1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr2223/96
avden25juni1996
omdeteuropeiskanational-ochregionalräkenskapssystemetigemenskapen
(EGTL310,30.11.1996,s.1)
Ändradgenom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Rådetsförordning(EG)nr448/98avden16februari 1998 L58 1 27.2.1998
Anm.: Idennakonsolideradeutgåvaförekommerhänvisningartilldeneuropeiskaomräkningsenheten och/eller ecun.Frånoch
medden1januari1999skallbådabenämningarnaförståssomhänvisningartilleuron—rådetsförordning(EEG)nr3308/80(EGTL345,20.12.1980,s.1)ochrådetsförordning(EG)nr1103/97(EGTL162,19.6.1997,s.1).
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—2
▼B
RÅDETSFÖRORDNING(EG)nr2223/96
avden25juni1996
om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i
gemenskapen
EUROPEISKAUNIONENSRÅDHARANTAGITDENNAFÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-skapen,särskiltartikel 213idetta,
med beaktande av det utkast till förordning som kommissionen lagt
fram,
medbeaktande avEuropaparlamentets yttrande(
1),
medbeaktande avEuropeiskamonetära institutets yttrande(2),
medbeaktandeavEkonomiskaochsocialakommitténsyttrande(3),och
medbeaktande avföljande
1.Genomförandet och uppföljningen av den ekonomiska och
monetära unionen förutsätter att det finns jämförbara, aktuellaoch tillförlitliga uppgifter om den ekonomiska situationens
strukturochutveckling ivarje landoch/eller region.
2.Kommissionen bör delta i förvaltningen av den ekonomiska och
monetära unionen och bl.a. rapportera till rådet om hurmedlemsstaterna fullgör sina förpliktelser när det gäller attförverkliga denekonomiskaochmonetära unionen.
3.Räkenskaper utgör ett betydelsefullt verktyg för analys av den
ekonomiskasituationeniettlandoch/ellerenregionförutsattatt
deutarbetas enligt gemensamma ochentydiga principer.
4.Kommissionen bör använda nationalräkenskapsaggregat förgemenskapens administrativa beräkningar, särskilt budgetberäk-ningar.
5.Ett administrativt dokument med titeln ”Europeiska national-räkenskapssystemet” (ENS) gavs ut 1970 och det täckte detområde som regleras av denna förordning och hade utarbetatsenbart av Europeiska gemenskapernas statistikkontor på egetansvar. Detta dokument var resultatet av det arbete som
Europeiskagemenskapernasstatistikkontorunderfleraårbedrivit
tillsammans med medlemsstaternas nationella statistikinstitut föratt sammanställa ett system för nationalräkenskaper som till-godoser behoven för gemenskapens ekonomiska och socialapolitik, och dokumentet utgjorde en gemenskapsversion avFörenta nationernas system för nationalräkenskaper, vilket
gemenskapen framtill desshadeanvänt.
6.För att uppdatera den ursprungsliga texten utgavs en andra
upplagaavdettadokument1979(nedankallat”ENS2uppl.”)(4).
7.Förenta nationernas statistika kommission antog i februari 1993det nya systemet för nationalräkenskaper (SNA) för att uppgif-
terna i alla medlemsländer i Förenta nationerna skall bli
internationellt jämförbara.
8.Beträffande miljöräkenskaper bör hänsyn tas till kommissionensmeddelandetillEuropaparlamentetochrådetavden21december1994,”RiktlinjerförEuropeiskaunionenommiljöindikatorerochnationell miljöredovisning”.
(1) EGTnrC287,30.10.1995,s.114.
(2) Yttrandetavgett den21juni1995(ännuinte offentliggjort iEGT).
(3) EGTnrC133,31.5.1995,s.2.
(4) Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS), 2 uppl., Europeiska gemens-
kapernasstatistikkontor, Luxemburg, 1979.
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—3
▼B
9.Gemenskapen samarbetar till ömsesidig nytta med tredje land,
särskiltmedländernaiEuropeiskaekonomiskasamarbetsområdet
(EES).
10.Ett europeiskt räkenskapssystem bör införas p.g.a. de krav somden ekonomiska och monetära unionen ställer och det bör
användas när national- och regionalräkenskaper upprättas i
enlighet medgemenskapslagstiftningen.
11.Kommissionen bör ställa resultaten av de räkenskaper ochsammanställningar som alla medlemsstater utarbetar enligt detsystem som införs genom denna förordning till användarnas
förfogande vid givna tidpunkter, särskilt med hänsyn till
övervakningen av ekonomisk konvergens och för att säkerställaen så nära samordning av medlemsstaternas ekonomiska politiksommöjligt.
12.Avsikten är att det system som införs genom denna förordninggradvis skall ersätta alla andra system som en referensram medgemensamma standarder, definitioner, klassificeringar ochräkenskapsregler avsedda för att utarbeta medlemsstaternasräkenskaper enligt gemenskapens behov, så att resultaten är
jämförbara mellan medlemsstaterna.
13.Dessa statistiska resultat bör med hänsyn till principen om
öppenhetvaratillgängliga förmedborgarna.
14.Det system som införs genom denna förordning, vilket är enanpassning av Förenta nationernas SNA till medlemsstaternasekonomiska struktur, bör följa uppbyggnaden i detta så attuppgifterna är jämförbara med dem som de viktigaste inter-nationella parterna sammanställer.
15.Tidsfristerna för utarbetandet bör fastställas för breda kategorierav räkenskaper och sammanställningar, och endast den informa-tionsomärväsentligförgemenskapensbehovbehöverbearbetasstatistiskt ochmeddelas till kommissionenvidgivnatidpunkter.
16.Med tanke på omfattningen och vikten av de berörda räkenska-perna,detaljnivån,dengeografiskaomfattningenochsituationenimedlemsstaterna i statistiskt hänseende bör emellertid vissaytterligare tidsfrister undantagsvis och tillfälligt beviljasmedlemsstater som objektivt sett inte kan följa de tidsfrister
somfastställsidennaförordning.
17.Ett beslut om fördelningen av indirekt mätta finansiella förmed-
lingstjänster (IMFIS)börfattas senare.
18.I enlighet med subsidiaritetsprincipen är skapandet av sådanagemensamma statistiska standarder som medför att uppgifternablirjämförbaraettåtagandesomendastkangenomföraseffektivtpå gemenskapsnivå, och dessa standarder kommer att införas ivarjemedlemsstatpåansvaravdeorganisationerochinstitutioner
somansvararförattsammanställa offentlig statistik.
19.Det börfastställas ett förfarande för anpassning och uppdatering
av bestämmelserna i denna förordning införas i samarbete meddenkommittéförEuropeiskagemenskapernasstatistiskaprogram
som inrättades genom beslut 89/382/EEG, Euratom(
1). Detta
anpassningsförfarandeärbegränsattillsådanaändringarsominteökardeegnamedlen.
20.Kommittén för det statistiska programmet och Kommittén för
valuta-,finans-ochbetalningsbalansstatistik,sominrättatsgenom
beslut91/115/EEG(2),harförklaratsigvaraförutkastettilldenna
förordning.
(1) EGTnrL181,28.6.1989,s.47.
(2) EGTnrL59,6.3.1991,s.19.
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—4
▼B
21.I rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989
omharmoniseringenavberäkningenavbruttonationalinkomsttill
marknadspris(1) (BNPmp) föreskrivs att BNPmp endast kan bli
jämförbar om definitionerna och redovisningsreglerna i deteuropeiska nationalräkenskapssystemet iakttas, och i rådetsförordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 omden slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av de egna medel
som härrör från mervärdesskatt(
2) föreskrivs att för att beräkna
den viktade genomsnittsskattesatsen för momsen skall fördel-ningen av de transaktioner somskall avgiftsbeläggas bestämmasmed hjälp av de nationalräkenskaper som upprättats enligt deteuropeiska nationalräkenskapssystemet, och för dessa rättsakter
bördet—liksomisambandmedrådetsförordning(EG)nr3605/
93avden22november1993omtillämpningenavprotokolletomförfarandet vid alltför stora underskott(
3) och rådets beslut 94/
728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994 om systemet förgemenskapernas egna medel(
4) och rådets beslut 94/729/EG av
den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin(5) — föreskrivas en
övergångsperiod för tilllämpningen av det system som införs
genomdenhärförordningen.
HÄRIGENOMFÖRESKRIVSFÖLJANDE.
Artikel 1
Mål
1. Målet med denna förordning är att införa det europeiska
nationalräkenskapssystemet 1995 (nedan kallat ”ENS 95”) genom attföreskriva
a) en metod för gemensamma standarder, definitioner, nomenklaturer
och räkenskapsregler, som har till syfte att göra det möjligt attutarbeta räkenskaper och sammanställningar på jämförbar basis för
att möta gemenskapens behov, samt resultat i enlighet med
bestämmelsernaiartikel 3,
b) ett program med givna tidpunkter för överlämnande för gemens-
kapens behov av de räkenskaper och sammanställningar somutarbetats ienlighet medENS95.
2. Denna förordning skall med beaktande av artiklarna 7 och 8
tillämpaspåallagemenskapsrättsaktersomhänvisartillENS95ellertilldessdefinitioner.
3. Denna förordning förpliktar inte någon medlemsstat att använda
ENS95närdenutarbetar räkenskaper föregnabehov.
Artikel 2
Metod
1. DenmetodförENS95somavsesiartikel1.1aidennaförordning,
återges ibilaga A.
2. BeslutomsådanaändringaravmetodeniENS95somhartillsyfte
att klargöra och förbättra innehållet skall fattas av kommissionen i
enlighet med förfarandet i artikel 4, under förutsättning att de inte
innebärnågonändringavgrundbegreppen,attdeintekräverytterligaremedelnärdeskallgenomförasochattderastillämpningintemedförenökningavdeegnamedlen.
3. Rådet skall i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget
senastden31december1997taställningtillinförandetavsystemetför
(1) EGT nr L 49, 21.2.1989, s. 26. Direktivet ändrat genom 1994 års
anslutningsakt.
(2) EGTnrL155,7.6.1989,s.9.
(3) EGTnrL332,31.12.1993,s.7.
(4) EGTnrL293,12.11.1994,s.9.
(5) EGTnrL293,12.11.1994,s.14.
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—5
▼B
fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (IMFIS),
sombeskrivsibilagaItillbilagaA,ochiförekommandefallbeslutaomnödvändiga åtgärder fördessgenomförande.
Artikel 3
Överlämnandeavuppgiftertillkommissionen
1. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Europeiska gemenska-
pernasstatistikkontor)överlämnaderäkenskaperochsammanställningar
somanges ibilaga B enligt de tidsfrister somföreskrivs förrespektive
sammanställning.
Deytterligaretidsfristersombeviljasvissamedlemsstaterienlighetmed
bilaga Bskalllöpautsenastden1januari 2005.
Kommissionen skall efter samråd med Kommittén för det statistiska
programmet överlämna en rapport till rådet senast den 1 juli 2003 omtillämpningenavdeytterligaretidsfristersombeviljatsförattavgöraomdefortfarande ärmotiverade. Till rapporten skallvidbehovbifogasettförslag från kommissionen om beviljande av nya ytterligare tidsfrister
fördemedlemsstater sombehöverdetta.
2. Medlemsstaterna skall överlämna resultaten enligt bilaga B,
inklusivedeuppgiftersommedlemsstaternaenligtnationelllagstiftningeller praxis för statistiskt insynsskydd har förklarat som sekretessbe-lagda, enligt bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EEG) nr1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddadestatistika uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor(
1)
vilkenreglerar hanteringen avsekretessbelagda uppgifter.
Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 4 och inom
begränsningarna enligt iartikel 2.2besluta omanpassningar —av nyasammanställningar,berördaländeroch/ellerregioner—avdeuppgiftersombegärsfrånmedlemsstaterna.
Artikel 4
Kommittéförfarande
1. Kommissionen skall biträdas av kommittén för det statistiska
programmet, nedankallad ”kommittén”.
2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
tillåtgärder.Kommitténskallyttrasigöverförslagetinomdentidsomordföranden bestämmer medhänsyntill hurbrådskande fråganär. Denskall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i
fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av
kommissionen. Vid omröstning skall medlemsstaternas röster vägasenligt bestämmelserna isammaartikel. Ordförandenfårinte rösta.
3. Kommissionensbeslutskallhaomedelbarverkan.Ombeslutetinte
är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertidgenastunderrätta rådet. Isådana fall
a) skall kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade
åtgärderna itremånader, räknatfråndendagdårådet underrättas,
b) fårrådetfattaettannatbeslutmedkvalificeradmajoritetinomdentid
somangesipunkta.
Artikel 5
Kommitténsarbetsuppgifter
Kommittén skall undersöka de frågor om tillämpningen av denna
förordning som tas upp av kommitténs ordförande, antingen på egetinitiativ eller påbegäran avenmedlemsstat.
(1) EGT nr L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen ändrad genom 1994 års
anslutningsakt.
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—6
▼B
Artikel 6
Samarbetemedandrakommittéer
1. I de frågor som faller under Kommittén för valuta-, finans- och
betalningsbalansstatistik skall kommissionen begära ett yttrande fråndennakommittéienlighetmedvillkoreniartikel2ibeslut91/115/EEG.
2. Kommissionen skall till den kommitté för bruttonationalinkomst
som inrättas genom direktiv 89/130/EEG, Euratom överlämna alla deuppgifter om genomförandet av denna förordning som kommittén kanbehöva föratt fullgöra sittuppdrag.
Artikel 7
Tillämpningochförstaöverlämnandeavuppgifter
1. ENS 95 skall tillämpas första gången på uppgifter som har
sammanställtsienlighetmedbilagaBochsomskallöverlämnasiapril1999.
2. Uppgifterna skall överlämnas till kommissionen (Europeiska
gemenskapernas statistikkontor) inom de tidsfrister som fastställs ibilaga B.
3. Medlemsstaterna skall i enlighet med punkt 1, före det första
överlämnandet av uppgifter enligt ENS 95, fortsätta att underrättakommissionen (Europeiska gemenskapernas statistikkontor) de räken-skaper och sammanställningar som har sammanställts genom
tillämpning avENS2uppl.
4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19 i rådets
förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89(
1) av den 29 maj 1989 om
genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för
gemenskapernas egna medel skall kommissionen tillsammans med denberörda medlemsstaten kontrollera tillämpningen av den här förord-ningenochunderrättakommitténiartikel4.1idenhärförordningenomresultaten avdessakontroller.
Artikel 8
Övergångsbestämmelser
1. Närdetgällerbudgetenochdeegnamedlenochgenomundantag
frånartiklarna 1.2och7skalldeteuropeiskanationalräkenskapssystemsomgällerenligtartikel1förstastycketidirektiv89/130/EEG,Euratomoch de rättsakter som hänför sig till den — särskilt förordningarna(EEG, Euratom) nr 1552/89 och nr 1553/89 och beslut 94/728/EG,Euratom och 94/729/EG — vara ENS 2 uppl. så länge som beslut 94/
728/EG,Euratom ärikraft.
2. När det gäller medlemsstaternas underrättelser till kommissionen
inomramenförförfarandetvidalltförstoraunderskott,enligtförordning
(EG) nr 3605/93, skall det europeiska nationalräkenskapssystemet varaENS2uppl.tillochmedunderrättelsen den1september 1999.
3. Tillämpningen av ENS 2 uppl. enligt punkterna 1 och 2 i denna
artikel skall säkerställas genom att uppgifter som samlats in enligtartikel7.1skallanpassas,pågrundvalavENS95,såatthänsyntastillde ändringar som resulterar från skillnader i begrepp, definitioner ellernomenklaturer mellan ENS2uppl.ochENS95.
Genomförandetavdennaprincipskallfastställassenastidecember1996
enligt förfarandet iartikel 6idirektiv 89/130/EEG, Euratom.
Artikel 9
Dennaförordningträderikraftdentjugondedagenefterdetattdenhar
offentliggjorts i Europeiskagemenskapernasofficiella tidning .
(1) EGTnrL155,7.6.1989,s.1.Förordningensenaständradgenomförordning
(EEG,Euratom) nr2729/94(EGTnrL293,12.11.1994,s.5).
1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—7
▼B
Denna förordning ärtill alla delar bindande ochdirekt tillämplig ialla
medlemsstater.
▼B
BILAGAA
EUROPEISKANATIONALRÄKENSKAPSSYSTEMET
ENS1995
INNEHÅLL
Sida
KAPITEL1 ALLMÄNÖVERSIKT ....................................... 18
AnvändningsområdenförENS ................................ 18
Underlagföranalysochutvärdering ...................... 18
Åttakarakteristiska dragiENS .......................... 19
ENS95ochSNA93 ................................... 25
ENS95ochENS70 ................................... 25
ENSSOMSYSTEM .. ...................................... 26
Statistiska enheterochderasindelningar ..................... 26
Institutionella enheterochsektorer . ...................... 27
Lokalaverksamhetsenheter ochbranscher .. ................ 27
Inhemska och utländska enheter; den totala ekonomin och
utlandet .............................................. 27
Flödenochstockar . ...................................... 28
Flöden .............................................. 28
Transaktioner ...................................... 28
Egenskaperhostransaktioner ... ...................... 29
Samverkanmellan, kontratransaktioner inomenheter ... 29Monetära respektiveicke-monetära transaktioner .. ..... 29
Transaktioner medeller utanmotprestation ........... 29
Ändradtransaktionsordning .. ...................... 29
Omföring..................................... 29
Uppdelning .. ................................. 30
Urskiljandeavtransaktionens huvudsakligaaktör .... 30
Gränsfall .. ...................................... 30
Andraförändringaritillgångar .. ...................... 30
Andravolymförändringar itillgångar ochskulder . ..... 30
Kapitalvinster/-förluster . ........................... 31
Stockar .............................................. 31
Systemetavkontonochaggregaten ... ...................... 31
Bokföringsregler ...................................... 31
Terminologin förkontotstvåsidor ..................... 31
Dubbelbokföring/fyrdubbelbokföring .. ................ 32
Värdering ... ...................................... 32
Speciella värderingar avseende varor . ................ 32
Värderingtill fastapriser .......................... 33
Bokföringstidpunkt . ................................. 33
Konsolideringochnettobokföring ...................... 33
Konsolidering ... ................................. 33
Nettobokföring .. ................................. 34
Konton,saldoposterochaggregat ...................... 341996R2223—SV—27.02.1998—001.001—8
▼B
Kontosystem ... ...................................... 34
Varu-ochtjänstekontot ................................. 35
Utlandskontot ... ...................................... 35
Saldoposter ........................................... 35
Aggregat ............................................. 35
Input-outputräkenskaper .. ................................. 35
KAPITEL2 ENHETEROCHGRUPPERINGAVENHETER ................ 37
GRÄNSERNAFÖRLANDETSEKONOMI .................... 37
INSTITUTIONELLAENHETER .. ........................... 39
INSTITUTIONELLASEKTORER . ........................... 40
Icke-finansiella företag(S.11) ... ........................... 42
Undersektor:Offentliga icke-finansiella företag (S.11001) .... 43
Undersektor:Nationellaprivataicke-finansiellaföretag(S.11002) 44
Undersektor: Utlandskontrollerade icke-finansiella företag
(S.11003)............................................ 44
Finansiella företag(S.12) . ................................. 44
Undersektor:Centralbanker (S.121) . ...................... 46
Undersektor:Andramonetära finansinstitut (S.122) .......... 47
Undersektor: Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och
pensionsinstitut (S.123) ................................. 48
Undersektor:Finansiella serviceföretag (S.124) .. ........... 48
Undersektor:Försäkringsföretagochpensionsinstitut (S.125) .. 49
Offentligsektor(S.13) ... ................................. 50
Undersektor:Staten(S.1311) . ........................... 50
Undersektor:Delstater(S.1312) .......................... 50
Undersektor:Kommuner(S.1313) .. ...................... 50
Undersektor:Socialförsäkring (S.1314) .................... 51
Hushåll(S.14) ........................................... 51
Undersektor: Arbetsgivare (inklusive egenföretagare)
(S.141+S.142) . ...................................... 52
Undersektor:Anställda(S.143) ........................... 52
Undersektor:Mottagare avkapitalinkomster (S.1441) ... ..... 52
Undersektor:Mottagare avpensioner(S.1442) ... ........... 52
Undersektor: Mottagare av andra transfereringsinkomster
(S.1443) ............................................. 52
Undersektor:Övriga(S.145) .. ........................... 52
Hushållensideella organisationer (S.15) ...................... 53
Utlandet(S.2) ........................................... 53
Sektorklassificeringavproducerandeenhetereftertypavproducent 54
LOKALAVERKSAMHETSENHETEROCHBRANSCHER .. ..... 56
Denlokala verksamhetsenheten .. ........................... 57
Branschen .. ............................................ 57
KLASSIFIKATIONAVBRANSCHER .. ...................... 58
HOMOGENAPRODUKTIONSENHETEROCHHOMOGENABRAN-
SCHER ................................................... 58
Denhomogenaproduktionsenheten .......................... 58
Denhomogenabranschen ................................. 58
KLASSIFIKATIONAVHOMOGENABRANSCHER . ........... 591996R2223—SV—27.02.1998—001.001—9
▼B
KAPITEL3 PRODUKTTRANSAKTIONER ................................ 60
PRODUKTION(AKTIVITETOCHRESULTAT) ................ 61
Primära verksamheter, sekundära verksamheter och hjälpverksam-
heter.................................................. 62
Produktion(P.1) ... ...................................... 62
Tidpunktförbokföringochvärdering avproduktionen .......... 68
INSATSFÖRBRUKNING(P.2) ............................... 73
Tidpunktförbokföringochvärdering avinsatsförbrukning . ..... 75
SLUTLIGKONSUMTION(P.3,P.4) .......................... 75
Konsumtionsutgift(P.3) .. ................................. 75
Faktiskkonsumtion(P.4) . ................................. 76
Tidpunktförbokföringochvärdering avkonsumtionsutgifter .... 78
Tidpunktförbokföringochvärdering avfaktiskkonsumtion ..... 78
BRUTTOINVESTERING(P.5) ............................... 79
Fastbruttoinvestering (P.51) ............................... 79
Tidpunktförbokföringochvärdering avfastbruttoinvestering ... 81
Lagerinvestering (P.52) .. ................................. 82
Tidpunktförbokföringochvärdering avlagerinvestering .. ..... 83
Anskaffningminusavyttring avvärdeföremål (P.53) ........... 84
IMPORTOCHEXPORTAVVAROROCHTJÄNSTER(P.6ochP.7) 84
Importochexportavvaror(P.61ochP.71) ... ................ 85
Importochexportavtjänster (P.62ochP.72) . ................ 87
KAPITEL4 OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER ........................ 91
LÖNEROCHKOLLEKTIVAAVGIFTER(D.1) ................ 91
Egentlig lön(D.11) ...................................... 91
Kontantlön .......................................... 91
Naturaförmåner . ...................................... 91
Arbetsgivarenskollektiva avgifter (D.12) ..................... 93
Arbetsgivarensfaktiskakollektiva avgifter(D.121) .......... 93
Arbetsgivarenstillräknade kollektiva avgifter(D.122) ... ..... 93
SKATTERPÅPRODUKTIONOCHIMPORT(D.2) .. ........... 94
Produktskatter(D.21) ..................................... 95
Mervärdesskatter (skatteravmomstyp)(D.211) .. ........... 95
Importskatter ochtullar exklusive moms(D.212) . ........... 95
Produktskatterexklusive momsochimportskatter (D.214) .... 96
Övrigaproduktionsskatter(D.29) ........................... 96
Skatter på produktion och import som betalas till Europeiska
unionensinstitutioner ..................................... 97
SUBVENTIONER(D.3) ..................................... 98
Produktsubventioner(D.31) ................................ 98
Importsubventioner(D.311) .. ........................... 99
Övrigaproduktsubventioner(D.319) ...................... 99
Övrigaproduktionssubventioner(D.39) ...................... 99
KAPITALINKOMST(D.4) . ................................. 101
Ränta(D.41) ............................................ 101
Ränta på inlåning, lån samt obetalda/förutbetalda inkomster och
utgifter .............................................. 1011996R2223—SV—27.02.1998—001.001—10
▼B
Räntapåvärdepapper . ................................. 101
Räntapåväxlarochliknandekortfristiga objekt .......... 101
Räntapåobligationer ochförlagsbevis .. ................ 101
Ränte-swapparochframtidaräntesäkringsavtal (FRA) ... ..... 102
Räntapåfinansiell leasing ... ........................... 102
Andraräntor ... ...................................... 102
Bokföringstidpunkt ... ................................. 103
Inkomstfrånbolag(D.42) ................................. 103
Utdelningfrånbolag(D.421) . ........................... 103
Ägaruttagfrånkvasibolag(D.422) .. ...................... 104
Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet
(D.43)................................................. 105
Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna (D.44) . ........... 105
Arrenden(D.45) ... ...................................... 106
Markarrenden ... ...................................... 106
Arrendenavmineraltillgångar ........................... 106
LÖPANDE INKOMST- OCH FÖRMÖGENHETSSKATTER ETC.
