3 17–30 4 31–45 5 46–60 6 61–75 7 76–90 8 91–110 9 111–130 10 > 130 11 Antalet utgångar för varje separat däck (om det rör sig om ett dubbeldäckat fordon) och varje separat utrymme ska fastställas var för sig. Toalettutrymmen eller kabysser betraktas inte som separata utrymmen vid definitionen av antalet nödutgångar. Utrymningsluckor kan endast räknas som ett av ovannämnda antal nödutgångar. 7.6.1.5 Varje stel del av ett ledat fordon ska betraktas som ett separat fordon vid bestämningen av minsta antal och placering av utgångar, med undantag av punkt 7.6.2.4. Förbindelsepassagen mellan dem får inte betraktas som en utgång. Toalettutrymmen eller kabysser betraktas inte som separata utrymmen vid definitionen av antalet nödutgångar. Antalet passagerare ska bestämmas för varje stel del. Det plan där horisontalaxeln på den led som sammankopplar fordonets stela delar är fästad, och som är vinkelrät mot fordonets längsgående axel när det rör sig rakt fram, ska betraktas som gränsen mellan delar. 7.6.1.6 En dubbel på- och avstigningsdörr ska räknas som två dörrar och ett dubbelt eller flerdubbelt fönster som två nödutgångsfönster. 7.6.1.7 Om förarutrymmet inte står i förbindelse med passagerarutrymmet via en passage som möjliggör a) att framkanten på den cylindriska provningskropp som avses i figur 6 i bilaga 4 når minst det tvärgående vertikalplan som tangerar den främsta punkten på förarsätet när detta befinner sig i sitt bakersta läge, b) att man från detta plan för den panel som visas i figur 7 i bilaga 4 framåt från kontaktläget med den cylindriska provningskroppen, till dess att den åtminstone når det vertikala plan som tangerar den främsta punkten på förarsätets sittplatsdyna, så ska kraven i punkterna 7.6.1.7.1–7.6.1.7.5 uppfyllas enligt följande: 7.6.1.7.1 Förarutrymmet ska ha två utgångar som inte får vara placerade i samma sidovägg. Om en av utgångarna är ett fönster ska detta fönster ha en minsta yta på 400 000 mm2; det ska vara möjligt att i detta område placera en rektangel som mäter 500 × 700 mm, och fönstret ska uppfylla de krav som anges i punkt 7.6.8 för nödutgångsfönster. 7.6.1.7.2 En eller två sittplatser är tillåtna bredvid föraren för ytterligare personer, och i detta fall ska båda de utgångar som avses i punkt 7.6.1.7.1 vara dörrar. Förardörren ska godkännas som nödutgångsdörr för de personer som sitter på dessa platser, förutsatt att en provningskropp kan föras från dessa platser ut ur fordonet genom förardörren (se figur 27 i bilaga 4). Kontrollen av att det går att ta sig ut genom förardörren ska ske enligt kraven i punkt 7.7.3.2 och med hjälp av en provningskropp med måtten 600 × 400 mm, i enlighet med beskrivningen i punkt 7.7.3.3. Passagerardörren ska vara placerad på motsatt sida i förhållande till den sida där förardörren är placerad och ska godkännas som nödutgång för föraren. 7.6.1.7.3 Punkterna 7.6.3–7.6.7, 7.7.1, 7.7.2 och 7.7.7 i denna bilaga får inte tillämpas på de utgångar som är avsedda för förarutrymmet enligt punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2. 7.6.1.7.4 Under de omständigheter som beskrivs i punkterna 7.6.1.7.1 och 7.6.1.7.2 får de utgångar som finns i förarutrymmet och för de åkande i alla säten bredvid föraren inte räknas som en av de föreskrivna dörrarna enligt punkterna 7.6.1.1 och 7.6.1.2 och inte heller som en av de utgångar som föreskrivs i punkt 7.6.1.4 i denna bilaga för varje annat passagerarutrymme. 7.6.1.7.5 Upp till fem ytterligare sittplatser får monteras i ett utrymme som inkluderar förarplatsen och alla säten bredvid förarplatsen, förutsatt att de ytterligare sittplatserna och utrymmet för dessa sittplatser uppfyller alla krav i dessa föreskrifter och att minst en av de nödutgångar som föreskrivs i punkt 7.6.1.4 är en dörr som ger tillträde till passagerarutrymmet och uppfyller kraven i punkt 7.6.3.1.2 för nödutgångsdörrar. 7.6.1.8 Om förarutrymmet är tillgängligt från passagerarutrymmet via en passage som uppfyller kraven i leden a och b i punkt 7.6.1.7 och sätena bredvid detta förarutrymme kan nås från samma passagerarutrymme via en passage som uppfyller ett av kraven i punkt 7.7.5.1.1 i denna bilaga, finns det inte något krav på en utgång från förarutrymmet. 7.6.1.9 Om det under de omständigheter som beskrivs i punkt 7.6.1.8 tillhandahålls en dörr för föraren i fordon av klass A eller B får den räknas som en nödutgångsdörr för passagerare under följande förutsättningar: 7.6.1.9.1 Förardörren uppfyller måttkraven för en nödutgångsdörr i punkt 7.6.3.1.2 i denna bilaga. 7.6.1.9.2 Förardörren uppfyller måttkraven för en nödutgångsdörr i punkt 7.6.1.7.2. 7.6.1.9.3 Det går att ta sig från det utrymme som är reserverat för förarsätet till passagerarutrymmet genom en för ändamålet lämplig gång; detta krav ska anses vara uppfyllt om provningskroppen enligt punkt 7.7.5.1 obehindrat kan röra sig från mittgången till dess att provningskroppens framsida når det vertikala plan som tangerar den främsta punkten på förarsätets baksida (när detta säte befinner sig i sitt bakersta läge), och den provningskropp som beskrivs i punkt 7.7.3.3 kan flyttas från detta plan till nöddörren i den riktning som fastställs i samma punkt (se figur 28 i bilaga 4) när sätet och ratten ställts i sina respektive mittpositioner. 7.6.1.10 Punkterna 7.6.1.8 och 7.6.1.9 utesluter inte att det finns en dörr eller annan avskärmning mellan förarsätet och passagerarutrymmet, förutsatt att denna avskärmning snabbt kan avlägsnas av föraren i en nödsituation. En förardörr i ett utrymme som avgränsas av en sådan avskärmning får inte räknas som en passagerarutgång. 7.6.1.11 Fordon av klasserna II, III och B ska vara utrustade med utrymningsluckor som ett komplement till nödutgångsdörrarna och nödutgångsfönstren. I fråga om dubbeldäckade fordon ska dessa luckor endast monteras på det övre däckets tak. Minsta antal utrymningsluckor ska vara följande:



Antal passagerare (på övre däck i dubbeldäckade fordon) Minsta antal luckor Under 30 l Över 30 2 Bortsett från vad som anges i punkt 7.6.1.12 kan de även monteras i fordon av klasserna I och A. Inga utrymningsluckor får monteras på taket på en trådbuss. 7.6.1.12 Utrymningsluckor får inte finnas på platser där det finns sådana tekniska komponenter installerade som kan innebära en fara för passagerare som använder utrymningsluckorna (t.ex. högspänningssystem, system som innehåller farliga vätskor och/eller gas osv.). 7.6.1.13 Varje inre trappa ska anses utgöra en utgång från övre däck i ett dubbeldäckat fordon. 7.6.1.14 Alla personer som befinner sig på nedre däck i ett dubbeldäckat fordon ska i en nödsituation kunna ta sig ut ur fordonet utan att behöva gå upp till övre däck. 7.6.1.15 Mittgången på ett dubbeldäckat fordons övre däck ska vara förbunden med genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr genom en eller flera inre trappor eller med mittgången på nedre däck inom 3 m från en på- och avstigningsdörr och uppfylla följande villkor: 7.6.1.15.1 Minst en och en halv trappa ska finnas i fordon av klass I om mer än 50 passagerare kan transporteras på övre däck. 7.6.1.15.2 Minst en och en halv trappa ska finnas i fordon av klasserna II och III om mer än 30 passagerare kan transporteras på övre däck. 7.6.1.16 För ett fordon utan tak gäller att utgångarna från det däck som saknar tak ska vara sådana att de uppfyller föreskrifter som är förenliga med att tak saknas. 7.6.1.17 Om det i fråga om fordon av klass A eller B finns en dörr vid förarens dörr kan den räknas som en av de föreskrivna nödutgångarna för passagerare om 7.6.1.17.1 det bara finns en passagerarplats bredvid förarplatsen, och 7.6.1.17.2 den följer bestämmelserna i punkt 7.6.1.9. 7.6.2 Utgångarnas placering 7.6.2.1 Fordon av klasserna I, II och III ska uppfylla följande villkor: 7.6.2.1.1 På- och avstigningsdörren (på- och avstigningsdörrarna) ska placeras på den sida av fordonet som är närmast den sida av vägbanan som motsvarar den trafikriktning för vilken fordonet är konstruerat och överensstämma med tillverkarens uppgift i meddelandeblanketten i del I tillägg 1 punkt 2.8 bilaga 1 till dessa föreskrifter. Minst en av dem ska finnas i fordonets främre halva. Detta utesluter inte något av följande: 7.6.2.1.1.1 Att det finns en särskilt utformad dörr på fordonets bak- eller sidogavel som kan användas i stället för en på- och avstigningsdörr av rullstolsanvändare. 7.6.2.1.1.2 Att det finns en extra på- och avstigningsdörr på fordonets bakgavel, huvudsakligen avsedd för på-/avlastning av gods eller bagage, men som kan användas av passagerare när omständigheterna så kräver. 7.6.2.1.1.3 Att det finns en eller flera extra på- och avstigningsdörrar på motsatt sida av fordonet, när det rör sig om fordon som är utformade för att användas i situationer som kräver av- och/eller påstigning av passagerare på båda sidor av fordonet. Fordon som är utrustade på detta sätt ska vara försedda med manöverorgan med hjälp av vilka föraren kan förhindra normal användning av dörrar som för ögonblicket inte är i bruk. 7.6.2.2 Fordon av klasserna A och B ska uppfylla följande krav: 7.6.2.2.1 På- och avstigningsdörren (på- och avstigningsdörrarna) ska placeras på den sida av fordonet som är närmast den sida av vägbanan som motsvarar den trafikriktning för vilken fordonet är konstruerat och överensstämma med tillverkarens uppgift i meddelandeblanketten i del I tillägg 1 punkt 2.8 bilaga 1 till dessa föreskrifter. 7.6.2.2.2 Utgångarna ska placeras på ett sådant sätt att det finns minst en utgång på varje sida av fordonet. 7.6.2.2.3 Passagerarutrymmets främre halva och bakre halva ska vardera ha minst en utgång. 