(D.5) ..................................................... 106
Inkomstskatter(D.51) ..................................... 107
Övrigalöpandeskatter(D.59) ... ........................... 107
SOCIALAAVGIFTEROCHFÖRMÅNER(D.6) ................ 108
Socialaavgifter (D.61) ... ................................. 110
Faktiskasocialaavgifter (D.611) ... ...................... 110
Tillräknade sociala avgifter(D.612) . ...................... 111
Socialaförmåner andraäninnatura(D.62) ... ................ 112
Kontantasocialförsäkringsförmåner (D.621) ................ 112
Privatfonderadesociala förmåner(D.622) . ................ 113
Ickefonderade sociala löneförmåner (D.623) ............... 113
Kontantasocialbidrag (D.624) ........................... 113
Socialatransfereringar innatura(D.63) ...................... 113
Socialanaturaförmåner (D.631) .......................... 113
Socialförsäkringsförmåner, återbetalningar (D.6311) .. ..... 114
Andrasocialförsäkringsförmåner innatura(D.6312) .. ..... 114
Socialhjälp iformavnaturaförmåner (D.6313) ........... 114
Transfereringar av individuella icke marknadsmässiga varor och
tjänster(D.632) . ...................................... 114
ANDRALÖPANDETRANSFERERINGAR(D.7) ............... 115
Skadeförsäkringspremier, netto(D.71) . ...................... 115
Skadeförsäkringsfordringar(D.72) .......................... 116
Löpandetransfereringar inomdenoffentliga sektorn(D.73) ..... 116
Löpandeinternationell samverkan(D.74) ..................... 117
Diverselöpandetransfereringar (D.75) . ...................... 118
Löpandetransfereringar till hushållensideella organisationer .. 118
Löpandetransfereringar mellan hushåll .................... 118
Böterochstraffavgifter ................................. 118
Lotterier ochspel ..................................... 119
Ersättningar .......................................... 119
BNI-relaterade fjärdeavgiften ........................... 1191996R2223—SV—27.02.1998—001.001—11
▼B
Övrigalöpandetransfereringar ........................... 119
JUSTERINGFÖRVÄRDEFÖRÄNDRINGIHUSHÅLLENSNETTO-
FORDRANPÅPENSIONSFONDSRESERVER(D.8) . ........... 120
KAPITALTRANSFERERINGAR(D.9) .. ...................... 121
Kapitalskatter (D.91) ..................................... 121
Investeringsbidrag(D.92) . ................................. 122
Andrakapitaltransfereringar (D.99) .......................... 123
KAPITEL5 FINANSIELLATRANSAKTIONER ............................ 125
KLASSIFICERINGAVFINANSIELLATRANSAKTIONER . ..... 127
Monetärtguldochspeciella dragningsrätter (SDR)(F.1) ... ..... 129
Monetärtguld(F.11) .. ................................. 129
Särskildadragningsrätter (SDR)(F.12) .................... 130
Sedlar,myntochinlåning (F.2) .. ........................... 130
Sedlarochmynt(F.21) ................................. 130
Överförbarinlåning (F.22) ... ........................... 131
Övriginlåning (F.29) . ................................. 131
Värdepapperandraänaktier (F.3) .......................... 132
Värdepapperandraänaktier,exklusivefinansielladerivat(F.33) 132
Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella
derivat(F.331) ..................................... 133
Långfristiga värdepapper andra änaktier, exklusive finansiella
derivat(F.332) ..................................... 133
Finansiella derivat(F.34) ............................... 134
Lån(F.4) ... ............................................ 135
Kortfristigalån(F.41) . ................................. 135
Långfristiga lån(F.42) ................................. 135
Aktierochandraägarandelar (F.5) .......................... 137
Aktierochandraägarandelar, exklusive fondandelar (F.51) ... 138
Noterade aktier, exklusive fondandelar (F.511), och icke
noterade aktier,exklusive fondandelar (F.512) ........... 138
Andraägarandelar (F.513) . ........................... 139
Fondandelar(F.52) ... ................................. 139
Försäkringstekniskareserver(F.6) ........................... 139
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensions-
fonder(F.61) ... ...................................... 140
Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver (F.611) .... 140
Hushållensnettofordran ipensionsfonder(F.612) ......... 141
Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar(F.62) .. ........................... 142
Obetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter(F.7) .. ........... 142
Handelskrediter ochförskott(F.71) . ...................... 143
Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive
handelskrediter ochförskott(F.79) . ...................... 143
Memorandumpost:Direktainvesteringar iutlandet(F.m) ... ..... 144
BOKFÖRINGSREGLERFÖRFINANSIELLATRANSAKTIONER . 144
Värdering .. ............................................ 144
Särskilda värderingskriterier för några underkategorier av finansiella
transaktioner ............................................ 145
Registreringstidpunkt ..................................... 1471996R2223—SV—27.02.1998—001.001—12
▼B
Sammanställning av finansiella transaktioner från förändringar i
balansräkningar .......................................... 147
Bilaga5.1:Sambandmedmått påpenningmängd ................ 147
KAPITEL6 ÖVRIGATRANSAKTIONEROCHANDRAFLÖDEN ........... 149
KAPITALFÖRSLITNING(K.1) ... ........................... 149
ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV ICKE-FINANSIELLA
ICKEPRODUCERADETILLGÅNGAR(K.2) .. ................ 149
ANDRAFÖRÄNDRINGARITILLGÅNGAR(K.3—K.12) . ..... 150
ANDRAVOLYMFÖRÄNDRINGAR(K.3—K.10ochK.12) . ..... 150
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV ICKE PRODUCERADE TILL-
GÅNGAR(K.3) ........................................... 151
EKONOMISKTILLBLIVELSEAVPRODUCERADETILLGÅNGAR
(K.4) ..................................................... 151
NATURLIG TILLVÄXT AV ICKE ODLADE BIOLOGISKA TILL-
GÅNGAR(K.5) ........................................... 151
EKONOMISKTAVLÄGSNANDEAVICKEPRODUCERADETILL-
GÅNGAR(K.6) ........................................... 152
FÖRLUSTGENOMKATASTROFER(K.7) .................... 152
KONFISKATIONUTANERSÄTTNING(K.8) .. ................ 152
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR AV ICKE-FINANSIELLA
TILLGÅNGAR(K.9) . ...................................... 152
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR AV FINANSIELLA TILL-
GÅNGAROCHSKULDER(K.10) . ........................... 153
FÖRÄNDRINGARIKLASSIFICERINGOCHSTRUKTUR(K.12) . 154
Förändringarisektorklassificering ochstruktur(K.12.1) ... ..... 154
Förändringariklassificering avtillgångar ochskulder(K.12.2) ... 154
NOMINELLAKAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER(K.11) ......... 155
Neutralakapitalvinster/-förluster (K.11.1) .................... 156
Reala kapitalvinster/-förluster (K.11.2) . ...................... 156
Kapitalvinster eftertypenavfinansielltillgång ................ 157
Sedlar,myntochinlåning(AF.2) ... ...................... 157
Lån (AF.4) och obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
(AF.7) ............................................... 157
Värdepapperandraänaktier (AF.3) . ...................... 157
Aktierochandraägarandelar (AF.5) ...................... 158
Försäkringstekniskareserver(AF.6) . ...................... 158
Finansiella tillgångar iutländskvaluta . ...................... 158
KAPITEL7 BALANSRÄKNINGAR ....................................... 159
TYPERAVTILLGÅNGAR . ................................. 160
Icke-finansiella producerade tillgångar (AN.1) . ................ 160
Icke-finansiella icke producerade tillgångar (AN.2) . ........... 160
Finansiella tillgångar ochskulder(AF) ...................... 161
VÄRDERINGAVPOSTERIBALANSRÄKNINGEN . ........... 163
Allmänna värderingsprinciper ... ........................... 163
ICKE-FINANSIELLATILLGÅNGAR(AN) .................... 164
Produceradetillgångar (AN.1) ... ........................... 164
Fastatillgångar (AN.11) ................................ 164
Materiella fastatillgångar (AN.111) .................... 164
Immateriella fastatillgångar (AN.112) .. ................ 1641996R2223—SV—27.02.1998—001.001—13
▼B
Lagerstockar (AN.12) . ................................. 164
Värdeföremål (AN.13) ................................. 165
Ickeproducerade tillgångar (AN.2) .......................... 165
Materiella icke producerade tillgångar (AN.21) .. ........... 165
Mark(AN.211) ..................................... 165
Mineraltillgångar (AN.212) ........................... 165
Övriganaturtillgångar (AN.213ochAN.214) . ........... 165
Immateriella icke producerade tillgångar (AN.22) ........... 165
Finansiella tillgångar ochskulder(AF) ...................... 166
Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR)(AF.1) .... 166
Sedlar,myntochinlåning(AF.2) ... ...................... 166
Värdepapperandraänaktier (AF.3) . ...................... 166
Lån(AF.4) ........................................... 167
Aktierochandraägarandelar (AF.5) ...................... 167
Försäkringstekniskareserver(AF.6) . ...................... 167
Obetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter(AF.7) ......... 168
Memorandumposter ...................................... 168
Varaktiga konsumtionsvaror(AN.m) ...................... 168
Direktainvesteringar iutlandet(AF.m) .................... 168
Finansiella balansräkningar ................................ 169
Bilaga7.1:Definition avolikaslagstillgångar .. ................ 170
Bilaga 7.2:Översikt över poster från ingående balans till utgående
balans .................................................... 178
KAPITEL8 KONTOSYSTEMOCHSALDOPOSTER ....................... 181
KONTOSYSTEM .......................................... 184
Löpandekonton ... ...................................... 184
Produktionskonto(I) .. ................................. 184
Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonton (II) . ..... 184
Kontonförprimärinkomstfördelning (II.1) ... ........... 186
Kontoförinkomstbildning (II.1.1) ... ................ 186
Kontoförallokering avprimärainkomster(II.1.2) ..... 186
Kontoförföretagarinkomster (II.1.2.1) .. ........... 186
Konto för allokering av övriga primära inkomster
(II.1.2.2)..................................... 192
Kontoförsekundärinkomstfördelning (II.2) .. ........... 192
Kontoföromfördelningavinkomsterinnatura(II.3) . ..... 200
Inkomstanvändningskonto(II.4) . ...................... 200
Kontoföranvändningavdisponibelinkomst(II.4.1) .... 200
Konto för användning av justerad disponibel inkomst
(II.4.2) ... ...................................... 200
Kapitalbildningskonton (III) ................................ 202
Kapitalkonto (III.1) ... ................................. 202
Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparandeoch
kapitaltransfereringar (III.1.1) ... ...................... 202
Kontoföranskaffningavicke-finansiella tillgångar (III.1.2) 202
Kontoförfinansiella transaktioner (III.2) .. ................ 202
Kontoförandraförändringaritillgångarna (III.3) ........... 202
Kontoförandravolymförändringar itillgångarna (III.3.1) .. 2091996R2223—SV—27.02.1998—001.001—14
▼B
Omvärderingskonto(III.3.2) .......................... 209
Kontoförneutrala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.1) .... 209
Kontoförreala kapitalvinster/-förluster (III.3.2.2) . ..... 209
Balansräkningar (IV) ..................................... 218
Ingåendebalansräkning (IV.1) ........................... 218
Förändringaribalansräkning(IV.2) . ...................... 218
Utgåendebalansräkning (IV.3) ........................... 218
UTLANDSKONTO(V) ..................................... 218
Löpandekonton ... ...................................... 223
Utrikeskontoförvarorochtjänster(V.I) ... ................ 223
Utrikeskonto för primära inkomster och löpande transfereringar
(V.II) ............................................... 223
Utrikeskontonförkapitalbildning (V.III) ..................... 223
Kapitalkonto (V.III.I) . ................................. 223
Kontoförfinansiella transaktioner (V.III.2) ................ 223
Kontoförandraförändringaritillgångar (V.III.3) ........... 223
Balansräkningar (V.IV) .. ................................. 224
KONTOFÖRVAROROCHTJÄNSTER(0) ... ................ 232
INTEGRERADEEKONOMISKAKONTON .................... 233
AGGREGAT .. ............................................ 243
Bruttonationalprodukt till marknadspris(BNP) ................ 243
Driftsöverskottfördentotala ekonomin ...................... 243
Sammansatt förvärvsinkomstfördentotala ekonomin .......... 243
Företagarinkomst fördentotala ekonomin .................... 243
Nationalinkomst (till marknadspris) ... ...................... 243
Disponibelnationalinkomst ................................ 244
Sparande ... ............................................ 244
Bytesbalans . ............................................ 244
Finansiellt sparande (+) eller nettoupplåning (−) för den totala
ekonomin .. ............................................ 244
Nettoförmögenhet fördentotala ekonomin ... ................ 244
MATRISPRESENTATION .. ................................. 244
Matrispresentation avENS-konton .......................... 245
Egenskaperhosräkenskapsmatriser ... ...................... 248
Anpassning av matrisen i reducerat format till specifika typer av
analys................................................. 249
KAPITEL9 INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPERNASUPPBYGGNAD .......... 264
TILLGÅNGS-OCHANVÄNDNINGSTABELLER ............... 268
TABELLER SOM KOPPLAR TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGS-
TABELLERNATILLSEKTORRÄKENSKAPERNA .. ........... 282
SYMMETRISKAINPUT-OUTPUTTABELLER . ................ 282
KAPITEL10 PRIS-OCHVOLYMMÅTT ................................... 287
OMFATTNINGENAVPRIS-OCHVOLYMINDEXIEKONOMISKA
RÄKENSKAPER .......................................... 288
Detintegrerade systemetavpris-ochvolymindex .. ........... 288
Pris-ochvolymindexförandraaggregat ..................... 289
GENERELLA PRINCIPER FÖR ATT MÄTA PRIS- OCH VOLYM-
INDEX ................................................... 2901996R2223—SV—27.02.1998—001.001—15
▼B
Definition avpriserochvolymerförmarknadsprodukter ... ..... 290
Skillnader ikvalitet ochskillnader ipris ..................... 290
Principerna föricke marknadsproduktionavtjänster . ........... 291
Principerförförädlingsvärdet ochBNP ...................... 292
PROBLEMVIDPRINCIPERNASTILLÄMPNING ... ........... 292
Allmäntillämpning ...................................... 293
Tillämpning ispeciella fall ................................ 293
Varorochmarknadstjänster .. ........................... 293
Flödenavicke marknadsproducerade tjänster ............... 294
Skatterochsubventioner påproduktionochimport .......... 295
Kapitalförslitning ...................................... 296
Lönerochkollektiva avgifter . ........................... 296
Fastatillgångar ochlagerstockar ... ...................... 296
Måttpåsamhällsekonominsreala inkomster ................ 297
VALAVINDEXFORMLEROCHBASÅR ..................... 298
PRIS- OCH VOLYMINDEX VID JÄMFÖRELSER MELLAN
LÄNDER................................................. 298
KAPITEL11 BEFOLKNINGOCHARBETSKRAFTSINSATS ................. 300
TOTALBEFOLKNING ...................................... 300
ARBETSKRAFT ........................................... 301
SYSSELSATTA ........................................... 302
Anställda ... ............................................ 302
Egenföretagare .......................................... 303
Sysselsättningochhemvist ................................ 303
ARBETSLÖSHET .......................................... 304
ARBETSTILLFÄLLEN ..................................... 305
Arbetstillfällen ochhemvist ................................ 305
TOTALAANTALETUTFÖRDAARBETSTIMMAR . ........... 305
ÅRSVERKEN . ............................................ 306
ANSTÄLLDASLÖNESATSVÄGDAARBETSKRAFTSINSATS ... 307
KAPITEL12 KVARTALSVISAEKONOMISKARÄKENSKAPER ............. 308
KAPITEL13 REGIONALARÄKENSKAPER ............................... 310
DETREGIONALATERRITORIET ........................... 310
ENHETEROCHHEMVIST ................................. 310
METODERFÖRREGIONALAFÖRDELNINGAR ... ........... 311
AGGREGATPÅBRANSCHNIVÅ . ........................... 312
KONTONFÖRHUSHÅLLSSEKTORN .. ...................... 314
BILAGOR
I.INDIREKTMÄTTAFINANSIELLATJÄNSTER ............................... 315
FörändringariENS-kapitlenomFISIMallokeras ........................... 315
II.LEASINGOCHAVBETALNINGSKÖPAVVARAKTIGAVAROR ............... 321
Definitioner ... ....................................................... 321
Leasing........................................................... 321
Operationell leasing ................................................. 321
Finansiell leasing . .................................................. 3211996R2223—SV—27.02.1998—001.001—16
▼B
Avbetalning . ....................................................... 322
Behandlingikontosystemet . ............................................ 322
Operationell leasing ................................................. 322
Finansiell leasing . .................................................. 322
Avbetalning . ....................................................... 323
III.FÖRSÄKRING ........................................................... 325
Inledning............................................................ 325
Definitioner ... ....................................................... 325
Socialtrygghetsförsäkring ............................................ 325
Offentliga socialförsäkringssystem .. ................................. 325
Privata fonderadesociala trygghetsförsäkringssystem .................... 326
Ej fonderade sociale trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbets-
givare .......................................................... 326
Övrigförsäkring .. .................................................. 326
Övriglivförsäkring ... ............................................ 326
Övrigskadeförsäkring . ............................................ 326
Återförsäkring ...................................................... 327
Finansiella serviceföretag förförsäkring ................................. 327
Behandlingikontosystemet . ............................................ 327
Socialtrygghetsförsäkring ............................................ 327
Offentliga socialförsäkringssystem .. ................................. 327
Privata fonderadesociala trygghetsförsäkringssystem .................... 328
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbets-
givare .......................................................... 329
Övrigförsäkring .. .................................................. 330
Övriglivförsäkring ... ............................................ 331
Övrigskadeförsäkring . ............................................ 332
Återförsäkring ...................................................... 333
Finansiella serviceföretag förförsäkring ................................. 333
Insurancenumericalexample ............................................ 334
IV.KLASSIFIKATIONEROCHKONTON ...................................... 339
Klassifikationer ....................................................... 339
Klassifikation avinstitutionella sektorer(S) ... ........................... 339
Klassifikation avtransaktioner ochandraflöden .......................... 340
Klassifikation avsaldoposter(B) ...................................... 343
Klassifikation avtillgångar (A) .. ...................................... 344
Omgruppering och kodning avnäringsgrenar (A),produkter (P)och investeringer
(fastrealkapitalbildning) (Pi) .......................................... 346
Ändamålsklassificering avindividuell konsumtion(COICOP) ............... 354
Ändamålsindelning avdenoffentliga sektornsutgifter (COFOG) . ........... 355
Konton .............................................................. 357
Tabeller
2.1 Sektorerochundersektorer .. ............................................ 40
2.2 Typavproducent,huvudsakligaaktiviteter ochfunktionerklassificerade till sektor 42
2.3 Sektorklassificering avproducerande enheterefter juridiskastandardformer . ..... 55
3.1 Distinktionen mellan marknadsproducenter, producenter för egen slutlig användning
ochövrigaickemarknadsproducenter ..................................... 641996R2223—SV—27.02.1998—001.001—17
▼B
3.2 Institutionella enheter, lokala verksamhetsenheter och produktion samt distinktionen
mellan marknadföregenslutliganvändningochövrigicke marknad ........... 67
3.3 Distinktionenmarknadföregenslutliganvändningochövrigickemarknadförlokala
verksamhetsenheter ochderasproduktion . ................................. 68
3.4 Behandlingen avtransportavexporterade varor .. ........................... 88
3.5 Behandlingen avtransportavimporterade varor . ........................... 89
5.1 Klassificering avfinansiella transaktioner . ................................. 128
8.1 Översiktligpresentation avkonton,saldoposterochhuvudaggregat .. ........... 182
8.2 KontoI:Produktionskonto .. ............................................ 185
8.3 KontoII.1.1:Kontoförinkomstbildning .. ................................. 187
8.4 KontoII.1.2:Kontoförallokering avprimära inkomster ...................... 189
8.5 Konto II.1.2.1: Konto för företagarinkomster och II.1.2.2: Konto för allokering av
övrigaprimära inkomster ... ............................................ 193
8.6 KontoII.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning ........................... 196
8.7 KontoII.3:Kontoföromfördelning avinkomsterinnatura ... ................ 199
8.8 KontoII.4.1:Kontoföranvändningavdisponibelinkomst .................... 201
8.9 KontoII.4.2:Kontoföranvändningavjusterad disponibelinkomst .. ........... 203
8.10 Konto III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och
kapitaltransfereringar . .................................................. 204
8.11 KontoIII.1.2:Kontoföranskaffningavicke-finansiella tillgångar ... ........... 205
8.12 KontoIII.2:Kontoförfinansiella transaktioner .. ........................... 207
8.13 KontoIII.3.1:Kontoförandravolymförändringar itillgångarna ............... 210
8.14 KontoIII.3.2:Omvärderingskonto .. ...................................... 214
8.15 KontoIV:Balansräkningar .. ............................................ 219
8.16 Kontosystemförutlandet ... ............................................ 224
8.17 Konto0:Varu-ochtjänstekonto ... ...................................... 232
8.18 Integrerade ekonomiskakonton .......................................... 234
8.19 Matrispresentation avkontosystemochsaldoposterfördentotala ekonomin . ..... 250
8.20 Schematiskpresentation avensocialräkenskapsmatris .. ...................... 257
8.21 Exempel påenmerdetaljerad socialräkenskapsmatris .. ...................... 260
8.22 Exempel påendetaljerad submatris:Förädlingsvärde,netto(baspriser) .......... 262
9.1 Förenkladtillgångstabell ................................................ 264
9.2 Förenkladanvändningstabell . ............................................ 264
9.3 Kombineradtillgångs- ochanvändningstabell (förenklad) ..................... 265
9.4 Förenkladsymmetriskinput-output-tabell (produkt*produkt) . ................ 266
9.5 Tillgångstabell ibaspriserinklusiveövergångtill mottagarpriser ............... 269
9.6 Användningstabell imottagarpriser . ...................................... 270
9.7 Enkeltabell överhandels-ochtransportmarginaler .......................... 274
9.8 Enkeltabell överproduktskatter minussubventioner ... ...................... 275
9.9 Användningstabell förimport ............................................ 279
9.10 Användningstabell tillbasprisförinhemskproduktion .. ...................... 280
9.11 Tabellmedkopplingavtillgångs-ochanvändningstabellernatillsektorräkenskaperna 2829.12 Symmetriskinput-output-tabell till baspris(produktxprodukt) ................ 284
9.13 Symmetriskinput-output-tabell förinhemskproduktion(produktxprodukt) . ..... 286
A.I.1 Följder av att allokera FISIM till institutionell sektor, inklusive icke-marknads-
producenter ... ....................................................... 318
A.I.2 Följderavatt allokera FISIMtill nominell sektor ........................... 319
A.III.1 Offentliga socialförsäkringssystem .. ...................................... 3341996R2223—SV—27.02.1998—001.001—18
▼B
A.III.2 Privatafonderade sociala trygghetsförsäkringssystem ... ...................... 335
A.III.3 Ejfonderadesociala trygghetsförsäkringssystem,administrerade avarbetstagare .. 336
A.III.4 Övriglivförsäkring .. .................................................. 337
A.III.5 Övrigskadeförsäkring .................................................. 338
A.IV.1 Konto0:Varv-ochtjänstekonto ... ...................................... 357
A.IV.2 Kontosystemfördentotala ekonomin ..................................... 357
A.IV.3 Kontosystemföricke-finansiella företag .. ................................. 371
A.IV.4 Kontosystemförfinansiella företag . ...................................... 380
A.IV.5 Kontosystemfördenoffentliga sektorn ... ................................. 390
A.IV.6 Kontosystemförhushållen .. ............................................ 401
A.IV.7 Kontosystemförhushållensideella organisationer ........................... 4121996R2223—SV—27.02.1998—001.001—19
▼B
KAPITEL1
ALLMÄNÖVERSIKT
1.01 Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 95 eller
enklare ENS) är ett internationellt jämförbart räkenskapssystem för
systematisk och detaljerad beskrivning av en total ekonomi (dvs. en
region,ettlandellerengruppavländer),avdesskomponenterochavdess
sambandmedandratotala ekonomier.
Med ENS 95 ersätts det Europasystem för integrerad ekonomisk
redovisning vilket offentliggjordes år 1970 (ENS 70, med en andra
någotmodifierad versionfrån1978).
ENS 95 är helt konsistent med de reviderade, globala riktlinjerna för
nationalräkenskaper,SystemofNationalAccounts(SNA93ellerenklare
SNA). De senare riktlinjerna har utarbetats under gemensamt ansvar av
Förentanationerna, IMF,Europeiska unionen,OECDochVärldsbanken.
Dock har ENS inriktats mer på förhållandena och databehoven inom
Europeiska unionen. I likhet med SNA är ENS harmoniserat med de
begrepp och klassifikationer som används i många andra sociala och
ekonomiska statistiksystem. Typexempel på detta är sysselsättnings-
statistik, industristatistik eller utrikeshandelsstatistik. Därför kan ENS
fungera som en central referensram för social och ekonomisk statistik i
Europeiskaunionenochidessmedlemsländer.
1.02 ENSuppfattat somramverkinnehåller tvågrupperavtabeller:
a) Sektorräkenskaperna(1).
b) Input-outputräkenskaperna(2)ochbranschräkenskaperna(3).
Sektorräkenskaperna erbjuder med sina institutionella sektorer en
systematisk beskrivning av de olika stegen i det ekonomiska
händelseförloppet: produktion, inkomstbildning, inkomstfördelning,
inkomstomfördelning, inkomstanvändning och finansiell såväl som icke-
finansiell kapitalbildning. Sektorräkenskaperna innehåller också
balansräkningar vilka beskriver ställningen för tillgångar, skulder och
nettoförmögenhet vidbörjanochslutetavräkenskapsperioden.
Input-outputräkenskaperna ochbranschräkenskaperna beskriverdetaljerat
produktionsprocessen (kostnadsstruktur, inkomstbildning och sysselsätt-
ning) samt flödena av varor och tjänster (produktion, import, export,
slutlig konsumtion, insatsförbrukning och bruttoinvestering för varje
produktgrupp).
Vidare innehåller ENS begrepp för befolkning och för sysselsättning(4).
Dessa begrepp är relevanta både för sektorräkenskaperna och för input-
outputräkenskaperna.
ENS är inte begränsat till årliga nationalräkenskaper, utan är även
tillämpligt förkvartalsräkenskaper(5)ochförregionala räkenskaper(6).
ANVÄNDNINGSOMRÅDENFÖRENSUnderlagföranalysochutvärdering
1.03 ENS-ramenkananvändasföratt analysera ochutvärdera
a) dentotala ekonominsstruktur,särskiltkannämnas
1) förädlingsvärdeochsysselsättningefter bransch,
2) förädlingsvärdeochsysselsättningefter region,
3) inkomstfördeladefter sektor,
4) importochexportefter produktgrupp,
5) konsumtionsutgiftefter produktgrupp,
6) fastbruttoinvestering ochrealkapitalstock efter bransch,
7) sammansättningen av stockar och flöden av finansiella tillgångar
efter typavtillgång ochefter sektor,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—20
(1) Sekaptiel 8,”Kontosystem ochsaldoposter”.
(2) Sekaptiel 9,”Input-outputräkenskaper”.
(3) Sekaptiel 8,”Kontosystem ochsaldoposter”.
(4) Sekapitel 11,”Befolkningocharbetskraftsinsats”.
(5) Sekaptiel 12,”Kvartalsräkenskaper”.
(6) Sekaptiel 13,”Regionala räkenskaper”.
▼B
b) specifika delar eller aspekter av den totala ekonomin, särskilt kan
nämnas
1) bank-ochfinansväsendeidennationella ekonomin,
2) denoffentliga sektornsroll,
3) ekonomin i en specifik region (i jämförelse med nationen som
helhet),
c) utvecklingen avekonominövertiden, särskiltkannämnas
1) analysavBNP:stillväxttakt,
2) inflationsanalys,3) analys av säsongmönster i hushållens utgifter på grundval av
kvartalsräkenskaper,
4) analys av speciella typer av finansiella instruments förändrade
betydelseövertiden, t.ex.denökadebetydelsen avoptioner,
5) jämförelseravbranschstrukturenidentotalaekonominpålångsikt,
t.ex.överen30-årsperiod,
d) den totala ekonomin satt i relation till andra ekonomier, särskilt kan
nämnas
1) jämförelse av den offentliga sektorns betydelse i Europeiska
unionensmedlemsstater,
2) analyser av interdependensen mellan ekonomierna i Europeiska
unionen,
3) analys av sammansättningen och inriktningen av exporten i
Europeiskaunionen,
4) jämförelseavBNP:stillväxttaktellerdisponibelinkomstpercapita
iEuropeiskaunionenochiUSAochJapan.
1.04 InomEuropeiskaunionenochfördessmedlemsländerharresultatenfrån
detta ramverk en stor betydelse vid formulering och styrning av den
socialaochekonomiskapolitiken.
Dessutomfinnsnågramycketviktiga specifika användningar:
a) Att utforma och styra den europeiska monetära politiken: Konver-
genskriterierna för Europeiska monetära unionen har definierats i
termer av nationalräkenskapsvärden (offentliga sektorns finansiella
sparande,offentliga sektornsbruttoskuldochBNP).
b) Att beräkna ekonomiskt stöd till regioner inom Europeiska unionen:
Utgifterna för Europeiska unionens strukturfonder grundas delvis på
regionalt beräknade nationalräkenskaper.
c) AttbestämmadeegnaresursernainomEuropeiskaunionen.Desenare
beroravnationalräkenskaperna påtresätt:
1) De totala resurserna för Europeiska unionen bestäms som en
procentandel av medlemsländernas samlade bruttonationalinkomst
(BNI).
2) Den tredje resursen för Europeiska unionen är omsättningsskatter.
Bidragenfrånmedlemsländernatilldenpåverkasistorutsträckning
av nationalräkenskaperna, eftersom dessa används för att beräkna
dengenomsnittliga mervärdesskattenivån.
3) De relativa storlekarna på bidragen från medlemsländerna till den
fjärde egna resursen inom Europeiska unionen grundas på deras
bruttonationalinkomst.
ÅttakarakteristikadragiENS
1.05 Förattkunnafåenbrabalansmellandatabehovenochmöjligheterna att
erhålla data har begreppen i ENS åtta betydelsefulla karakteristika drag.
Deär
a) internationellt jämförbara,
b) harmoniserade meddemiannansocialochekonomiskstatistik,
c) konsistenta,
d) operationella,
e) annorlundaändeflestaadministrativa begrepp,
f) väletablerade ochunderlångtidoförändrade,
g) inriktade på att beskriva den ekonomiska processen i monetära och
enkelt observerbara termer,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—21
▼B
h) flexibla ochmångsidiga.
1.06 Begreppenärinternationellt jämförbara eftersom
a) ENSär standard i Europeiska unionens medlemsländer när det gäller
levereranser av nationalräkenskapsdata till alla internationella organi-
sationer;detärbarainationellapublikationersomenstriktanslutning
till ENSinte ärobligatorisk,
b) begreppen i ENS i alla avseenden är konsistenta med desamma i de
globala riktlinjerna förnationalräkenskaper, dvs.SNA.
Att begreppen är internationellt jämförbara är avgörande när man vill
jämförastatistik frånolikaländer.
1.07 De begrepp som används är harmoniserade med motsvarande begrepp i
annansocial ochekonomiskstatistikeftersom
a) ENS använder många begrepp och klassifikationer (t.ex. NACE Rev.
1) vilka också används i annan social och ekonomisk statistik i
Europeiska unionens medlemsländer, exempelvis i statistik över
tillverkning, utrikeshandel och sysselsättning. Begreppsmässiga avvi-
kelserharminimerats.DessutomärEuropeiskaunionensbegreppoch
klassifikationer ävenharmoniserade medFörentanationernasmotsva-
righeter,
b) begreppeniENS,ilikhetmedSNA,ocksåärharmoniserademedvad
somförekommeridestörreinternationellariktlinjernaförendelannan
ekonomisk statistik, särskilt IMF:s betalningsbalansmanual (BPM),
IMF:s finansstatistik för offentlig sektor (GFS), OECD:s inkomststa-
tistik och ILO:s resolutioner om begreppen sysselsättning, arbetade
timmar ocharbetskraftskostnad.
Harmoniseringen med annan social och ekonomisk statistik förbättrar
kraftigtanknytningarnatillochjämförelsermeduppgifternaidenna.Som
enföljdhäravkanbättrenationalräkenskapsstatistikgöras.Dessutomkan
information som finns i specialiserad statistik nu bättre relateras till den
övergripande statistiken om landets ekonomi, t.ex. nationalräkenskapsre-
sultatsomBNPeller förädlingsvärde förbranscherochsektorer.
1.08 Identiteterna i det bokföringsmässiga ramverket förstärker konsistensen
hos de begrepp som används för att beskriva de olika delarna i den
ekonomiska processen (produktion, inkomstfördelning, inkomstanvänd-
ning, kapitalbildning). Som ett resultat av den inre konsistensen kan
statistik från olika delar av bokföringsramen på ett användbart sätt
relateras till varandra.
Somexempel kannämnasatt följanderesultat kanberäknas:
a) Produktivitetstal, såsom förädlingsvärde per arbetad timme (dessa tal
kräver konsistens mellan begreppen förädlingsvärde och arbetade
timmar).
b) Den totala nationella disponibla inkomsten per capita (denna kvot
kräver konsistens mellan begreppen disponibel inkomst och befolk-
ning).
c) Fast bruttoinvestering som en procentandel av realkapitalstocken
(denna kvot kräver konsistens mellan definitionerna av dessa flöden
respektive stockar).
d) Offentliga sektorns finansiella sparande och offentliga sektorns skuld
som procent av BNP (dessa värden kräver konsistens mellan
begreppenoffentligasektornsfinansiellasparande,offentligasektorns
skuldochBNP).
Inrekonsistensibegreppengerocksåmöjlighettillattvissavariablerkan
beräknas residualt. Bland annat kan sparande beräknas som differensen
mellan disponibelinkomstochkonsumtionsutgift(1).
1.09 BegreppeniENSäroperationellabegreppeftersomdeharutformatsmed
tanke på hur de kan mätas. Denna operationella karaktär hos begreppen
visarsigpåflera sätt:
a) Vissa aktiviteter eller kategorier behöver bara beskrivas då de är
tillräckligtomfattande.Detgällertillexempelegenproduktionavvaror
i hushållen: Hemvävt tyg eller keramikproduktion tas inte upp som
produktion,eftersom denna typ av produktion kan antas vara av
obetydligomfattningiEuropeiskaunionensländer.Ettannattypfallär
att små och prisbilliga verktyg enbart tas upp som fast bruttoinves-
tering om köparensutgifter försådana varaktiga varor överstiger 5001996R2223—SV—27.02.1998—001.001—22
(1) Sekapitel 8,”Kontosystem ochsaldoposter”.
▼B
ecu (i 1995 års priser) per styck (eller då de har inköpts i större
kvantiteter, för hela inköpssumman); om utgifterna däremot inte
överstiger den kostnadsgränsen tas föremålen upp som insatsförbruk-
ning.
b) Vissa begrepp åtföljs av tydliga beskrivningar av hur de mäts. Till
exempel gör man viddefinitionen av kapitalförslitning enhänvisning
till linjär nedskrivning och när man beräknar realkapitalstocken
föreslår man den s.k. Pl-metoden. Ett annat typfall är värderingen av
egenproduktionen:Iprincipskalldengörastillbaspris,menomdetär
nödvändigtkanbasprisetapproximerasmeddettotala beloppetavde
olikaingående kostnaderna.
c) Vissaförenklandekonventionerharinförts.Tillexempeluppfattasav
konvention den offentliga sektorns kollektiva tjänster helt och hållet
somkonsumtionsutgifter.
d) Debegreppsomanvändsvidsammanställandetavnationalräkenskaper
har harmoniserats med motsvarigheterna i social och ekonomisk
statistik.
1.10 Begreppen är inte alltid så enkla att utnyttja, eftersom de vanligtvis
avviker på något sätt från vad som används i de administrativa
datakällorna. Sådana fall är affärsredovisningen, data av olika slag om
beskattningen (moms, personlig inkomstskatt, importtullar etc.), social-
försäkringsuppgifter eller data som kommer från övervakande
myndigheter för banker eller försäkringsbolag. Sådana administrativa
uppgifter används ofta vid sammanställandet av nationalräkenskaper. I
allmänhet måstedeomformasförattfungera väliENS.
Begreppen i ENS avviker vanligen i vissa avseenden från sina
administrativa motsvarigheter, därföratt
a) administrativa begrepp är olika i olika länder. Som en följd av detta
kaninte eninternationell jämförbarhet erhållas genom deadministra-
tiva begreppen,
b) administrativa begrepp ändras över tiden. Som en följd av detta kan
jämförbarhetövertideninteerhållaspågrundvalavdeadministrativa
begreppen,
c) begreppensomärutgångspunkterfördeadministrativadatakällornaär
ofta inte konsistenta med varandra. Det är bara möjligt att
sammanlänka och jämföra olika uppgifter, något som är av helt
avgörande betydelse för nationalräkenskapsuppgifter, om man har en
konsistentuppsättningbegrepp,
d) deadministrativabegreppenärvanligtvisinteoptimalaförekonomisk
analyseller utvärdering avdenekonomiskapolitiken.
Icke desto mindre är det ibland så att administrativa data mycket väl
uppfyller de databehov som nationalräkenskaperna — och andra
statistikgrenar —har,eftersom
a) begrepp och klassifikationer som ursprungligen har utformats för
statistiska ändamål också kan komma att användas för administrativa
syften,t.ex.somklassifikationenavoffentligautgifterefterutgiftsslag,
b) administrativa datakällor explicit kan ta hänsyn till de separata
databehoven för statistiken; detta är exempelvis fallet i Intrastat-
systemet för uppgifter om varulevereranser mellan Europeiska
unionensmedlemsstater.
1.11 Grundbegreppen i ENS är väletablerade och under lång tid oförändrade,
eftersom
a) dehargodkäntssominternationell standarddenärmaste årtiondena,
b) deflestagrundbegreppenisjälvaverketäroförändradeidesuccessivt
utgivnariktlinjerna förnationalräkenskaper.
Den begreppsmässiga kontinuiteten minskar behovet att räkna om
tidsserier och att lära nya begrepp. Dessutom begränsas begreppens
sårbarhet gentemot nationella och internationella politiska önskemål. Av
dessaskälharnationalräkenskaperna iårtionden varit iståndatt fungera
somenobjektiv databasförekonomiskpolitikochanalys.
1.12 ENS-begreppen inriktas på att beskriva den ekonomiska processen i
monetära och enkelt observerbara termer. I de flesta fall blir balansräk-
ningsposter eller flöden som inte är direkt observerbara som monetära
storheterellersominteharnågontydligmonetärmotsvarighetinteinförda
ikontona.
Denna princip har inte tillämpats strikt, eftersom man måste beakta
behovet av konsistens och de olika databehoven. Exempelvis kräver1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—23
▼B
konsistensen att värdet av offentliga tjänster som produceras tas upp
somproduktion,därförattutbetalningarnaaversättningartillanställdaoch
inköpen av alla slag av varor och tjänster är tydligt observerbara i
monetära termer. Dessutom ökar användbarheten hos nationalräkenska-
perna i stort för ekonomisk-politiska och analyserande syften genom att
man beskriver den offentliga sektorn i relation till den nationella
ekonominiövrigt.
1.13 OmfattningenavbegreppeniENSkanillustrerasgenomattmanbetraktar
vissaviktigagränsdragningsfrågor.
FöljandeinrymsinomproduktionsavgränsningeniENS(se3.07—3.09):
a) Den offentliga sektorns produktion av individuella och kollektiva
tjänster.
b) Egnahemsägares egenproduktion avhushållstjänster.
c) Produktion av varor för egen slutlig användning, t.ex. jordbruks-
produkter.
d) Byggandeiegenregi, inklusivedetsomgörsavhushåll.
e) Tjänsteproduktion avavlönattjänstefolk.
f) Fiskuppfödningifiskodlingar.
g) Produktion som är förbjuden i lag, såsom prostitution eller drogtill-
verkning.
h) Produktion vars inkomster inte fullt ut redovisas till skattemyndighe-
terna, t.ex.hemmaproduktion avtextilier.
Följandeliggerutanförproduktionsavgränsningen:
a) Personliga tjänster i hemmet vilka produceras och konsumeras av
samma hushåll, t.ex. städning, matlagning eller omhändertagande av
sjukaeller äldre.
b) Frivilligt arbete som inte leder till varuproduktion, t.ex. vård eller
städningutanbetalning.
c) Naturlig tillväxt avfiskiöppethav.
I allmänhet tar ENSupp all produktion inom produktionsavgränsningen.
Detfinnsdockvissaspecifika undantag fråndenregeln:
a) Produktionfrånhjälpaktivitetertasinteupp;allinsatsförbrukningien
hjälpaktivitet — råmaterial, arbetskraft, realkapitalförslitning etc. —
behandlas som insatsförbrukning i den primära eller sekundära
aktivitet somdenunderstöder.
b) Produktion som görs till insatsförbrukning i samma lokala verksam-
hetsenhet (LVE,seäven1.29)tasinte upp;dockskallall produktion
som produceras för andra lokala verksamhetsenheter som hör till
sammainstitutionella enheträknassomproduktion.
Den bokföringsmässiga logiken i ENS leder till att om aktiviteter
betraktas som produktion och deras produktion noteras, skall även den
därmed förbundna inkomsten, sysselsättningen, konsumtionsutgiften etc.
noteras. Exempelvis är inte bara egenproducerade hushållstjänster av
egnahemsägaremedräkandesomproduktion,utanocksådeninkomstoch
den konsumtionsutgift som uppkommer för egnahemsägarna själva.
Omvändningen visar sig då aktiviteter inte räknas som produktion:
Hushållstjänstersomproducerasochkonsumerasinomsammahushållger
inteupphovtillinkomstellerkonsumtionsutgiftochienlighetmedENS-
begreppenräknasinte heller någonsysselsättning.
ENSinehåller ocksåmånga specifikakonventioner, t.ex.
a) värderingen avdenoffentliga sektornsproduktion,
b) värderingenavproduktionenavförsäkringstjänsterochindirektmätta
finansiella tjänster,
c) att alla kollektiva tjänster som tillhandahålls från den offentliga
sektorn räknas som konsumtion och inte till någon del som
insatsförbrukning,
d) attindirektmättafinansiellatjänsterregistrerassominsatsförbrukning
ienkonstrueradsektoreller bransch.
1.14 Begreppen i ENS har flera syften: I många tillämpningar är ENS-
begreppen tillräckliga, men för vissa användningar kan de behöva
kompletteras (seäven1.18).
1.15 ENS detaljerade begreppsram ger möjlighet till flexibel tillämpning: En
del begrepp ingår inte explicit i ENS men kan ändå lätt härledas ur
systemet. Exempelvis kan förädlingsvärde till faktorkostnad härledas1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—24
▼B
genomattmandrarbortnettotavproduktionsskatterfrånförädlingsvärdet
tillbaspris.Ettannattillämpningsområdeärtillskapandetavnyasektorer
genomattomgrupperadeundersektorer somdefinieras iENS.
1.16 Enflexibelanvändningkanocksåskegenomattytterligarekriteriersom
inte strider mot grundtankarna i systemet läggs till. Exempelvis kan
sådana kriterier vara storleksgrupper avseende antal sysselsatta i
producerande enheter eller inkomststorlek för hushåll. För sysselsätt-
ningenkanunderindelningar görasefter utbildningsnivå,åldereller kön.
1.17 Detta flexibla användningssätt kan tas med i sociala räkenskapsmatriser
(SRM). SRM är en matrispresentation som beskriver sambanden mellan
tillgångs- och användningstabellerna och sektorräkenskaperna (se även
8.133—8.155). En SRM brukar tillföra information om nivån på och
sammansättningen av sysselsättning och arbetslöshet, genom en under-
indelning av ersättningen till anställda efter grupp av sysselsatta. Denna
underindelning stämmer både för hur arbetskraften används i olika
branscher, vilket visas i tillgångs- och användningstabellerna, och var
arbetskraften återfinns i olika socioekonomiska undergrupper, vilket
redovisas i kontot för allokeringen av primära inkomster för hushållsek-
torns delsektorer. På det sättet visas systematiskt tillgången på och
användningenavarbetskraft.
1.18 För vissa specifika databehov är den bästa lösningen att göra separata
satelliträkenskaper. Sådanapunkter avinteresseärt.ex.
a) analysavturismensbetydelse idennationella ekonomin,
b) analysavkostnadernaförochfinansieringen avhälsovård,
c) analysavbetydelsenavforskningochutvecklingsamthumankapitalet
fördennationella ekonomin,
d) analysavinkomsterochutgifterhoshushållbaseradpåmikroinriktade
begreppförinkomsterochutgifter,
e) analysavinteraktionen mellan miljöochekonomi,
f) analysavproduktioneninomhushållen,
g) analysavvälfärdsförändringar,h) analys av skillnader mellan nationalräkenskaperna och företagsredo-
visningens uppgifter och dessa skillnaders inflytande på aktie- och
valutamarknaderna,
i) beräkning avskatteinkomster.
1.19 Satelliträkenskaper kanstödjasådanadatabehov genomatt
a) redovisamerdetaljeratdärsåbehövsellerutelämna onödigadetaljer,
b) utvidgaomfattningenavkontosystemetgenomatttillföraicke-monetär
information, t.ex. om miljöförstöring och ta med miljövärden som
tillgångar,
c) ändra vissa grundbegrepp, t.ex. utvidga begreppet kaptialbildning till
attävenomfattautgifterförforskningochutvecklingellerutgifterför
utbildning.
1.20 Enviktigegenskapisatelliträkenskaperna ärattmaniprincipbibehåller
alla grundbegrepp och klassifikationer från huvudsystemet. Det är bara
när en modifiering krävs på grund av det specifika syftet med
satelliträkenskapen som man gör ändringar i grundbegreppen. I sådana
fall skall satellitkontot också innehålla en tabell som visar sambandet
mellan aggregaten i satellitkontot och deras motsvarigheter i huvud-
systemet.Pådetsättetbehållerhuvudsystemetsinrollsomenreferensram
likavälsommangörrättvisaåt demerspecifika behoven.
1.21 Ihuvudsystemetägnasintemycketuppmärksamhetåtstockarochflöden
somintedirektkanobserverasimonetäratermer(ellerinteharentydlig
monetär motsvarighet). Sådana är vanligen lättare att mäta om man
utformarstatistiken iicke-monetära termer, t.ex.
a) produktioneninomhushållenkanenklastbeskrivasitermeravtimmar
allokerade till olikaändamål,
b) utbildning kan beskrivas i termer av utbildningstyp, antal elever,
genomsnittligt antal skolårframtill någonvissexamen etc.,
c) effekterna av miljöförstöring beskrivs bäst i termer av förändring av
antallevandearter,hälsotillståndetförträdiskogarna,avfallsvolymen,
mängden koloxidetc.
Satelliträkenskapernaerbjuderenmöjliganknytningmellansådanstatistik
i icke-monetära termer och nationalräkenskapssystemet. Anknytningen
underlättasommanidenicke-monetärastatistikensåmycketsommöjligt1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—25
▼B
använder de klassificeringar som utnyttjas i huvudsystemetet, t.ex.
klassificeringen efter hushållstyp eller klassificeringen efter bransch. På
detsättetbyggsenkonsistentutvidgadramupp.Dennaramkananvändas
som en databas för analys och utvärdering av alla slags interaktioner
mellan variabler i huvudsystemet och samma variabler i de utvidgade
räkenskaperna.
1.22 Huvudsystemet och dess större aggregat beskriver inte förändringar i
välfärd. Utvidgade konton kan göras som också innefattar imputerade
monetära värdenfört.ex.
a) hushållstjänster och personliga tjänster som produceras och konsu-
merasinomsammahushåll,
b) förändringarifritid,
c) fördelar ochnackdelar medattleva istorstäder,
d) ojämlikheter iinkomstfördelning mellan olikaindivider.
Utvidgadekontonkananvändasförattomklassificeraslutligautgifterför
sådant som dessvärre är nödvändigt (t.ex. försvar) till insatsförbrukning,
dvs.såattdessainteantasbidratillvälfärden.Påliknandesättkanskador
förorsakade av översvämningar eller andra naturkatastrofer klassificeras
som insatsförbrukning, dvs. som en minskning av den (absoluta)
välfärden.
På ett sådant sätt kan man försöka göra sig en mycket grov och mycket
inexakt uppfattning om välfärdsförändringar. Men välfärd har många
dimensioneravvilkadeflestauttrycksiannatänmonetäratermer.Detär
därför en bättre lösning att mäta välfärden genom att använda separata
indikatorer och mätenheter för varje dimension. Sådana indikatorer kan
exempelvis vara spädbarnsdödlighet, förväntad medellivslängd, läs- och
skrivkunnighet och nationalinkomst per capita. Dessa indikatorer
införlivasiett satellitkonto.
1.23 Föratterhållaettkonsistentochinternationelltjämförbartsystemanvänds
intenågraadministrativabegreppiENS.Detkanföråtskilliganationella
syftenvaraanvändbartattutnyttjauppgiftersomutgårfrånadministrativa
begrepp. Som exempel kan nämnas att mäta skatteintäkter genom att
användastatistiköverbeskattningsbarinkomst.Sådanamåttkanerhållas
genom vissa modifieringar i nationalräkenskaperna. Ett liknande till-
vägagångssätt kan utnyttjas för andra begrepp som används i
nationalräkenskaperna, såsom
a) det inflationsbegrepp som används för att räkna upp pensioner,
arbetslöshetsunderstöd eller lönertill offentliganställda,
b) begrepp som skatter, socialförsäkringar, staten och den offentliga
sektorn,vilkaanvändsidiskussioneromdenoptimalastorlekenpåden
offentliga sektorn,
c) begreppet strategiskasektorer/branscher i fråga om landets ekono-
miskapolitikeller Europeiskaunionensekonomiskapolitik,
d) begreppet företagsinvesteringar , vilket används i den ekonomiska
politiken ilandet.
Satelliträkenskaper eller enkla tilläggstabeller kan möta sådana specifikt
nationella databehov.
ENS95ochSNA93
1.24 ENS(ENS95)ärheltkonsistentmeddetrevideradenationalräkenskaps-
systemet (SNA 93) vilket ger riktlinjerna för nationalräkenskaper i alla
länderivärlden.EmellertidfinnsdetfleraskillnadermellanENS95och
SNA93:
a) Skillnader ipresentationen, t.ex.:
1) IENSfinnsseparatakapitelomprodukttransaktioner,fördelnings-
transaktioner och finansiella transaktioner. I motsats till detta har
SNAsådana transaktioner förklarade isjukapitel vilka ställts upp
efter konton, t.ex. kapitel om produktionskontot, det primära
inkomstfördelningskontot, kapitalkontot ochutlandskontot.
2) ENS beskriver ett begrepp genom att ge en definition och en
uppräkningavvadsomräknasmedrespektivevadsominteräknas
med. SNA beskriver oftast begrepp i mer allmänna termer och
strävar också efter att förklara anledningen till att konventionerna
harkommit till.
3) ENSinnehåller ävenkapitel omregionalräkenskaper ochkvartals-
räkenskaper.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—26
▼B
4) SNAinnehåller ävenkapitel omsatelliträkenskaper.
b) ENS-begreppen är i flera fall mer specifika och precisa än SNA:s
begrepp,t.ex.:
1) SNAinnehållerintepreciseradedefinitionerbeträffandeskillnaden
mellanbegreppenmarknad,egenslutliganvändningochövrigicke
marknadförinstitutionella enheter,lokala verksamhetsenheteroch
deras produktion. Detta medför att värderingen av produktion och
sektorklassifikationeninteärtillräckligtprecistdefinierad.ENShar
därförintroduceratfleraextraklassifikationerochivissafalläven
lagt till villkoret att en marknadsproducents försäljning till minst
50%skalltäcka produktionskostnaderna(setabell 3.1).
2) ENSspecificerarkonkretaberäkningsmetoder,t.ex.attmanräknar
småverktygochredskapsominsatsförbrukning.
3) ENSförutsätter att flera typer av produktion inom hushållen, som
vävning av tyger eller tillverkning av möbler, inte har betydelse i
Europeiska unionens medlemsländer och därför inte behöver
beräknas.
4) ENS gör explicita hänvisningar till specifika institutionella
förhållanden inom Europeiska unionen, sådana som Intrastats-
ystemmet för att registrera intra-EU-flöden av varor eller de
avgiftermedlemsländerna betalar intill Europeiskaunionen.
5) ENS innehåller EU-specifika klassifikationer, t.ex. CPA för
produkter och NACE Rev. 1 för branscher (som är specifik men
harmoniseradmedmotsvarandeFN-klassifikationer).
6) ENS innehåller en ytterligare klassifikationen av alla externa
transaktioner: De skall delas in i sådana som görs med invånare i
Europeiska unionen och sådana som görs med personer utanför
Europeiskaunionen.
ENS kan vara mer specifik än SNA, eftersom ENS bara är tillämplig i
Europeiskaunionensmedlemsländer.FörEuropeiskaunionensdatabehov
skallENSvaramerspecifik.
ENS95ochENS70
1.25 ENS95ärannorlundaänENS70såväliomfångsombegrepp.Deflesta
avdessaskillnadermotsvarardeskillnadersomfinnsmellanSNA68och
SNA93.Någraavdestörreskillnaderna iomfattning är
a) att balansräkningsuppgifter tasmed,
b) attkontonförandraförändringaritillgångtasmed,bl.a.introduceras
begreppenandravolymförändringar,nominellakapitalvinsterochreala
kapitalvinster,
c) att underindelning avhushålleninförs,
d) introducerandet avettnyttkonsumtionsbegrepp:faktiskkonsumtion,
e) introducerandetavettnyttprisomräknatinkomstbegrepp:realnationell
disponibelinkomst,
f) infogandet avbegreppet köpkraftsparitet.
Någraavdestörrebegreppsskillnaderna är
a) attlitterära ochkonstnärligaverk(författarskap,musikkompositioner)
nu betraktas som produktion; betalning för litterärt och konstnärligt
arbete ärdärförbetalning förtjänstochinteinkomstavegendom,
b) attvärderingenavförsäkringstjänsterharändratspåvissasätt,t.ex.tas
tekniska reserver nu med i beräkningen vid värderingen av pro-
duktionenavsakförsäkringar,
c) meradetaljerad behandling avhandels-ochtransportmarginaler,
d) introducerandet avkedjelänkar vidberäkningen avfastapriser,
e) attbegreppetfinansiellleasingharintroducerats(SNA68ochENS70
innehöll barabegreppet operationell leasing),
f) attutgifterförmineralutvinningochförprogramvaranuberäknassom
bruttoinvestering (istället försominsatsförbrukning),
g) attkapitalförslitningocksåskalltasmedföroffentligasektorn(vägar,
dikenetc.),
h) identifiering av nya finansiella instrument som återköpsavtal liksom
finansiella derivat somoptioner.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—27
▼B
Detfinnsocksåskillnader somintehärrörfrånförändringariSNA,t.ex.
a) introduktion av tillgångs- och användningstabeller (sådana som var
medredaniSNA68),
b) introduktion av vissa gränsvärden vid registrering och referenser till
specifika institutionella arrangemang inom Europeiska unionen (se
1.24),
a) analysavturismensbetydelse idennationella ekonomin,
b) analysavkostnadernaförochfinansieringen avhälsovård,
c) ett klart ställningstagande för att värdera produktionen till baspris
(ENS 70, SNA 68 och SNA 93 accepterar även värdering till
producentpriser),
d) introduktion av begreppen ekonomiskt aktiv befolkning och
arbetslöshet (dessabegreppärinte mediSNA68eller SNA93).
ENSSOMSYSTEM
1.26 Huvuddragenisystemet är
a) statistiska enheterochderasgrupperingar,
b) flödenochstockar,
c) kontosystemochaggregat,
d) input-outputräkenskaper.
STATISTISKAENHETEROCHDERASINDELNINGAR(1)
1.27 EttkarakteristisktdraghosENSäranvändningenavtvåtyperavenheter
och två sätt att underindela ekonomin vilka är helt olikartade och tjänar
separataanalytiska ändamål.
För att beskriva inkomster, utgifter och finansiella flöden liksom
balansräkningsuppgifter grupperar systemet institutionella enheter i
sektorerutifrånderasprincipiella funktioner, beteenden ochmål.
För att beskriva produktionsprocesser och för input-outputanalys grup-
perarsystemetlokalaverksamhetsenheter (LVE)ibranscherpågrundval
av deras aktivitet. En aktivitet karakteriseras av insats av produkter,produktionsprocessochproduktionavprodukter.
Institutionellaenheterochsektorer
1.28 Institutionella enheter är ekonomiska enheter som kan äga varor eller
tillgångar, skuldsätta sig eller helt självständigt ge sig in i ekonomiska
aktiviteter och transaktioner med andra enheter. För systemets syften
grupperas de institutionella enheterna i fem ömsesidigt uteslutande
institutionella sektorervilkabeståravföljande typeravenheter:
a) Icke-finansiella företag.
b) Finansiella företag.
c) Offentlig sektor.
d) Hushåll.
e) Hushållensideella organisationer.
Dessafemsektorersammantagetbildardentotalaekonomin.Varjesektor
är också indelad i undersektorer. ENS ger underlag till en fullständig
uppsättning av flödeskonton och balansräkningar som kan beräknas för
varje sektor — och undersektor om så önskas — lika väl som för den
totala ekonomin.
Lokalaverksamhetsenheterochbranscher
1.29 Deflestainstitutionellaenheterharisinegenskapavproducentermerän
enaktivitet.Förattbetonaförhållandenavteknisk-ekonomisknaturmåste
dedåindelasefter typavaktivitet.
Lokala verksamhetsenheter är tänkta att kunna uppfylla detta behov
genomenoperationellansats.Enlokalverksamhetsenhet(LVE)grupperar
alladelaraveninstitutionellenhet,idessegenskapavproducent,vilkaär
belägnapåenendaplatsellerpåfleranärbelägnaplatserochvilkabidrar
tillutförandetavenaktivitetenligtdenfyrsiffriganivåniNACERev.1.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—28
(1) Sekapitel 2,”Enheter ochgrupperingavenheter”.
▼B
Iprincip skall lika många lokala verksamhetsenheter registreras somdet
finns sekundära aktiviteter, men om det bokföringsmaterial som behövs
för att beskriva sådana aktiviteter inte är tillgängligt kan en lokal
verksamhetsenhet innehålla eneller flera aktiviteter.
Alla LVE som ingår i samma, eller någon liknande, aktivitet bildar en
bransch.
Det finns ett hierarkiskt förhållande mellan institutionella enheter och
LVE.EninstitutionellenhetinnehållerenellerfleraLVE,samtidigtsom
enLVEhörihopmedenochendasteninstitutionell enhet.
För att göra en mer ingående analys av produktionsprocessen använder
manenanalytiskenhetförproduktionen.Dennaenhetsominteärdirekt
observerbar(utomidefalldåenLVEbaraproducerarentypavprodukt),
är en enhet för homogen produktion vilken per definition inte har några
sekundära aktiviteter. Grupper av sådana enheter utgör homogena
branscher.
Inhemskaochutländskaenheter;dentotalaekonominochutlandet
1.30 Den totala ekonomin definieras i termer av inhemska enheter. En enhet
sägs vara en inhemsk enhet i ett land när den har ett centrum av
ekonomisk betydelse på det ekonomiska territoriet i det landet — vilket
innebär att den under en utsträckt tid (ett år eller mer) inriktar sig på
ekonomiskaaktiviteterinomdetekonomiskaterritoriet.Deinstitutionella
sektorernanämnda ovanärgrupperavinhemskainstitutionella enheter.
Inhemskaenheterhartransaktionermedutländskaenheter(alltsåenheter
som är inhemska i andra ekonomier). Sådana transaktioner är externa
transaktionerförekonominochinordnasiutlandskontot.Därmedkommer
utlandetattiENSkontostrukturspelaenrollsomliknareninstitutionell
sektor, även om utländska enheter bara tas upp i den mån de deltar i
transaktioner med inhemska institutionella enheter. Följaktligen kommer
ensärskildkodförutlandet attingåislutetavsektorklassifikationen.
Konstrueradeinhemskastatistiskaenheter,somisystemetbehandlassom
institutionella enheter, definieras som
a) de delar av utländska enheter som har sin ekonomiska hemvist inom
landetsekonomiskaterritorium(detbetyderideflestafallattdeutför
ekonomiska transaktioner under ett år eller mera eller att de bedriver
byggverksamhet som led i fast bruttoinvestering under kortare tid än
ett år),
b) utländskaenheterisinegenskapavägaretillmarkellerbyggnaderpå
landets ekonomiska territorium, men då bara avseende transaktioner
somberörsådanmarkeller sådanabyggnader.
FLÖDENOCHSTOCKAR
1.31 ENStarmedtvågrundläggandetyperavinformation:flödenochstockar.
Flöden hänför sig till händelser och effekter av händelser som äger rum
under en given tidsperiod, medan stockar hänför sig till lägesbeskriv-
ningarvidenvisstidpunkt.
Flöden
1.32 Flöden återspeglar skapande, transformation, utbyte, transferering och
förstörandeavekonomiskavärden.Deinkluderarförändringarivärdetav
en institutionell enhets tillgångar och skulder. Ekonomiska flöden är av
två slag: i) transaktioner och ii) andra förändringar av tillgångar.
Transaktioner förekommer i alla konton och tabeller där flöden
förekommer, utom i kontot för andra volymförändringar i tillgångar
liksom i omvärderingskontot. Andra förändringar i tillgångar uppträder
baraidessatvåkonton.
Antalet trasaktioner och andra flöden är mycket omfattande. ENS
grupperardemiettrelativt litet antal typerefter vilkenkaraktär dehar:1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—29
▼B
Transaktioner
1.33 En transaktion är ett ekonomiskt flöde som utgör en interaktion mellan
institutionella enheter enligt ömsesidig överenskommelse. Det kan även
förekomma att en händelse inom en institutionell enhet är lämplig att
betraktasomentransaktion,oftaberoendepåattenhetenuppträderitvå
olikaroller.Detärbrukligtattindelatransaktionernaifyrahuvudgrupper:
a) Produkttransaktioner, vilka beskriver ursprung (inhemsk produktion
eller import) och användning (insatsförbrukning, slutlig konsumtion,
bruttoinvestering eller export) avprodukter(1).
b) Fördelningstransaktioner, vilka beskriverhur detförädlingsvärde som
genereras i produktionen fördelas mellan arbetskraft, kapital och
offentlig sektor liksom omfördelning av inkomster och förmögenhet
(skattpåinkomsterochförmögenhet ochandratransfereringar)(2).
c) Finansiella transaktioner, vilka beskriver nettoförvärv av finansiella
tillgangar eller nettoökning av skulder för varje typ av finansiellt
instrument. Sådana transaktioner förekommer ofta som motpart till
icke-finansiella transaktioner, men de kan också vara transaktioner
sombaraharatt göramedfinansiella instrument(3).
d) Transaktionersominteärmedidetregruppernaovan:kapitalförslit-
ningliksomköpminusförsäljningavicke-produceradeicke-finansiella
tillgångar(4).
Egenskaperhostransaktioner
Samverkanmellan,kontratransaktionerinomenheter
1.34 De flesta transaktioner innebär samverkan mellan två eller flera
institutionella enheter. Likväl bokförs i systemet vissa händelser inom
institutionella enheter som transaktioner. Meningen med att räkna med
transaktioner inom enheterna är att uppnå en mer analytiskt användbar
bildavproduktion,slutliganvändningochkostnader.
Kapitalförslitning, som räknas som en kostnad i systemet, är en viktig
transaktioninomenheterna.Deflestaandratransaktionerinomenheterna
ärtransaktionermedprodukter,sombokförsnärdeinstitutionellaenheter
som fungerar både som producenter och slutliga konsumenter väljer att
förbrukanågotavdenproduktionsomdesjälvaharproducerat.Dettaär
vanligtförekommande hoshushållochinomdenoffentliga sektorn.
1.35 All egenproducerad produktion för slutlig användning inom samma
institutionella enhet bokförs. Egenproducerad produktion som används
som insats inom samma institutionella enhet bokförs bara när pro-
duktionen och insatsförbrukningen sker vid olika lokala
verksamhetsenheter inom samma institutionella enhet. Produktion som
produceras och förbrukas som insats inom samma lokala verksamhets-
enhetbokförsinte.
Monetärarespektiveicke-monetäratransaktioner
1.36 De flesta transaktioner som räknas med i systemet är monetära
transaktioner, där de berörda enheterna betalar eller mottar betalning,
skuldsättersigeller erhåller tillgångar somnoterasivalutaenheter.
Transaktioner som inte inkluderar kontant betalning, eller tillgångar och
skuldervärderade ivalutaenheter, äricke-monetära transaktioner. Trans-
aktioner inom enheter är normalt icke-monetära transaktioner. Icke-
monetära transaktioner som involverar mer än en institutionell enhet
förekommer bland transaktioner med produkter (byten av produkter),
fördelningstransaktioner(ersättninginnatura,transfereringinnaturaetc.)
och andra transaktioner (byteshandel med icke-producerade icke-finansi-
ella tillgångar).
Systemet räknar alla transaktioner i monetära termer. Värdena som
bokförs för de icke-monetära transaktionerna måste därför ha mätts
indirekteller haberäknats påannatsätt.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—30
(1) Sekapitel 3,”Produkttransaktioner”.
(2) Sekapitel 4,”Omfördelningstransaktioner”.
(3) Sekapitel 5,”Finansiella transaktioner”.
(4) Sekapitel 6,”Andra flöden”.
▼B
Transaktionermedellerutanmotprestation
1.37 Transaktionersomberörmeränenenhetärtransaktionersomantingenär
”någonting för någonting” eller ”någonting för ingenting”. De förra är
utbyten mellan institutionella enheter, dvs. tillhandahållande av varor,
tjänsterellertillgångarsomharenmotsvarighet,t.ex.pengar.Desenareär
vanligtvis betalningar kontant eller in natura från en institutionell enhet
till en annan utan sådan motsvarighet. ”Någonting för någonting” som
transaktion uppträder i alla fyra transaktionsgrupper, medan ”någonting
för ingenting” som transaktion uppträder främst bland fördelnings-
transaktioneriformavexempelvisskatter,socialaunderstödellergåvor.
Ändradtransaktionsordning
1.38 Systemets behandling av de flesta transaktioner är direkt, vilket betyder
atttransaktionernaredovisaspåsammasättsomdeuppträderirespektive
institutionella enhet. Emellertid ändras ordningen för vissa transaktioner
för att påvisa de underliggande ekonomiska relationerna mera tydligt.
Transaktioner kan arrangeras om på tre sätt: omföring, uppdelning eller
urskiljande avtransaktionenshuvudsakliga aktör.
Omföring
1.39 Entransaktionsomfördeinblandadeenheternaförefallerägarumdirekt
mellan enheterna A och C kan bokföras som om den ägde rum indirekt
genom en tredje enhet B. På sådant sätt blir den enkla transaktionen
mellanAochCredovisadsomtvåtransaktioner:enmellanAochBsamt
enmellan BochC.Idetta fall ärtransaktionen omförd.
Ettvälkäntexempelpåomföringärarbetsgivareskollektivaavgiftersom
betalas direkt av arbetsgivaren till socialförsäkringsfonder. Systemet tar
upp dessa betalnignar som två transaktioner: i) arbetsgivarna betalarar-
betsgivares kollektiva avgifter till sina anställda och ii) de anställda
betalar samma utgifter till socialförsäkringsfonderna. Som med alla
omföringarärsyftetmedatträknaomarbetsgivareskollektivaavgifteratt
få fram det ekonomiska innehållet bakom transaktionen. I detta fall
betyder det att man visar hur arbetsgivares kollektiva avgifter utgör
avgiftersombetalas till nyttafördeanställda.
Enannantypavomföringärdensomgörsavtransaktionersombokförs
somomdeägderummellan tvåeller flera institutionella enheter, fastän
det enligt de deltagande aktörerna inte sker några transaktioner alls. Ett
exempel är behandlingen av kapitalinkomst för vissa försäkringsbolag,
vilkenbehållsavförsäkringsbolagen.Systemetvisardennakapitalinkomst
somomdenbetaladesavförsäkringsbolagentillförsäkringstagarna,vilka
sedanbetalar sammabelopp tillbaka till försäkringsbolagensompremie-
tillägg.
Uppdelning
1.40 När en transaktion som uppfattas av de berörda aktörerna som en enda
transaktion, ändå bokförs som två eller flera olika klassificerade
transaktioner har transaktionen delats upp. Uppdelning brukar inte
innebäraatt flera enhetertasmeditransaktionen.
Betalningen av skadeförsäkringspremier är en typisk uppdelad trans-
aktion. Fastän försäkringstagarna och försäkringsbolagen betraktar dessa
betalningar som en enda transaktion, delar systemet upp dem i två helt
olika transaktioner: i) återbetalning för skadeförsäkringstjänster och ii)
skadeförsäkringspremiernetto.Redovisningenavhandelsmarginalerärett
annatviktigtexempel påuppdelning.
Urskiljandeavtransaktionenshuvudsakligaaktör
1.41 När en enhet utför en transaktion på en annan enhets vägnar redovisas
transaktionenendastihuvudmannensbokföring.Somregelbörmaninte
utsträcka denna princip för att till exempel försöka allokera skatter eller
bidragtillslutligabetalareellerslutligamottagaremedutgångspunktfrån
olikaantaganden.
Gränsfall
1.42 Definitionenaventransaktionstipulerarattettbytemellaninstitutionella
enheterskergenomömsesidigöverenskommelse.Närentransaktiongörs
genom ömsesidig överenskommelse förutsätts att de agerande institutio-
nellaenheternaharinsiktiochsamtyckertilltransaktionen.Dockbetyder
detta inte att alla enheter går in i transaktion frivilligt eftersom somliga
transaktioner blir påtvingade genom lag. Det rör huvudsakligen fördel-
ningstransaktoner, sådana som skattebetalningar, böter och viten.
Samtidigtärkonfiskationutanersättninginteattansesomentransaktion,
inteensnärdengenomförsmedstödilagen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—31
▼B
Illegalaekonomiskahandlingarärtransaktionerbaranärallaenhetersom
är inblandade ger sig in på gärningarna frivilligt. Således är försäljning
eller byte av illegala droger liksom av stulen egendom transaktioner,
medanstöldinte ärdet.
Andraförändringaritillgångar
1.43 Andraförändringaritillgångarvisarförändringarsominteärresultatetav
transaktioner(1).
Deärantingen
a) andravolymförändringar avtillgångar ochskulder,eller
b) kapitalvinster/-förluster.
Andravolymförändringaritillgångarochskulder
1.44 Sådanaförändringarkangrovtindelasitrehuvudsakliga kategorier:
a) Normal tillblivelse och normalt försvinnande av tillgångar på annat
sättängenomtransaktioner
b) Förändring i tillgångar och skulder orsakade av exceptionella,
oväntade händelser
c) Förändringiklassificering ochstruktur.
1.45 Exempel påförändringar inom kategori aärupptäckt eller uttömning av
underjordiska tillgångar. Kategori b innehåller förändringar (normalt då
förluster)avtillgångarsomförorsakasavnaturkatastrofer,krigellersvåra
kriminella handlingar(2). Ensidigt upphävande av skulder såväl som
konfiskering utan ersättning hör till kategori b. Kategori c består av
förändringar som följer av omklassificering eller omstrukturering av
institutionella enhetereller avtillgångar ochskulder.
Kapitalvinster/-förluster
1.46 Kapitalvinster/-förlusteruppkommeravförändringavprisetpåtillgångar.
De inträffar för alla typer av finansiella eller icke-finansiella tillgångar
och skulder. Kapitalvinster/-förluster tillförs innehavarna av tillgångarna
ellerskuldernauteslutandesomettresultatavattdeinnehartillgångarna
eller skuldernaövertiden,utanattdeförändrardempånågotsätt.
Kapitalvinster/-förluster mätta påbasisavlöpande marknadspriser kallas
för nominella kapitalvinster/-förluster. Dessa kan indelas i neutrala
kapitalvinster/-förluster, som återspeglar förändringar i den allmänna
prisnivån,ochrealakapitalvinster/-förluster,somåterspeglarförändringar
irelativpriserna påtillgångarna.
Stockar
1.47 Stockarärinnehavavtillgångarochskuldervidenvisstidpunkt.Stockar
redovisasvidbörjanochvidslutetavvarjebokföringsperiod.Dekonton
somvisarstockarkallas förbalansräkningar(3).
Stockar beräknas också förbefolkningen och förantal sysselsatta.Dessa
stockar är i stället beräknade som medelvärden för hela bokföri-
ngsperioden.
Stockar redovisas för alla tillgångar inom systemets gränser; dvs.
finansiella tillgångar och skulder och för såväl producerade som icke
producerade icke-finansiella tillgångar. Men täckningen är avgränsad till
sådanatillgångarsomanvändsiekonomiskaaktiviteterochsomomfattas
aväganderättigheter. Därförärstockarinteredovisadeförtillgångarsom
humankapital eller naturresursersominte harägare.
Inomsinaavgränsningarärsystemetuttömmandeifrågaombådeflöden
ochstockar.Dettainnebärattallaförändringaristockarkanheltochfullt
förklarasavderedovisadeflödena.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—32
(1) Sekapitel 4,”Andra flöden”.