7.6.2.3 Om passagerarutrymmet har en area, S0, som är lika med eller större än 10 m2 ska två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 vara åtskilda på ett sådant sätt att avståndet mellan tvärgående vertikalplan genom deras mittpunkter är minst följande: 7.6.2.3.1 Med avseende på ett enkeldäckat fordon ska avståndet utgöra 40 % av passagerarutrymmets totallängd, mätt parallellt med fordonets längsgående axel. Om fordonet är ledat ska detta krav vara uppfyllt när två dörrar i de olika delarna är åtskilda på så sätt att avståndet mellan dörrarna är minst 40 % av det kombinerade passagerarutrymmets totallängd (alla delar). Om en av dessa två dörrar bildar en del av en dubbeldörr ska detta avstånd uppmätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra. 7.6.2.3.2 Med avseende på ett dubbeldäckat fordon ska två av de dörrar som avses i punkt 7.6.1.1 vara åtskilda så att avståndet mellan de tvärgående vertikalplanen genom deras mittpunkter är minst 25 % av fordonets totala längd eller 40 % av passagerarutrymmets totala längd på nedre däck; detta gäller inte om de två dörrarna är monterade på olika sidor av fordonet. Om en av dessa två dörrar utgör en del av en dubbeldörr ska detta avstånd mätas mellan de två dörrar som är längst ifrån varandra. 7.6.2.4 Utgångarna (på varje däck om det är ett dubbeldäckat fordon) ska vara placerade så att det finns i princip lika många utgångar på fordonets båda sidor. (Detta innebär inte att fler utgångar än det antal som föreskrivs i punkt 7.6.1 behöver monteras.) Eventuella utgångar utöver det föreskrivna lägsta antalet behöver i princip inte finnas på var och en av de båda sidorna av fordonet. 7.6.2.5 Minst en utgång ska finnas antingen i fordonets bakgavel eller i dess front, enligt följande villkor: 7.6.2.5.1 I fråga om fordon av klasserna I och A uppfylls kraven i punkt 7.6.2.5 om det finns en utrymningslucka eller, om punkt 7.6.1.12 tillämpas, om ytterligare utgång utöver de som anges i punkt 7.6.1 placeras på varje sida av fordonet. 7.6.2.5.2 I fråga om dubbeldäckade fordon ska kraven enligt punkt 7.6.2.5 endast tillämpas på det övre däcket. 7.6.2.6 Utgångarna på samma sida av fordonet ska vara separerade på lämpligt sätt utmed passagerarutrymmets hela längd. 7.6.2.7 En dörr i fordonets bakgavel ska tillåtas, förutsatt att det inte är en på- och avstigningsdörr. 7.6.2.8 Om utrymningsluckor monteras ska de placeras på något av följande sätt: a) Om det endast finns en lucka ska den placeras i fordonets mittre tredjedel. b) Om det finns två luckor ska avståndet mellan dem vara minst 2 m, mätt mellan lucköppningarnas närmaste kanter i en linje parallell med fordonets längdaxel. 7.6.3 Minsta mått för utgångar 7.6.3.1 Fordon av klass I, II eller III ska uppfylla följande villkor: 7.6.3.1.1 En på- och avstigningsdörr ska ha en öppning som ger tillträde i enlighet med kraven i punkt 7.7.1 i denna bilaga. 7.6.3.1.2 En nödutgångsdörr ska ha en öppning med en höjd på minst 1 450 mm och en bredd på minst 600 mm. 7.6.3.1.3 Ett nödutgångsfönster ska ha en minimiarea på 400 000 mm2. I denna yta ska det vara möjligt att placera en rektangel med sidorna 500 × 700 mm. 7.6.3.1.4 Antingen ska ett nödutgångsfönster i fordonets bakgavel uppfylla kraven i punkt 7.6.3.1.3, eller så ska det vara möjligt att inom nödutgångsfönstrets öppning placera en rektangel som är 350 mm hög och 1 550 mm bred och vars hörn är avrundade till en radie av högst 250 mm. 7.6.3.1.5 En utrymningslucka ska ha en lucköppning med en area på minst 450 000 mm2. I denna yta ska det vara möjligt att placera en rektangel med sidorna 600 × 700 mm. 7.6.3.2 Fordon av klass A eller B kan uppfylla antingen kraven i punkt 7.6.3.1 (klass A uppfyller klass I-krav och klass B uppfyller klass II- och klass III-krav) eller kraven i punkt 1.1 i bilaga 7. 7.6.4 Tekniska krav för alla på- och avstigningsdörrar 7.6.4.1 Varje på- och avstigningsdörr ska lätt kunna öppnas från fordonets insida och utsida när fordonet är stillastående (men inte nödvändigtvis när fordonet är i rörelse). Detta krav får emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan. 7.6.4.2 Varje manöverorgan eller anordning för att öppna en dörr från utsidan ska vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från marken och inte mer än 500 mm från dörren. För fordon av klasserna I, II och III ska varje reglage eller anordning för att öppna en dörr från insidan vara placerad på ett avstånd av 1 000 –1 500 mm över golvytan på det golv eller steg som befinner sig närmast reglaget och högst 500 mm från dörren. Detta gäller inte manöverorgan inne i förarutrymmet. 7.6.4.3 Varje manuellt styrd på- och avstigningsenkeldörr som är gångjärnsupphängd eller försedd med vridtapp ska vara det på ett sådant sätt att den öppna dörren strävar efter att stänga sig om den kommer i kontakt med ett stillastående föremål medan fordonet rör sig framåt. 7.6.4.4 Om en manuellt styrd på- och avstigningsdörr är utrustad med ett cylinderlås ska det vara av tvåstegstyp. 7.6.4.5 På insidan av en på- och avstigningsdörr får det inte finnas någon anordning avsedd att täcka de inre fotstegen när dörren är stängd. Detta utesluter inte att dörröppningsmekanismen eller andra anordningar som är fastsatta på insidan av dörren befinner sig i stegbrunnen när dörren är stängd, så länge dessa inte inkräktar på den del av golvet som är avsedd för stående passagerare. Denna mekanism och utrustning får inte utgöra en fara för passagerarna. 7.6.4.6 Om den direkta sikten inte är tillfredsställande ska det monteras optiska anordningar eller andra anordningar för att göra det möjligt för föraren att från sin sittplats upptäcka en passagerare som befinner sig i omedelbar närhet (såväl innanför som utanför) av varje på- och avstigningsdörr som inte är en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr. För dubbeldäckade fordon av klass I gäller detta krav även insidan av alla på- och avstigningsdörrar och den omedelbara närheten kring varje inre trappa på övre däck. När det gäller en på- och avstigningsdörr i bakgaveln på ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare är detta krav uppfyllt om föraren kan varsebli en 1,3 m lång person som står 1 m bakom fordonet. Backspeglar får användas för att uppfylla kraven i denna punkt förutsatt att det synfält som krävs för att kunna köra inte påverkas. För dörrar som är placerade bakom den ledade delen på ett ledat fordon räknas inte speglar som en tillräcklig optisk anordning. 7.6.4.7 Varje dörr som öppnas inåt fordonet samt dess mekanism ska vara konstruerade så att dess rörelse sannolikt inte åsamkar passagerarna någon skada under normala användningsförhållanden. Där så krävs ska lämpliga skyddsanordningar monteras. 7.6.4.8 Om en på- och avstigningsdörr är placerad nära en dörr till en toalett eller annat internt utrymme ska på- och avstigningsdörren säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav ska emellertid inte tillämpas om dörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/h. 7.6.4.9 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare ska, för på- och avstigningsdörrar i fordonets bakgavel, dörrbladen inte kunna öppnas mer än 115° eller mindre än 85° och ska i öppet läge automatiskt stanna i det läget. Detta utesluter inte möjligheten att överskrida detta läge och öppna dörren i en större vinkel när detta är riskfritt, för att till exempel möjliggöra backning mot en hög plattform för lastning eller öppna dörrarna mer än 270° för att skapa ett fritt lastningsområde bakom fordonet. 7.6.4.10 På- och avstigningsdörrar får aldrig i något öppet läge hindra användningen av eller föreskrivet tillträde till en obligatorisk utgång. 7.6.4.11 Om ett nattlåssystem finns ska något av följande gälla: 7.6.4.11.1 Låsningssystemet ska ha avaktiverats automatiskt när tändningen är i läge ”PÅ”. 7.6.4.11.2. Föraren ska få en varningssignal om nattlåssystemet förblir i drift vid en eller flera dörrar när tändningen är i läge ”PÅ”. En signal kan användas för mer än en dörr. 7.6.5 Ytterligare tekniska krav för fjärrstyrda på- och avstigningsdörrar 7.6.5.1 I en nödsituation ska varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr kunna öppnas från insidan när fordonet är stillastående eller rör sig i en hastighet av högst 3 km/h och, om dörren inte är låst, från utsidan med hjälp av reglage, som, oavsett om krafttillförseln är på eller ej, uppfyller följande krav: 7.6.5.1.1 De sätter alla andra reglage för dörrar ur kraft. 7.6.5.1.2 De är, med avseende på inre reglage, placerade på eller inom 300 mm från dörren på en höjd (utom när det gäller inre reglage för dörren enligt punkt 3.9.1 i bilaga 8) av minst 1 000 mm ovanför det första fotsteget. 7.6.5.1.3 De är lätta att se och tydligt identifierbara när man närmar sig eller står framför dörren, och om det rör sig om reglage utöver de normala öppningsreglagen är de tydligt märkta som nödreglage. 7.6.5.1.4 De kan manövreras av en person som står omedelbart framför dörren. 7.6.5.1.5 De kan aktivera en hållplatsbroms. 7.6.5.1.6 De får dörren att öppna sig till en bredd genom vilken en provningskropp enligt definitionen i punkt 7.7.1.1 kan passera inom 8 s efter aktiveringen av manöverorganet, eller gör det möjligt att utan besvär öppna dörren med handkraft till en bredd genom vilken en provningskropp enligt definitionen i punkt 7.7.1.1 kan passera inom 8 s efter det att manöverorganet aktiverats. 7.6.5.1.7 De kan skyddas med en anordning som lätt kan avlägsnas eller krossas för att ge tillträde till nödmanöverorganet; föraren ska få en såväl akustisk som visuell signal om användningen av nödmanöverorganet eller avlägsnandet av manöverorganets skyddshölje. 7.6.5.1.8 I fråga om en förarkontrollerad dörr som inte uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.2 ska de vara sådana att dörren, efter att manöverorganen har använts för att öppna dörren och återgått till sitt normala läge, inte stängs åter förrän föraren aktiverat ett manöverorgan för stängning. 7.6.5.1.9 Inre reglage ska avaktiveras om fordonet rör sig i en hastighet över 3 km/h. Detta krav kan tillämpas på yttre reglage. 