(2) Konsekvenserna av smärre brott, som snatterier, kan redovisas som en del av
lagerinvesteringochsåledes somentransaktion.
(3) Sekapitel 7,”Balansräkningar”.
▼B
SYSTEMETAVKONTONOCHAGGREGATEN(1)
Bokföringsregler
1.48 Ett konto är ett hjälpmedel att, för någon given del av det ekonomiska
livet, redovisaanvändningar och tillgångar eller förändringar itillgångar
och skulder under en bokföringsperiod eller stockar av tillgångar och
skuldervidbörjanaveller islutetavdennabokföringsperiod.
Terminologinförkontotstvåsidor
1.49 ENS använder beteckningen ”tillgång” för högra sidan av de löpande
kontona där transaktioner visas vilka ökar beloppet av de ekonomiska
värdenahosenenhetellerensektor.Denvänstrasidanavkontona,som
tarupptransaktionersomminskarbeloppetavdeekonomiskavärdenahos
enenheteller ensektor,betecknas ”användning”.
Den högra sidan av kapitalbildningskontona kallas för ”förändringar i
skulder och nettoförmögenhet” och deras vänstra sida kallas för
”förändringaritillgångar”.
Balansräkningar presenteras med ”skulder och nettoförmögenhet” (skill-
naden mellan tillgångar och skulder) på den högra sidan och med
”tillgångar på den vänstra sidan. Jämförelser mellan två påföljande
balansräkningarvisarförändringariskulderochnettoförmögenhetliksom
förändringaritillgångar.
Dubbelbokföring/fyrdubbel bokföring
1.50 För en enhet eller en sektor baseras nationalräkenskaperna på principen
om dubbel bokföring. Varje transaktion måste tas upp två gånger, ena
gångensomentillgång(ellerenförändringiskulderna)ochandragången
somen användning (eller en förändring i tillgångarna). Totalsumman av
de transaktioner som bokförs som tillgångar eller förändringar i skulder
ochtotalsummanavdetransaktionersombokförssomanvändningareller
förändringaritillgångar måste vara lika. Därigenom fårmankontroll på
konsistensenibokföringskontona.
I praktiken är emellertid nationalräkenskaperna — med alla enheter och
allasektorer—baseradepåenprincipomfyrdubbelbokföring,eftersom
de flesta transaktioner innefattar två institutionella enheter. Varje
transaktion av denna typ måste bokföras två gånger av de två ingående
aktörerna.Såtillexempelblirensocialförmånikontantersombetalasav
en myndighet till ett hushåll bokförd i den offentliga sektorn som en
användning under transfereringar och som ett negativt förvärv av
tillgångar ikassakontot (sedlar och mynt); i hushållssektornskontonblir
denbokfördsomentillgångundertransfereringarochsomettförvärvav
tillgångar ikassakontot.
Åandrasidanbehövertransaktionerinomenenhet(somkonsumtionenav
produktion av samma enhet som producerade denna) bara två bokföri-
ngsposter,vilkasvärdenmåsteuppskattas.
Värdering
1.51 Medundantagförnågravariablersomrörbefolkningocharbetskraftvisar
systemetallaflödenochstockarimonetäratermer.Systemetförsökerinte
bestämma nyttan av flödena och stockarna. Istället mäts flöden och
stockar efter sitt bytesvärde, dvs. det värde till vilket flödena och
stockarna i verkligheten byts eller skulle kunna bytas mot pengar.
MarknadspriserärdärförENSgrundläggandereferens förvärderingen.
1.52 Vid monetära transaktioner och kontanta tillgångar och skulder är de
värdensombehövsdirekttillgängliga.Ideflestaandrafallföredrassom
metod för värdering att hänvisa till marknadspriser för likartade varor,
tjänster eller tillgångar. Denna metod används t.ex. för byten och för
tjänsternafrånägarbeboddabostäder.Närdetintefinnsnågotmarknads-
pris för likartade produkter att tillgå, exempelvis vid icke
marknadstjänster från offentliga sektorn, skall värderingen göras efter
medproduktionskostnad.Omintenågonavdessametoderärmöjlig,kan
flöden och stockar värderas till det diskonterade nuvärdet eller enligt
förväntadeframtidavinster.Densistnämndametodenkandockpågrund
av den stora osäkerhet somden är förknippad med bara föreslåssom en
sistautväg.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—33
(1) Sekapitel 7,”Balansräkningar”, ochkapitel 8,”Kontosystem ochsaldoposter”.
▼B
1.53 Stockar skall värderas till löpande priser vid tidpunkten till vilken
balansräkningen hänför sig, inte till produktionstidpunkten eller anskaff-
ningstidpunkten fördevaror eller tillgångar somutgör stockarna. Det är
ibland nödvändigt att värdera stockarna till beräknat nedskrivet återans-
kaffningsvärdeeller till produktionskostnad.
Speciallavärderingaravseendevaror (1)
1.54 På grund av transportkostnader, handelsmarginaler och produktskatter
minusproduktsubventionerkanproducentenochanvändarenavengiven
produkt vanligtvis uppfatta dess värde olika. För att så mycket som
möjligthålla sigtill aktörernas synsättbokförsiENSall användningtill
mottagarpriser, vilket inkluderar transportkostnader, handelsmarginaler
och produktskatter minus produktsubventioner medan produktionen
bokförstill basprisvilketexkluderar dessakomponenter.
1.55 Importochexportavvarornoterastillvärdetvidgränserna.Totalimport
och total export värderas vid exportlandets tullgräns eller fritt ombord
(fob).Utlandetstransport-ochförsäkringstjänstermellanimportörensoch
exportörensgränserinräknasinteivaransvärdeutanbokförssomtjänst.
Då det kan vara omöjligt att erhålla fob-värden för detaljerade
varuindelningar, visar tabeller som innehåller detaljer om utrikeshandel
importen värderad vid importlandets tullgräns (cif-värde). Samtliga
transport och försäkringstjänster fram till importlandets gräns inräknas i
värdet av de importerade varorna. I de fall dessa tjänster produceras av
inhemskaproducentergörsidennapresentationentotaljusteringfob/cif.
Värderingtillfastapriser (2)
1.56 Värdering till fasta priser betyder värdering av flöden och stockar under
en bokföringsperiod till priser från en tidigare period. Syftet med
värderingtillfastapriserärattdelauppförändringarövertidenivärdena
av flöden och stockar i förändringar i priser och förändringar i volym.
Flödenochstockarifastaprisersägsvarauttryckförvolym.
Manga flöden och stockar, t.ex. inkomst, har inte egna pris- och
kvantitetsdimensioner. Dock kan köpkraften hos dessa variabler erhållas
genomattmandeflaterardelöpandevärdenamedettlämpligtprisindex,
t.ex. prisindex för slutlig nationell användning exklusive lagerinvester-
ingar.Deflateradeflödenochstockarsägsvarauttrycktairealatermer.Ett
exempelärrealdisponibelinkomst.
Bokföringstidpunkt
1.57 Systemet redovisar flöden efter bokföringsmässiga grunder (periodiser-
ingsprincip); det betyder när de ekonomiska värdena tillskapas,
transformeras eller förstörs liksom när fordringar eller åtaganden
uppkommer,förändraseller upphör.
Sålunda bokförs produktion när den produceras, inte när den betalas av
köparen, och försäljningen av en tillgång redovisas när tillgången byter
ägare, inte när de åtföljande betalningarna genomförs. Ränta redovisas
underdenbokföringsperiodsomdenupplups,oavsettsomdenverkligen
betalas under den perioden eller inte. Redovisning på detta sätt sker för
alla flöden, monetära såväl som icke-monetära och inom enheter såväl
sommellan enheter.
De är emellertid i vissa fall nödvändigt att ha flexibilitet vad beträffar
bokföringstidpunkt.Dettagällersärskiltskatterochandraflödensomhar
med den offentliga sektorn att skaffa, vilka ofta noteras enligt
kontantprincipen i den offentliga sektorns bokföring. Det är ibland svårt
att genomföra en exakt omräkning av dessa flöden från kontant- till
kostnads-/intäktsprincip. I dessa fall kan det därför vara nödvändigt att
användaapproximationer.
Varje flöde skall bokföras vid samma tidpunkt för alla institutionella
enheterifrågaochiallakonton.Dennaprincipkanverkaenkel,menatt
genomföra den är det inte. Institutionella enheter använder inte alltid
samma bokföringsregler. Även när de gör det, kan skillnader i faktisk
bokföring uppkomma av praktiska skäl som dröjsmål i informationen.
Somenföljd kan transaktioner bli redovisade vidolika tidpunkter avde
berörda aktörerna. Dessa skillnader måste elimineras med approxima-
tioner.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—34
(1) Sekapitel 3,”Produkttransaktioner”.
(2) Sekapitel 10,”Pris-ochvolymmått”.
▼B
Konsolideringochnettobokföring
Konsolidering
1.58 Konsolideringinnebärattman,påsåvälanvändnings-somtillgångsidan,
utelämnar transaktioner som sker mellan grupper av enheter, liksom att
manutelämnar ömsesidigafinansiella tillgångar ochskulder.
För undersektorer eller sektorer konsolideras i princip inte flöden och
stockarmellan enskilda enheter.
Samtidigt kan konsoliderade konton byggas upp för kompletterande
presentationerochanalyser.Förvissaformeravanalysärinformationom
transaktionerna mellan dessa (under-)sektorer och andra sektorer och
motsvarande ”externa” finansiella ställningar mer meningsfulla än
generella bruttovärden.
Dessutomerbjuder de kontonoch tabeller somvisar långivar-låntagarre-
lationerendetaljeradbildavfinansieringenavekonominochdebetraktas
sommycketanvändbaraförattförståkanalernagenomvilkadefinansiella
överskottenöverförsfrånslutligalångivare till slutliga låntagare.
Nettobokföring
1.59 Individuellaenheterellersektorerkanhasammaslagavtransaktionbåde
somanvändningochsomtillgång(t.ex.bådebetalarochmottarderänta)
ochhasammaslagavfinansiellainstrumentbådesomtillgångochskuld.
Systemet rekommenderar bruttoredovisning, förutom den grad av netto-
bokföringsomingårisjälvaklassifikationerna.
Nettobokföringärisjälvaverketimplicitimångatransaktionskategorier,
där det tydligaste exemplet är ”lagerinvesteringar”, vilken understryker
denanalytiskt intressanta aspekten avtotal kapitalbildning snarareänatt
mandärgårinpådagliga tillägg eller uttag.
Likasåredovisas,medfåundantag,idetfinansiellakontotochikontotför
andra förändringar i tillgångar ökningar i tillgångar och i skulder på
nettobasis, så att man får fram de slutliga konsekvenserna av dessa
flödestypervidslutetavbokföringsperioden.
Konton,saldoposterochaggregat
1.60 För enheter (institutionella enheter; lokala verksamhetsenheter) eller för
grupperavenheter(institutionellasektoreroch,ividaremening,utlandet;
branscher) bokförs i olika underkonton transaktioner eller andra flöden
som är förknippade med någon specifik aspekt av det ekonomiska livet
(till exempel produktion). En sådan uppsättning transaktioner balanserar
vanligtvisinte;detotalabeloppsomredovisassomintäkterochutgifterär
olika. Därför måste en saldopost sättas in. Vanligtvis måste också en
sådan saldopost tillkomma mellan totalen för tillgångar och totalen för
skulderföreninstitutionellenhetellersektor.Saldoposterärmeningsfulla
mått på den ekonomiska verkligheten i sig själva. När de summeras för
dentotala ekonomin, bildardeviktigaaggregat.
Kontosystem
1.61 ENS är uppbyggt kring ett system av sammanhängande konton. Det
fullständigasystemetavkontonförinstitutionellaenheterochsektorerär
sammansatt av löpande konton, kapitalbildningskonton och balansräk-
ningar.
Löpandekontonomfattarproduktion,bildande,fördelningochomfördel-
ning av inkomster liksom användningen av dessa inkomster i form av
slutlig konsumtion. Kapitalbildningskontona täcker förändringar i till-
gångarochskulderochförändringarinettoförmögenhet(skillnadenfören
institutionell enhet eller grupp av enheter mellan dess tillgångar och
skulder). Balansräkningar visar stockar av tillgångar och skulder samt
nettoförmögenhet.
1.62 Detärintemöjligtatttänkasigattdetgårattställasammanenfullständig
uppsättning konton,inklusive balansräkningar, förenlokal verksamhets-enhet,eftersomdetvanligtvisärsåattensådanenhetintekanägavaror
eller tillgångar för egen del eller ha kapacitet att göra in- eller
utbetalningar.Kontosystemetförlokalaverksamhetsenheterochbranscher
kortas därför ned till de första löpande kontona; produktionskonto och
inkomstbildningskonto,varssaldopostärdriftsöverskott.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—35
▼B
Varu-ochtjänstekontot
1.63 Varu- och tjänstekonto visar för ekonomin somhelhet eller för produkt-
grupper den totala tillgången (produktion och import) och användningen
av varor och tjänster (insatsförbrukning, slutlig konsumtion, lagerinves-
tering, fast bruttoinvestering, anskaffning minus avyttringar av
värdeföremål ochexport).
Utlandskontot
1.64 Utlandskontot täcker transaktioner mellan inhemska och utländska
institutionella enheter och motsvarande tillgångar och skulder då detta
ärrelevant.
Pågrundavattutlandetharenrollikontosystemetvilkenliknardenför
eninstitutionellsektorställsutlandetskontouppfrånutlandetssynpunkt.
Entillgångförutlandetutgörenanvändningfördentotalaekonomin,och
vice versa. Om en saldopost är positiv betyder detta ett överskott för
utlandetochettunderskottfördentotalaekonomin,ochviceversaomen
saldopostärnegativ.
Saldoposter
1.65 En saldopost är en kontomässig konstruktion som erhålls genom att
subtraherasammanlagdavärdetavposterpåenasidanavkontotfråndet
sammanlagda värdet av poster på den andra sidan. Den kan inte mätas
oberoende av de andra posterna, och som en härledd uppgift återspeglar
därmed saldot tillämpningen av de allmänna bokföringsreglerna på de
olikaposternapåkontotsbådasidor.
Saldon är inte bara något man infört för att försäkra sig om att konton
balanserar.Deinnehållerenheldelinformationochdeomfattarnågraav
demestbetydelsefullaposternaisystemet,vilketmankanseavföljande
exempel på sådana saldon: förädlingsvärde, driftsöverskott, disponibel
inkomst,sparande,finansielltsparande/nettoupplåning,nettoförmögenhet.
Aggregat
1.66 Aggregat är sammansatta värdeuppgifter som mäter resultatet av
aktivitetenidentotalaekonominbetraktadfrånensärskildutgångspunkt,
exempelvis produktion, förädlingsvärde, disponibel inkomst, slutlig
konsumtion,sparande,kapitalbildningetc.Fastänframräknandetavdessa
aggregat varken är kontosystemets enda eller huvudsakliga uppgift,
framträderdeisystemetsomviktigasammanfattandeindikatorerochsom
nyckeltal vid olika makroekonomiska analyser och jämförelser i tid och
rum.
Tvåtyperavaggregat kanurskiljas:
a) Aggregat som direkt hänför sig till transaktioner i systemet, som
produktion av varor och tjänster, faktisk slutlig konsumtion, fasta
bruttoinvesteringar, lönerochkollektiva avgifter.
b) Aggregatsomrepresenterarsaldoposterikontona,sombruttonational-
produkt till marknadspris (BNP), driftöverskott för den totala
ekonomin, nationalinkomst, disponibel nationalinkomst, sparande,
bytesbalans, den totala ekonomins nettoförmögenhet (national-
förmögenhet).
1.67 Användbarheten för vissa uppgifter i nationalräkenskaperna ökar genom
beräkningavdessavärdenpercapita.FörbredaaggregatsomBNPeller
nationalinkomstellerhushållensslutligakonsumtionärdennämnaresom
mananvändervanligenhela(deninhemska)befolkningen.Ommandelar
upp kontona på undersektorer eller för delar av kontona för hushållsek-
torn, behövs också uppgifter om antalet hushåll liksom antalet personer
somhörtill varjeundersektor(1).
INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPER)(2)
1.68 Input-outputräkenskaperna består av tillgångs- och användningstabeller
förbranscher,tabellersomanknytertillgångs-ochanvändningstabellerna
till sektorräkenskaperna och symmetriska input-outputtabeller för homo-
genabranscher(produkter).
1.69 Tillgångs- och användningstabeller är matriser (rader för produkter,
kolumnerförbranscher)somvisardenbranschvisaproduktionenfördelad1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—36
(1) Sekapitel 11,”Befolkningocharbetskraftsinsats”.
(2) Sekapitel 9,”Input-outputräkenskaper”.
▼B
på produkter och hur den inhemska tillförseln och importen fördelas
mellan insatsförbrukning och slutlig användning inklusive export.
Användningstabellen visar också produktionskostnadernas struktur och
deninkomstsomgenereras branschvis.
Tillgångs- och användningstabellerna är den sammanhållande ramen för
alla tabeller efter bransch och/eller för produkter, vilka inkluderar
uppgifter över arbetskraftsinsats, fasta bruttoinvesteringar, realkapital-
stockar, detaljerade prisindex — och som sålunda beskriver i detalj
kostnadsstruktur, inkomstbildning, sysselsättning, arbetsproduktivitet,
kapitalintensitet.
1.70 Det är möjligt att länka tillgångs- och användningstabellerna till
sektorräkenskaperna genom att korsklassificera produktionen, insatsför-
brukningochkomponenternaiförädlingsvärdeteftersektorochbransch.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—37
▼B
KAPITEL2
ENHETEROCHGRUPPERINGAVENHETER
2.01 Ettlandssamhällsekonomiärettresultatavverksamhetenhosettmycket
stort antal subjekt, vilka genomför stora mängder av transaktioner inom
produktion,finansiering, försäkring,omfördelningochkonsumtion.
2.02 De subjekt och grupper av subjekt som används i nationalräkenskaperna
måste definieras i enlighet med den ekonomiska analys till vilken man
tänkt att ha dem, och inte nödvändigtvis med användande av de enheter
som nyttjas i statistiska undersökningar. Sådana enheter, som kan vara
företag,holdingbolag,lokalaenheter,myndigheter,ideellaorganisationer
ochintresseorganisationer,hushålletc.,ärintealltiddirektanvändbaraför
nationalräkenskaperna eftersom devanligen utgår från olika traditionella
kriterier somkanvarajuridiska,administrativa eller bokföringsmässiga.
Statistikerna bör beakta definitionerna av analysenheter som de är
utformadeiENS,såattmankantillförsäkrasigomattdeundersökningar
där faktiska data samlas in också kommer att innehålla all information
sombehövsföranalysenheterna iENS.
2.03 Utmärkande för systemet är att det använder tre typer av enheter, som
anknytertilltvåmycketolikasättattunderindelasamhällsekonomin.För
attanalyseraproduktionsprocessenärdetväsentligtattmanväljerenheter
sompåvisarförhållandenavteknisk-ekonomiskkaraktär.Förattanalysera
inkomstflöden, som kapitaltransaktioner eller finansiella transaktioner
ellerbalansräkningar,ärdetväsentligtattmanväljerenhetersomgördet
möjligtatt studerabeteendesamband hosdeekonomiskaaktörerna.
Givetdetvåolikamålsättningarnaärinstitutionellaenheteravpassadeför
att analysera ekonomiskt beteende och lokala verksamhetsenheter och
homogena produktionsenheter är avpassade för att analysera teknisk-
ekonomiska förhållanden. Enheterna definieras senare i detta kapitel. I
praktiken skapas dessa tre typer av enheter genom kombination eller
underindelning av de basenheter som använts i de statistiska undersök-
ningarna,iblandkandeerhållasdirektfrånundersökningarna.Meninnan
deexakta definitionerna gesfördetretypernaavenhetersomanvändsi
ENS, är det nödvändigt att här först definiera avgränsningen av landets
ekonomi
GRÄNSERNAFÖRLANDETSEKONOMI
2.04 De enheter — vare sig de är institutionella, lokala verksamhetsenheter
eller homogena produktionsenheter — som tillsammans utgör ett lands
ekonomiochvilkastransaktionerdärförblirredovisadeiENS,ärsådana
somharenekonomiskhemvistinomdetlandetsekonomiskaterritorium.
Sådanaenheterkallasinhemskaenheterochdeantingenharellerharinte
sammanationalitetsomlandetsjälvt.Deantingenärellerärintejuridiska
enheter.Deantingenärellerärintenärvarandepådetlandetsekonomiska
territorium vid det tillfälle då de genomför en transaktion. Efter att ha
definierat avgränsningen av den nationella ekonomin i termer avinhemska enheter, är det nödvändigt att även definiera innebörden av
begreppenekonomisktterritorium ochekonomiskhemvist.
Begreppet ekonomisktterritorium betyder
a) detgeografiskaterritoriumsomadministrerasavenregeringochinom
vilketpersoner,varor,tjänster ochkapital rörsigfritt,
b) alla frizoner inkluderande frihamnslager och fabriker under tull-
kontroll,
c) detnationellaluftrummet,territorialvattnen ochkontinentalsockelnpå
internationelltvattenövervilkalandetåtnjuterexklusivarättigheter(
1),
d) territoriella enklaver, dvs. geografiska territorier belägna i utlandet
som används, genom internationella avtal eller genom överenskom-
melsermellanstater,avlandetsregeringsorgan(ambassader,konsulat,
militärbaser, vetenskapliga baseretc.),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—38
(1) Fiskebåtar, andra fartyg, flytande plattformar och luftfarkoster behandlas i ENS på
samma sätt som annan mobil utrustning, vare sig den ägs och/eller drivs av inhemska
enheter i landet eller ägs av utländska enheter men drivs av inhemska enheter.Transaktioner som berör ägarskap (fast bruttoinvestering) och användning (hyra,försäkring etc.) av denna typ av utrustning förs till det landets ekonomi där respektiveägare och/eller brukare är bosatt. I fall av finansiell leasing imputeras en ändring i
ägarskapet.
▼B
e) fyndigheter av olja, naturgas etc. på internationellt vatten utanför
landets kontinentalsockel, vilka drivs av enheter som är belägna i
territorier somhardefinierats enligtovanstående punkter.
2.06 Det ekonomiska territoriet inkluderar inte exterritoriella enklaver, (dvs.
delar av landets egna geografiska territorium som används av andra
länders offentliga organ, av Europeiska unionens institutioner eller av
internationella organisationer genom internationella avtal eller överens-
kommelser mellan stater(1).
2.07 Begreppet ekonomisk hemvist visar på det faktum att det finns någon
lokalitetinomdetekonomiskaterritorietpåellerfrånvilketenenhetägnar
sig åt, och ämnar fortsätta att ägna sig åt, ekonomiska aktiviteter och
transaktioneribetydandeomfattning,antingenunderobegränsadtideller
underenavgränsadmenlångtidsperiod(ettårellermera).Häravföljeratt
enenhetsomutförsådanatransaktionerinomdetekonomiskaterritorieti
flera länder kommer att haenekonomiskhemvist ivartochett avdem.
Ägande av mark och byggnader inom det ekonomiska territoriet anses i
sigvaratillräckligt föratt ägarenskallhaenekonomiskhemvistdär.
2.08 Pågrundvalavdessadefinitionerkanenhetersomansesvarainhemskai
ettlandunderindelasenligt
a) enheter som främst ägnar sig åt produktion, finansiering, försäkring
eller omfördelning med avseende på alla sina transaktioner utom de
somharattgöramedägande avmarkeller byggnader,
b) enhetersomfrämstägnarsigåtkonsumtionmedavseendepåallasina
transaktioner utom de som har att göra med ägande av mark eller
byggnader(2),
c) alla enheter i sin egenskap av ägare till mark eller byggnader med
undantagförägaretilldeexterritoriellaenklaversomutgördelavdet
ekonomiskaterritorietiandraländerellersomärstaterisigsjälva(se
2.06).
2.09 Vad gäller enheter som främst ägnar sig åt produktion, finansiering,
försäkring eller omfördelning kan man med avseende på alla deras
transaktioner, utom de som har att göra med ägande av land eller
byggnader,urskiljaföljande tvåfall:
a) Aktivitetersomgenomförsuteslutandeinomdetekonomiskaterritoriet
i landet: Enheter som utför sådana aktiviteter är inhemska enheter i
landet.
b) Aktivitetersomgenomförsunderettårellermerinomdeekonomiska
territoriernaifleraländer:Baradendelavenhetensomharekonomisk
hemvistinomdetekonomiskaterritorietirespektivelandansesvaraen
inhemskenhetdär.Detkanvara
1) antingen en institutionell inhemsk enhet (se 2.12) vars aktiviteter
under, ett år eller mera i utlandet exkluderas och behandlas
separat(3),
2) eller en konstruerad inhemsk statistisk enhet (se 2.15) avseende
aktiviteter som utförs i landet under ett år eller mera av en enhet
somärinhemskenhetiett annatland(4).
2.10 Vad gäller enheter som främst ägnar sig åt konsumtion, utom i sin
egenskap av ägare till mark eller byggnader, är de hushåll som har en
ekonomiskhemvistilandetattbetraktasominhemskaenheterävenomde
reser utomlands för kortare perioder (mindre än ett år). Däri inkluderas
särskiltföljande:
a) Gränsarbetare, dvs. personer som reser över gränsen dagligen för att
arbeta iett grannland.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—39
(1) Deterritorier somanvänds avEuropeiskaunionens institutioner eller avinternationella
organisationerutgörsåledespådetvisetisigsjälvaterritorierförstater.Utmärkandeförsådana stater ärattdeendainhemskaenheterna ärinstitutionerna själva (se2.10e).
(
2) Konsumtionärintedenendamöjligaaktivitetenförhushåll.Hushållkansomföretagare
ägnasigåt varje formavekonomiskaktivitet.
(3) Det är bara när en sådan aktivitet pågår under mindre än ett år som den inte skall
separerasfrånaktiviteternaidenproducerandeinstitutionellaenheten.Såkanmanocksågöra om aktiviteten, fastän den äger rum under ett år eller mer, är obetydlig liksom i
samtliga fall om den avser att installera utrustning utomlands. Men en enhet som är
belägeniettannatlandochsombedriverbyggnadsverksamhetilandetunderkortaretidän ett år måste dock anses ha en ekonomisk hemvist på det landets ekonomiskaterritorium om produktionen resulterar i fasta bruttoinvesteringar. En sådan enhet skalldärförbehandlas somenkonstrueradinhemskstatistiskenhet.
(
4) Jfrföregåndefotnot.
▼B
b) Säsongarbetare,dvs.personersomlämnarlandetifleramånader,men
mindre än ett år, för att arbeta i ett annat land i sektorer där extra
arbetskraft behövsperiodvis.
c) Turister, patienter, studenter, besökande tjänstemän, affärsmän,
försäljare,artisterochbesättningsmedlemmarsomreserutomlands(1).
d) Lokalt rekryterad personal som arbetar i exterritoriella enklaver för
utländska regeringar.
e) Personal vid Europeiska unionens institutioner och vid civila eller
militära internationella organisationer som har sina huvudkontor i
exterritoriella enklaver.
f) Officiella,civilaellermilitärarepresentanter(såvälsomderashushåll)
förregeringen idetlandsomharetablerat sigiterritoriella enklaver.
2.11 Allaenheteriderasegenskapavägaretillmarkoch/ellerbyggnadersom
utgördelavdetekonomiskaterritorietansesvarainhemskaenhetereller
konstrueradeinhemskastatistiskaenheter(se2.15)idetlandinomvilket
markeneller byggnadernaärbelägna.
INSTITUTIONELLAENHETER
2.12Definition:Deninstitutionellaenhetenärettgrundläggandeekonomiskt
beslutsfattande centrum som karakteriseras av enhetlighet i
beteendet och självständighet i beslutsfattandet under
utövande av sin huvudsakliga funktion. En inhemsk enhet
betraktas som en institutionell enhet om den har
självständighet i beslutsfattandet i fråga om sin grund-
läggandefunktionochantingenharenfullständigbokföring
eller så skulle det vara möjligt och meningsfullt, både från
ekonomisk och juridisk synpunkt, att sammanställa en
fullständig bokföringomsåerfordrades.
För att kunna sägas ha självständighet i beslutsfattandet i fråga om sina
grundläggandefunktioner, måsteenenhet
a) harättattägavarorellertillgångar självständigt; denkandärförbyta
ägandet till varor eller tillgångar genom transaktioner med andra
institutionella enheter,
b) haförmågaatttaekonomiskabeslutochgåiniekonomiskaaktiviteter
förvilkadensjälvblirdirektansvarigochharattlagenligt svaraför,
c) ha möjlighet att ådra sig skulder för egen del, att åta sig andra
förpliktelser eller vidareåtaganden liksomattingåavtal.
För att kunna anses ha en fullständig bokföring måste en enhet ha
bokföringsmaterial som täcker alla dess ekonomiska och finansiella
transaktioner företagna under bokföringsperioden, likväl som en
balansräkningövertillgångar ochskulder.
2.13 Följande principer tillämpas då enheter inte klart har de båda
karakteristiska dragsomutmärker eninstitutionell enhet:
a) Hushåll har alltid självständigt beslutsfattande i sin grundläggande
funktionochmåstedärförvarainstitutionellaenheter,ävenomdeinte
harenfullständig bokföring.
b) Enhetersominteharenfullständigbokföring,ochförvilkadetheller
inteskullevarameningsfulltattställasammanenfullständigbokföring
om så erfordrades, behandlas tillsammans med de institutionella
enheter ivarsbokföringderasofullständiga kontonärintegrerade.
c) Enheter som, även om de har en fullständig bokföring, inte har
självständighetibeslutsfattandetavseendesingrundläggandefunktion
behandlas tillsammans meddeenheter somkontrollerar dem.
d) Enhetersomuppfyllerdefinitionenföreninstitutionellenhetbetraktas
somsådanaävenomdeintepublicerar sinbokföring.
e) Enhetersomärendelavengruppenhetersomägnarsigåtproduktion
ochsomharfullständigbokföringuppfattassominstitutionellaenheter
ävenomdedelvisharöverlämnatsinsjälvständighettilldencentrala
enhet (holdingbolaget) som är ansvarig för den allmänna ledningen i
gruppen; holdingbolaget självt betraktas som en institutionell enhet
särskild från enheterna som det kontrollerar, såvida inte b ovan är
tillämplig.
f) Kvasibolag har en fullständig bokföring men de har dock inte någon
oberoende juridisk ställning. Likväl har de ett ekonomiskt och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—40
(1) Studenter ansesalltid varabofasta, oavsett hurlänge destuderar utomlands.
▼B
finansielltbeteendesomärannorlundaänderasägaresochsomliknar
bolagens. Därför anses de ha självständighet i besluten och de
betraktas somegnainstitutionella enheter.
2.14 Holdingbolag är institutionella enheter vars huvudsakliga funktion är att
kontrollera ochstyraengruppdotterbolag.
2.15 Konstrueradeinhemskastatistiska enheter definierassom
a) de delar av utländska enheter som har en ekonomisk hemvist (det
betyderideflestafallattdeutförekonomiskaaktiviteterunderettår
ellermerellerattdebedriverbyggnadsverksamhetunderentidsperiod
som är kortare än ett år om produktionen resulterar i fasta
bruttoinvesteringar) inomlandetsekonomiskaterritorium
b) utländskaenheterisinegenskapavägaretillmarkellerbyggnaderpå
landets ekonomiska territorium men då bara i fråga om transaktioner
somavsersådanmarkeller sådanabyggnader.
Konstruerade inhemska statistiska enheter behandlas som institutionella
enheter,ävenomdebaraharofullständigbokföringochkanskeintealltid
harsjälvständighet ibeslutsfattandet.
2.16 Sammanfattningsvis ansesföljandeenheter varainstitutionella enheter:
a) Enheter som har fullständig bokföring och som har självständighet i
beslutsfattandet:
1) privataochoffentligt ägdaföretag,
2) kooperativ eller handelsbolag som erkänns som självständiga
juridiskaenheter,
3) offentliga producenter vilka på grundval av särskild lagstiftning
uppfattassomsjälvständiga juridiska enheter,
4) ideella och intresseorganisationer som betraktas som självständiga
juridiskaenheter,
5) enheterinomoffentlig sektor.
b) Enheter som har fullständig bokföring och som anses ha
självständighet ibeslutsfattandet: kvasibolag(se2.13f).
c) Enhetersomintenödvändigtvisharenfullständigbokföring,mensom
konventionellt anseshasjälvständighet ibeslutsfattandet:
1) hushåll,
2) konstrueradeinhemskastatistiska enheter (se2.15).
INSTITUTIONELLASEKTORER
2.17 Behovet av aggregering gör att det är omöjligt att betrakta individuella
institutionella enheterseparat;demåstekombinerasigruppersomkallas
institutionella sektorer eller bara sektorer, av vilka några indelas i
undersektorer.
Tabell2.1— Sektorerochundersektorer
Sektorer ochundersektorer OffentligaNationella
privataUtlands-
kontrolle-
rade
Icke-finansiella företag S.11 S.11001 S.11002 S.11003
Finansiella företag S.12
Centralbanker S.121
Andramonetära finansinstitut S.122 S.12201 S.12202 S.12203
Övriga finansinstitut utom
förskringsföretag och pensionsin-
stitut S.123 S.12301 S.12302 S.12303
Finansiella serviceföretag S.124 S.12401 S.12402 S.12403
Försäkringsföretag och pensions-
institut S.125 S.12501 S.12502 S.12503
Offentligsektor S.13
Staten S.1311Delstater S.1312
Kommuner S.13131996R2223—SV—27.02.1998—001.001—41
▼B
Sektorer ochundersektorer OffentligaNationella
privataUtlands-
kontrolle-
rade
Socialförsäkring S.1314
Hushåll S.14
Arbetsgivare (inklusive egenföre-
tagare utananställda) S.141+S.142
Anställda S.143
Mottagare avkapitalinkomster S.1441
Mottagare avpensioner S.1442
Mottagareavandratransfereringar S.1443
Övrigahushåll S.145
Hushållensideella organisationer S.15
Utlandet S.2
Europeiskaunionen S.21
Europeiska unionens medlems-
stater S.211
Europeiskaunionensinstitutioner S.212
Tredje länder och internationella
organisationer S.22
2.18 Varjesektorochundersektorgrupperardeinstitutionellaenhetersomhar
ettlikartat ekonomisktbeteende.
Deinstitutionellaenheternagrupperasisektorerpågrundvalavdentypav
producent de är och beroende på deras huvudsakliga aktivitet och
funktion, vilka anses ge vägledning om deras ekonomiska beteende. En
sektordelasiniundersektorerefter dekriterier somärrelevanta förden
sektorn; detta tillåter en mera exakt beskrivning av det ekonomiska
beteendet hosenheterna.
Kontonaförsektorerochundersektorerredovisarallaaktiviteter,varesig
deärprimäraeller sekundära, fördeinstitutionella enheter somingår.
Eninstitutionell enhethörendasttill ensektoreller undersektor.
2.19 När den huvudsakliga funktionen hos den institutionella enheten är att
produceravarorochtjänsterärdetnödvändigt-närmanskallbeslutatill
vilken sektor den skall allokeras - att först av allt urskilja vilken typ av
producentdenär.
IENSurskiljstretyperavproducenter:
a) Privata och offentliga marknadsproducenter (se 3.24 och tabell 3.1 i
kapitel 3).
b) Privataproducenterföregenslutliganvändning(se3.25ochtabell3.1
ikapitel 3).
c) Privata och offentliga övriga icke marknadsproducenter (se 3.26 och
tabell 3.1ikapitel 3).
Institutionella enheter som är marknadsproducenter klassificeras i
sektorerna icke-finansiella företag (S.11), finansiella företag (S.12) eller
hushåll(S.14).
Institutionella enheter som är privata producenter för egen slutlig
användning klassificeras i hushållssektorn (S.14) tillsammans med
hushållenspersonligaföretag(se3.30).
Institutionella enheter som är övriga icke marknadsproducenter klassifi-
ceras i sektorerna offentliga sektorn (S.13) eller hushållens ideella
organisationer (S.15).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—42
▼B
2.20 Följandetabellvisartypavproducentochdehuvudsakligaaktiviteteroch
funktionersomärkarakteristiska förvarjesektor:
Tabell2.2— Typavproducent,huvudsakligaaktiviteterochfunktionerklassificeradetill
sektor
Sektor Typavproducent Huvudsakligaktivitet ochfunktion
Icke-finansiella företag(S.11)
(Se2.21)Marknadsproducent Produktion av marknadsförda varor
ochicke-finansiella tjänster
Finansiellaföretag(S.12)
(se2.32)Marknadsproducent Finansförmedling inklusiveförsäkring
Finansiell serviceverksamhet
Offentligsektor(S.13)
(se2.68)Offentligövrigicke
marknadsproducentProduktion och utbud av övriga icke
marknadsförda produkter för kollektiv
och individuell konsumtion och
utförande av transaktioner inriktade
på omfördelning av nationalinkomst
ochförmögenhet
Hushåll(S.14)
— somkonsumenter Konsumtion
— somföretagare
(se2.75)Marknadsproducent
eller privatproducent
föregenslutlig
användningProduktion av marknadsprodukter och
produktionföregenslutliganvändning
Hushållensideella orga-
nisationer (S.15)
(se2.87)Privatövrigicke
marknadsproducentProduktion och utbud av övriga icke
marknadsprodukter för individuell
konsumtion
Utlandet (S.2) är en gruppering av institutionella enheter (se 2.89) med
syftetattsammanförautländskainstitutionella enheteridenmånsomde
genomförtransaktioner medinhemska institutionella enheter.
ICKE-FINANSIELLAFÖRETAG(S.11)
2.21Definition:Sektorn icke-finansiella företag (S.11) består av institutio-
nellaenhetervarsomfördelandeochfinansiellatransaktioner
ärskildafrånderasägaresochsomärmarknadsproducenter
(se 3.31, 3.32 och 3.37), vars huvudsakliga aktivitet är
produktionavvarorochicke-finansiella tjänster(
1).
2.22 Sektorn icke-finansiella företag inkluderar också icke-finansiella kvasi-
bolag.
2.23 Benämningen ”icke-finansiella företag” betecknar alla enheter erkända
somsjälvständigajuridiskaenhetersomärmarknadsproducenterochvars
huvudsakligaaktivitetärproduktionavvarorochicke-finansiellatjänster.
Deinstitutionella enheter somomfattasärföljande:
a) Privata och offentliga företag som är marknadsproducenter och som
främstägnarsigåtproduktionavvarorochicke-finansiella tjänster.
b) Kooperativ och handelsbolag erkända som självständiga juridiska
enheter som är marknadsproducenter och främst ägnar sig åt
produktionavvarorochicke-finansiella tjänster.
c) Offentligaproducentersompågrundavspecielllagstiftningbetraktas
som självständiga juridiska enheter och som är marknadsproducenter
och främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster.
d) Intresseorganisationer och sammanslutningar som betjänar icke-
finansiellaföretag,vilkabetraktassomsjälvständigajuridiskaenheter
ochsomärmarknadsproducenterochfrämstägnarsigåtproduktionav
varorochicke-finansiella tjänster(2).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—43
(1) Av konvention klassificeras marknadsregleringsorgan vars principiella aktivitet är att
köpa,lagra ellersälja jordbruksproduktereller andralivsmedel underS.11(se2.69a).
(2) Dettainkluderarinstitutionersomfinansierasgenomfrivilligabidragsomharkaraktärav
skatter, vilka påläggs företag av enheter vars främsta aktivitet är att erbjuda tjänster
tillbaka.Dessabidragbetraktas somköpavmarknadstjänster.
▼B
e) Holdingbolag som (se 2.26) kontrollerar en grupp av marknads-
producerande företag, om den dominerande aktiviteten hos
företagsgruppen istort—mätt somförädlingsvärde —ärproduktion
avvarorochicke-finansiella tjänster.
f) Privata och offentliga kvasibolag som är marknadsproducenter och
främstägnarsigåtproduktionavvarorochicke-finansiella tjänster.
2.24 Benämningen ”icke-finansiella kvasibolag” betecknar alla enheter utan
självständigjuridiskstatussomärmarknadsproducentersomfrämstägnar
sigåtproduktionavvarorochicke-finansiellatjänsterochsomuppfyller
devillkorsomkvalificerar demsomkvasibolag(se2.13f).
Kvasibolagmåstehaenfullständigbokföringochledassomomdevore
bolag.Derasanknytningdefactotillsinägareärmotsvarandedensomett
bolaghartill sinaaktieägare.
Således grupperas de kvasibolag som ägs av hushåll, offentliga enheter
eller ideella organistioner och intresseorganisationer i sektorn för icke-
finansiella företag.
Förekomsten av en fullständig bokföring, inklusive balansräkningar, är
inteetttillräckligtvillkorförattmarknadsproducenterskallbetraktassom
kvasibolag. Därför är företag med delägare och offentliga producenter
utomdesomräknasmedunder2.23a,b,cochfochenmansföretag —
även om de har en fullständig bokföring — vanligtvis inte distinkta
institutionella enheter eftersom de inte har självständighet i besluten då
derasledningärunderkontrollavdehushåll,deideellaorganisationeroch
intresseorganisationer eller avdenoffentliga sektornsomägerdem.
2.25 Sektorn icke-finansiella företag inkluderar också alla konstruerade
inhemska statistiska enheter (se 2.15)vilka av konvention betraktas som
omdevorekvasibolag.
2.26 Kontroll över ett företag definieras som möjligheten att bestämma den
allmännainriktningenförföretagetgenomattutsebehörigledning,omså
erfordras.
En enskild institutionell enhet — ett annat företag, ett hushåll eller en
offentlig myndighet — försäkrar sig om kontroll över ett företag genom
att äga mer än hälften av rösterna eller på annat sätt kontrollera mer än
hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde. Dessutom skaffar sig
statenkontrollöverettföretagsomettresultatavspeciella lagstiftningar
ellerregleringarsomtillåterstatenattbestämmaföretagetsinriktningoch
attutsedessledning.
Förattkontrollerameränhälftenavaktieägarnassammanlagdaröstvärde
behöver en institutionell enhet inte äga någon av rösträttsaktierna själv.
EttbolagCkanvaraettdotterbolagtillettannatbolagBivilketetttredje
bolagAägerenmajoritet avrösträttsaktierna.
Bolag C sägs vara ett dotterbolag till bolag B om antingen företaget B
kontrollerar mer än hälften av aktieägarnas sammanlagda röstvärde i
bolagetCellerbolagetBärensådanaktieägareiCattdetharrättattutse
eller avskedaenmajoritet inomledningen avC.
2.27 Sektornicke-finansiella företagindelas itreundersektorer:
a) Offentliga icke-finansiella företag(S.11001).
b) Nationella privata icke-finansiella företag (S.11002).
c) Utlandskontrollerade icke-finansiella företag(S.11003).
Undersektor:Offentligaicke-finansiellaföretag(S.11001)
2.28Definition:Undersektorn offentliga icke-finansiella företag består av
alla icke-finansiella företag och kvasibolag som står under
kontroll (se2.26)avoffentliga enheter.
2.29 Offentligakvasibolagärkvasibolagsomägsdirektavoffentligaenheter.
Undersektor:Nationellaprivataicke-finansiellaföretag(S.11002)
2.30Definition:Undersektorn nationella privata icke-finansiella företag
består av alla icke-finansiella företag och kvasibolag som
inteärkontrolleradeavoffentligasektornelleravutländska
institutionella enheter. Denna undersektor inkluderar alla
intresseorganisationer som ingår i den icke-finansiella
företagssektorn (se2.23d).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—44
▼B
Denna undersektor inkluderar direktinvesterande utländska företag eller
kvasibolag(se4.65)sominteklassificerasiundersektornutlandskontrol-
lerade icke-finansiella företag (S.11003).
Undersektor:Utlandskontrolleradeicke-finansiellaföretag(S.11003)
2.31Definition:Undersektorn utlandskontrollerade icke-finansiella företag
består av alla icke-finansiella företag och kvasibolag som
kontrolleras (se 2.26) av icke inhemska institutionella
enheter.
Dennaundersektoromfattar
a) alla dotterbolag till utlandsägda företag
b) alla företag som kontrolleras av en utländsk institutionell enhet som
intesjälvärettföretag:tillexempelettföretagsomkontrollerasaven
främmande regering; den inkluderar företag som kontrolleras av en
grupputländskaenheter somagerarsamfällt
c) alla grenar eller andra ej bolagsetablerade delar av utländska bolag
eller ej bolagsetablerade producenter, vilka är konstruerade inhemska
statistiska enheter skallbehandlas somicke-finansiella kvasibolag (se
2.25).
FINANSIELLAFÖRETAG(S.12)
2.32Definition:Sektorn finansiella företag (S.12)består av alla företag och
kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling
(finansförmedlare) och/eller åt serviceaktiviteter (finansiell
serviceverksamhet)(1).
Finansiell förmedling är den aktivitet i vilken en institutio-
nell enhet förvärvar finansiella tillgångar och på samma
gång tarpå sigskulder(se2.34)föregen räkning (se2.33)
genomattgenomförafinansiellatransaktionerpåmarknaden
(se2.37—2.38).Tillgångarna ochskuldernaidefinansiella
mellanledenharolikakarakteristika,vilketharattgöramed
att kapital omvandlas eller omstruktureras avseende förfal-
lotidpunkter, omfattning, riskochliknande idenfinansiella
förmedlingsprocessen.
Finansiellserviceverksamhetäraktiviteternärarelateradetill
denfinansiella förmedlingen meninteenfinansiell förmed-
lingisigsjälva(se2.39).
2.33 Genom den finansiella förmedlingsprocessen kanaliseras kapital mellan
parter med ett överskott och dem som har brist på kapital. En finansiell
förmedlare agerar inte genom att själv vara en agent för dessa
institutionella enheter utan placerar sig i risksituation genom att för
egenräkningförvärva finansiella tillgångar ochtapåsigskulder.
2.34 Iden finansiella förmedlingsprocessen kan alla kategorier av skuldertas
med, med undantag av kategorin obetalda/förutbetalda inkomster och
utgifter(AF.7).
Definansiellatillgångarsomingåridenfinansiellaförmedlingsprocessen
kanklassificerastillvilkenkategorisomhelstmedundantagavkategorin
försäkringstekniska reserver (AF.6) men inklusive kategorin obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter (factoring). Dessutom kan finansför-
medlare investera iicke-finansiella tillgångar inklusive fastigheter. Dock
måsteett företag, föratt kunna betraktas somfinansförmedlare, ocksåta
påsigskulderpåmarknadenochkanaliserakapital.Därförärfastighets-
företag(NACEhuvudgrupp70)uteslutna.
2.35 Den främsta funktionen hosförsäkringsföretag och pensionsfonder är att
sprida risker. De huvudsakliga skulderna hos dessa institutioner är
försäkringstekniska reserver (AF.6). Reserverna motsvaras av invester-
ingar gjorda av försäkringsföretag och pensionsfonder vilka i det
avseendetagerar somfinansförmedlare.
2.36 Värdepappersfonder åtar sig främst förpliktelser genom att emittera
andelar (AF.52). De investerar detta kapital i finansiella tillgångar och/
eller fast egendom. Därför blir värdepappersfonder klassificerade som
finansförmedlare.Somhosandraföretagblirvarjeförändringivärdetav
deras tillgångar eller skulder, utom deras egna andelar, återspeglade i1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—45
(1) Av konvention inkluderar sektor S.12holdingbolag som bara kontrollerar och leder en
grupp dotterbolag vilka främst ägnar sig åt finansiell förmedling och/eller finansiellaserviceaktiviteter (se 2.43) och intresseorganisationer som betraktas som oberoende
juridiska enhetersombetjänar finansiella företag (se2.44).
▼B
derasegetkapital(se7.05).Eftersomvärdetavegetkapitalnormaltärlika
medvärdetavfondernasandelar,kommervarjevärdeförändringifondens
tillgångarellerskulderattåterspeglasimarknadsvärdetavdessaandelar.
Värdepappersfonder som uteslutande investerar i fast egendom betraktas
ocksåsomfinansförmedlare.
2.37 Finansförmedlingäriallmänhetavgränsadtillfinansiellatransaktionerpå
marknaden. Med andra ord skall förvärvandet av tillgångar eller skulder
ske gentemot allmänheten eller gentemot specificerade och relativt stora
undergrupper av den. Där aktiviteten avgränsas till små grupper av
personer eller till familjer äger i allmänhet ingen finansförmedling rum.
Särskiltansesfinansförmedlinginte inkluderainstitutionella enhetersom
erbjuder finansförvaltning åt en grupp av företag. Dessa institutitonella
enheterallokerastillsektorerutgåendefråndendominerandefunktioneni
företagsgruppen inom det ekonomiska territoriet. Men i sådana fall där
den institutionella enhet som erbjuder finansförvaltning är föremål för
finansiell inspektionskalldenklassificeras isektornfinansiella företag.
2.38 Undantag kan finnas från den allmänna avgränsningen av finansförmed-
ling, dvs. finansiella transaktioner som sker på marknaden. Exempel är
kommunala kredit- och sparbanker som är starkt knutna till sin lokala
omgivning eller finansiella leasingbolag som är beroende av en
moderbolagsgrupp av företag när de anskaffar eller investerar kapital.
Dockskall deras utlåning vara oberoende av respektive kommun i fråga
eller av moderbolagsgruppen för att man skall klassificera dem somfinansförmedlare.
2.39 Finansiell serviceverksamhet innefattar serviceverksamhet för genom-
förande av transaktioner med finansiella tillgångar eller skulder eller för
omvandling eller omstrukturering av fonder. Finansiella serviceföretag
utsätter sig inte själva för risk genom att förvärva finansiella tillgångar
eller åtasigskulder.Deendastunderlättar finansförmedling.
2.40 Deinstitutionellaenhetersomingårisektornfinansiellaföretag(S.12)är
följande:
a) Privata eller offentliga företag som främst ägnar sig åt finansförmed-
lingoch/eller åtfinansiell serviceverksamhet.
b) Kooperativ, ekonomiska föreningar eller handelsbolag vilka erkänns
somseparatalegalaenheterochsomfrämstägnarsigåtfinansförmed-
lingoch/eller åtanslutande finansiell serviceverksamhet.
c) Offentligaproducenter,vilkapågrundavsärskildlagstiftningerkänns
som självständiga juridiska enheter, och som främst ägnar sig åt
finansförmedling och/eller finansiell serviceverksamhet.
d) Intresseorganisationer somerkännssomoberoendelegalaenheteroch
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller anslutande
finansiell serviceverksamhet, eller som annars utför tjänster åt
finansiella företag.
e) Holdingbolag (se 2.14) om dess dotterbolag inom det ekonomiska
territoriet som helhet främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller
finansiell serviceverksamhet.
f) Icke bolagsetablerade värdepappersfonder som håller investerings-
portföljer vilka ägs av delägarna, men vilkas ledning i allmänhetutövas av andra finansiella företag. Sådana fonder är institutionella
enheter och skall betraktas som skilda från det styrande finansiella
företaget.
g) Finansiella kvasibolag:
1) Icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt finansför-
medling och som är föremål för reglering och kontroll (vanligtvis
klassificerade bland undersektorn andra monetära finansinstitut
eller i undersektorn försäkringsföretag och pensionsinstitut)
förutsätts åtnjuta självständighet i besluten och ha självständig
ledningoberoendeavsinaägare.Derasekonomiskaochfinansiella
beteende liknar de finansiella företagens.De behandlas därför som
separata institutionella enheter. Exempel kan vara filialer till
utländskafinansiella företag.
2) Andra icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt
finansiell verksamhet men inte är underkastade reglering och
kontroll blir endast betraktade som finansiella kvasibolag om de
uppfyllerdevillkor somvisaratt deutgörkvasibolag(se2.13f).
3) Icke bolagsetablerade enheter som främst ägnar sig åt finansiell
stödverksamhetbetraktas somfinansiella kvasibolagendastomde
uppfyllerdevillkor somvisaratt deärkvasibolag(se2.13f).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—46
▼B
2.41 Sektornfinansiella företagindelasifemundersektorer:
a) Centralbanker (S.121).
b) Andramonetära finansinstitut(S.122).
c) Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och pensionsinstitut
(S.123).
d) Finansiella serviceföretag (S.124).
e) Försäkringsföretagochpensionsinstitut (S.125).
Undersektornandramonetärafinansinstitutbetraktassomenmotsvarighet
till undersektorn andra banker somden definieras i SNA93 4.88—4.94.
Medan definitionen av undersektorn andra monetära finansinstitut (se
2.48)äravseddatttäckadefinansiellamellanledgenomvilkaeffektenav
centralbankenspenningpolitiköverförstilldeandraaktörernaiekonomin,
definieras undersektorn andra banker iSNA93medhänvisning till mått
påpenningmängden.DesammanslagnaundersektorernaS.121ochS.122
sammanfallermeddemonetärafinansinstitutförstatistiskaändamålsom
dedefinieras avEMI(se2.49).
2.42 Med undantag av undersektor S.121 kan varje undersektor vidare
underindelasi
a) offentligt ägda,
b) nationella privata,
c) utlandskontrollerade.
Kriteriernafördennaunderindelningärdesammasomföricke-finansiella
företag(se2.26—2.31).
2.43 Holdingbolag som endast kontrollerar och leder en grupp dotterföretag
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller finansiell stödverk-
samhet klassificeras i undersektorn övriga finansinstitut utom
försäkringsföretagochpensionsinstitut(S.123)(1).Dockblirholdingbolag
som själva är finansiella företag allokerade till undersektorer i enlighet
meddenhuvudsakligatypenavfinansiell aktivitet.
2.44 Intresseorganisationer som uppfattas som oberoende legala enheter vilka
betjänar finansiella företag, men som inte ägnar sig åt finansförmedling
eller åt finansiell stödverksamhet, klassificeras i undersektorn finansiella
serviceföretag (S.124).
Undersektor:Centralbanker(S.121)
2.45Definition:Undersektorncentralbanker(S.121)beståravallafinansiella
företag och kvasibolag vars främsta funktion är att utge
sedlar och mynt, att vidmakthålla det interna och externa
värdet hos valutan och att hålla alla eller delar av de
internationella reserverna iettland.
2.46 Följandefinansförmedlare klassificeras iundersektorS.121:
a) Dennationellacentralbanken,ocksåidefalldenärdelavEuropeiska
centralbankssystemet.
b) Centralamonetära”organ”avhuvudsakligenoffentligtursprung(t.ex.
sådana som handhar utländsk valuta eller emitterar sedlar och mynt),
vilka har en fullständig bokföring och åtnjuter självständighet i
besluten i relation till regeringen. Oftast genomförs dessa aktiviteter
antingen inomstateneller inomcentralbanken. Idessafall finnsinga
separata institutionella enheter.
2.47 Undersektor S.121 inkluderar inte myndigheter eller organ, andra än
centralbanken, som reglerar eller övervakar finansiella företag eller
finansiella marknader. Dessa klassificeras i undersektor S.124 (se 2.58
g)(2).
Undersektor:Andramonetärafinansinstitut(S.122)
2.48Definition:Undersektornandramonetärafinansinstitut(S.122)bestårav
alla finansiella företag och kvasibolag utom de som
klassificeras i undersektorn centralbanker, vilka främst1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—47
(1) Klassificeringen avholdingbolaginomsektornfinansiella företag avvikerfrånSNA93
4.100 för att bibehålla konsistensen med de monetära finansinstitut för statitstiskaändamål somde definieras avEMIochmedofficiellstatistik omförsäkringsföretag.
(
2) DettaärenavvikelsefrånSNA934.86och4.101förattbibehållakonsistensenmedde
monetära finansiella institutionerna för statistiska ändamål, såsom de är definierade av
EMI.
▼B
ägnar sig åt finansförmedling och vars verksamhet är att ta
emot inlåning och/eller nära substitut till inlåning från
institutionella enheter andra än monetära finansiella institu-
tionerochattiegenräkningställautlånoch/ellerinvesterai
värdepapper.
2.49 Monetära finansinstitut (MFI) omfattar undersektorn centralbanker
(S.121)ochundersektornandramonetärafinansinstitut(S.122),ochdetta
sammanfaller med de monetära finansiella institutionerna för statistiska
ändamålsomdedefinieras avEMI(se2.41).
2.50 MFI kan inte enkelt beskrivas som banker, eftersom de kan tänkas
inkluderavissafinansiellaföretagsomintekallarsigsjälvaförbankeroch
också några som inte tillåts göra så i vissa länder, medan en del andra
finansiella företag som beskriver sig själva som banker kanske i själva
verket inte ärMFI.Iallmänhet blirföljande finansförmedlare klassifice-
radeiundersektorS.122:
a) Affärsbanker,s.k.heltäckande banker,s.k. full-service-banker.
b) Sparbanker(inklusivelokala sparbankersamtspar-ochlånekassor).
c) Postverkensgiroinstitutioner, postbanker,girobanker.
d) Lantbrukskreditbanker, jordbrukskreditbanker.
e) Kooperativa kreditbanker, kreditföretag.
f) Specialiserade banker (t.ex. s.k. merchant-banker, emissionshus,
privata banker).
2.51 FöljandefinansförmedlarekanocksåklassificerasiundersektorS.122om
derasverksamhetärattlånauppkapitalfrånallmänhetenantingeniform
av inlåning eller i liknande former såsom en löpande utgivning av
obligationer och andra jämförliga värdepapper. Annars skall de klassifi-
cerasiundersektorS.123:
a) Företagsomägnarsigåtattgekreditermotinteckning(inklusiveolika
typeravhypoteksinrättningar).
b) Värdepappersfonder (inklusive investmentbolag och andra kollektiva
investeringsinstitut,t.ex.institutförkollektivinvesteringiöverförbara
värdepapper-UCITS).
c) Kommunalakreditinstitutioner.
2.52 UndersektorS.122inkluderar inte
a) holdingbolag som endast kontrollerar och leder en grupp som
huvudsakligen består av andra monetära finansinstitut, men som inte
självaärandramonetärafinansinstitut—deklassificerasiundersektor
S.123(se2.43),
b) intresseorganisationer somerkännssomoberoende legala enheteroch
som betjänar andra monetära finansinstitut, men inte ägnar sig åt
finansförmedling —deklassificeras iundersektorS.124(se2.44).
Undersektor: Övriga finansinstitut, utom försäkringsföretag och pensions-
institut(S.123)
2.53Definition:Undersektorn övriga finansinstitut utom försäkringsföretag
ochpensionsinstitut(S.123)beståravallafinansiellaföretag
och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansförmedling
genomatttaupplåniandraformeräninsättningaroch/eller
nära substitut till inlåning från institutionella enheter andra
änmonetärafinansinstitutellertekniskaförsäkringsreserver.
2.54 UndersektorS.123inkluderarolikatyperavfinansförmedlareochsärskilt
demsomfrämstägnarsigåtlångsiktigfinansiering.Ideflestafallbetyder
denna långsiktiga tidshorisont också en grund för att dra gränsen mot
undersektornandramonetärafinansinstitut.Ochgrundadpåfrånvaronav
åtaganden i form av försäkringstekniska reserver kan gränsen dras mot
undersektornförsäkringsföretagochpensionsinstitut.
2.55 Särskilt klassificeras följande finansiella företag och kvasibolag i
undersektornS.123såvittdeinteärMFI:
a) Företagsomägnarsigåt finansiell leasing.
b) Företag som ägnar sig åt avbetalningsköp och åt förmedling av
personligaeller kommersiella krediter.
c) Företagsomägnarsigåt factoring.
d) Mäklare somköperochsäljervärdepapper (iegenräkning).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—48
▼B
e) Specialiseradefinansiellabolagsomrisk-ochutvecklingskapitalbolag
eller export/importfinansierande företag.
f) Finansiella företag, som bildats för att inneha värdepapperiserade
tillgångar.
g) Finansförmedlare vilka mottar inlåning och/eller nära substitut till
inlåning frånenbartMFI.
h) Holdingbolag som bara kontrollerar och leder en grupp dotterbolag
som främst ägnar sig åt finansförmedling och/eller finansiell
stödverksamhet,mensominte ärfinansiella företagsjälva(se2.43).
2.56 Undersektorn S.123 inkluderar inte sådana intresseorganisationer som
erkänns som oberoende legala enheter och som betjänar andra
finansförmedlare utom försäkringsföretag och pensionsinstitut, men inte
ägnar sig åt finansförmedling. De klassificeras i undersektor S.124 (se
2.44).
Undersektor:Finansiellserviceverksamhet(S.124)
2.57Definition:Undersektornfinansiellaserviceföretag(S.124)beståravalla
finansiella företag och kvasibolag som främst ägnar sig åt
finansiellserviceverksamhet,vilketvillsägaaktiviteternära
relaterade till finansförmedling men som inte är finansför-
medling isigsjälva(se2.39).
2.58 Särskilt blir följande finansiella företag och kvasibolag klassificerade i
undersektorS.124:
a) Försäkringsmäklare, bärgnings- och haverireglerare, försäkrings- och
pensionskonsulteretc.
b) Lånemäklare, värdepappersmäklare, investeringsrådgivare etc.
c) Företagsomadministrerar emissionavvärdepapper.
d) Företagvarsfrämstauppgiftäratt,genompåteckningomöverlåtelse,
garantera växlarochliknandeinstrument.
e) Företag som handhar derivat och kurs- och valutasäkringsinstrument,
sådana somswappar,optioner ochterminskontrakt (utanatt själva ge
utdem).
f) Företagsomerbjuderinfrastrukturåtfinansiella marknader.
g) Centralaövervakandemyndigheteröverfinansförmedlareochfinansi-
ella marknader närdessaärseparata institutionella enheter.
h) Förvaltare avpensionsfonder,värdepappersfonder etc.
i) Företagsomdriveraktie- ochförsäkringsbörs.j) Intresseorganisationer somerkännssomoberoendelegalaenheteroch
betjänar finansiella företag, men som inte ägnar sig åt finansförmed-
lingeller finansiell serviceverksamhet (se2.44).
2.59 Undersektor S.124 inkluderar holdingbolag som bara kontrollerar och
leder en grupp dotterbolag vilka främst ägnar sig åt finansiell service-
verksamhet, men vilka inte är finansiella servicebolag själva. Dessa
klassificeras iundersektorS.123(se2.43).
Undersektor:Försäkringsföretagochpensionsinstitut(S.125)
2.60Definition:Undersektornförsäkringsföretagochpensionsinstitut(S.125)
beståravalla finansiellaföretagochkvasibolagsomfrämst
ägnar sig åt finansförmedling som en följd av spridning av
risker(se2.35).
2.61 Försäkringskontrakt som administreras kan avse individer och/eller
grupper, vare sig deltagandet är obligatoriskt enligt lag eller inte. För
övrigt är sociala försäkringskontrakt (se 4.83—4.91) ibland en ansenlig
delavdekontrakt somadministreras.
2.62 UndersektorS.125inkluderarbådevanligaochkoncernägdaförsäkrings-
företagochåterförsäkringsföretag.
2.63 UndersektorS.125inkluderar inte
a) institutionella enhetersomuppfyller vartochett avdetvåkriterierna
som räknas upp i paragraf 2.74 — dessa klassificeras i undersektor
S.1314,
b) holdingbolag som bara kontrollerar och leder en grupp som huvud-
sakligen består av försäkringsföretag och pensionsinstitut, men som
inte är försäkringsföretag eller pensionsinstitut själva — dessa
klassificeras iundersektorS.123(se2.43),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—49
▼B
c) intresseorganisationer somerkännssomoberoende legala enheteroch
betjänar försäkringsföretag eller pensionsinstitut, men som inte ägnar
sig åt finansförmedling — dessa klassificeras i undersektor S.124(se
2.44).
2.64 Undersektornförsäkringsföretagochpensionsinstitutkanunderindelasi
a) försäkringsföretag,
b) (självständiga) pensionsinstitut.
Självständigapensionsinstitutärpensionsinstitutsomåtnjuteroberoendei
sina beslut och som har en fullständig bokföring. De är därför
institutionella enheter. Icke-självständiga pensionsinstitut är inte institu-
tionella enheter och förblir delar av den institutionella enhet som bildar
dem.
2.65 Riskersomavserindividerellergrupperkanbådetasmediaktiviteterna
hos liv- och skadeförsäkringsföretag. Viss försäkringsföretag kaninskränkasinverksamhettill enbartgruppkontrakt.Sådanaföretagtillåts
försäkravarjetypavgrupp.
2.66 Pensionsinstitut kan beskrivas som institutioner som färsäkrar kollektiva
risker som avser sociala risker och behov (se 4.84) hos de försäkrade
personerna. Den typiska gruppen deltagare i sådana verksamheter
inkluderar anställda i ett enskilt företag eller i en grupp av företag,
anställda i en del av eller en hel bransch och personer som har samma
yrke. Förmånerna som ingår i försäkringskontraktet kan innefatta
förmåner som utbetalas vid den försäkrades död till änkan/änklingen
och barnen (vanligtvis dödsfall i arbetet), förmåner som utbetalas efter
pensionering och förmåner som utbetalas vid invalidisering av den
försäkrade.
2.67 I vissa länder kan alla dessa typer av risker försäkras lika väl av
livförsäkringsföretag som av pensionsinstitut. I andra länder måste vissa
av dessa riskklasser försäkras genom livförsäkringsföretag. I motsats till
livförsäkringsföretag, är pensionsinstitut bundna (enligt lag) till specifi-
cerade grupperavanställda eller egenföretagare.