7.6.5.2 En anordning kan installeras som manövreras av föraren från förarplatsen och används för att avaktivera utsidans nödmanöverorgan för att låsa på- och avstigningsdörrarna från utsidan. I sådana fall ska de nödöppnare som finns på utsidan automatiskt återställas, antingen när motorn startas eller innan fordonet uppnår en hastighet av 20 km/h. Därefter får utsidans nödmanöverorgan inte avaktiveras automatiskt, utan detta ska kräva ytterligare en åtgärd från förarens sida. 7.6.5.3 Varje förarkontrollerad på- och avstigningsdörr ska kunna aktiveras av föraren från förarplatsen med manöverorgan som, utom när det gäller ett fotstyrt manöverorgan, är klart och tydligt utmärkta. 7.6.5.4 Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörr ska aktivera en indikator, som ska vara klart synlig för föraren i normalt körläge under alla slags ljusförhållanden i omgivningen och som varnar när en dörr inte är helt stängd. Denna indikator ska lysa när dörrens stela del befinner sig mellan ett helt öppet läge och en punkt 30 mm från ett helt stängt läge. En indikator kan betjäna en eller flera dörrar. Ingen sådan indikator får dock monteras när det rör sig om en främre på- och avstigningsdörr som inte uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2. 7.6.5.5 Om det finns manöverorgan med vilka föraren kan öppna och stänga en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr ska de vara sådana att föraren när som helst under stängningen och öppningen kan vända dörrens rörelse. 7.6.5.6 Varje fjärrstyrd på- och avstigningsdörrs konstruktion och manöversystem ska vara sådana att det är osannolikt att en passagerare skadas av dörren eller fastnar i dörren när den stängs. 7.6.5.6.1 Detta krav ska anses uppfyllt om följande två krav är uppfyllda: 7.6.5.6.1.1 Det första kravet är att när dörren stängs ska den, om den vid en mätpunkt enligt bilaga 6 hindras av en fasthållningskraft under 150 N, åter öppnas automatiskt i sin helhet, och ska förbli öppen tills ett stängningsorgan aktiveras, utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr. Fasthållningskraften kan uppmätas med alla metoder som godkänts av typgodkännandemyndigheten. Riktlinjer ges i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den största kraften får under en kort period vara högre än 150 N, förutsatt att den inte överstiger 300 N. Återöppningssystemet kan kontrolleras med en provningskropp som har ett tvärsnitt med 60 mm höjd och 30 mm bredd och vars hörn avrundats till en radie av 5 mm. 7.6.5.6.1.2 Det andra kravet är att om dörrarna stängs runt en passagerares handled eller fingrar ska något av följande gälla: 7.6.5.6.1.2.1 Dörren ska åter öppnas automatiskt i sin helhet och förbli öppen tills ett stängningsorgan aktiveras, utom när det gäller en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr. 7.6.5.6.1.2.2 Handleden eller fingrarna ska lätt kunna befrias från dörrarna utan risk för att passageraren skadas. Detta krav kan kontrolleras för hand eller med hjälp av den provningskropp som nämns i punkt 7.6.5.6.1.1 och som vid ena änden över en längd av 300 mm minskats från en tjocklek av 30 mm till en tjocklek av 5 mm. Den får inte behandlas med polermedel eller infettas. Om dörren håller fast provningskroppen ska den antingen lätt kunna frigöras eller 7.6.5.6.1.2.3 så ska dörren hållas kvar i ett läge som medger fri passage för en provningskropp som har ett tvärsnitt med 60 mm höjd och 20 mm bredd och vars hörn avrundats till en radie av 5 mm. Detta läge får inte vara mer än 30 mm från det helt stängda läget. 7.6.5.6.2 När det gäller en främre på- och avstigningsdörr ska kravet i punkt 7.6.5.6 anses uppfyllt om dörren 7.6.5.6.2.1 uppfyller kraven i punkterna 7.6.5.6.1.1 och 7.6.5.6.1.2, eller 7.6.5.6.2.2 är försedd med mjuka lister, som emellertid inte får vara så mjuka att dörrarnas stela delar når det helt stängda läget om dörrarna stängs runt provkroppen enligt punkt 7.6.5.6.1.1. 7.6.5.7 Om en fjärrstyrd på- och avstigningsdörr endast hålls stängd genom oavbruten krafttillförsel ska det finnas en visuell varningsanordning som upplyser föraren om varje fel i dörrarnas krafttillförsel. 7.6.5.8 Om fordonet är utrustat med hållplatsbroms ska den endast kunna fungera vid hastigheter på mindre än 5 km/h och ska inte kunna användas vid hastigheter utöver denna. 7.6.5.9 Om fordonet inte är utrustat med en hållplatsbroms ska en akustisk varningssignal aktiveras för föraren om fordonet körs iväg från stillastående när någon fjärrstyrd på- och avstigningsdörr inte är helt stängd. Denna akustiska varningssignal ska aktiveras vid en hastighet av mer än 5 km/h med avseende på dörrar som uppfyller kraven i punkt 7.6.5.6.1.2.3. 7.6.6 Ytterligare tekniska krav för automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar 7.6.6.1 Aktivering av öppningsmanöverorgan 7.6.6.1.1 Utom i fråga om punkt 7.6.5.1 ska öppningsmanöverorganen för varje automatiskt styrd på- och avstigningsdörr endast kunna aktiveras och avaktiveras av föraren från förarplatsen. 7.6.6.1.2 Aktivering och avaktivering ska antingen vara direkt, genom en strömbrytare, eller indirekt genom att till exempel den främre på- och avstigningsdörren öppnas och stängs. 7.6.6.1.3 När föraren aktiverar öppningsmanöverorganet ska detta indikeras inne i fordonet och, om en dörr ska öppnas från utsidan, även på utsidan av fordonet. Indikatorn (t.ex. belysta knappar, belysta skyltar) ska sitta på eller bredvid den dörr till vilken den hör. 7.6.6.1.4 Vid direkt aktivering genom en strömbrytare ska det klart anges för föraren att systemet är i funktion, till exempel genom strömbrytarens läge, en kontrollampa eller en belyst strömbrytare. Strömbrytaren ska vara särskilt markerad och placerad på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas med andra manöverorgan. 7.6.6.2 Öppning av automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar 7.6.6.2.1 Efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren ska det vara möjligt för passagerarna att öppna dörren enligt följande krav: 7.6.6.2.1.1 Från insidan, till exempel genom att trycka på en knapp eller passera en fotocell. 7.6.6.2.1.2 Från utsidan, utom i fråga om en dörr avsedd endast för utgång och markerad som en sådan, till exempel genom att trycka på en belyst knapp, en knapp under en belyst skylt eller en liknande anordning märkt med en lämplig instruktion. 7.6.6.2.2 När man trycker på de knappar som avses i punkt 7.6.6.2.1.1 och genom att använda de medel för kommunikation med föraren som avses i punkt 7.7.9.1 sänds en signal som lagras och som efter det att öppningsmanöverorganen aktiverats av föraren påverkar dörrens öppnande. 7.6.6.3 Stängning av automatiskt styrda på- och avstigningsdörrar 7.6.6.3.1 När en automatiskt styrd på- och avstigningsdörr öppnats ska den åter stängas automatiskt efter en viss tid. Om en passagerare stiger på eller av fordonet under denna tid ska en säkerhetsanordning (t.ex. fotstegskontakt, fotocell, enkelriktad utgång) säkerställa att tiden tills dörren stängs är tillräckligt tilltagen. 7.6.6.3.2 Om passageraren stiger på eller av fordonet medan dörren stängs ska stängningen automatiskt avbrytas och dörren återgå till det öppna läget. Denna omkastning kan aktiveras med en av säkerhetsanordningarna i punkt 7.6.6.3.1 eller med någon annan anordning. 7.6.6.3.3 En dörr som har stängts automatiskt i enlighet med punkt 7.6.6.3.1 ska kunna öppnas av en passagerare i enlighet med punkt 7.6.6.2 nedan. Detta gäller inte om föraren har avaktiverat öppningsmanöverorganet. 7.6.6.3.4 Sedan föraren avaktiverat öppningsmanöverorganen för de automatiskt styrda på- och avstigningsdörrarna ska öppna dörrar stängas i enlighet med punkterna 7.6.6.3.1 och 7.6.6.3.2. 7.6.6.4 Förhindrande av automatisk stängning av dörrar markerade för särskilda ändamål, till exempel passagerare med barnvagnar, passagerare med nedsatt rörlighet och så vidare. 7.6.6.4.1 Föraren ska kunna hindra automatisk stängning genom att aktivera ett särskilt manöverorgan. En passagerare ska också kunna hindra automatisk stängning direkt genom att trycka på en särskild knapp. 7.6.6.4.2 Förhindrandet av den automatiska stängningen ska indikeras för föraren, till exempel genom en indikator. 7.6.6.4.3 Föraren ska under alla omständigheter kunna återställa den automatiska stängningen. 7.6.6.4.4 Punkt 7.6.6.3 ska vara tillämplig med avseende på den efterföljande stängningen av dörren. 7.6.7 Tekniska krav för nödutgångsdörrar 7.6.7.1 Nödutgångsdörrar ska lätt kunna öppnas från insidan och utsidan när fordonet står stilla. Detta krav får emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa dörren från utsidan, förutsatt att dörren alltid kan öppnas från insidan med den normala öppningsmekanismen. 7.6.7.2 Nödutgångsdörrar får inte vara fjärrstyrda när de används som sådana, om de inte, när väl antingen ett manöverorgan enligt punkt 7.6.5.1 eller ett manöverorgan för en viss nödutgångsdörr som uppfyller kraven i punkt 7.6.5.1 aktiverats och återgått till sitt normala läge, åter stängs till dess att föraren därefter använder ett stängningsmanöverorgan. Aktiveringen av något av de manöverorgan som föreskrivs i punkt 7.6.5.1 ska leda till att dörren öppnar sig till en bredd genom vilken en provningskropp enligt definitionen i punkt 7.7.2.1 kan passera senast 8 s efter aktiveringen av manöverorganet, eller göra det möjligt att utan besvär öppna dörren med handkraft till en bredd genom vilken provningskroppen kan passera senast 8 s efter aktiveringen av manöverorganet. Nödutgångsdörrar får inte heller utgöras av skjutdörrar med undantag för fordon som är avsedda för högst 22 passagerare. För dessa fordon kan en skjutdörr, som visat sig kunna öppnas utan användning av verktyg efter ett frontalkrockprov i enlighet med föreskrifter nr 33, godtas som en nödutgångsdörr. 7.6.7.3 Varje manöverorgan eller anordning för att från utsidan öppna en nödutgångsdörr (på nedre däck om det är ett dubbeldäckat fordon) ska vara placerat mellan 1 000 och 1 500 mm över marken och inte mer än 500 mm från dörren. I fordon av klasserna I, II och III ska varje manöverorgan eller anordning för att öppna en nödutgångsdörr från insidan vara mellan 1 000 mm och 1 500 mm från den övre ytan av golvet eller fotsteget närmast manöverorganet och inte mer än 500 mm från dörren. Detta gäller inte manöverorgan inne i förarutrymmet. Alternativt kan manöverorganet enligt punkt 7.6.7.2 för öppning av en fjärrstyrd dörr placeras i enlighet med punkt 7.6.5.1.2. 