OFFENTLIGSEKTOR(S.13)
2.68Definition:Offentliga sektorn (S.13) inkluderar alla institutionella
enheter som är övriga icke marknadsproducenter (se 3.26)
vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv
konsumtion huvudsakligen finansierad med obligatoriska
betalningar avenheter somhörtill andra sektorer, och/eller
allainstitutionellaenhetersomfrämstägnarsigåtomfördel-
ningavinkomsterochförmögenhet.
2.69 Deinstitutionella enheter sominkluderasisektorS.13ärföljande:
a) Offentliga enheter (utom offentligt ägda producenter som är organi-
serade som offentliga bolag eller som, genom särskild lagstiftning,
erkännssomoberoendelegalaenheterellerkvasibolag,närnågondera
avdessaklassificerasideicke-finansiella ellerfinansiellasektorerna)
vilka leder och finansierar en grupp aktiviteter — som främst
tillhandahåller icke marknadsförda varor och tjänster — avsedda för
detallmännas välfärd(
1).
b) Intresseorganisationersomerkännssomoberoendelegalaenhetervilka
är övriga icke marknadsproducenter och kontrolleras och huvud-
sakligen finansierasavdenoffentliga sektorn.
c) Självständiga pensionsinstitut om de två kraven i stycke 2.74 är
uppfyllda.
2.70 Denoffentliga sektornindelasifyraundersektorer:
— Staten(S.1311).
— Delstater (S.1312).
— Kommuner(S.1313).
— Socialförsäkring (S.1314).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—50
(1) Av konvention blir marknadsreglerande organisationer som antingen är exklusiva eller
dominerande fördelare av understöd/bidrag klassificerade i S.13, undersektorn statenS.1311.Dockklassificerasdeorganisationersomuteslutandeellerhuvudsakligenägnar
sigåtattköpa,lagraellersäljajordbruksprodukterellerlivsmedeliS.11(se2.21,not1).
▼B
Undersektor:Staten(S.1311)
2.71Definition:Undersektorn staten inkluderar alla administrativa statliga
departementochandracentralamyndighetervarsbehörighet
normalt sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet,
utomvadavseradministration avsocialförsäkring.
Inkluderad i undersektor S.1311 är de intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av staten och vars behörighet
sträckersigöverheladetekonomiskaterritoriet.
Undersektor:Delstater(S.1312)
2.72Definition:Undersektorn delstater består av delstater som är separata
institutionella enheter vilka utövar några av en regerings
funktioner på en nivå under statens men över de styrande
institutionella enheter som finns på lokal nivå, utom vad
beträffar socialförsäkring.
Inkluderad i undersektor S.1312 är sådana intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av delstater och vars
behörighet äravgränsadtill delstaternas ekonomiskaterritorier.
Undersektor:Kommuner(S.1313)
2.73Definition:Undersektorn inkluderar de typer av allmän administration
vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av det
ekonomiska territoriet, förutom lokala avdelningar av
socialförsäkring.
Inkluderade i undersektor S.1313 är de intresseorganisationer som
kontrolleras och huvudsakligen finansieras av kommunerna och vars
behörighet begränsastill kommunernasekonomiskaterritorium.
Undersektor:Socialförsäkring(S.1314)
2.74Definition:Undersektorn socialförsäkring inkluderar alla statliga, dels-
tatliga och kommunala institutionella enheter vars
huvudsakliga aktivitet är att tillhandahålla sociala förmåner
ochsomuppfyller bådaavföljande tvåkriterier:
a) Genomlageller förordningärdetobligatoriskt förvissa
grupperibefolkningenatt delta eller att betala avgifter.
b) Den offentliga sektorn är ansvarig för ledningen av
institutionen vad beträffar att bestämma eller attgodkänna bidrag och förmåner oberoende av dess roll
somövervakande organeller arbetsgivare (4.89).
Det föreligger vanligtvis ingen direkt koppling mellan de belopp en
individbetalar iavgiftochdenrisksomindividenutsättsför.
HUSHÅLL(S.14)
2.75Definition:Hushållssektorn (S. 14) täcker individer eller grupper av
individer som konsumenter och eventuellt också företagare
vilka producerar marknadsförda varor och icke-finansiella
och finansiella tjänster (marknadsproducenter) ifall, i det
senare fallet, de motsvarande aktiviteterna inte är sådana
som utförs av separata enheter som betraktas som kvasi-
bolag. Här ingår också individer eller grupper av individer
som är producenter av varor eller icke-finansiella tjänster
uteslutande för egen slutlig användning (se 3.20, 3.25 och
3.30).
Hushåll som konsumenter kan definieras som små grupper
avpersonervilkadelarboende,vilka—delvisellerhelt—
delar sina inkomster och vilka konsumerar vissa typer av
varorochtjänstersamfällt,vanligtvisboendeochlivsmedel.
Kriteriet att det existerar familje- eller känslomässiga band
kanläggastill.
Dehuvudsakligatillgångarnafördessaenheterkommerfrån
löner, inkomster av kapital, transfereringar från andra
sektorerellerintäkterfrånförsäljningavmarknadsprodukter
eller imputerade intäkter från produktion av produkter för
egenslutligkonsumtion.
2.76 Hushållssektorninkluderar
a) individer eller grupper av individer vars huvudsakliga funktion är
konsumtion,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—51
▼B
b) personer som stadigvarande lever på institutioner och som har liten
eller ingen självständighet eller beslutsförmåga i ekonomiska frågor
(t.ex. medlemmar i religiösa ordnar som lever i kloster, långvårdspa-
tienter på sjukhus, fångar med långa fängelsestraff, gamla som
stadigvarande bor på ålderdomshem); sådana personer betraktas som
omdetillsammansutgörenendainstitutionellenhet,alltsåettenskilt
hushåll,
c) individer eller grupper av individer vars huvudsakliga funktion är
konsumtion och som producerar varor eller icke-finansiella tjänster
uteslutande för slutlig användning; bara två kategorier tjänster som
produceras för egen slutlig konsumtion är inkluderade i systemet:
tjänsterfrånägarbeboddabostäderochhushållstjänstersomproduceras
avanställda,
d) enmansföretag och företag med delägare utan oberoende laglig status
— andra än de som betraktas som kvasibolag — som är marknads-
producenter,
e) hushållensideellaorganisationer,sominteharoberoendelagligstatus
eller sådanasomhardetmenbaraäravringabetydelse(se2.88).
2.77 Hushållssktornunderindelas isexundersektorer:
— Arbetsgivare(inklusiveegenföretagare) (S.141+S.142).
— Anställda (S.143).
— Mottagare avkapitalinkomster (S.1441).
— Mottagare avpension(S.1442).
— Mottagare avandratransferingsinkomster (S.1443).
— Övriga(S.145).
2.78 Hushåll allokeras till undersektorerna efter största inkomstslag (egen-
företagarinkomst,lönetc.)ihushållettotaltsett.Närdetfinnsmeränen
inkomst av ett visst slag som mottas inom samma hushåll, maste
klassificeringen göras utifrån den sammanlagda hushållsinkomsten av
varjeinkomstslag.
Undersektor:Arbetsgivare(inklusiveegenföretagare)(S.141+S.142)
2.79Definition:Undersektorn arbetsgivare (inklusive egenföretagare) består
av den grupp bland hushållen för vilka de (sammansatta
förvärvs-) inkomster (B 3) som tillkommer ägarna av
hushållens personliga företag från deras aktivitet som
producenter av marknadsförda varor och tjänster med eller
utan avlönade anställda utgör den största källan till
inkomster för hushållet totalt sett, även om den inte alltid
utgörtill meränhälftenavdentotala hushållsinkomsten.
Undersektor:Anställda(S.143)
2.80Definition:Undersektorn anställda består av gruppen hushåll för vilka
deninkomstsomkommerfrånlönerochkollektivaavgifter
(D 1) är den största källan till inkomst för hushållet totalt
sett.
Undersektor:Mottagareavkapitalinkomster(S.1441)
2.81Definition:Undersektorn mottagare av kapitalinkomster består av
gruppen hushåll för vilka kapitalinkomster (D 4) är den
störstakällan till inkomstförhushållettotalt sett.
Undersektor:Mottagareavpensioner(S.1442)
2.82Definition:Undersektorn mottagare av pensioner består av gruppen
hushåll för vilka inkomsten som kommer från pensioner är
denstörstakällan till inkomstförhushållet totalt sett.
Pensionärshushåll vars största inkomst består av ålders- eller andra
pensioner,inklusivepensionerfråntidigare arbetsgivare.
Undersektor:Mottagareavandratransfereringsinkomster(S.1443)
2.83Definition:Undersektorn mottagare av andra transfereringsinkomster
består av gruppen hushåll för vilka inkomsterna som
kommer andra löpande transfereringar utgör den största
källan tillinkomstförhushållet totalt sett.
Andra löpande transfereringar är alla löpande transfereringar andra än
kapitalinkomster,pensionerellerinkomsterförpersonersomunderlånga
tiderleverpåinstitutioner.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—52
▼B
Undersektor:Övriga(S.145)
2.84Definition:Undersektorn består av personer som varaktigt bor på
institutioner.
Personersomvaraktigt borpåinstitutioner klassificeras separat eftersom
kriteriet om den huvudsakliga källan till inkomst inte medger en
meningsfull klassificering av dessa personer i någon av de föregående
undersektorerna.
2.85 Om den huvudsakliga inkomstkällan i hushållet totalt sett inte finns
tillgänglig för sektorindelningen, bildar inkomsten hos referenspersonen
detnästbästaalternativetförklassificering.Referenspersonietthushållär
normaltpersonen med den största inkomsten. Om den senare informa-
tionen inte är tillgänglig, kan inkomsten hos den person som uppger att
han/hon är referensperson användas för att hänföra hushållet till under-
sektorer.
2.86 Emellertid kan andra kriterier vara tillämpliga och behövliga för olika
typeravanalysellersomgrundvalförpolitiskaåtgärder,t.ex.nedbrytning
av företagarhushåll efter bransch: jordbrukarhushåll, icke-jordbrukar-
hushåll(industri,tjänster).
HUSHÅLLENSIDEELLAORGANISATIONER(S.15)
2.87Definition:Sektorn hushållens ideella organisationer (HIO) består av
ideella organisationer som utgör separata juridiska enheter,
vilka betjänar hushåll och vilka är privata övriga icke
marknadsproducenter(se3.32).Derashuvudsakligaresurser,
utom vad som kommer från tillfälliga försäljningar, utgår
från frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll ideras egenskap av konsumenter, från betalningar från
offentliga sektornochfrånkapitalinkomster(
1).
2.88 Närdessainstitutioner äravmindrebetydelseinkluderasdeinteidenna
sektor,utanderastransaktioner tasuppblandhushållens(S.14).
Sektorn HIOinkluderar följande huvudsakliga typer av HIOvilka
tillhandahåller icke marknadsfördavarorochtjänster till hushåll:
a) Fackföreningar, yrkesförbund och lärda sällskap, konsumentorganisa-
tioner, politiska partier, kyrkor eller religiösa samfund (inklusive de
som finansieras men inte kontrolleras av offentliga sektorn) och
sociala, kulturella, fritids-ochidrottsklubbar.
b) Välgörenhets-, stöd- och hjälporganisationer som finansieras av
frivilliga bidrag kontant eller in natura från andra institutionella
enheter.
I sektor S.15 ingår välgörenhets-, stöd- eller hjälporganisationer som
betjänar utländska enheter, medan sådana enheter i vilka medlemskap
innebärrätt tillnågonförutbestämd mängdvarorochtjänsterinte ingår.
UTLANDET(S.2)
2.89Definition:Med utlandet (S.2) avses en grupp enheter utan några
karakteristiska funktioner eller resurser. Denna består av
utländska enheter(2) som genomför transaktioner med
inhemska institutionella enheter eller har andra ekonomiska
förbindelsermedinhemskaenheter.Kontonagerengenerell
översikt över de ekonomiska band som anknyter den
nationella ekonominmedutlandet.
2.90 Utlandet är inte en sektor för vilken man måste upprätta fullständiga
konton,ävenomdetoftaärlämpligtattbeskrivautlandetsomomdetvore
en sektor. Sektorer erhålls genom att man disaggregerar hela samhällse-
konomin så att man får mera homogena grupper av inhemska
institutionella enheter, vilka liknar varandra i fråga om ekonomiskt
beteende, ommål ochsätt att verka. Motsvarande gäller inte försektorn
utlandet: där registreras transaktioner och andra flöden i icke-finansiella
och finansiella företag, ideella och intresseorganisationer, hushåll och
offentliga sektorn med utländska institutionella enheter liksom andra
ekonomiska förbindelser mellan inhemska och utländska enheter såsom
fordringaravinhemska enheterpåutländskaenheter.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—53
(1) HIOsomkontrollerasochhuvudsakligenfinansierasavoffentligasektornklassificerasi
denoffentliga sektorn(se2.69b).
(2) Institutionerna inom Europeiska unionen och de internationella organisationerna är
inkluderade(seockså2.06).
▼B
2.91 Det bör observeras att regeln att kontona för utlandet bara tar med
transaktionersomgenomförsmellaninhemskainstitutionellaenheteroch
utländskaenheter ärunderkastadföljandeundantag:
a) Transporttjänster (fram till gränsen i det exporterande landet) som
utförs av inhemska enheter avseende importerade varor räknas med i
kontonaförutlandetsomfob-import,trotsattdefullgörsavinhemska
enheter (se3.144).
b) Transaktioner av utländska tillgångar mellan inhemska enheter som
hör till olika sektorer visas i de detaljerade finansiella kontona för
utlandet, eftersom de trots att de inte påverkar landets finansiella
ställninggentemotutlandetändåpåverkardefinansiellarelationersom
deolikaindividuella sektorerna harmedutlandet.
c) Transaktionerilandetsskuldförbindelsermellanutländskaenhetersom
räknas till olika geografiska zoner visas i den geografiska uppdel-
ningenavkontonaförutlandet.Fastdessatransaktionerintepåverkar
landets totala skuldsättning gentemot utlandet, inverkar de på dess
skuldertill olikadelaravvärlden.
2.92 Sektornutlandet(S.2)underindelasi
a) Europeiskaunionen(S.21):
1) medlemsländerna iEuropeiskaunionen(S.211),
2) institutionerna inomEuropeiskaunionen(S.212),
b) tredje länder ochinternationella organisationer (S.22).
SEKTORKLASSIFICERING AV LEGALT AVGRÄNSADE TYPER AV
PRODUCERANDEENHETER
2.93 Följande översikt samt paragraferna 2.94—2.101 sammanfattar de
principersomärvägledandeförklassificeringenavproducerandeenheter
i sektorer, genom att använda den standardterminologi som beskriver
huvudtypernaavinstitutioner.
2.94 Privata och offentligt ägda företag som är marknadsproducenter
klassificeras enligtföljande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: isektorS.11,icke-finansiella företag (se2.23a).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: isektorS.12,finansiella företag(se2.40aoch2.40f).
2.95 Kooperativ och handelsbolag som betraktas som oberoende lagliga
enheterochsomärmarknadsproducenter klassificeras enligtföljande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: isektorS.11,icke-finansiella företag (se2.23b).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: isektorS.12,finansiella företag(2.40b).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—54
Tabell2.3— Sektorklassificeringavproducerandeenheterefterjuridiskastandardformer
Typavproducent
JuridiskformMarknadsproducenter medhuvud-
sakligproduktionavvarorochicke-
finansiella tjänsterMarknadsproducentersomhuvud-
sakligen bedriver finansförmedlingÖvrigaicke-marknadsproducenter
Offentliga producenter
(se3.28)Privataproducenter
(se3.29)
Privataochoffentliga företag S.11 icke-finansiella företag
(se2.23a)S.12 finansiella företag (se
2.40aoch2.40f)
Kooperativ och handelsbolag som betraktas som självständiga
juridiska enheterS.11 icke-finansiella företag
(se2.23b)S.12 finansiella företag (se
2.40b)
Offentliga producenter som på grundval av särskild lagstiftning
betraktas somsjälvständiga juridiskaenheterS.11 icke-finansiella företag
(se2.23c))S.12 finansiella företag (se
2.40c)
Offentligaproducentersominte
betraktassomsjälvständigajuri-
diskaenheterSådana med utmärkande drag
avkvasibolagS.11 icke-finansiella företag
(se2.23f)S.12 finansiella företag (se
2.40g)
Övriga S.13 offentlig sektor (se 2.69
a)
Ideellaochintresseorganisationersombetraktassomsjälvständiga
juridiska enheterS.11 icke-finansiella företag
(se2.23d)S.12 finansiella företag (se
2.40d)S.13 offentlig sektor (se 2.69
b)S.15 hushållens ideella organi-
sationer(1)(se2.87)
Partnerskap som inte betraktas
som självständiga juridiska
enheter EnmansföretagSådana med utmärkande drag
avkvasibolagS.11 icke-finansiella företag
(se2.23f)S.12 finansiella företag (se
2.40g)
Övriga S.14hushåll (se2.75) S.14hushåll(se2.75)
Holdingbolagvarskontrollerade
bolag har en huvudsaklig akti-
vitet somproducent avVaror och icke finansiella
tjänsterS.11 icke-finansiella företag
(se2.23e)
Finansiella tjänster S.12 finansiella företag (se
2.40e)
(1) Medundantag förideellaorganisationeravmindre betydelse (se2.88).▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—55
▼B
2.96 Offentligaproducentersompågrundvalavsärskildlagstiftningbetraktas
som oberoende lagliga enheter och som är marknadsproducenter
klassificeras enligtföljande:
a) De som främst ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella
tjänster: isektorS.11,icke-finansiella företag (se2.23c).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell service-
verksamhet: isektorS.12,finansiella företag(se2.40c).
2.97 Offentligaproducentersomintebetraktassomoberoendelagliga enheter
ochsomärmarknadsproducenter klassificeras enligtföljande:
a) Omdeärkvasibolag(se2.13f):
1) Desomfrämstägnarsigåtproduktionavvarorochicke-finansiella
tjänster:isektorS.11,icke-finansiella företag(se2.23f).
2) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell
serviceverksamhet: isektorS.12,finansiella företag(se2.40g).
b) Omdeinte ärkvasibolag: isektor S.13,offentlig sektor,eftersom de
förblir enintegrerad del av deenheter somkontrollerar dem (se 2.69
a).
2.98 Ideellaochintresseorganisationer(organisationer,stiftelser)sombetraktas
somoberoende lagliga enheter klassificeras enligtföljande:
a) Desomärmarknadsproducenterochfrämstägnarsigåtproduktionav
varor och icke-finansiella tjänster: i sektor S.11, icke-finansiella
företag(se2.23d).
b) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiella service-
aktiviteter: isektorS.12,finansiella företag (se2.40d).
c) Desomärickemarknadsproducenter:
1) I sektor S.13, offentlig sektor, om de är offentliga producenter
kontrolleradeochhuvudsakligenfinansieradeavoffentligasektorn
(se2.69b).
2) I sektor S.15, hushållens ideella organisationer om de är privata
producenter (se2.87).
2.99 Enskilda firmor och handelsbolag som inte betraktas som oberoende
lagliga enheter och som är marknadsproducenter klassificeras enligt
följande:
a) Omdeärkvasibolag(se2.13f):
1) Desomfrämstägnarsigåtproduktionavvarorochicke-finansiella
tjänster:isektorS.11,icke-finansiella företag(se2.23f).
2) De som främst ägnar sig åt finansförmedling och finansiell
serviceverksamhet: isektorS.12,finansiella företag(se2.40g).
b) Omdeinteärkvasibolag: isektorS.14,hushåll (se2.75).
2.100 Holdingbolag (dvs. bolag som leder en grupp av företag) klassificeras
enligtföljande:
a) IsektorS.11,icke-finansiellaföretag,omdendominerandeaktiviteten
i företagsgruppen, som är marknadsproducenter, totalt sett är
produktionavvarorochicke-finansiella tjänster(se2.23e).
b) I sektor S.12, finansiella företag, om den dominerande aktiviteten i
företagsgruppen totalt settärfinansförmedling (se2.40e).
2.101 Tabell 2.3 illustrerar i schemaform de olika fall som är uppräknade i
texten ovan.
LOKALAVERKSAMHETSENHETEROCHBRANSCHER
2.102 Ipraktikenägnarsigdeflestaenhetersomproducerarvarorochtjänsteråt
en kombination av aktiviteter på samma gång. De kan ägna sig åt en
primäraktivitet,någrasekundäraaktiviteterochnågrahjälpaktiviteter(se
3.10-3.13).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—56
▼B
2.103 En aktivitet kan sägas äga rum när sådana resurser som utrustning,
arbetskraft,tillverkningsteknik,informationsnätverkochprodukterkombi-
neras, vilket leder till skapandet av specifika varor och tjänster. En
aktivitet karakteriseras av en insats av produkter (varor och tjänster), en
produktionsprocessochproduktionavprodukter.
Aktiviteter kan bestämmas med hänvisning till en specifik nivå i NACE
Rev.1(1).
2.104 Om en enhet utför mer än en aktivitet, kan alla aktiviteter som inte är
hjälpaktiviteterrangordnasefterförädlingsvärdet.Medutgångspunktfrån
detdominerandeförädlingsvärdetkanenuppdelninggörasmellanprimär
aktivitetochsekundäraaktiviteter.Hjälpaktiviteteravskiljsintesomegna
enheterellerhållsisärfråndeprimäraellersekundäraaktiviteternahosde
enhetersomdebetjänar.
2.105 Föratt analysera deflödensomuppkommerunderproduktionsprocessen
och i användningen av varor och tjänster är det nödvändigt att välja
enheter som understryker relationer av tekniskt-ekonomiskt slag. Detta
kravbetydersomregelattinstitutionellaenhetermåstedelasuppimindre
och mer homogena enheter med avseende på typ av produktion. Lokala
verksamhetsenheter avser att uppfylla detta krav såsom en första och
verklighetsorienterad operationell ansats.
DENLOKALAVERKSAMHETSENHETEN
2.106Definition:Den lokala verksamhetsenheten (LVE) är den del av en
verksamhetsenhet som motsvarar en lokal enhet(2). Verk-
samhetsenheten grupperar alla de delar av en institutionell
enhet, i dess egenskap av producent, som bidrar till
utförandet av en aktivitet på undergruppsnivå (fyra siffror)
i NACE Rev. 1 och som svarar mot en eller flera
operationella underindelningar av den institutionella
enheten. Den institutionella enhetens informationssystem
måste för varje LVE kunna uppge eller beräkna åtminstone
produktionsvärde, insatsförbrukning, löner och kollektiva
avgifter, driftsöverskott liksom sysselsättning och fast
bruttoinvestering.
Den lokala enheten är en institutionell enhet, eller en del av en
institutionellenhet,somproducerarvarorochtjänsterochsomärbelägen
påengeografisktidentifierad plats.
EnLVEkanmotsvaraeninstitutionellenhetsomproducentellervaraen
del av en institutionell enhet; däremot kan den aldrig tillhöra två olika
institutionella enheter.
2.107 Omeninstitutionellenhetsomproducerarvarorochtjänsterinnefattaren
primär aktivitet och därtill en eller flera sekundära aktiviteter, skall den
underindelas i samma antal verksamhetsenheter och de sekundära
aktiviteternaskallklassificerasunderandrarubrikerändenhuvudsakliga
aktiviteten. Däremot hålls inte hjälpaktiviteterna isär från den primära
ellerdesekundäraaktiviteterna.Menverksamhetsenhetersomfallerunder
envissrubrikiklassificeringssystemetkantillverkaprodukterutanförden
homogenagruppen,somensekundäraktivitet,vilkaintekanidentifieras
genom tillgängliga bokföringsdokument. På så vis kan en verksamhets-
enhetutföraeneller flera sekundäraaktiviteter.
BRANSCHEN
2.108Definition:EnbranschbeståravengruppLVEsomägnarsigåtsamma
eller liknande slag av aktivitet. På den mest detaljerade
klassifikationsnivånbestårenbranschavallaLVEsomingår
i en enskild undergrupp (fyra siffror) enligt NACE Rev. 1
och som därför ägnar sig åt samma aktivitet som den
definieras iNACERev.1.
BranscherbeståravbådeLVEsomproducerar marknadsförda varoroch
tjänster ochLVEsomproducerar icke marknadsförda varor ochtjänster.
En bransch består enligt definition av en grupp LVE som ägnar sig åt
samma typ av produktionsaktivitet, oavsett om de institutionella enheter
till vilka de hör producerar marknadsprodukter eller icke-marknads-
produkter.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—57
(1) NACE Rev. 1: Europeiska gemenskapernas statistiska näringsgrensindelning i enlighet
medrådets förordningnr3037/90avden 9oktober 1990.
(2) LVEkallas för establishment iSNAochISICRev.3.
▼B
2.109 Branscherkanklassificeras itrekategorier:
a) Branscher som producerar marknadsförda varor och tjänster (mark-
nadsbranscher)ochvarorochtjänsterföregenslutliganvändning(1).
b) Branscher i offentliga sektorn som producerar icke marknadsförda
varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher i den offentliga
sektorn.
c) Branscher i hushållens ideella organisationer som producerar icke
marknadsförda varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher
inomideella organisationer.
KLASSIFIKATIONAVBRANSCHER
2.110 Den klassifikation som används för att gruppera LVE i branscher är
NACERev.1.
HOMOGENA PRODUKTIONSENHETER OCH HOMOGENA BRAN-
SCHER
2.111 LVE uppfyller endast approximativt kraven för analys av produktions-
processen(se2.105och2.107).Denenhetsomärdenoptimalafördennatyp av analys, dvs. input-outputanalys, är den homogena produktionsen-
heten.
DENHOMOGENAPRODUKTIONSENHETEN
2.112Definition:Den karakteristiska egenskapen hos en homogen produk-
tionsenhet är en unik aktivitet som definieras genom sin
insats, en särskild produktionsprocess och sin produktion.
Produkterna som utgör insats respektive produktion karak-
teriserasförsindelintebarautifrånsinafysiskaegenskaper
och den omfattning i vilken de är med i produktionen utan
också utifrån den använda produktionstekniken; de kan
beskrivasmedhjälpavenproduktklassifikation(se2.118).
2.113 Om en institutionell enhet som producerar varor och tjänster utför en
primär aktivitet och dessutom en eller flera sekundära aktiviteter, delas
deninisammaantalhomogenaproduktionsenheter.Hjälpaktiviteterhålls
inteisärfråndenprimäraellerdesekundäraaktiviteterna. Precissomen
LVE kan en homogen produktionsenhet motsvara en institutionell enhet
ellerendeldärav;däremotkandenaldrigtillhöratvåolikainstitutionella
enheter.
DENHOMOGENABRANSCHEN
2.114.Definition:Den homogena branschen består av en grupp homogena
produktionsenheter. De aktiviteter som ingår i en homogen
branschdefinierasmedenvaruklassificering.Denhomogena
branschen producerar de varor och tjänster som är defini-
eradeiklassifikationen ochendastdessaprodukter.
2.115 Homogena branscher är enheter avpassade för ekonomisk analys.
Homogena verksamhetsenheter kan vanligen inte observeras direkt; de
datasomsamlasinfrånenheteristatistiskaundersökningarmåsteräknas
omföratt bildahomogenabranscher.
2.116 Homogenabranscherkanklassificeras itrekategorier:
a) Homogenabranschersomproducerarmarknadsfördavarorochtjänster
(marknadsbranscher) samt varor och tjänster för egen slutlig använd-
ning(
2).
b) Homogena branscher i offentliga sektorn som producerar icke
marknadsförda varor och tjänster: icke marknadsinriktade branscher i
offentliga sektorn.
c) Homogena branscher inom hushållens ideella organisationer som
producerar varorochtjänster:icke marknadsinriktade branscherinom
hushållensideella organisationer.
2.117 Dehomogenabranschersomproducerarmarknadsfördavarorochtjänster
samt varor och tjänster för egen slutlig användning består av alla
homogenaproduktionsenheter,ivilkeninstitutionellsektorsomhelst,som1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—58
(1) Tjänster för egen slutlig användning rör endast bostadstjänster i ägarbebodda bostäder
ochhushållstjänster produceradeavanställda ihushållen(se3.21).
(2) Tjänster för egen slutlig användning rör endast bostadstjänster i ägarbebodda bostäder
ochhushållstjänster produceradeavanställda ihushållen(se3.23).
▼B
uteslutandeärinriktadepåproduktionavmarknadsfördavarorochtjänster
eller på varor och tjänster för egen slutlig användning. Produktionen av
marknadsförda varor och tjänster inom offentliga sektorn eller i sektorn
ideella organisationer (inklusive produktion för egen användning)
behandlas som homogena produktionsenheter och klassificeras i därför
avseddmarknadsbransch.
De icke marknadsinriktade homogena branscherna i offentliga sektorn
som producerar icke marknadsförda varor och tjänster består av alla
homogena produktionsenheter i den offentliga sektorn som producerar
ickemarknadsförda varorochtjänster.
De icke marknadsinriktade homogena branscherna inom hushållens
ideella organisationer består av alla homogena produktionsenheter inom
hushållens ideella organisationer, vilka producerar icke marknadsförda
varorochtjänster.
KLASSIFIKATIONAVHOMOGENABRANSCHER
2.118 Klassifikationen av homogena branscher som används i input-outputta-
bellerbaseraspådenstatistiskaindelningenavprodukterefternäringsgren
(CPA)(1).CPAärenproduktklassifikationvarselementharstruktureratsi
enlighetmedkriterietomursprungsbransch,vilkenisinturärdefinierad
enligtNACERev.1.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—59
(1) CPA:ClassificationofProductsbyActivityienlighetmedrådetsförordningnr3696/93
avden29oktober 1993.
▼B
KAPITEL3
PRODUKTTRANSAKTIONER
3.01Definition:Produkter är alla de varor och tjänster som skapats inom
produktionsavgränsningen. Den senare definieras i punkt
3.07.
3.02 Följandehuvudkategorier avprodukttransaktioner särskiljsiENS:
Transaktionskategorier Kod
Produktion P1
Insatsförbrukning P2
Konsumtionsutgift P3
Faktiskkonsumtion P4
Bruttoinvestering P5
Exportavvarorochtjänster P6Importavvarorochtjänster P7
3.03 Produkttransaktionerbokförsiföljandekonton:
a) I kontot för varor och tjänster bokförs produktion och import som
tillgång ochandraprodukttransaktioner somanvändning.
b) I produktionskontot bokförs som tillgång och insatsförbrukning som
användning.
c) I kontot för användning av disponibel inkomst bokförs konsumtions-
utgiftsomanvändning.
d) Ikontotföranvändningavjusteraddisponibelinkomstbokförsfaktisk
konsumtionsomanvändning.
e) I kapitalkontot registreras bruttoinvestering som användning
(förändringitillgångar).
f) I utrikeskontot för varor och tjänster bokförs import av varor och
tjänstersomtillgång,medanexportavvarorochtjänsterbokförssom
användning.
3.04 I tillgångstabellen bokförs produktion och import som tillgång. I
användningstabellen bokförs insatsförbrukning, bruttoinvestering,
konsumtionsutgiftochexportsomanvändning.Idensymmetriska input-
outputtabellen bokförs produktion och import som tillgång och andra
produkttransaktioner somanvändning.
3.05 Tillförselavproduktervärderastillbaspriser(baspriserdefinierasipunkt
3.48). Användning av produkter värderas till mottagarpriser (mottagar-
priserdefinierasipunkt3.06).Förvissatyperavtillgångochanvändning
användsmeraspeciellavärderingsprinciper,t.ex.förimportochexportav
varor.
3.06Definition:Vid köptillfället är mottagarpriset de pris köparen faktiskt
betalar för produkterna; inklusive alla skatter på minus
subventioner av produkterna (men exklusive avdragsgilla
skatter, t.ex. moms på produkterna); inklusive alla trans-
portkostnader betalade separat av köparen för leverans på
begärd tid och plats; efter avdrag av rabatter från
standardpriser vid mängd- eller lågsäsongsköp; exklusive
ränte- eller serviceavgifter som tillkommer vid krediter;
exklusive alla extra avgifter köparen ådragit sig genom att
inte betala inom den tidsperiod som avtalades vid tiden för
köpet.
Om användningstillfället inte sammanfaller med köptillfället, skall en
justeringgörasförförändringariprisettillföljdavtidsskillnaden(påett
sätt som överensstämmer med förändringar i lagerpriserna). Sådana
justeringar är särskilt viktiga om priserna på de aktuella produkterna
förändrasdrastisktunderettår.
PRODUKTION(AKTIVITETOCHRESULTAT)
3.07Definition:Produktion är en aktivitet som utförs under kontroll och
ansvar av en institutionell enhet, som använder insats av
arbetskraft,kapitalsamtvarorochtjänsterförattproducera
varor och tjänster. Produktion omfattar inte helt naturliga1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—60
▼B
processerutaninslagavmänskliginblandningellerstyrning,
såsom opåverkad tillväxt av fiskebestånd i internationella
vatten (däremotärfiskodlingproduktion).