7.6.7.4 Gångjärnsupphängda nödutgångsdörrar som är monterade på fordonets sida ska hängas i sina framkanter och ska öppnas utåt. Dörrstoppar, kedjor eller andra hinder ska tillåtas, förutsatt att de inte hindrar dörren från att öppnas till, och förbli öppen i, en vinkel av minst 100°. Om en anordning som medger fri genomgång för den provkropp som används för att mäta tillträdet till nödutgångsdörrar anbringas, ska kravet på en minsta vinkel av 100° inte tillämpas. 7.6.7.5 Nödutgångsdörrar ska säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav ska emellertid inte tillämpas om nödutgångsdörren automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/h. 7.6.7.6 Alla nödutgångsdörrar ska förses med en ljudanordning för att varna föraren när de inte är säkert stängda. Varningsanordningen ska utlösas genom rörelse i dörregeln eller dörrhandtaget och inte genom rörelse i själva dörren. 7.6.7.7 Om ett nattlåssystem finns ska något av följande gälla: 7.6.7.7.1 Låsningssystemet ska ha avaktiverats automatiskt när tändningen är i läge ”PÅ”. 7.6.7.7.2 Föraren ska få en varningssignal om nattlåssystemet förblir i drift vid en eller flera dörrar när tändningen är i läge ”PÅ”. En signal kan användas för mer än en dörr. 7.6.8 Tekniska krav för nödutgångsfönster 7.6.8.1 Varje gångjärnsupphängt eller utskjutningsbart nödutgångsfönster ska öppnas utåt. Utskjutningsbara typer får inte helt frigöras från fordonet när de används. Användningen av utskjutningsbara fönster ska ske så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras. 7.6.8.2 Varje nödutgångsfönster ska uppfylla något av följande villkor: 7.6.8.2.1 Det ska lätt och omedelbart kunna användas från fordonets insida och utsida med en anordning som erkänts som tillfredsställande. Genom den senare bestämmelsen utesluts möjligheten att använda exempelvis rutor av laminerat glas eller plastmaterial. 7.6.8.2.2 Det ska vara tillverkat av lättkrossbart säkerhetsglas. Genom den senare bestämmelsen utesluts möjligheten att använda laminerat glas eller plastmaterial. Ett verktyg som är lättillgängligt för personer inne i fordonet ska finnas nära varje nödutgångsfönster, för att säkerställa att glaset kan krossas. Verktyget för att krossa glas i nödutgångsfönster längst bak i fordonet ska placeras antingen mitt över eller under nödutgångsfönstret eller, alternativt, ska ett verktyg placeras i var ände av fönstret. 7.6.8.3 Varje nödutgångsfönster som kan låsas från utsidan ska vara så konstruerat att det alltid kan öppnas inifrån fordonet. 7.6.8.4 Om nödutgångsfönstret är gångjärnsupphängt horisontellt från den övre kanten ska en lämplig anordning anbringas för att hålla det helt öppet. Sådana nödutgångsfönster ska fungera så att det inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida. 7.6.8.5 När det gäller ett gångjärnsupphängt nödutgångsfönster ska höjden av den nedre kanten på ett nödutgångsfönster som monterats på sidan av fordonet inte vara högre från den normala golvnivån omedelbart nedanför det (med undantag för några lokala avvikelser såsom förekomsten av ett hjulhus eller en transmissionstunnel) än 1 200 mm, men inte heller lägre än 650 mm, eller 500 mm när det gäller ett fönster av krossbart glas. För gångjärnsupphängda nödutgångsfönster får dock detta mått till den nedre kanten minskas till lägst 500 mm förutsatt att fönsteröppningen är utrustad med ett skydd upp till en höjd av 650 mm för att förhindra att passagerare faller ut ur fordonet. Om fönsteröppningen är utrustad med ett skydd ska fönsteröppningens storlek ovanför skyddet vara minst den minsta storlek som föreskrivs för ett nödutgångsfönster. 7.6.8.6 Varje gångjärnsupphängt nödutgångsfönster som inte är klart synligt från förarplatsen ska vara utrustat med en akustisk varningsanordning som varnar föraren när fönstret inte är helt stängt. Fönsterlåset och inte själva fönstrets rörelse ska utlösa denna anordning. 7.6.9 Tekniska krav för utrymningsluckor 7.6.9.1 Varje utrymningslucka ska fungera så att den inte hindrar fri genomgång från fordonets insida eller utsida. 7.6.9.2 Takutrymningsluckor ska vara utskjutningsbara, gångjärnsupphängda eller tillverkade av lättkrossbart säkerhetsglas. Golvluckor ska antingen vara gångjärnsupphängda eller utskjutningsbara och vara utrustade med en akustisk varningsanordning som varnar föraren när de inte är säkert stängda. Golvutrymningsluckans lås och inte själva luckans rörelse ska utlösa denna anordning. Golvutrymningsluckor ska säkras mot oavsiktlig användning. Detta krav ska emellertid inte tillämpas om golvluckan automatiskt låses när fordonet rör sig med en hastighet av mer än 5 km/h. 7.6.9.3 Utskjutningsbara typer får inte lossna från fordonet vid användningen, så att luckan inte blir en fara för andra vägtrafikanter. Aktiveringen av utskjutningsbara utrymningsluckor ska fungera så att en oavsiktlig utskjutning effektivt förhindras. Utskjutningsbara golvluckor ska endast skjutas in i passagerarutrymmet. 7.6.9.4 Gångjärnsupphängda utrymningsluckor ska vara hängda så att de svängs längs den kant som är riktad mot fordonets framdel eller bakdel och med en vinkel av minst 100o. Gångjärnsupphängda utrymningsluckor i golvet ska svänga in i passagerarutrymmet. 7.6.9.5 Utrymningsluckor ska lätt kunna öppnas eller avlägsnas från insidan och utsidan. Detta krav ska emellertid inte tolkas så att det utesluter möjligheten att låsa utrymningsluckan när fordonet är obevakat, förutsatt att utrymningsluckan alltid kan öppnas eller avlägsnas från insidan med hjälp av den normala mekanismen för att öppna eller avlägsna. För en lättkrossbar utrymningslucka ska det intill luckan finnas ett verktyg som är lättillgängligt för personer inuti fordonet och med vilket luckan kan krossas. 7.6.10 Tekniska krav för utfällbara fotsteg Om utfällbara fotsteg monterats ska de uppfylla följande krav: 7.6.10.1 De får fungera synkroniserat med motsvarande på- och avstigningsdörr eller nödutgångsdörr. 7.6.10.2 När dörren är stängd ska ingen del av det utfällbara fotsteget sticka ut mer än 10 mm från karosseriets sidolinje. 7.6.10.3 När dörren är öppen och det utfällbara fotsteget är utfällt ska stegytan uppfylla kraven i punkt 7.7.7 i denna bilaga. 7.6.10.4 När det gäller ett fjärrstyrt fotsteg ska det vara omöjligt för fordonet att för egen maskin röra sig från stillastående när fotsteget är utfällt. När det gäller ett manuellt manövrerbart fotsteg ska en ljudsignal göra föraren uppmärksam på att fotsteget inte är helt uppfällt. 7.6.10.5 Ett fjärrstyrt fotsteg får inte kunna fällas ut när fordonet är i rörelse. Om utfällningsanordningen drabbats av ett fel ska fotsteget fällas upp och förbli i uppfällt läge. Funktionen hos motsvarande dörr får emellertid inte hindras av ett sådant fel eller av att fotsteget skadats eller spärrats. 7.6.10.6 När en passagerare står på ett fjärrstyrt utfällbart fotsteg ska motsvarande dörr inte kunna stängas. Att detta krav uppfylls ska kontrolleras genom att en tyngd på 15 kg, som motsvarar ett litet barn, placeras i mitten av fotsteget. Detta krav gäller inte dörrar inom förarens direkta synfält. 7.6.10.7 (Reserverad) 7.6.10.8 Det utfällbara fotstegets hörn som är vända framåt eller bakåt ska vara rundade efter en radie på lägst 5 mm. Kanterna ska vara rundade efter en radie på lägst 2,5 mm. 7.6.10.9 När passagerardörren är öppen ska det utfällbara fotsteget hållas fast i utfällt läge. Om en tyngd på 136 kg placeras mitt på ett enkelt fotsteg eller en tyngd på 272 kg placeras mitt på ett dubbelt fotsteg, får nedböjningen inte i någon punkt på steget, mätt i förhållande till fordonets karosseri, överstiga 10 mm. 7.6.11 Säkerhetsskyltning 7.6.11.1 Alla säkerhetsskyltar ska uppfylla kraven i punkt 6.5 i ISO-standard 3864-1:2011. 7.6.11.2 Varje säkerhetsskylt som föreskrivs i dessa föreskrifter ska användas för att ge ett enda säkerhetsmeddelande. Den information som lämnas ska vara i form av symboler, men ord, bokstäver och siffror får komplettera symbolerna i en kombination på samma skylt. Den ska vara placerad så att den lätt kan förstås av alla. 7.6.11.2.1 Varningsskyltar ska följa de principer som visas i exemplet nedan, det vill säga ett rubrikavsnitt som visar säkerhetsmeddelandet, ett andra avsnitt som innehåller instruktiv information och en tredje valfri sidfot som innehåller mindre väsentlig text. 7.6.11.2.2 Symboler som visar vilka åtgärder som krävs av användaren ska visa en person, eller en berörd del av en person, som använder utrustningen eller anordningen. 7.6.11.2.3 Symboler som anger en föreskriven rörelse ska, i förekommande fall, visa en pil som pekar i färdriktningen. Om en rotationsrörelse krävs ska en böjd pil användas. 7.6.11.2.4 Om anordningar ska tas i drift, paneler tas bort eller dörrar öppnas ska symbolen visa detta. 7.6.11.2.5 Gemena bokstäver i kompletterande ord, ensamma bokstäver och siffror ska ha en minsta höjd på 8 mm. Orden får inte endast vara skrivna med versaler. 7.6.11.3 Alla säkerhetsskyltar som är synliga från insidan av fordonet ska vara av ljusreflekterande material med belysningsförsämringsegenskaper vilka som ett minimum uppfyller villkoren för underkategori C i tabell 2 i ISO-standard 17398:2004, uppmätt i enlighet med punkt 7.11 i standarden. 7.6.11.4 Säkerhetsskyltar får inte placeras på platser där de kan skymmas under körningen av fordonet. En gardin, persienn eller rullgardin kan dock placeras över ett nödutgångsfönster, under förutsättning att en extra säkerhetsskylt visar att nödutgångsfönstret finns bakom ridån, persiennen eller rullgardinen. 7.6.11.5 Varje nödutgång eller annan utgång som uppfyller föreskrifterna för nödutgångar ska vara märkt med en av de symboler som beskrivs i tabell 3 i ISO-standard 7010:2011; symbolerna ska gå att läsa från såväl fordonets insida som dess utsida. 7.6.11.6 Varningsskyltar ska vara placerade intill eller omge eller finnas på alla interna och externa manöverorgan och anordningar för att krossa nödutgångsfönster. 7.6.11.7 Ingen del av en säkerhetsskylt får skymma ett eventuellt skydd mot missbruk, till exempel ett lock. 7.6.11.8 Det är godkännandemyndigheten som ska bestämma på vilket språk alla sådana textmeddelanden som är avsedda att uppfylla kraven i punkterna 7.6.11.1–7.6.11.7 ska avfattas, med beaktande av i vilket land (vilka länder) sökanden avser att saluföra fordonet, vid behov i samarbete med behöriga myndigheter i det berörda landet (de berörda länderna). Om myndigheten i det land (de länder) där fordonet ska registreras ändrar språk, ska denna ändring inte medföra något nytt typgodkännandeförfarande. 7.6.12 Belysning vid på- och avstigningsdörrar 7.6.12.1 Belysning vid på- och avstigningsdörrar kan installeras för att lysa upp det plana, horisontella område på marken som definieras i punkt 7.6.12.2.2 för att hjälpa påstigande passagerare och lysa upp fordonet, samt för att en passagerare som befinner sig inom detta område på marken ska kunna upptäckas av föraren från förarplatsen. 7.6.12.2 Om det finns belysning vid på- och avstigningsdörrar ska den uppfylla följande krav: 7.6.12.2.1 Den ska vara vit. 7.6.12.2.2 Den ska lysa upp ett plant, horisontellt område av marken med en bredd av 2 m mätt från ett plan som är parallellt med fordonets längsgående mittplan och som passerar genom den stängda på- och avstigningsdörrens yttersta punkt samt över en längd som sträcker sig från ett tvärgående plan som passerar genom den stängda på- och avstigningsdörrens främre kant, till ett tvärgående plan som passerar genom mittlinjen på de främre hjul som sitter bakom på- och avstigningsdörren eller, om det inte finns några sådana hjul, till ett tvärgående plan som går genom fordonets bakre del. 7.6.12.2.3 Den ska ha begränsad bländning utanför en zon på marken med en maximal bredd av 5 m mätt från fordonets sida och en maximal längd som begränsas av dels ett tvärgående plan som passerar genom fordonets främre del, dels ett tvärgående plan som passerar genom fordonets bakre del. 7.6.12.2.4 Om belysningsanordningens nedre kant är mindre än 2 m från marken ska den inte skjuta ut mer än 50 mm utanför fordonets totala bredd mätt utan anordningen och ha en krökningsradie på minst 2,5 mm. 7.6.12.2.5 Den ska aktiveras och avaktiveras manuellt med en separat strömbrytare. 7.6.12.2.6 Den ska vara installerad så att anordningen endast kan slås på när en på- och avstigningsdörr är aktiverad och fordonets hastighet inte överstiger 5 km/h samt automatiskt slås av innan fordonet når en hastighet av mer än 5 km/h. 7.7 Inredning 7.7.1 Tillträde till på- och avstigningsdörrar (se figur l i bilaga 4) 7.7.1.1 Det fria utrymme som sträcker sig inåt fordonet från den sidovägg där dörren är monterad ska medge fri passage för en provningskropp med de mått som anges för antingen provningskropp 1 eller provningskropp 2 i figur 1 i bilaga 4. Provningskroppen ska hållas parallell med dörröppningen när den förs från det utgångsläge där planet för den sida som är närmast fordonets innervägg är en tangent till öppningens yttersta kant, till det läge där den vidrör det första fotsteget, efter vilket den ska hållas i rät vinkel mot den rörelseriktning en person som använder ingången förväntas inta. 7.7.1.2 (Reserverad) 7.7.1.3 När provningskroppens mittlinje har förts 300 mm från startläget och provningskroppen vidrör steg- eller golvytan ska den hållas i det läget. 7.7.1.4 Den cylindriska provningskropp (se figur 6 i bilaga 4) som används för provning av mittgångens fria genomgång ska därefter med utgångspunkt i mittgången föras i den rörelseriktning, som en person som lämnar fordonet förväntas inta, tills dess mittlinje nått det vertikalplan som utgörs av det översta fotstegets övre kant eller tills ett plan som tangerar den övre cylindern vidrör den tvådelade panelen, beroende på vad som först inträffar, och därefter behållas i detta läge (se figur 2 i bilaga 4). 7.7.1.5 Mellan den cylindriska provningskroppen i det läge som anges i punkt 7.7.1.4 och den tvådelade panelen i det läge som anges i punkt 7.7.1.3 ska det finnas ett fritt utrymme vars övre och nedre begränsningar visas i figur 2 i bilaga 4. Detta fria utrymme ska möjliggöra fri passage för en vertikal panel med samma form och mått som den cylindriska provningskroppen (punkt 7.7.5.1), och med en tjocklek av högst 20 mm. Denna panel ska föras från den cylindriska provningskroppens tangent till dess att dess yttersida vidrör den tvådelade sektionens innersida samtidigt som den vidrör det eller de plan som definieras av fotstegets övre kanter i den rörelseriktning som en person som använder ingången sannolikt kommer att ta (se figur 2 i bilaga 4). 7.7.1.6 Fri genomgång för denna figur får inte omfatta något utrymme som sträcker sig längre än fram till 300 mm framför en obelastad sittplatsdyna på en framåt- eller bakåtriktad sittplats, eller 225 mm när det gäller sittplatser monterade på hjulhus, och till höjden av sittplatsdynans övre del (se figur 25 i bilaga 4). 7.7.1.7 När det gäller uppfällbara sittplatser ska detta utrymme bestämmas med sittplatsen nedfälld. 7.7.1.8 En eller flera uppfällbara sittplatser som används av ombordpersonal får dock i nedfällt läge göra intrång på genomgångsutrymmet till en på- och avstigningsdörr, under förutsättning 7.7.1.8.1 att det klart anges både inne i själva fordonet och på meddelandeblanketten (se bilaga 1) att sittplatsen endast är avsedd att användas av ombordpersonalen, 7.7.1.8.2 att sittplatsen, när den inte används, vid behov fälls upp automatiskt för att uppfylla kraven i punkterna 7.7.1.1 eller 7.7.1.2 samt 7.7.1.3, 7.7.1.4 och 7.7.1.5 i denna bilaga, och 7.7.1.8.3 att dörren inte anses vara en obligatorisk utgång enligt punkt 7.6.1.4 i denna bilaga. 7.7.1.8.4 När sittplatsen inte används och är uppfälld ska ingen del av den befinna sig a) framför ett vertikalplan som passerar genom centrum av förarstolens sittyta i dess bakersta och lägsta läge och genom centrum av den yttre backspegel som är monterad på fordonets motsatta sida eller genom centrum av en skärm som används som en anordning för indirekt sikt, beroende på vad som är tillämpligt, och b) ovanför ett horisontalplan 300 mm ovanför centrumet av förarstolens sittyta i dess bakersta och lägsta läge. 7.7.1.9 Med avseende på fordon avsedda för högst 22 passagerare ska en dörröppning och den genomgång genom vilken passagerarna når denna anses fria om det 7.7.1.9.1 uppmätt parallellt med fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 220 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 500 mm över golvet eller fotstegen (se figur 3 i bilaga 4), 7.7.1.9.2 uppmätt vinkelrätt mot fordonets längsgående axel finns ett fritt utrymme av minst 300 mm vid varje punkt samt 550 mm vid varje punkt som befinner sig mer än 1 200 mm över golvet eller fotstegen eller mindre än 300 mm under taket (se figur 4 i bilaga 4). 7.7.1.10 Måtten för på- och avstigningsdörren och nödutgångsdörren enligt punkt 7.6.3.1 samt kraven i punkterna 7.7.1.1–7.7.1.7, 7.7.2.1–7.7.2.3, 7.7.5.1 och 7.7.8.5 i denna bilaga ska inte tillämpas på ett fordon av klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt av 3,5 ton och med upp till 12 passagerarsittplatser där det från varje sittplats finns fri genomgång till minst två dörrar. 7.7.1.11 Golvets maximala lutning i genomgångsutrymmet får inte överstiga 5 %. 7.7.1.12 Genomgångsutrymmenas ytor ska vara halkfria. 7.7.2 Tillträde till nödutgångsdörrar (se figur 5 i bilaga 4) Följande krav ska inte tillämpas på de förardörrar som används som nödutgångar i fordon som är avsedda för högst 22 passagerare. 7.7.2.1 Med undantag för bestämmelserna i punkt 7.7.2.4 ska det fria utrymmet mellan mittgången och nödutgångsdörrens öppning medge fri genomgång för en vertikal cylinder som mäter 300 mm i diameter, har höjden 700 mm mätt från golvet och som stöder en andra vertikal cylinder som mäter 550 mm i diameter, varvid cylindrarnas sammanlagda höjd är 1 400 mm. Den övre cylinderns diameter får upptill minskas till 400 mm om en avfasning som inte överskrider 30° från horisontallinjen inbegrips. 7.7.2.2 Den första cylinderns bas ska ligga inom den andra cylindern. 7.7.2.3 Om uppfällbara sittplatser installeras längs denna genomgång ska det fria utrymme som krävs för cylindern bestämmas med sittplatsen nedfälld. 7.7.2.4 Som alternativ till den tvådelade cylindern får en mätanordning som beskrivs i punkt 7.7.5.1 användas (se figur 6 i bilaga 4). 7.7.3 Tillträde till nödutgångsfönster 7.7.3.1 Det ska vara möjligt att föra en provningskropp från mittgången till utsidan av fordonet genom varje nödutgångsfönster. 7.7.3.2 Provkroppens rörelseriktning ska överensstämma med den riktning som en passagerare som utrymmer fordonet sannolikt skulle inta. Provkroppen ska hållas vinkelrät mot denna rörelseriktning och får inte möta något hinder. 7.7.3.3 Provningskroppen ska vara utformad som en tunn platta som mäter 600 mm × 400 mm med hörnen avrundade till en radie av 200 mm. Om det rör sig om ett nödutgångsfönster i fordonets bakgavel får provningskroppen dock i stället mäta 1 400 mm × 350 mm med hörnen avrundade till en radie av 175 mm. 7.7.4 Tillträde till utrymningsluckor 7.7.4.1 Utrymningsluckor i taket 7.7.4.1.1 Utom när det gäller fordon av klasserna I och A ska minst en utrymningslucka vara placerad så att en fyrsidig stympad pyramid med en sidovinkel av 20° och en höjd av 1 600 mm vidrör en del av sittplatsen eller motsvarande stöd. Pyramidens axel ska vara vertikal, och dess smala del ska vidröra utrymningsluckans öppningsområde. Stöden får vara vikbara eller flyttbara förutsatt att de kan låsas i sitt användningsläge. Detta läge ska användas för verifiering. 7.7.4.1.2 Om takstrukturens tjocklek är mer än 150 mm ska den mindre sektionen av pyramiden vidröra utrymningsluckans öppningsområde i nivå med takets utsida. 