3.08 Produktionomfattar
a) produktionavallaindividuellaellerkollektivavarorellertjänstersom
tillhandahålls till andra enheter än dem som producerat dem (eller
avsesatttillhandahållas pådetta sätt),
b) produktion i egen regi av alla varor som behålls av producenten för
egenslutligkonsumtionellerbruttoinvestering.Produktioniegenregi
för bruttoinvestering innefattar produktion av fasta tillgångar som
byggnads- och anläggningsverksamhet, utveckling av datorprogram,
mineralprospekteringföregenfastbruttoinvestering(förbegreppetfast
bruttoinvestering, se3.100—3.127),
Hushållensproduktioniegenregiavvarorgäller iförstahand
1) bostadsbyggandeiegenregi,
2) produktionochlagringavjordbruksprodukter,
3) vidarebearbetning av jordbruksprodukter t.ex. produktion av mjöl
genom malning, konservering av frukt genom torkning och
konservering; produktion av mejeriprodukter som smör och ost
ochproduktionavöl,vinochsprit,
4) produktion av andra primärprodukter, t.ex. saltbrytning, torvbryt-
ningochvattenförsörjning,
5) andra slag av framställning, t.ex. vävning av tyger, keramik-
framställning ochmöbeltillverkning.
Hushållens produktion i egen regi skall registreras om denna typ av
produktion är av betydelse, t.ex. om den antas vara av kvantitativ
betydelse i förhållande till den totala tillgången av den aktuella
produkteniettland.
Av konvention inkluderas i ENS endast bostadsbyggande samt
produktion, lagring och bearbetning av jordbruksprodukter i egen
regi; all annan hushållsproduktion i egen regi betraktas som
negligerbar iEuropeiskaunionensländer.
c) produktionavbostadstjänster iägarbebodda bostäder,
d) hushållstjänster och personliga tjänster producerade av betald arbets-
kraftihushållen,
e) frivillig verksamhet som resulterar i varor, t.ex. byggande av en
bostad, en kyrka eller annan byggnad, skall räknas som produktion.
Frivillig verksamhet som inte resulterar i varor, t.ex. omvårdnad och
städningutanbetalning, exkluderas.
All sådan verksamhet inkluderas även om den är olaglig eller inte
registreradhosskattemyndigheten,sociala,statistiskaellerandramyndig-
heter.
3.09 Produktion exkluderar hushållstjänster och personliga tjänster som
produceras och konsumeras inom samma hushåll (med undantag av
anställning av betald arbetskraft i hushållen och bostadstjänster i
ägarbebodda bostäder).Exempel är
a) rengöring, utsmyckning och underhåll av bostaden i den mån dessa
aktiviteter vanligenävenutförsavhyresgäster,
b) rengöring,serviceochreparation avkonsumtionskapitalvaror,
c) tillagning ochserveringavmåltider,
d) skötsel,träningochfostranavbarn,
e) omvårdnadavsjuka,svagaochgamla,
f) transportavhushållsmedlemmar eller derastillhörigheter.
PRIMÄRA VERKSAMHETER, SEKUNDÄRA VERKSAMHETER OCH
HJÄLPVERKSAMHETER
3.10Definition:Den primära verksamheten vid en lokal verksamhetsenhet
(LVE)ärdenaktivitetvarsförädlingsvärdeöverstigerdetför
varje annan aktivitet som bedrivs inom samma enhet.
Klassificeringen av den primära verksamheten bestäms
medreferenstill NACERev.1,förstpådenhögstanivåni
klassificeringen ochdärefterpåmeradetaljerade nivåer.
3.11Definition:Ensekundärverksamhetärenaktivitetsombedrivsinomen
lokal verksamhetsenhet i tillägg till den huvudsakliga1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—61
▼B
verksamheten.Resultatetavdensekundäraverksamhetenär
ensekundärprodukt.
3.12Definition:Resultatet av en hjälpverksamhet är inte avsett för använd-
ning utanför företaget. En hjälpverksamhet är en
stödaktivitet som bedrivs inom företaget för att skapa de
förutsättningar inom vilka den primära eller de sekundära
verksamheterna inom en lokal verksamhetsenhet kan
bedrivas. Hjälpverksamheter karaktäriseras av att de skapar
produkter som vanligen återfinns som insats i nästan alla
slagavproduktivverksamhet, liten somstor.
Hjälpverksamheter kan vara t.ex. inköp, försäljning, marknadsföring,
bokföring, databearbetning, transport, lagring, underhåll, städning och
säkerhetstjänster. Företagen kan välja mellan att bedriva hjälpverksam-
heter i egen regi eller att köpa sådana tjänster på den öppna marknaden
frånsärskildaproducenter avdessatjänster.
Investeringiegenregiansesinte varahjälpverksamhet.
3.13 Hjälpverksamheter behandlas somenintegrerad delavdenprimära eller
sekundäraverksamhet denbetjänar. Dettafårtill följdatt
a) produktionen i en hjälpverksamhet inte är explicit avgränsad och
separat bokförd; därav följer att användningen av denna produktion
inte heller bokförs,
b) alla insatser som konsumeras i en hjälpverksamhet — material,
arbetskraft, kapitalförslitning etc. — behandlas som insatser i den
primära eller sekundäraverksamhet somdenstöder.
PRODUKTION(P.1)
3.14Definition:Produktion består av de produkter som skapats under
räkenskapsperioden.
Särskildafall somomfattas är
a) varor och tjänster som en lokal verksamhetsenhet tillhandahåller en
annanlokalverksamhetsenhetsomtillhörsammainstitutionellaenhet,
b) varor som producerats vid en lokal verksamhetsenhet och är kvar i
lager vid slutet av den period under vilken de producerats, oavsett
vilkendenframtidaanvändningen änblir.
Varor och tjänster som produceras och konsumeras inom samma
räkenskapsperiod och inom samma lokala verksamhetsenhet identifieras
dockinteseparat.Debokförsdärförintesomendelavproduktioneneller
insatsförbrukningeniifrågavarande lokala verksamhetsenhet.
3.15 Näreninstitutionell enhetomfattarmeränenlokalverksamhetsenhet är
den institutionella enhetens produktion summan av produktionen i dess
ingående lokala verksamhetsenheter, inklusive produkter levererade
mellan dessaverksamhetsenheter.
3.16 Tretyperavproduktionspecificeras iENS:
a) Marknadsproduktion(P.11).
b) Produktionföregenslutlig användning(P.12).
c) Övrigickemarknadsproduktion (P.13).
Följandedistinktiontillämpasocksåpålokalaverksamhetsenheterochpå
institutionella enheter:
a) Marknadsproducenter.
b) Producenterföregenslutliganvändning.
c) Övrigaicke marknadsproducenter.
Distinktionenmellanmarknadföregenslutliganvändningochövrigicke-
marknad är fundamental eftersom den bestämmer de värderingsprinciper
somskallanvändasförproduktionen:marknadsproduktionochproduktion
föregenslutlig användningliksommarknadsproducenters ochproducen-
ters för egen slutlig användning totala produktion värderas till baspriser,
medan övriga icke marknadsproducenters (lokala verksamhetsenheter)
totala produktion värderas från kostnadssidan. En institutionell enhets
totala produktion värderas somsumman avdeingående lokala verksam-
hetsenheterna och påverkas därmed också av distinktionen mellan
marknad, för egen slutlig användning och övrig icke marknad (se
3.54—3.56). Vidare används denna distinktion för att klassificera
institutionella enhetertill sektor(se3.27—3.37).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—62
▼B
Distinktionerna görs uppifrån och ner, dvs. distinktionen görs först för
institutionellaenheter,sedanförlokalaverksamhetsenheterochsedanför
derasproduktion.Somenkonsekvensavdettakandenexaktabetydelsen
av distinktionen på produktnivå (dvs. definitionen av begreppen mark-
nadsproduktion, produktion för egen slutlig användning och övrig icke
marknadsproduktion) endast förståsgenom att också se på egenskaperna
hosdeninstitutionellaenhetenochhosdenlokalaverksamhetsenhetsom
producerardennaproduktion.
Efter den allmänna definitionen av de tre typerna produktion och de tre
typerna producenter (3.17—3.26), presenteras distinktionen mellan
marknad för egen slutlig användning och övrig icke-marknad uppifrån
ochner.
3.17Definition:Marknadsproduktion består av produktion som avyttras på
enmarknad(se3.18)elleravsesattavyttraspåenmarknad.
3.18 Marknadsproduktionomfattar
a) produktersomsåltstill ekonomisktsignifikanta priser,
b) produktersomanväntsförbyteshandel,
c) produkter som använts som naturabetalning (inklusive naturalön och
sammansatt förvärvsinkomstinnatura),
d) produkter som tillhandahålls av en lokal verksamhetsenhet för att
användas som insatsvaror eller för slutlig användning inom en annan
lokalverksamhetsenhet tillhörigsamma institutionella enhet,
e) produkter som lagts till lagren av färdigvaror och varor i arbete
avsedda för någon av de ovan nämnda användningarna (inklusive
naturligtillväxtavdjurochvegetariskaprodukterliksomofullbordade
byggnaderdärköparenärokänd).
3.19Definition:I ENS definieras det ekonomiskt signifikanta priset på en
produktdelvismedhänsyntill deninstitutionella enhetoch
lokala verksamhetsenhet där produktionen skett
(3.27—3.40). Så t.ex. säljs, enligt konvention, all produk-
tion,somskerhospersonligaföretagochsomsäljstillandra
institutionella enheter, till ekonomiskt signifikanta priser,
dvs. betraktas som marknadsproduktion. För vissa andra
institutionella enheter betraktas produktionen som såld till
ekonomiskt signifikant pris när mer än 50 % av produk-
tionskostnaden ärtäckt.
3.20Definition:Produktion för egen slutlig användning avser varor och
tjänster som används endera som slutlig konsumtion inom
samma institutionella enhet eller som fast bruttoinvestering
inomsammainstitutionella enhet.
3.21 Produkter för egen slutlig konsumtion kan endast produceras i
hushållssektorn.Typiskaexempel är
a) jordbruksproduktersombehålls avjordbrukare,
b) bostadstjänster somproducerasavboendeiägarbebodda bostäder,
c) hushållstjänster somproducerasavanställd avlönadpersonal.
3.22 Produkter som används för egen fast bruttoinvestering kan produceras i
vilkensektorsomhelst.Exempel är
a) särskildaverktygsmaskiner, producerade avverkstadsindustriföretag,
b) bostäder,eller utbyggnaderavbostäder,producerade avhushåll,
c) byggnadsverksamhet i egen regi, inkluderande gemensam byggnads-
verksamhet utfördavgrupperavhushåll.
3.23Definition:Övrig icke-marknadsproduktion omfattar produktion som
tillhandahålls gratis till andra enheter, eller till priser som
inte ärekonomisktsignifikanta.
3.24Definition:Marknadsproducenter är lokala verksamhetsenheter eller
institutionella enheter vars huvudsakliga produktion är
marknadsproduktion.
Märk, att om en lokal verksamhetsenhet eller en institutionell enhet är
marknadsproducentsåärdesshuvudsakligaproduktiondefinitionsmässigt
marknadsproduktion,såsombegreppet marknadsproduktionärdefinierat
efter tillämpande av distinktionen marknad för egen slutlig användning
och övrig icke marknad på den lokala verksamhetsenhet och institutio-
nella enhetsomharproducerat produkternaifråga.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—63
▼B
3.25Definition:Producenter för egen slutlig användning är lokala verksam-
hetsenheter eller institutionella enheter, vars huvudsakliga
produktiongårtill egenslutliganvändning.
3.26Definition:Övriga icke-marknadsproducenter är lokala verksamhetsen-
heter eller institutionella enheter, vars huvudsakliga
produktion tillhandahålls gratis eller till ekonomiskt icke
signifikanta priser.
Institutionellaenheter:distinktionmellanmarknadföregenslutliganvänd-
ningochövrigicke-marknad
3.27 Distinktionenmellanmarknadföregenslutliganvändningochövrigicke
marknadförinstitutionellaenhetersomproducentersammanfattasitabell
3.1.Implikationerna försektorklassificeringen visasockså.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—64
Tabell3.1— Distinktionenmellanmarknadsproducenter,producenterföregenslutliganvändningochövrigaicke-marknadsproducenter
Typavinstitutionell enhet Klassificering
Privateller offentlig Vinstsyftandeeller ej?Försäljning-
sintäkter täcker
merän50%av
produktionskost-
nadenTypavproducent Sektor
1. Privataproducenter 1.1 Personligaföretag(exklusive
kvasibolagsomägsavhushållen)1.1 = Marknad eller för egen
slutliganvändningHushåll
1.2 Övriga privata producenter
(inklusive kvasibolag som ägs
avhushållen)1.2.1 Privata icke vinstsyftande
(ideella/intresseorganisationer)1.2.1.1 Ja 1.2.1.1=Marknad Företag
1.2.1.2 Nej 1.2.1.2=Övrigicke-marknad HIO
1.2.2 Övriga privata producenter
(vinstsyftande)1.2.2=Marknad Företag
2. Offentliga producenter 2.1 Ja 2.1=Marknad Företag
2.2 Nej 2.2=Övrigicke-marknad Offentlig sektor▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—65
▼B
Tabellen visar att för att besluta huruvida en institutionell enhet skall
klassificerassommarknadsproducent,producentföregenslutliganvänd-
ningellerövrigicke-marknadsproducentmåsteettflertalkriterierituroch
ordningtillämpas.
3.28 Det första kriteriet är distinktionen mellan privata och offentliga
producenter. En offentlig producent är en producent somkontrolleras av
offentliga sektorn. Vad gäller ideella/intresseorganisationer, är en
offentlig producent en organisation som kontrolleras och huvudsakligen
finansieras av den offentliga sektorn. Alla andra producenter är privata
producenter.Kontrolldefinierassommöjlighetattbestämmapolicyeller
program för en institutionell enhet, om nödvändigt genom att utse
verkställandeledning.Attägameränhälftenavaktiernaiettbolagären
tillräcklig,menintenödvändig,förutsättningförkontroll(seockså2.26).
3.29 Somvisasitabell3.1återfinnsprivataproducenteriallasektorerutomi
offentliga sektorn. Offentliga producenter däremot återfinns endast i
företagssektorn (icke-finansiella företag och finansiella företag) och i
offentliga sektorn.
3.30 En speciell kategori av privata producenter är de personliga företagen.
Dessa är alltid marknadsproducenter eller producenter för egen slutlig
användning. De senare återfinns i samband med produktion av
bostadstjänster i ägarbebodda bostäder och vid egenregiproduktion av
varor.Allapersonligaföretagklassificeras till hushållssektorn.Undantag
förs bara för kvasibolag som ägs av hushållen. Dessa är marknads-
producenter och klassificeras till sektorerna icke-finansiella och
finansiella företag.
3.31 För övriga privata producenter, skall skillnad göras mellan privata icke
vinstsyftande institutioner (ideella/intresseorganisationer) och övriga
privataproducenter.
Definition:En ideell/intresseorganisation definieras som en legal eller
social enhet skapadmed ändamålet att producera varor och
tjänstermedegenskapersomintetillåterdemattblienkälla
förinkomster,vinsterellerandrafinansiellaförtjänsterförde
enheter som skapar, kontrollerar eller finansierar dem. I
praktiken kan ideella/intresseorganisationer generera såväl
över- som underskott, men ingen annan institutionell enhet
kantillgodogöra sigdevinstersomskapas.
Allaövrigaprivataproducentersominteärideella/intresseorganisationer
är marknadsproducenter. De klassificeras till icke-finansiella och
finansiella företagssektorn.
3.32 För att fastställa typ av producent och sektor för privata ideella/
intresseorganisationer, skallett 50%-kriterium användas:
a) Om mer än 50 % av produktionskostnaden täcks av försäljning-
sintäkter, är den institutionella enheten en marknadsproducent och
klassificeras till sektorerna icke-finansiella ochfinansiella företag.
b) Om mindre än 50 % av produktionskostnaden täcks av försäljning-
sintäkter, är den institutionella enheten en övrig icke
marknadsproducentochklassificerastillsektornförhushållensideella
organisationer (HIO). Intresseorganisationer som kontrolleras och
huvudsakligen finansieras av offentliga sektorn klassificeras till
offentliga sektorn.
3.33 Vid åtskillnaden mellan marknadsproducenter och icke-marknadsprodu-
center med hjälp av 50 %-kriteriet, definieras försäljningsintäkt och
produktionskostnadsomföljer:
a) Försäljningsintäktavserintäktexklusiveproduktskattermeninklusive
allaersättningarfrånoffentligasektornelleravinstitutionertillhörande
Europeiska unionen som ges till alla producenter med denna typ av
aktivitet,dvs.allabetalningarsomhörsammanmedvolymellervärde
på produktionen ingår medan ersättningar för att täcka ett allmänt
underskottärexkluderade.
Denna definition av försäljningsintäkt överensstämmer med defini-
tionenavproduktiontill basprisutomatt
1) produktion till baspris definieras först efter att det fastställts
huruvida produktionen är marknad eller övrig icke-marknad:
försäljningsintäkter används endast vid värderingen av marknads-
produktion, övrig icke-marknadsproduktion värderas till sina
kostnader,
2) ersättningar från offentliga sektorn för att täcka ett allmänt
underskott i ett offentligt bolag eller kvasibolag behandlas som
övriga produktsubventioner och definieras i 4.35 ff. Följaktligen1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—66
▼B
inkluderar marknadsproduktion till baspris också sådana ersätt-
ningarfrånoffentliga sektornföratt täcka ettallmänt underskott.
b) Produktionskostnad är summan av insatsförbrukning, löner och
kollektiva avgifter, kapitalförslitning och övriga produktionsskatter. I
detta sammanhang subtraheras inte övriga produktionssubventioner.
För att säkerställa jämförbarhet mellan begreppen försäljning och
produktionskostnad vid tillämpning av 50 %-kriteriet, skall produk-
tionskostnadexkludera alla kostnaderförinvesteringar iegenregi.
Vid användning av 50 %-kriteriet måste man se på en följd av år:
Endast om det resultat kriteriet ger gäller för flera år, eller om det
gäller förinnevarande årochförväntasgälla dennärmaste framtiden,
skall det strikt tillämpas. Smärre fluktuationer i storleken på
försäljningen från ett år till ett annat nödvändiggör inte omklassifi-
cering av en institutionell enhet (och dess lokala verksamhetsenheter
ochderasproduktion).
3.34 Försäljning kan innefatta flera element. För sjukvårdstjänster som
tillhandahålls avettsjukhuskandett.ex.innefatta
a) arbetsgivares köp som går till de anställda som naturainkomst och
därmedblirkonsumtionsutgiftfördeanställda,
b) köp(ersättningar) frånprivata försäkringsbolag,
c) köp (ersättningar) från socialförsäkringsinstitutioner som skall klassi-
ficerassomsocialanaturaförmåner,
d) hushållsköpsominte ersätts(konsumtionsutgift).
Endast mottagna övriga produktionssubventioner och gåvor (t.ex. från
välgörenhetsorganisationer) behandlas intesomförsäljning.
3.35 Privata intresseorganisationer som betjänar företag är ett specialfall. De
finansierasvanligengenombidragellermedlemsavgifterfrånengruppav
företag. Medlemsavgifterna behandlas inte som transferering utan som
betalningförtjänst,dvs.försäljning.Dessaintresseorganisationerärdärför
marknadsproducenterochklassificerastillicke-finansiellaellerfinansiella
företagssektorn.
3.36 Vid tillämpande av 50 %-kriteriet för försäljning och produktions-
kostnader i privata och offentliga intresseorganisationer, kan det i vissa
speciellafallblimissledandeattiförsäljningeninkluderaallaersättningar
somberorpåproduktionsvolymen.Dettakangällat.ex.finansieringenav
privataochoffentligaskolor:Ersättningenfrånoffentligasektornkanvara
koppladtillantaletelevermenvaraföremålförförhandlingar.Iettsådant
fallbehöverintebetalningarna behandlassomförsäljningtrotsattdehar
endirektkopplingtillproduktionsvolymen(antalelever).Dettamedföratt
en skola som huvudsakligen finansieras med sådana ersättningar är en
övrigicke-marknadsproducent.Omskolanärenoffentligproducent,dvs.
huvudsakligen finansierad och kontrollerad av det offentliga, skall den
klassificeras som tillhörig offentliga sektorn. Om det är en privat icke-
marknadsproducent som driver skolan, skall den klassificeras som
tillhörande hushållensideella organisationer (HIO).
3.37 Offentliga producenter kan vara marknadsproducenter eller icke mark-
nadsproducenter. Om 50 %-kriteriet visar att den institutionella enheten
skall betraktas som marknadsproducent, skall den klassificeras till
företagssektorn. 50 %-kriteriet bestämmer också när en offentlig enhet
skallbehandlassomettoffentligtägtkvasibolag:Ettkvasibolagskallbara
skapasom50%-kriterietäruppfyllt.Omdeninstitutionellaenhetenären
övrig icke marknadsproducent, klassificeras den till offentliga sektorn.
Distinktionen mellan ideella/intresseorganisationer och övriga produ-
center är därmed inte relevant för klassificeringen av offentliga
producenter.
Lokala verksamhetsenheter och deras produktion: Distinktion mellan
marknadföregenslutliganvändningochövrigicke-marknad
3.38 Efter att ha gjort distinktionen marknad för egen slutlig användning och
övrig icke-marknad för institutionella enheter som producenter, kan
distinktionen göras för lokala verksamhetsenheter och deras produktion.
Relationen visasitabell 3.2.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—67
Tabell3.2— Institutionellaenheter,lokalaverksamhetsenheterochproduktionsamtdistinktionenmellanmarknadföregenslutliganvändningochövrigicke- marknad
Institutionell enhetPrimär lokal verksamhets-
enhetSekundärlokal verksamhets-
enhetPrimär produktionhosprimär
lokal verksamhetsenhetSekundärproduktionhos
primär lokal verksamhets-
enhetPrimär produktionhos
sekundärlokal verksamhets-
enhetSekundärproduktionhos
sekundärlokal verksamhets-
enhet
Marknadsproducent Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen
slutliganvändning
Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Producent för egen
slutlig användningProduktion för egen
slutliganvändningMarknadsproduktion
Producentföregenslutlig
användningProducent föregenslutlig
användningProduktionföregenslutlig
användningMarknadsproduktion
Övrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
duktionMarknadsproduktion
Produktion för egen
slutliganvändning
Övrig icke-marknadspro-
duktion
Marknadsproducent Marknadsproduktion Marknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Övrig icke-marknadspro-
ducentÖvrig icke-marknadspro-
duktionMarknadsproduktion
Produktion för egen slutlig
användning
Övrig icke-marknadspro-
duktion▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—68
▼B
3.39 Hos institutionella enheter som är marknadsproducenter är givetvis den
primära lokala verksamhetsenheten också marknadsproducent. Den
sekundära lokala verksamhetsenheten kan vara marknadsproducent, men
kanocksåvarproducentföregenslutliganvändning.Däremotkan,enligt
konvention, den sekundära lokala verksamhetsenheten inte vara icke
marknadsproducent. Detta medför att alla (sekundära) lokala verksam-
hetsenheteniföretagssektorernaärmarknadsproducenterellerproducenter
föregenslutlig användning.
3.40 Hos institutionella enheter som är övriga icke-marknadsproducenter är
den primära lokala verksamhetsenheten också övrig icke-marknads-
producent. De sekundära lokala verksamhetsenheterna kan vara
marknadsproducenter eller icke-marknadsproducenter. Detta betyder att
offentliga sektorn och HIOkan innefatta några (sekundära) lokala
verksamhetsenheter somärmarknadsproducenter (trotsattalla institutio-
nellaenheteridessasektorerärövrigaickemarknadsproducenter).Föratt
avgörahuruvidadesekundäralokalaverksamhetsenheternaärmarknads-
eller icke-marknadsproducenter skall50%-kriteriet användas.
3.41 Efter att ha gjort distinktionen marknad för egen slutlig användning och
övrig icke-marknad för institutionella enheter och deras lokala verksam-
hetsenheter, kan också distinktionen göras för de lokala
verksamhetsenheternas produktion.Relationerna visasitabell 3.3.
Tabell 3.3 — Distinktionen marknad för egen slutlig användning och övrig icke-
marknadförlokalaverksamhetsenheterochderasproduktion
Marknadsprodu-
centerProducenter för
egenslutlig
användningÖvrigaicke-mark-
nadsproducenterTotalt
Marknadspro-
duktionXxxTotal mark-
nadsfördproduk-
tion
Produktionför
egenslutlig
användningxXxTotal produktion
föregenslutlig
användning
Övrigeicke-
marknadspro-
duktion00XTotal övrigicke-
marknadsproduk-
tion
TotaltTotal produk-
tionhos
marknadspro-
ducenterTotal produk-
tionhos
producenterför
egenslutlig
användningTotal produk-
tionhosövriga
icke-marknads-
producenterTotal produktion
X=storproduktion,x=liten produktion,0=ingenproduktion(avkonvention).
3.42 Lokalaverksamhetsenhetersomärmarknadsproducenterochproducenter
för egen slutlig användning producerar, enligt konvention, ingen övrig
icke marknadsproduktion. Deras produktion kan endast behandlas som
marknadsproduktion eller produktion för egen slutlig användning och
värderasdärefter(3.46—3.52).
3.43 Lokalaverksamhetsenheter somärövrigaicke-marknadsproducenter kan
som sekundärproduktion producera marknadsproduktion och produktion
för egen slutlig användning. Produkton för egen slutlig användning ärinvesteringiegenregi.Förekomstavmarknadsproduktionskalliprincip
avgöras genom tillämpande av 50 %-kriteriet för enskilda produkter:
marknadsproduktion är produktion som säljs till minst 50 % av sin
produktionskostnad. Detta kan t.ex. gälla offentliga sjukhus som säljer
vissa tjänster till ekonomiskt signifikanta priser. Andra exempel är
offentliga museers försäljning av reproduktioner eller meteorologiska
institutsomsäljerväderprognoser.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—69
▼B
3.44 Ipraktikenkandetvarasvårtattgöraentydligavgränsningmellanolika
produkter som produceras i lokala verksamhetsenheter tillhörande
offentligasektornellerHIO.Änmergällerdettadeproduktionskostnader
som är hänförliga till de olika produkterna. I sådana fall är en enkel
lösningattalladeintäktersomövrigaickemarknadsproducenterharisin
sekundära aktivitet (aktiviteter) behandlas som intäkt från en sorts
marknadsproduktion. Det kan t.ex. gälla ett museums intäkter från
försäljningavaffischerochvykort(1).
3.45 Övriga icke marknadsproducenter kan också ha intäkter från försäljning
av sin icke-marknadsproduktion till icke ekonomiskt signifikanta priser,
t.ex. museets inkomster från entrébiljetter. Dessa inkomster avser icke
marknadsprodukter.Omdebådatypernaavinkomster(biljettintäkteroch
försäljning av affischer och kort) är svåra att separera, kan alltsammans
behandlas endera som intäkt från marknadsproduktion eller intäkt från
övrig icke-marknadsproduktion. Valet mellan de två alternativa behand-
lingarna berorpådenantagna relativa vikten avdebådainkomsttyperna
(frånbiljetter kontraförsäljningavaffischer ochkort).
TIDPUNKTFÖRBOKFÖRINGOCHVÄRDERINGAVPRODUKTIONEN
3.46 Produktionen skall bokföras och värderas när den är skapad i produk-
tionsprocessen.
3.47 All produktion skall värderas till baspriser, men särskilda konventioner
tillämpas vid
a) värdering avövrigicke-marknadsproduktion,
b) värdering av en övrig icke-marknadsproducents (lokal verksamhets-
enhet)totala produktion,
c) värdering av den totala produktionen för en institutionell enhet där
någon tillhörande lokal verksamhetsenhet är icke-marknadsproducent
(se3.53—3.56).
3.48Definition:Baspriset ärdet prissomproducenten erhåller frånköparen
för en producerad enhet av en vara eller tjänst, minus alla
skatter, somerläggs förenheten ifråga somenkonsekvens
av dess produktion eller försäljning (t.ex. produktskatter),
plus alla subventioner, som erhålls för enheten i fråga som
en konsekvens av dess produktion eller försäljning. Det
exkluderarallatransportkostnader,somfakturerasseparatav
producenten. Det inkluderar alla transportmarginaler som
påförs av producenten på samma faktura, även om de
redovisassomenseparatpostpåfakturan.
3.49 Produktion för egen slutlig användning (P.12) skall värderas till baspris
för liknande produkter sålda på marknaden, av detta följer att ett
driftsöverskottellerensammansattförvärvsinkomstkanuppståförsådan
produktion.Dettagällerocksåförbostadstjänsteriägarbeboddabostäder
(se3.64).Detäremellertid iallmänhet nödvändigt att värderaprodukter
avbyggnadsverksamhetiegenregitillproduktionskostnad.
3.50 Ökning av lager av varor i arbete värderas i förhållande till uppskattat
rådandebasprisfördenfärdigaprodukten.
3.51 Om värdet av produktion behandlad som lager av varor i arbete skall
beräknas i förväg, skall detta baseras på de faktiska kostnaderna med
tillägg för beräknat driftöverskott eller beräknad sammansatt förvärvsin-
komst. De preliminära beräkningarna skall senare ersättas med det
faktiskavärdet(närdetblirkänt)pådenfärdigaprodukten.Detsenareär
summanavvärdetav
a) färdigaproduktersomsåltseller använtsförbyteshandel,
b) färdigaproduktersomöverförtstill lager, minusuttag,
c) färdigaprodukterföregenslutliganvändning.
3.52 För byggnader och anläggningar som anskaffats i ofullständigt skick
beräknasettvärdebaseratpåkostnaderframtilldenaktuellatidpunkten,
medtilläggfördriftsöverskottellersammansattförvärvsinkomst(tillägget
kan beräknas på basis av priserna på liknande byggnader och anlägg-
ningar).Gjordadelbetalningarkananvändasförattapproximeravärdetav
den fasta bruttoinvestering köparen gjort vid olika skeden (förutsatt att
ingaförskottsbetalningar eller efterskottsbetalningar görs).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—70
(1) Även om intäkterna inte är tillräckliga för att täcka 50 % av museibutikens totala
kostnader,t.ex.föratt därocksåingårlöntill butikens personal.
▼B
Omenbyggnadsverksamhetiegenregiinteavslutasinomenochsamma
bokföringsperiod, skall värdet av produktionen och motsvarande brut-
toinvestering beräknas med användande av den andel av den totala
produktionskostnaden som upparbetats under perioden, i förhållande till
rådande baspris. Om det inte är möjligt att beräkna baspriset för den
färdiga anläggningen, får den värderas till total produktionskostnad. Om
delar av eller hela arbetskraften är gratis, vilket kan hända om ett antal
hushåll gemensamt engagerar sig i en byggnadsverksamhet, inkluderas i
denberäknade totala produktionskostnadenenskattadkostnadförbetald
arbetskraftmedanvändningavdelönenivåersomgällerförliknandeslag
avarbete iområdet eller regionen.
3.53 Total produktion hos en övrig icke-marknadsproducent (lokal verksam-
hetsenhet)skallvärderastill total produktionskostnad,dvs.summanav
a) insatsförbrukning(P.2),
b) lönerochkollektiva avgifter(D.1),
c) kapitalförslitning (K.1),
d) övriga produktionsskatter (D.29) minus övriga produktionssubven-
tioner(D.39)
Övriga produktionssubventioner skall subtraheras. Det skall emellertid
noteras att övriga produktionssubventioner till övriga icke marknads-
producenter sällan förekommer i praktiken eller uppgår till mycket små
belopp(se4.36).
Av konvention ingår inte räntebetalningar bland kostnaderna i icke
marknadsproduktion (trots att de kan anses utgöra stora produktions-
kostnader i vissa fall, t.ex. för bostadssammanslutningar). Kostnaderna i
övrig icke marknadsproduktion innehåller inte heller något imputerat
hyresvärde för övriga byggnader som ägs och används i övrig icke
marknadsproduktion.
3.54 En institutionell enhets totala produktion är summan av de ingående
lokala verksamhetsenheternas totala produktion. Detta gäller också de
institutionella enhetersomärövrigaicke marknadsproducenter.
3.55 Vidfrånvaroavsekundärmarknadsproduktionhosövrigaicke-marknads-
producenter (lokala verksamhetsenheter), skall övrig icke-
marknadsproduktion värderas till produktionskostnad. Vid förekomst av
sekundär marknadsproduktion hos övriga icke marknadsproducenter,
beräknas övrig icke marknadsproduktion residualt, dvs. som skillnaden
mellan den totala produktionskostnaden för övriga icke-marknadsprodu-
center ochderasintäkter frånmarknadsproduktion.