7.7.4.2 Utrymningsluckor i golvet När det gäller en utrymningslucka monterad i golvet ska luckan ge direkt och fritt tillträde till fordonets utsida och vara monterad där det finns ett fritt utrymme över luckan som motsvarar mittgångens höjd. Inga värmekällor eller rörliga delar får finnas inom 500 mm från någon del av lucköppningen. Det ska vara möjligt att föra en provningskropp i form av en tunn platta som mäter 600 × 400 mm med hörnen avrundade till en radie av 200 mm i horisontalläge från en höjd över fordonsgolvet av 1 m till marken. 7.7.5 Mittgångar (se figur 6 i bilaga 4) 7.7.5.1 Ett fordons mittgång ska vara så utformad och konstruerad att den medger fri genomgång för en mätanordning som består av två koaxialcylindrar med en omvänd avhuggen kon som placerats mellan dem och där mätanordningen har de mått som visas i figur 6 i bilaga 4. Mätanordningen får vidröra stroppar, om sådana finns, eller andra rörliga föremål såsom delar till säkerhetsbälten och lätt flytta undan dem. I fordon av klasserna I och A får mätanordningen enligt figur 6 i bilaga 4 inte komma i kontakt med en monitor eller bildskärm som monterats i taket ovanför mittgången. I fordon av klasserna II, III och B får mätanordningen enligt figur 6 i bilaga 4 inte komma i kontakt med en monitor eller bildskärm som monterats i taket ovanför mittgången. Den maximala kraft som krävs för att flytta en sådan en monitor eller bildskärm ur vägen, i båda riktningar, får inte överstiga 35 N. Denna maximala kraft ska normalt tillföras mitten av monitorn eller bildskärmens nedre kant i båda riktningarna växelvis tills monitorn eller bildskärmen har nått en position som möjliggör fri genomgång för mätanordningen. Efter att ha flyttats ur vägen ska monitorn eller bildskärmen bibehålla sin position och omplaceras automatiskt. Om ett fordon av klass I, II eller A är försett med en barriär kan mätanordningen enligt figur 6 i bilaga 4 komma i kontakt med barriären, förutsatt att den maximala kraft som krävs för att flytta en sådan barriär ur vägen inte överstiger 50 N, mätt vid kontaktpunkten mellan mätanordningen enligt figur 6 i bilaga 4 och barriären, när kraften påförs vinkelrätt mot barriären. Den maximala kraften ska tillämpas på mätanordningens båda rörlighetsriktningar. Om fordonet är utrustat med en rullstolslift som befinner sig i närheten av barriären, får barriären tillfälligt blockeras när rullstolsliften är i drift. 7.7.5.1.1 Om det inte finns någon utgång i utrymmet framför en sittplats eller en sittplatsrad ska följande gälla: 7.7.5.1.1.1 När det gäller framåtvända sittplatser ska framkanten på den cylindriska provningskropp som definieras i punkt 7.7.5.1 minst nå fram till det tvärgående vertikalplan som tangerar den främsta punkten på den främsta sittplatsradens ryggstöd och förbli i detta läge. Från detta plan ska det vara möjligt att föra den panel som visas i figur 7 i bilaga 4 på sådant sätt att den panelsida som är vänd mot fordonets utsida flyttas framåt en sträcka av 660 mm med början i kontaktläget med den cylindriska provningskroppen. 7.7.5.1.1.2 När det gäller sidoriktade sittplatser ska den cylindriska provkroppens främre del nå minst det tvärgående plan som sammanfaller med ett vertikalplan som passerar genom centrum för framförvarande sittplats. (Figur 7 i bilaga 4) 7.7.5.1.1.3 När det gäller bakåtriktade sittplatser ska den cylindriska provningskroppens främre del nå minst det tvärgående vertikalplan som tangerar ytan på sittplatsdynorna i framförvarande rad eller sittplats (se figur 7 i bilaga 4). 7.7.5.2 (Reserverad) 7.7.5.3 För fordon av klass III får sätena på den ena eller på båda sidor om mittgången vara flyttbara i sidled vilket gör det möjligt att minska mittgångens bredd till en form som motsvarar en nedre cylinder med en diameter av 220 mm, förutsatt att sätet, med hjälp av en kontroll som finns vid varje säte och är lättåtkomlig för en person som står i mittgången, kan återställas på ett enkelt sätt och om möjligt automatiskt, även när sätet är upptaget, till det läge som motsvarar en minsta bredd av 300 mm. 7.7.5.4 På ledade fordon ska mätanordningen enligt punkt 7.7.5.1 obehindrat kunna föras genom den ledade sektionen på varje däck om de två sektionerna medger genomgång för passagerarna. Ingen del av det mjuka skyddsöverdraget i denna sektion, inklusive delar av bälgen, ska skjuta ut i mittgången. 7.7.5.5 Fotsteg får monteras i mittgångarna. Högst upp ska sådana fotsteg vara minst lika breda som mittgången. 7.7.5.6 Uppfällbara sittplatser som gör det möjligt för passagerare att sitta i mittgången ska inte tillåtas. Uppfällbara sittplatser ska dock vara tillåtna i andra områden i fordonet, förutsatt att de inte hindrar den cylindriska provningskroppen från fri genomgång längs mittgången när sittplatserna är utfällda. 7.7.5.7 Sittplatser som är flyttbara i sidled och som i ett visst läge gör intrång på utrymmet i mittgången ska inte tillåtas utom i fordon av klass III och ska dessutom uppfylla villkoren i punkt 7.7.5.3. 7.7.5.8 När det gäller fordon som omfattas av punkt 7.7.1.9 i denna bilaga ska en mittgång inte krävas förutsatt att de tillträdesmått som avses i den punkten beaktas. 7.7.5.9 Mittgångens ytor ska vara halkfria. 7.7.6 Mittgångens lutning Mittgångens lutning får inte överskrida följande värden: 7.7.6.1 I längsgående riktning: 7.7.6.1.1 8 % när det gäller ett fordon av klass I, II eller A, eller 7.7.6.1.2 12,5 % när det gäller ett fordon av klasserna III och B, och 7.7.6.2 i tvärgående riktning: 5 % för alla klasser. 7.7.7 Fotsteg (se figur 8 i bilaga 4). 7.7.7.1 Högsta och lägsta höjd samt minsta djup för fotsteg för passagerare vid på- och avstigningsdörrar och nödutgångsdörrar samt inne i fordonet specificeras i figur 8 i bilaga 4. 7.7.7.1.1 En övergång från en nedsänkt mittgång till ett sittplatsområde får inte anses som ett fotsteg. Det vertikala avståndet mellan mittgångens yta och golvet får dock inte vara mer än 350 mm. 7.7.7.2 Fotstegets höjd ska mätas i centrum av dess bredd vid ytterkanten och med den däckutrustning och det lufttryck som anges av tillverkaren för den största tillåtna tekniska lastvikten (M). 7.7.7.3 Det första fotstegets höjd över marken ska mätas med fordonet på plant underlag, olastat och i körklart skick enligt definition i punkt 2.18 i dessa föreskrifter och med den däckutrustning och det lufttryck som anges av tillverkaren för den högsta tekniskt tillåtna lastvikten (M) i enlighet med punkt 2.19 i dessa föreskrifter. 7.7.7.4 Om det finns mer än ett fotsteg får varje fotsteg göra intrång i det utrymme som upptas av nästa fotstegs vertikala utsprång med upp till 100 mm, och utsprånget över stigytan nedanför ska medge en fri yta av minst 200 mm (se figur 8 i bilaga 4) med alla fotstegsnosar så utformade att risken för att snubbla blir så liten som möjligt. Alla fotstegsnosar ska stå i visuell kontrast till den omedelbara omgivningen. 7.7.7.5 Varje fotstegs bredd och form ska vara sådana att en rektangel enligt nedanstående tabell kan placeras på detta fotsteg utan att mer än 5 % av den lämpliga rektangelns yta hänger över fotsteget. Vid en dubbeldörr ska varje halva av dubbeldörren uppfylla detta krav.



Antal passagerare (mm) > 22 ≤ 22 Area Första fotsteget 400 × 300 400 × 200 Övriga fotsteg 400 × 200 400 × 200 7.7.7.6 Alla fotsteg ska ha en halkfri yta. 7.7.7.7 Fotstegets maximala lutning ska vara högst 5 % i någon riktning. 7.7.8 Passagerarsittplatser (inklusive uppfällbara sittplatser) och utrymme för sittande passagerare 7.7.8.1 Minsta sittplatsbredd (se figur 4 i bilaga 9) 7.7.8.1.1 Den minsta bredden på sittplatsdynan, mått F (se figur 9 i bilaga 4), mätt från ett vertikalplan som passerar genom denna sittplats mittlinje ska vara 7.7.8.1.1.1 200 mm för klass I, II, A eller B, eller 7.7.8.1.1.2 225 mm för klass III. 7.7.8.1.2 Den minsta bredden på det utrymme som är tillgängligt för varje sittplatsläge, mått G (se figur 9 i bilaga 4), mätt från ett vertikalplan som passerar genom detta sittplatsläges centrum på en höjd mellan 270 och 650 mm över den obelastade sittplatsdynan ska inte vara mindre än 7.7.8.1.2.1 250 mm för individuella sittplatser, eller 7.7.8.1.2.2 225 mm för sammanhängande sittplatsrader för två eller flera passagerare. 7.7.8.1.3 För fordon som är högst 2,35 m breda gäller följande: 7.7.8.1.3.1 Bredden på det utrymme som är tillgängligt för varje sittplatsläge, mätt från ett vertikalplan som passerar genom detta sittplatsläges centrum på höjder mellan 270 och 650 mm över den obelastade sittplatsdynan ska vara 200 mm (se figur 9A i bilaga 4). Om denna punkt uppfylls ska kraven i punkt 7.7.8.1.2 inte tillämpas, och 7.7.8.1.3.2 för fordon av klass III ska den minsta bredden på sittplatsdynan, mått F (se figur 9 i bilaga 4), mätt från ett vertikalplan som passerar genom denna sittplats mittlinje, vara minst 200 mm. Om denna punkt uppfylls ska kraven i punkt 7.7.8.1.1.2 inte tillämpas. 7.7.8.1.4 För fordon som är avsedda för högst 22 passagerare ingår, när det gäller sittplatser bredvid fordonsväggen, i det tillgängliga utrymmets övre del inte en triangelyta som är 20 mm bred och 100 mm hög (se figur 10 i bilaga 4). Dessutom bör det utrymme som behövs för säkerhetsbälten med deras förankringar och för solskyddet undantas. 7.7.8.1.5 Vid mätning av mittgångens bredd ska hänsyn inte tas till om det tillgängliga utrymme som avses gör intrång på mittgången. 7.7.8.2 Sittplatsdynans minsta djup (mått K, se figur 11 i bilaga 4) Sittplatsdynans minst djup ska vara 7.7.8.2.1 350 mm i fordon av klass I, A eller B, och 7.7.8.2.2 400 mm i fordon av klass II eller III. 7.7.8.3 Sittplatsdynans höjd (mått H, se figur 11a i bilaga 4) En obelastad sittplatsdynas höjd från golvet ska vara sådan att avståndet från golvet till ett horisontalplan som är tangentiellt till sittplatsdynans främre ovansida är mellan 400 och 500 mm; denna höjd får emellertid minskas till 350 mm vid hjulhusen (med beaktande av undantagen enligt punkt 7.7.8.5.2) och vid motor-/kraftöverföringsutrymmet. 7.7.8.4 Avstånd mellan sittplatserna (se figurerna 12A och 12B i bilaga 4) 7.7.8.4.1 I fråga om sittplatser som är vända åt samma håll ska avståndet mellan stoppningen på en sittplatsdynas främre del och den bakre delen av framförvarande sittplatsdyna (mått H), när det mäts horisontellt och på alla höjder över golvet mellan nivån för sittplatsdynans ovansida och en punkt 620 mm ovanför golvet, vara minst följande:



H Klasserna I, A och B 650 mm Klasserna II och III 680 mm 7.7.8.4.2 Alla mätningar ska utföras då sittplatsdynan och stoppningen är obelastade med hjälp av den provningskropp som visas i figur 12B i bilaga 4. 7.7.8.4.3 När tvärställda säten är placerade mitt emot varandra ska det minsta avståndet mellan framsidorna på de mot varandra vända sätenas ryggstöd, mätt genom sittdynornas högsta punkt, vara minst 1 300 mm. 7.7.8.4.4 Mätningarna ska utföras då fällbara passagerarsittplatser och inställbara förarsäten med sina ryggstöd och andra sittplatsinställningar är i det normala användningsläge som angetts av tillverkaren. 7.7.8.4.5 Vid mätningarna ska eventuella uppfällbara bord på ryggstöden vara uppfällda. 7.7.8.4.6 De sittplatser som monterats på en skena eller ett annat system som gör det möjligt för en tekniker eller användare att enkelt ändra sittplatskonfigurationen ska mätas i det normala användningsläge som anges av tillverkaren i ansökan om typgodkännande. 7.7.8.5 Utrymme för sittande passagerare (se figur 13 i bilaga 4) 7.7.8.5.1 För en sittplats bakom en avskärmning eller annan stel struktur som inte är en sittplats ska det framför varje föreskrivet sittplatsutrymme (enligt definitionen i punkt 7.7.8.6) finnas ett minsta fritt utrymme i enlighet med figur 13 i bilaga 4. En avskärmning vars kontur ungefär motsvarar ett tillbakalutat ryggstöd får göra intrång på detta utrymme. I fråga om sittplatser bredvid förarplatsen i fordon av klass A eller B ska instrumentbräda, instrumentpanel, växelreglage, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten och förankringar för säkerhetsbälten tillåtas göra intrång på utrymmet. 7.7.8.5.2 För en sittplats bakom en sittplats och/eller en sittplats som är vänd mot mittgången ska det finnas ett minsta fritt fotutrymme med ett djup av minst 300 mm och en bredd enligt punkt 7.7.8.1.1 i denna bilaga, enligt anvisningarna i figur 11b i bilaga 4. Sittplatsben, passagerarfotstöd och intrång på utrymmet enligt punkt 7.7.8.6 får förekomma lokalt i detta utrymme, förutsatt att det finns tillräckligt utrymme för passagerarens fötter. Detta fotutrymme kan delvis finnas i och/eller ovanför mittgången, men får inte skapa något hinder vid mätningen av minsta mittgångsbredd i enlighet med punkt 7.7.5. I fråga om sittplatser bredvid förarplatsen i fordon av klass A eller B ska förekomst av säkerhetsbälten och förankringar för säkerhetsbälten tillåtas. 7.7.8.5.3 Det minsta antalet reserverade sittplatser som uppfyller kraven i punkt 3.2 i bilaga 8 ska vara fyra i klass I, två i klass II och en i klass A. I fråga om fordon av klass III eller B som omfattas av kraven i bilaga 8 ska det minsta antalet reserverade sittplatser vara minst två i klass III och en i klass B. En sittplats som är uppfälld när den inte används får inte utses till en reserverad sittplats. 7.7.8.6 Fri höjd ovanför sittplatslägen 7.7.8.6.1 I fråga om enkeldäckade fordon ska det ovanför varje sittplats och, utom när det gäller den första sittplatsraden i ett fordon av klass A eller B, ovanför dess tillhörande fotutrymme uppmätas ett fritt utrymme med en höjd av minst 900 mm uppmätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt och minst 1 350 mm från den genomsnittliga golvnivån i fotutrymmet. I fråga om fordon som omfattas av punkt 7.7.1.10, och även sittplatsen (sittplatserna) bredvid föraren i ett fordon av klass A eller B, kan dessa mått minskas till 1 200 mm mätt från golvet och 800 mm mätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. I fråga om dubbeldäckade fordon ska varje sittplats ha en fri höjd av minst 900 mm, mätt från den obelastade sittplatsdynans högsta punkt. I fråga om övre däck får denna fria höjd minskas till 850 mm. 7.7.8.6.2 Detta fria utrymme ska utsträckas över det område som avgränsas 7.7.8.6.2.1 av längsgående vertikalplan 200 mm på vardera sidan av sittplatsens genomsnittliga vertikalplan, och 7.7.8.6.2.2 av ett tvärgående vertikalplan genom ryggstödets bakersta övre del och av ett tvärgående vertikalplan 280 mm framför en obelastad sittplatsdynas främsta del i varje fall uppmätt vid sittplatsens genomsnittliga vertikalplan. 7.7.8.6.3 Från kanterna av det fria utrymme som definieras i punkterna 7.7.8.6.1 och 7.7.8.6.2 får följande områden undantas: 7.7.8.6.3.1 I fråga om den övre delen av de yttre sittplatserna, intill fordonets innervägg, ett område med ett rektangulärt tvärsnitt som är 150 mm högt och 100 mm brett (se figur 14 i bilaga 4). 7.7.8.6.3.2 I fråga om den övre delen av den yttre sittplatsen, ett område med en triangulär tvärsektion vars spets är belägen 700 mm från överkanten och vars bas är 100 mm bred (se figur 15 i bilaga 4). Det utrymme som krävs för säkerhetsbälten och deras förankringar samt för solskydd är också undantaget. 7.7.8.6.3.3 I fråga om fotbrunnen för en yttre sittplats, ett område med ett tvärsektionsyta av högst 0,02 m2 (0,03 m2 för låggolvsfordon) och med en största bredd av högst 100 mm (150 mm för låggolvsfordon) (se figur 16 i bilaga 4). 7.7.8.6.3.4 I fråga om ett fordon som är avsett för högst 22 passagerare och i fråga om sittplatserna närmast karosseriets bakre hörn får det fria utrymmets yttre bakre kant, sedd i plan, vara avrundad till en radie av högst 150 mm (se figur 17 i bilaga 4). 7.7.8.6.4 I det fria utrymme som definieras i punkterna 7.7.8.6.1, 7.7.8.6.2 och 7.7.8.6.3 ska även följande tillåtas göra intrång på utrymmet: 7.7.8.6.4.1 En annan sittplats ryggstöd, dess stöd och dess tillbehör (t.ex. uppfällbart bord). 7.7.8.6.4.2 Hjulhus, under förutsättning att något av följande två villkor uppfylls (gäller endast fordon som är avsedda för högst 22 passagerare): 7.7.8.6.4.2.1 Att det utrymme som hjulhuset gör intrång på inte sträcker sig längre fram än till sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se figur 18 i bilaga 4). 7.7.8.6.4.2.2 Att den närmaste kanten av det 300 mm djupa fotutrymmet för sittande passagerare flyttas fram högst 200 mm från den obelastade sittplatsdynans kant med högst 600 mm framför sittplatsens stoppning, när dessa mätningar görs i sittplatsens genomsnittliga vertikalplan (se figur 19 i bilaga 4). I fråga om två sittplatser som är vända mot varandra ska denna bestämmelse endast tillämpas på en av sittplatserna, och det återstående fotutrymmet för de sittande passagerarna ska vara minst 400 mm. 7.7.8.6.4.3 I fråga om sittplatser bredvid förarplatsen: instrumentpanel, vindruta, solskydd, säkerhetsbälten, förankringar för säkerhetsbälten och frontkåpa (gäller endast fordon som är avsedda för högst 22 passagerare). 7.7.8.6.4.4 Fönster av klafftyp i öppet läge samt sådana fönsters fästanordningar. 7.7.9 Kommunikation med föraren 7.7.9.1 I fordon av klasserna I, II och A ska det finnas möjlighet för passagerare att signalera att föraren bör stanna fordonet. Alla sådana kommunikationsanordningar ska kunna aktiveras med handflatan. Det ska finnas lämpliga kommunikationsanordningar som är ändamålsenligt och jämnt fördelade i hela fordonet, och de ska vara placerade högst 1 500 mm över golvet; detta utesluter inte möjligheten att installera kompletterande kommunikationsanordningar som är placerade högre upp. Det manöverorgan som aktiverar anordningen ska stå i visuell kontrast till sin omedelbara omgivning. Att kommunikationsanordningen aktiverats ska också framgå för passagerarna genom en eller flera belysta signaler. Den belysta signalen ska visa orden ”BUSSEN STANNAR” eller motsvarande, och/eller en lämplig symbol och ska förbli belyst tills på- och avstigningsdörren eller på- och avstigningsdörrarna öppnas. Ledade fordon ska ha sådana signaler i varje stel del av fordonet. Dubbeldäckade fordon ska ha dem på varje däck. Bestämmelserna i punkt 7.6.11.8 i denna bilaga ska gälla för alla textmeddelanden som används. 7.7.9.2 Kommunikation med ombordpersonalens utrymme Om ombordpersonalens utrymme inte medger tillträde till förar- eller passagerarutrymmena ska det finnas en anordning för kommunikation mellan föraren och det förstnämnda utrymmet. 7.7.9.3 Kommunikation med toalettutrymmet Toalettutrymmen ska vara utrustade med anordning för att tillkalla hjälp i en nödsituation. 7.7.10 Apparater för varma drycker och kokutrustning 7.7.10.1 Apparater för varma drycker och kokutrustning ska vara monterade eller skyddade så att det är osannolikt att varm mat eller varma drycker kan spillas på någon passagerare vid nödbromsning eller vid kurvtagning. 7.7.10.2 I fordon med apparater för varma drycker eller kokutrustning ska alla passagerarsittplatser vara utrustade med lämpliga anordningar för att placera varm mat eller dryck medan fordonet är i rörelse. 7.7.11 Dörrar till inre utrymmen Varje dörr till en toalett eller annat inre utrymme 7.7.11.1 ska vara självstängande och inte försedd med någon anordning som håller den öppen om den i sådant läge kan hindra passagerare i en nödsituation, 7.7.11.2 får i öppet läge inte skymma något handtag, någon anordning för att öppna på- och avstigningsdörrar, nödutgångsdörrar, nödutgångar, brandsläckare eller lådor för första förband eller någon obligatorisk märkning som hör samman med dessa, 7.7.11.3 ska vara försedd med en anordning som i en nödsituation gör det möjligt att öppna dörren från utrymmets utsida, och 7.7.11.4 ska inte kunna låsas från utsidan om den inte samtidigt kan öppnas från insidan. 7.7.12 Inre trappa i ett dubbeldäckat fordon (se figur 1 i bilaga 4) 7.7.12.1 Varje inre trappa ska ha en minsta bredd som medger fri passage för kontrollmålet för enkeldörren enligt figur 1 i bilaga 4. Den tvådelade panelen ska med utgångspunkt i mittgången på nedre däck föras upp till det sista fotsteget, i den riktning som en person som använder trappan sannolikt skulle röra sig. 7.7.12.2 Inre trappor ska utformas så att det vid en häftig inbromsning av ett fordon som färdas framåt inte finns någon fara för att en passagerare kastas utför trappan. Detta krav anses uppfyllt om minst ett av följande villkor uppfylls: 7.7.12.2.1 Ingen del av trappan som leder ned är riktad framåt. 7.7.12.2.2 Trappan är utrustad med räcken eller liknande. 7.7.12.2.3 Det finns en automatisk anordning i trappans övre del som förhindrar att trappan används under färd. Denna anordning ska lätt kunna aktiveras i en nödsituation. 7.7.12.3 Det ska kontrolleras, genom användning av cylindern i punkt 7.7.5.1, att förhållandena för tillträde från mittgångarna (övre och nedre) till trappan är tillräckliga. 7.7.13 Förarutrymmet 7.7.13.1 Föraren ska vara skyddad från stående passagerare och passagerare som sitter omedelbart bakom förarutrymmet och som skulle kunna kastas in i förarutrymmet vid inbromsning eller kurvtagning. Detta krav ska anses uppfyllt om 7.7.13.1.1 den bakre delen av förarutrymmet är avstängt genom en skiljevägg, eller 7.7.13.1.2 med avseende på passagerarsittplatser omedelbart bakom förarutrymmet, om ett skyddsräcke eller, med avseende på fordon av klass A eller B, ett säkerhetsbälte har monterats. För fordon som har ett område för stående passagerare omedelbart bakom förarutrymmet ska möjligheten att montera ett säkerhetsbälte inte vara tillämplig. När ett skyddsräcke monterats ska detta uppfylla kraven i punkt 7.7.13.1.2.1–7.7.13.1.2.3 (se figur 30 i bilaga 4). 7.7.13.1.2.1 Skyddsräcket ska ha en minsta höjd på 800 mm mätt från det golv på vilket passagerarna har sina fötter. 7.7.13.1.2.2 Skyddsräckets bredd ska sträcka sig inåt från fordonets vägg minst 100 mm bortom den längsgående mittlinjen för den innersta passagerarsittplats som berörs, men ska under alla omständigheter sträcka sig fram till den innersta punkten på förarsätet. 7.7.13.1.2.3 Avståndet mellan den övre kanten på en yta avsedd att hålla ett föremål (t.ex. ett bord) och den övre kanten på ett skyddsräcke ska vara minst 90 mm. 7.7.13.2 Förarutrymmet ska vara skyddat så att inga föremål kan rulla in från passagerarområdet omedelbart bakom förarutrymmet vid en häftig inbromsning. Detta krav ska anses uppfyllt när en boll med en diameter av 50 mm inte kan rulla in i förarutrymmet från passagerarområdet omedelbart bakom utrymmet. 7.7.13.3 Föraren ska vara skyddad från solljus och från påverkan av bländning och reflexer från innerbelysningen. Belysning som kan påverka förarens sikt negativt och kraftigt ska endast kunna vara tänd när fordonet står stilla. 7.7.13.4 Fordonet ska ha anordningar som möjliggör avfrostning och avimning av vindrutan. 7.7.14 Förarsäte 7.7.14.1 Förarsätet ska vara fristående från andra säten. 7.7.14.2 Antingen ska ryggstödet vara rundat eller så ska förarutrymmet vara försett med armstöd som är placerade på så sätt att föraren varken hindras vid manöver eller kommer ur balans vid sidoacceleration som kan förekomma under körningen. 7.7.14.3 Den minsta bredden för sittplatsdynan (mått F, se figur 9 i bilaga 4), mätt från ett vertikalplan som passerar genom sätets centrum, ska vara 7.7.14.3.1 200 mm för klass A eller B, 7.7.14.3.2 225 mm för klass I, II eller III. 7.7.14.4 Det minsta djupet för sittplatsdynan (mått K, se figur 11a i bilaga 4), mätt från ett vertikalplan som passerar genom sätets centrum, ska vara 7.7.14.4.1 350 mm för klass A eller B, 7.7.14.4.2 400 mm för klass I, II eller III. 7.7.14.5 Den minsta totala bredden på ett ryggstöd, mätt upp till en höjd av 250 mm ovanför det horisontalplan som är tangentiellt till den obelastade sittdynans översta yta, ska vara 450 mm. 7.7.14.6 Avståndet mellan armstöden ska vara tillräckligt stort för att ge föraren ett fritt utrymme, enligt definitionen i punkt 7.7.14.2, på minst 450 mm. 7.7.14.7 Sätet ska vara justerbart längsgående och i höjdled, och ryggstödets lutning ska vara justerbar. Det ska automatiskt låsas i vald position, och om det har en snurrmekanism ska denna låsas automatiskt i körställning. Sätet ska ha ett fjädringssystem. 7.7.14.7.1 Fjädringssystemet och justerbarheten i höjdled är inte obligatoriskt för fordon av klasserna A och B. 7.8 Innerbelysning 7.8.1 Elektrisk innerbelysning ska finnas för belysning av följande: 7.8.1.1 Alla utrymmen för passagerare, ombordpersonal och toaletter samt den ledade delen i ett ledat fordon. 7.8.1.2 Alla fotsteg eller trappor. 7.8.1.3 Genomgångsutrymmen till varje utgång och till området närmast på- och avstigningsdörren (på- och avstigningsdörrarna), samt eventuella påstigningsanordningar när de är i bruk. 7.8.1.4 Invändig märkning av och invändiga manöverorgan till alla utgångar. 7.8.1.5 Alla ställen där det finns hinder. 7.8.1.6 När det gäller dubbeldäckade fordon utan tak ska det finnas minst en belysningsanordning som ska monteras så nära varje trappmynning på övre däck som möjligt. 7.8.2 Det ska finnas minst två strömkretsar för innerbelysningen så att den ena inte påverkas om den andra inte fungerar. En krets som endast betjänar en permanent in- och utgångsbelysning kan anses som en av dessa kretsar. 7.8.3 Fordon av klasserna II, III och B ska vara utrustade med ett nödbelysningssystem som uppfyller följande krav: 7.8.3.1 Föraren ska kunna aktivera nödbelysningssystemet sittande i förarsätet. 7.8.3.2 När nödöppnaren för varje på- och avstigningsdörr eller nödutgångsdörr används ska detta aktivera nödbelysningssystemet. 7.8.3.3 Nödbelysningssystemet ska, när det väl aktiverats, fortsätta att lysa under minst 30 min om inte föraren avaktiverar det. 7.8.3.4 Kraftförsörjningen för nödbelysningen ska vara placerad på ett lämpligt ställe i fordonet så att man minimerar risken för att dess fortsatta drift äventyras till följd av en olycka. 7.8.3.5 Alla enheter som tillhandahåller nödbelysningen ska lysa med vitt ljus. 7.8.3.6 Belysningens enhetlighet ska bedömas enligt följande mått: 7.8.3.7 Nödbelysningssystemet ska ge en lägsta belysningsnivå på 10 lux direkt under varje ljusenhet i passagerarutrymmet på en höjd av 750 mm ovanför mittlinjen i alla genomgångsutrymmen och mittgångar. 7.8.3.8 Enhetligheten för belysningen över passagerarutrymmets hela längd på en höjd av 750 mm över alla mittgångar och genomgångsutrymmen ska vara mellan 0,15 och 2. 7.8.3.9 Reservbelysningssystemet ska ge en belysning på minst 1 lux i nivå med golvets mittlinje i alla genomgångsutrymmen och mittgångar samt mitt på alla steg, på stegnivå. 7.8.3.10 Överensstämmelse med enhetlighetskraven ska visas under minst 30 min räknat från det att nödbelysningen tänds, genom mätningar som utförs på avstånd på högst 2 m. 7.8.4 Individuella lampor för var och en av posterna i punkt 7.8.1 krävs inte, under förutsättning att det finns tillräcklig belysning vid normal användning. 7.8.5 Den obligatoriska innerbelysningen ska skötas manuellt av föraren genom strömbrytare eller vara automatisk. 7.9 Ledad del i ledade fordon 7.9.1 Den ledade del som förenar fordonets stela delar ska vara så utformad och konstruerad att minst en rotationsrörelse runt minst en horisontalaxel och minst en vertikalaxel är möjlig. 7.9.2 När det ledade fordonet med sin tjänstevikt, i körklart skick, är stillastående på ett horisontellt underlag får det mellan golvet i varje stel del och vändskivans golv eller golvet i det ersättande elementet inte finnas något öppet avstånd som är bredare än 7.9.2.1 10 mm när fordonets alla hjul står på samma nivå, eller 7.9.2.2 20 mm när hjulen på axeln nära den ledade delen vilar på en yta som är 150 mm högre än den yta på vilken de andra axlarnas hjul vilar. 7.9.3 Nivåskillnaden mellan golvet i de stela delarna och vändskivans golv, uppmätt vid fogen, får inte överstiga 7.9.3.1 20 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.1, eller 7.9.3.2 30 mm vid de förhållanden som anges i punkt 7.9.2.2. 7.9.4 På ledade fordon ska det finnas möjlighet att fysiskt hindra passagerarnas tillträde till en del av den ledade delen om 7.9.4.1 golvet har ett oskyddat hål som inte uppfyller kraven i punkt 7.9.2, 7.9.4.2 golvet inte kan bära passagerarnas vikt, 7.9.4.3 väggarnas rörelse kan innebära fara för passagerarna. 7.10 Riktningsstabilitet hos ledade fordon När ett ledat fordon rör sig i en rak linje ska de längsgående mittplanen i dess stela del sammanfalla och bilda ett oavbrutet plan utan någon avböjning. 7.11 Ledstänger och handtag 7.11.1 Allmänna krav 7.11.1.1 Ledstänger och handtag ska vara tillräckligt kraftiga. 7.11.1.2 De ska vara utformade och monterade så att de inte utgör någon skaderisk för passagerarna. 7.11.1.3 Ledstänger och handtag ska vara utformade så att passagerarna lätt kan få ett stadigt grepp om dem. På varje ledstång ska det finnas en minst 100 mm lång del där en hand kan hållas. Alla mått på tvärsnittet ska vara mindre än 20 mm eller större än 45 mm, utom när det gäller ledstänger på dörrar och sittplatser och, när det gäller ett fordon av klass II, III eller B, i genomgångsutrymmena. I dessa fall ska ledstänger med en minsta dimension på 15 mm tillåtas om dimensionen för övrigt är minst 25 mm. Ledstänger får inte ha skarpa böjningar. 7.11.1.4 Det fria utrymmet mellan en ledstång eller ett handtag längs huvuddelen av dess längd och den angränsande delen av fordonets karosseri eller väggar ska vara minst 40 mm. I fråga om en ledstång på en dörr eller en sittplats eller i genomgångsutrymmet i ett fordon av klass II, III eller B, ska emellertid ett minsta fritt utrymme av 35 mm tillåtas. 7.11.1.5 Ytan på varje ledstång, handtag eller stolpe ska stå i visuell kontrast till den omedelbara omgivningen och vara halkfri. 7.11.2 Kompletterande krav för ledstänger och handtag i fordon som är avsett för befordran av stående passagerare 7.11.2.1 Tillräckligt många ledstänger och/eller handtag ska finnas för varje del av den golvyta som i enlighet med punkt 7.2.2 är avsedd för ståplatspassagerare. I detta syfte får stroppar, i mån av förekomst, betrak