3.56 Iprincipskallmarknadsproduktionhosövrigaicke-marknadsproducenter
värderastillbaspris.Mentrotsattenlokalverksamhetsenhetsomäricke-
marknadsproducent kan ha försäljningsintäkter, så är dess totala
produktion, såväl marknadsproduktion som icke-marknadsproduktion
(liksom eventuell produktion för egen slutlig användning), värderad till
produktionskostnad. Värdet av marknadsproduktionen ges av intäkterna
från försäljning av marknadsprodukter. Värdet av den övriga icke-
marknadsproduktionenberäknasresidualtsomskillnadenmellanvärdetav
den totala produktionen och värdet av marknadsproduktion och produk-
tion för egen användning. Värdet av intäkter från försäljning av övrig
icke-marknadsproduktion av varor och tjänster till ekonomiskt icke
signifikanta priser förblir en del avvärdet av denövriga icke-marknads-
produktionen.
3.57 För några speciella typer av produktion är tidpunkt för bokföring och
värdering av produktionen föremål för följande klargöranden och
undantag,uppställda enligtCPA-nomenklaturenshuvudavdelningar.
3.58 A.Produkterfrånjordbruk,jakt ochskogsbruk
B.Fisk
Produktionen av jordbruksprodukter skall bokföras som kontinuerlig
produktion över hela produktionsperioden (och inte endast när grödan
skördaseller djurenslaktas)
Växandegröda,skogpårotochbeståndavfiskellerdjur,somuppfödsför
att bli livsmedel, skall behandlas som lager av varor i arbete under
processenochomvandlastill lageravfärdigvaror närprocessenärklar.
3.59 D.Tillverkade produkter
F.Byggnads-ochanläggningsarbete
Närettförsäljningskontraktärträffatiförvägavseendeuppförandeaven
byggnad eller annan anläggning, som sträcker sig över flera bokföri-1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—71
▼B
ngsperioder,skalldenproduktionsomskerundervarjeperiodbehandlas
somom den sålts till köparen vid slutet av perioden: dvs. som köparens
bruttoinvesteringsnarareänsomvaroriarbeteibyggnadsverksamheten.I
realiteten behandlas den utförda produktionen som såld till köparen i
etapperallteftersomdennetarlagligbesittningavproduktionen.Idefall
kontraktet påkallar delbetalningar kan värdet av produktionen ofta
approximeras med summan av de delbetalnigar, som gjorts under varje
period.Vidavsaknadavettförsäljningskontraktbokförsemellertiddenej
avslutande produktionenförvarjeperiodsomvaroriarbete.
3.60 G.Parti- och detaljhandelstjänster; reparationer av motorfordon,
motorcyklar,personligavarorochhushållsvaror
Produktionenavparti- ochdetaljhandelstjänster mätsgenomdehandels-
marginaler somtasutpådevarorsomköpsförvidareförsäljning.
Definition:En handelsmarginal är skillnaden mellan det faktiska eller
åsatta priset påenvara inköpt förvidareförsäljning ochdet
pris, som skulle få betalas av säljaren för att återanskaffa
varanviddentiddenförsäljseller påannatsättavyttras.
Av konvention ingår inte kapitalvinster och kapitalförluster i handels-
marginalen.Ipraktikentillåteremellertiddataunderlagetintealltidattalla
kapitalvinster ochkapitalförluster kanskiljasut.
3.61 H.Hotell-ochrestaurangtjänster
Produktionsvärdet för hotell-, restaurang- och kafétjänster inkluderar
värdetavdenmat ochdrycketc.somkonsumeras.
3.62 I.Transport-,lagrings-ochkommunikationstjänster
Produktionen av transporttjänster mäts som värdet av de belopp som
erhålls för att transportera varor eller personer. Transporter för egen
användninginomdenlokalaverksamhetsenhetenbetraktassomhjälpverk-
samhetochidentifieras ochbokförsinteseparat.
Produktionenavlagringstjänstermätssomvärdetavenökningavvarori
arbete, antingen som tilläggsproduktion i form av transport över en
tidsperiod (t.ex. lagring för andra lokala verksamhetsenheter) eller en
fysiskförändring(t.ex.ifallet medvinsommognar).
Produktonenavresebyråtjänstermätssomvärdetavbyråernasavgifterpå
tjänster(avgifterelleruppdragsarvode)ochinteavdentotalautgiftensom
resandebetalartillresebyrån.Dennakanjut.ex.ocksåinkluderaavgifter
förtransportsomutförsavtredje part.
Produktionen av chartertjänster mäts genom den totala utgiften som
resandebetalar till charterföretaget.
Skillnaden mellan resebyråtjänster och chartertjänster är att rese-
byråtjänster omfattar endast förmedling av tjänster för den resande
medanchartertjänsterskaparennyprodukt,t.ex.enrundturarrangerasdär
prisetfördeolikakomponenterna(t.ex.resor,förläggningochunderhåll-
ning)inte ärurskiljbara fördenresande.
3.63 J.Tjänster från finansförmedling (här ingår försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster)
Produktion av sådan finansförmedling, för vilken inga särskilda avgifter
tas ut, mäts enligt konvention som den totala kapitalinkomst, som den
enhet som tillhandahåller tjänsten erhåller, minus dess totala räntebetal-
ningar,exklusivevärdetavallainkomstersomerhållsfråninvesteringav
dess egna fonder (eftersom sådana inkoster inte uppstår från finansför-
medling) och, i fallet sekundär försäkringsverksamhet hos en
finansförmedlare, exklusive inkomster från investeringar i tekniska
försäkringsreserver.Kapitalvinster ochkapitalförluster skall inte tas med
när produktionen mäts, eftersom, vilket gäller genom hela systemet,
kaptialvinster inte skall registreras i produktionskontot utan i ett separat
konto (konto för andra förändringar i tillgångar). Detta gäller också förkapitalvinster på utländsk valuta och säkerheter hos professionella
valutahandlare (även om deras kapitalvinster i allmänhet är positiva och
av valutahandlarna själva betraktas somen del avderas normal vinster).
Handelsmarginalerna vid handel med valuta och säkerheter (t.ex. den
vanliga skillnaden mellan valutahandlarens inköpspris och köparens
inköpspris) skall dock inkluderas i produktionen liksom för parti- och
detaljhandlare. På samma sätt kan det också vara problem med att
särskiljadessahandelsmarginalerfrånkapitalvinster;dettafårhanteraspå
bästamöjliga sätt.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—72
▼B
Produktion av finansförmedlingstjänster tillhandahållna av centralbanker
skallmätaspåsammasättsomförandrafinansförmedlare.
Aktiviteterhoslångivaresomendastlånarutavegnafonderbetraktasinte
somproduktionavtjänst.
Finansförmedlare kan också tillhandahålla olika finansiella tjänster och
affärstjänsterförvilkaavgifterellerprovisionexplicittasut.Detkant.ex.
varavalutaväxlingochrådgivningominvesteringar,köpavfastegendom
eller rådgivning i skattefrågor. Produktionen av sådana tjänster värderas
påbasisavdeavgifterochprovisionersomtasut.
Produktionavförsäkringstjänster(serviceavgift) mätssom
totalt faktisktintjänade permier,
plus totalapremietillägg(likamedinkomstenfråninvesteringen
idetekniskaförsäkringsreserverna),
minus totala försäkringsersättningar,
minus förändringilivförsäkringsreserver.
Kapitalvinsterochkapitalförlusterskallintetasmedvidmätningavpro-
duktionenavförsäkringstjänster:Deskallintebetraktassomförändringi
försäkringsreserver.
Det kan noteras att tekniska försäkringsreserver kan placeras i
försäkringsbolagets sekundära aktiviteter, t.ex. uthyrning av bostäder
eller kontor.Isåfall är driftsöverskottet fråndessasekundäraaktiviteter
inkomstfrånplaceringen itekniskaförsäkringsreserver.
Påsammasättmätsproduktionenavpensionsfondstjänstersom
totala faktiskapensionsavgifter,
plus totalatillägg(likamedinkomstenavplaceringipensions-
fondernastekniskareserver),
minus pensionsersättningar,
minus förändringiförsäkringsreserver.
3.64 K.Fastighets-,uthyrnings-ochuppdragstjänster
Produktionen av tjänster i ägarbebodda bostäder skall värderas till den
beräknade hyreskostnad en hyresgäst skulle ha för motsvarande
inkvartering, varvid man tar i beräkning sådana faktorer som läge,
områdetsserviceochbehagetc.liksomstorlekochkvalitetpåbostadeni
sig själv. För garage, som ligger fristående från bostaden, och vilket
användsavägarenförslutligkonsumtionisambandmedanvändandetav
bostaden,skallenmotsvarandeuppräkninggöras.Ingenuppräkningskall
göras för garage, som används av sin privata ägare endast med syfte att
kunna parkera nära arbetsplatsen. Hyresvärdet av ägda bostäder utom-
lands, t.ex. fritidshus, skall inte bokföras som en del av inhemsk
produktion, utan som import av tjänst, och motsvarande driftsöverskott
som primärinkomst från utlandet. För ägarbostäder, som ägs av utlän-
ningar, skall analoga redovisningar göras. I fallet med time-share-
lägenheter skallenmotsvarandeandelavserviceavgiften bokföras.
Produktion av fastighetstjänster i övriga byggnader mäts genom
hyresvärdet.
Produktionenavoperationellaleasingtjänster(uthyrningavmaskineroch
inventarieretc.)mätssomvärdetavdenhyra,somleasingtagarenbetalar
till leasinggivaren. Den är klart åtskild från finansiell leasing, somär en
metodattfinansieraförvärvavfastatillgångar,t.ex.genomattettlånges
avleasinggivarentillleasingtagaren.Ifalletmedfinansiellleasingbestår
betalningarna (i huvudsak) av amorteringar och räntebetalningar, och
värdet av tjänsterna är mycket små i jämförelse med de totalt erlagda
beloppen(sebilaga omleasing).
Om möjligt bör en särskild lokal verksamhetsenhet skapas för forskning
och utveckling (FoU). Om detta inte är möjligt, skall all FoU av
signifikant storlek (jämfört med den primära aktiviteten) bokföras som
sekundäraktivitet viddenlokala verksamhetsenheten.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—73
▼B
ProduktionenavFoU-tjänstermätssålunda:
a) FoUsomutförsavspecialiseradekommersiellaforskningslaboratorier
eller -institut värderas med intäkterna från försäljning, kontrakt,
uppdrag,avgifteretc. påvanligtsätt.
b) Produktionen av FoU för användning inom samma företag skall, i
princip, värderas på basis av de beräknade baspriser, som skulle ha
betalats om forskningen hade subkontrakterats kommersiellt. I
praktiken är det emellertid sannolikt att den måste värderas på basis
avdetotala produktionskostnaderna.
c) FoU som utförs av offentliga enheter, universitet, icke vinstdrivande
forskningsinstitut etc. ärvanligen övrig icke-marknadsproduktion och
värderasdärförenligtproduktionskostnad.Intäkterfrånförsäljningav
FoUavövrigaicke-marknadsproducenteravFoUskallsomintäktfrån
sekundärmarknadsproduktion.
Utgifter för FoU skall särskiljas från utgifter för utbildning och träning.
UtgifterförFoUinkluderarintekostnaderförutvecklingavmjukvarasom
en primär eller sekundär verksamhet. Behandlingen i bokföringen är
emellertid nästan densamma; den enda skillnaden är att mjukvara
betraktassomproduceradimmateriell tillgång.
3.65. L.Offentligförvaltningochförsvar,lagstadgadesocialförsäkringstjänster
Offentligförvaltning,försvarochlagstadgadesocialförsäkringstjänsterär
alltid övrigaicke-marknadstjänster ochvärderasdärefter.
3.66 M.Utbildning
N.Hälsovårdochsocialatjänster
Förutbildningochhälsovårdärdetoftanödvändigtattdraprecisagränser
mellan marknadsproducenter och övriga icke-marknadsproducenter och
mellanderasmarknadsproduktionrespektiveövrigicke-marknadsproduk-
tion.Tillexempel,förvissatyperavutbildningochmedicinskbehandling
kan nominella taxor sättas av offentliga institutioner (eller av andra
institutioner,medsärskildasubventioner)medandessaförandratyperav
utbildning och medicinsk specialbehandling kan kräva affärsmässiga
taxor. Ett annat vanligt fall är att samma typ av tjänst (t.ex. högre
utbildning) tillhandahålls av, å ena sidan, det offentliga (eller dess
mellanhand)och,åandrasidan,kommersiellainstitut.Isådanafallärdet
oftastoraskillnader ipriserochkvalitet påtjänsterna.
Utbildning och hälsovård exkluderar FoU-aktivitet; hälsovård exkluderar
utbildning ihälsovård, t.ex.avuniversitetssjukhus.
3.67 O.Andrasamhälleliga ochpersonligatjänster
Produktionavböcker,inspelningar,filmer,mjukvara,band,skivoretc.är
enprocessitvåstegochmätsdärmed:
1) Produktionenavoriginal—enimmateriellfasttillgång—mätstilldet
prissombetalasomdetärsålteller,omdetinteärsålt,tillbasprissom
betalatsförliknandeoriginal,tillproduktionskostnadellertilldiskon-
terat värde av förväntade framtida intäkter vid användning i
produktionen.
2) Ägarenavdennatillgångkananvändadendirektellerförattproducera
kopior under kommande perioder. Om ägaren har gett andra
producenter licens att använda originalet i sin produktion är de
avgifter, provisioner, royalties etc. han erhåller från licenserna hans
produktion av tjänst. Emellertid är försäljningen av den immateriella
tillgången ennegativinvestering.
3.68 P.Förvärvsarbeteihushåll
Produktionavhushållstjänstersomproducerasavanställdbetaldpersonal
värderas—enligtkonvention—tilldenanställdapersonalenslön;detta
inkluderaralla naturförmåner såsomkostochlogi.
INSATSFÖRBRUKNING(P.2)
3.69Definition:Insatsförbrukning består av värdet av de varor och tjänster
som används som insats i produktionsprocessen, exklusive
fastatillgångar,varsanvändningförssomkapitalförslitning.
Dessa varor och tjänster kan antingen vidareförädlas eller
förbrukasiproduktionsprocessen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—74
▼B
3.70 Insatsförbrukninginnefattar följande gränsfall:
a) Värdet av alla varor och tjänster som används som insatser i
hjälpverksamheter. Vanliga exempel är inköp, försäljning, mark-
nadsföring, bokföring, databearbetning, transport, lagring, underhåll,
säkerhet etc. Det görs ingen skillnad mellan dessa varor och tjänster
och de som används i den primära (eller sekundära) aktiviteten i en
lokalverksamhetsenhet (LVE).
b) Värdet av varor och tjänster som erhålls från en annan lokal
verksamhetsenhet inom samma institutionella enhet (endast om de
uppfyller denallmänna definitionen i3.69).
c) Kostnader för användning av hyrda fasta tillgångar, t.ex. operationell
leasingavmaskinereller bilar.
d) Medlemsavgifter, bidrag eller liknande som betalas till intresseorga-
nisationer tillhörande företagssektorn.
e) Förmålm.m.sominte behandlas somfastbruttoinvestering, som
1) små verktyg, som är billiga och används för relativt enkla
operationer, som sågar, hammare, skruvmejslar och andra hand-
verktyg; små hjälpmedel som fickräknare. Enligt praxis skall alla
utgifterförsådanavaraktigavaror,varsprisinteöverstiger500ecu
(i1995årspriser) per styck(eller, närde köpsistora kvantiteter,
den totalt erlagda summan) räknas som insatsförbrukning enligt
ENS,
2) vanligt, regelbundet underhåll och reparation av fasta tillgångar
somanvändsiproduktionen,
3) militära förstörelsevapen och den utrustning som behövs för att
använda dem (men inte lätta vapen eller bepansrade fordon
förvärvade av polis och säkerhetsstyrkor, vilka förs som bruttoin-
vestering),
4) forsknings- och utvecklingstjänster, personalutbildning, marknads-
undersökning och liknande aktiviteter, köpta från en annan enhet
eller tillhandahållna av en separat lokal verksamhetsenhet (LVE)
inomsamma institutionella enhet.
f) Betalningföranvändningavimmateriella ickeproducerade tillgångar
som patent, handelsnamn etc. (exklusive betalning för köp av sådana
tillgångar: dessa behandlas som förvärv av immateriell icke produ-
ceradtillgång).
g) Anställdasutgiftersomersättsavarbetsgivarenföranskaffningarsom
är nödvändiga för produktionen som verktyg och säkerhetsutrusting,
vilkadetenligtkontraktåligger denanställde att inköpa.
h) Arbetsgivaresutgiftersomärbådetillderasochderasanställdasbästa
då de ärnödvändiga förarbetsgivarens produktion.Exempel på detta
är
1) ersättning till anställda för resekostnader, dubbel bosättning,
flyttningochrepresentation isambandmedarbete,
2) anskaffningavutrustningförtrivselochkomfortpåarbetsplatsen.
Enfullständigarelistapresenterasipunkternaomlönerochkollektiva
avgifter (D.1).
i) Serviceavgifterförskadeförsäkringar,sombetalasavlokalaverksam-
hetsenhter (se också bilaga 3 om försäkringar): För att endast
serviceavgiften skall bokföras som insatsförbrukning skall avdrag
fråndeinbetaldapremiernagöras,fört.ex.utbetaldaskadeersättningar
ochnettoförändringariförsäkringsreserver.Desenarekanfördelaspå
lokala verksamhetsenheter (LVE) i förhållande till inbetalda
försäkringspremier.
j) Endastfördentotalaekonomin:allaindirektmättafinansiellatjänster
(FISIM)tillhandahållna avinhemska producenter.
3.71 Insatsförbrukningexkluderar
a) objektsombehandlassomfastbruttoinvestering, som
1) värdeföremål,
2) mineralprospektering,3) väsentligaförbättringar,somgårlångtutövervadsombehövsbara
föratt hålla fasta tillgångar ifungerandeskick,t.ex. renoveringar,
rekonstruktioner eller utbyggnader,
4) mjukvara,inköpteller produceradiegenregi.
b) arbetsgivaresutgifter sombehandles somlöninnatura(se4.05),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—75
▼B
c) offentliga enheters kollektiva tjänster som används av marknads-
producenter eller producenter för egen slutlig användning (behandlas
somkollektiv konsumtionioffentliga sektorn),
d) varor och tjänster producerade och konsumerade inom samma
bokföringsperiod och inom samma lokala verksamhetsenhet (LVE)
(deregistreras inte heller somproduktion),
e) betalningar för offentliga licenser och avgifter som förs som produk-
tionsskatter (se4.22och4.23).
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV INSATSFÖRBRUK-
NING
3.72 Produktersomanvändsförinsatsförbrukningskallbokförasochvärderas
vid den tidpunkt de går in i produktionsprocessen. De skall värderas till
mottagarpris förliknande varorochtjänstervidsammatidpunkt.
3.73 Ipraktikenbokförinte produktionsenheter denfaktiskaanvändningenav
varorna direkt. De bokför inköp av varor tänkta att användas som insats
och lagerförändringar av sådana varor. Insatsförbrukningen måste därför
beräknassominköpminuslagerförändringar(se3.120—3.124förkorrekt
värderingavdesenare).
SLUTLIGKONSUMTION(P.3,P.4)
3.74 Förslutligkonsumtionanvändstvåbegrepp:
a) Konsumtionsutgift(P.3).
b) Faktiskkonsumtion(P.4).
Konsumtionsutgiftärettbegrepp,somärhänförligttillensektorsutgifter
för konsumtionsvaror och tjänster. Till skillnad från detta är faktisk
konsumtionhänförligttillsektornsanskaffningavkonsumtionsvaroroch-
tjänster. Skillnaden mellan dessa två begrepp ligger i behandlingen av
vissavarorochtjänster,somfinansierasavdetoffentligaelleravideella
organisationer, men som tillhandahålls hushållen som sociala transferer-
ingarinnatura.
KONSUMTIONSUTGIFT(P.3)
3.75Definition:Konsumtionsutgifter består av inhemska institutionella
enheters utgifter för varor och tjänster, som används för
direkttillfredsställelse avindividuella behoveller önskemål
eller kollektiva behov hos medlemmar i en gemenskap.
Konsumtionsutgifterkanförekommapåinhemsktterritorium
eller utomlands.
3.76 Hushållenskonsumtionsutgifter inkluderar följandegränsfall:
a) Bostadstjänster iägarbebodda bostäder.
b) Inkomsterinnatura, som
1) varorochtjänstersomanställda fårsomnaturainkomst,
2) varor och tjänster producerade i personliga företag som ägs av
hushållen, och som medlemmarna i hushållet behåller för egen
konsumtion. Som exempel kan nämnas livsmedel och andra
jordbruksprodukter, bostadstjänster i ägarbebodda bostäder och
hushållstjänster producerade av anställd avlönad personal (tjänare,
kockar,trädgårdsmästare, chaufförer etc.),
c) material somintebetraktas sominsatsförbrukning,som
1) material för små reparationer och utsmyckning av bostäder av det
slagsomvanligen utförsavhyresgästersåvälsomägare,
2) material för reparation och underhåll av konsumentkapitalvaror,
inklusivefordon,
d) artiklar som inte behandlas som investering; särskilt varaktiga
konsumtionsvaror som bibehåller sin funktion i flera bokföringspe-
rioder;dettainkluderaröverföringaväganderätten tillvissavaraktiga
konsumtionsvarorfrånettföretagtilletthushåll(setransaktionermed
befintliga varor3.148),
e) finansiella tjänster därbetalning skerdirekt,
f) försäkringstjänstergenomdenimplicita serviceavgiften (se3.63),
g) pensionsfondstjänstergenomdenimplicita serviceavgiften (se3.63),
h) hushållens betalningar för licenser, tillstånd, etc. vilka betraktas som
inköpavtjänst(se4.79och4.80),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—76
▼B
i) inköp av produkter till ekonomiskt icke signifikanta priser, t.ex.
inträdesavgifter till museum(se3.45).
3.77 Hushållenskonsumtionsutgifter exkluderar
a) socialatransfereringarinnatura,somutgiftersomtillenbörjanbetalas
avhushållenmensomsenareersättsgenomsocialaförsäkringar,t.ex.
vissamedicinska utgifter,
b) postersomförssominsatsförbrukningeller bruttoinvestering, som
1) utgifter som läggs ut i affärsverksamhet av hushåll som äger
personligaföretag,t.ex.påvaraktigavarorsomfordon,möblereller
elektrisk utrustning (fast bruttoinvestering) och även på icke
varaktiga varorsombränsle(insatsförbruktning),
2) utgifter som en bostadsägare lägger ner på dekoration, underhåll
och reparation av bostaden och som inte normalt utförs av en
hyresgäst (förs som insatsförbrukning i produktion av
bostadstjänster),
3) inköpavbostäder(förssomfastbruttoinvestering),4) utgifterförvärdeföremål (förssombruttoinvestering),
c) poster som betraktas som förvärv av icke producerade tillgångar,
särskiltköpavmark,
d) allasådanabetalningarsomhushållgörochsomskallbehandlassom
skatter, som licenser på egna fordon, båtar eller flygplan liksom
licenser förattjaga, skjutaeller fiska(se4.79och4.80),
e) medlemsavgifter, bidrag och andra avgifter som betalas av hushållen
till deras ideella organisationer (HIO), som arbetstagarorganisationer,
yrkesförbund,konsumentorganisationer, kyrkor,socialaochkulturella
samfund,fritids-ochidrottsklubbar,
f) hushållensfrivilligaöverföringar,kontantellerinnatura,tillvälgören-
hets-ochhjälporganisationer.
3.78 KonsumtionsutgifterförHIOinkluderar tvåseparata kategorier:
a) Värdet av varor och tjänster producerade av HIOoch som inte är
investeringiegenregiochsomintehellerärutgifterhoshushålloch
andraenheter.
b) Utgifter avHIOförvaror och tjänster somproducerats avmarknads-
producenterochsomlevereras—utannågonvidarebearbetning—till
hushållförkonsumtionsomsociala transfereringar innatura.
3.79 Konsumtionsutgifter i offentliga sektorn inkluderar två typer av utgifter
liknandedemförHIO:
a) Värdetavvarorochtjänsterproduceradeavoffentligasektornochsom
inte ärinvestering iegenregieller försäljning.
b) Offentliga sektorns köp av varor och tjänster, som producerats av
marknadsproducenter och som levereras till hushållen — utan någon
vidarebearbetning — som sociala transfereringar in natura. Dvs. där
offentligasektornendastbetalarförvarorochtjänster,somavsäljaren
levereras till hushållen.
3.80 Företag har inga konsumtionsutgifter. Deras köp av samma sorts varor
eller tjänster, som de som används av hushållen för slutlig konsumtion,
gårenderatill insatsförbrukningeller lämnas tilldeanställda somlönin
natura, dvs. imputerade konsumtionsutgifter hoshushållen. Även när de,
t.ex.i reklamsyfte, finansierar individuell konsumtion behandlas utgiften
sominsatsförbrukning.
FAKTISKKONSUMTION(P.4)
3.81Definition:Faktisk konsumtion består av varor eller tjänster som
förvärvasavinhemskainstitutionellaenheterfördendirekta
tillfredsställelsen av mänskliga behov, såväl individuella
somkollektiva.
3.82Definition:Varorochtjänsterförindividuellkonsumtion(”individuella
varorochtjänster”)förvärvasavetthushållochanvändsför
att tillfredsställa behov och önskningar hos medlemmarna i
detta hushåll. Individuella varor och tjänster har följande
egenskaper:
a) Det måste vara möjligt att observera och bokföra ett
individuellthushållsellerenhushållsmedlemsförvärvav
varan eller tjänsten liksom tidpunkten vid vilken
förvärvetägderum.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—77
▼B
b) Hushållet måste ha samtyckt till mottagandet av varan
eller tjänsten och vidtagit nödvändiga åtgärder för att
möjliggöramottagandet—t.ex.genomattinfinnasigvid
enskolaeller klinik.
c) Varanellertjänstenmåstevarasådanattdessförvärvav
ett hushåll eller en person, eller möjligen en liten,
begränsad gruppav personer, utesluter att den förvärvas
avandrahushålleller personer.
3.83Definition:Tjänster för kollektiv konsumtion (”kollektiva tjänster”)
levereras samtidigt till alla medborgare isamhället eller till
allamedborgareienvissdelavsamhället,t.ex.allahushåll
som bor i en viss region. Kollektiva tjänster har följande
egenskaper:
a) De kan levereras samtidigt till varje medborgare i
samhället eller till vissa delar av samhället, som till
demsomboriettbestämtgeografisktområdeellerpåen
bestämdgeografiskplats.
b) Användningen av sådana tjänster är i allmänhet passiv
ochkräverinteettuttryckligtgodkännandeellerenaktiv
medverkan avalla berördaindivider.
c) Leveransenavenkollektivtjänsttillenindividreducerar
inte den tillgängliga mängden för andra individer i
samhälletelleriensärskilddelavsamhället.Detäringen
konkurrensomtjänsterna.
3.84 Hushållens samtliga konsumtionsutgifter är individuella. Av konvention
behandlasallavarorochtjänstersomtillhandahålls avhushållensideella
organisationer somindividuell konsumtion.
3.85 För de varor och tjänster, som tillhandahålls av offentliga enheter, dras
gränsen mellan indviduella och kollektiva varor och tjänster med
utgångspunktiClassificationoftheFunctionsofGovernment(COFOG).
Enligtkonventionskallallaoffentligakonsumtionsutgifterundervaroch
en av följande rubriker föras som individuella konsumtionsutgifter, med
undantagavutgifterförallmänadministration,lagreglering,forskningetc.
ivarjekategori:
a) 04 Utbildning.
b) 05 Hälso-ochsjukvård.
c) 06 Social trygghet.d) 08.01 Sportochrekreation.
e) 08.02 Kultur.
Dessutom skall utgifter under följande delrubriker också behandlas som
individuell konsumtionnärdeäravstorbetydelse:
a) 07.11 (delav)bostadsförsörjning.
b) 07.31 (delav)insamling avhushållsavfall.c) 12.12 (delav)driftavtransportsystem.
Kollektivakonsumtionsutgifterärvadsomåterståravoffentligakonsum-
tionsutgifter. Dessabestårsärskiltav
a) förvaltning ochregleringavsamhället,
b) försörjningmedsäkerhet ochförsvar,
c) upprätthållande avlagochordning,lagstiftning ochreglering,
d) upprätthållande avhälso-ochsjukvård,
e) skyddavfysiskmiljö,
f) forskningochutveckling,
g) infrastrukturochekonomiskutveckling.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—78
▼B
3.86 Sambandenmellan deolikabegreppen kanvisasientabell:
Sektorsomharutgifter
Offentlig sektorHushållensideella
organisationerHushåll Totalanskaffning
Individuell
konsumtionX
(=Sociala
transfereringar
innatura)X
(=Sociala
transfereringar
innatura)X Hushållens
faktiskaindivi-
duella konsum-
tion
Kollektiv
konsumtionX 0 0 Offentliga
sektorsfaktiska
kollektiva
konsumtion
Totala utgifter Offentliga
konsumtionsut-
gifterHushållens
ideella organi-
sationers
konsumtionsut-
gifterHushållens
konsumtionsut-
gifterFaktisk
konsumtion=Tot-
ala konsumtions-
utgifter
3.87 Hushållensideella organisationerskonsumtionsutgifterär,enligtkonven-
tion, individuella. Som följd därav är total faktisk konsumtion lika med
summan av hushållens faktiska konsumtion och offentliga sektornsfaktiskakonsumtion.
3.88 Enligt konvention förekommer inga sociala transfereringar in natura till
ochfrånutlandet(ävenomsådanatransfereringarförekommerimonetära
termer).Följaktligenärtotalfaktiskkonsumtionlikamedtotalakonsum-
tionsutgifter.
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV KONSUMTIONS-
UTGIFTER
3.89 SomförklarasikapitelIskallvarorochtjänsteriallmänhetregistrerasnär
köpet sker, dvs. när köparen ingår en förpliktelse mot säljaren. Detta
förutsätter att utgiften för en vara bokförs vid den tidpunkt då
äganderätten förändras; utgiften för en tjänst bokförs när leveransen av
tjänstenäravslutad.
3.90 Utgift för en vara som anskaffas genom avbetalningsköp eller liknande
kreditavtal(liksomvidfinansiellleasing)skallbokförasviddentidpunkt
varanlevereras,ävenomdetinteskernågonlagligförändringiäganderätt
viddennatidpunkt.
3.91 Konsumtionföregenräkningskallbokförasnärdeprodukter,sombehålls
föregenkonsumtion,produceras.
3.92 Hushållens konsumtionsutgifter bokförs till mottagarpriser. Detta är det
prisköparenfaktisktbetalarförprodukternavidtidenförköpet.Enmera
detaljerad definition återfinns ipunkt3.06.
3.93 Varorochtjänster,somtillhandahållssomlöninnaturatillanställda,skall
värderas till baspriser i de fall de produceras av arbetsgivaren och till
arbetsgivarensmottagarpriser idefall arbetsgivaren köperindem.
3.94 Varorochtjänstersombehållsföregenkonsumtionvärderastillbaspriser.3.95 KonsumtionsutgifterioffentligasektornelleriHIOförprodukter,somde
självaproducerat,bokförsviddentidpunktdådeproduceras,vilketockså
ärtidpunkten förleverans avsådana tjänster frånoffentliga sektorneller
frånHIO.Förkonsumtionsutgifterförvarorochtjänster,somlevererasav
marknadsproducenter, är leveranstidpunkten lika med bokföringstid-punkten.
3.96 KonsumtionsutgifterioffentligasektornelleriHIOärlikamedsumman
av deras produktion plus utgifter för produkter, som levereras till
hushållen via marknadsproducenter (t.ex. sociala transfereringar in
natura), minus betalningar från andra enheter minus bruttoinvestering i
egenregi.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—79
▼B
TIDPUNKTFÖRBOKFÖRINGOCHVÄRDERINGAVFAKTISKKONSUM-
TION
3.97 Varor och tjänster förvärvas av institutionella enheter när de blir de nya
ägarna av varorna, eller när leveransen av varor och tjänster till dem är
avslutad.
3.98. Anskaffningar—faktiskkonsumtion—värderastillmottagarpriserförde
enhetersomådrarsigutgifterna.
Andra transfereringar in natura än sociala transfereringar in natura från
offentliga sektorn och från HIObehandlas som om de var kontanta
transfereringar. Följaktligen bokförs värdet av varorna och tjänsterna
faktiskt som utgifter för de institutionella enheter eller sektorer som
mottardem.
3.99 Värdet av de två aggregaten konsumtionsutgift respektive faktisk
konsumtionärdetsamma.Varorochtjänster,somförvärvatsavinhemska
hushåll genom sociala transfereringar in natura, värderas således till
sammaprisersomdevärderasiutgiftsaggregaten.
BRUTTOINVESTERING(P.5)
3.100 Bruttoinvestering omfattar
a) fastbruttoinvestering (P.51),
b) lagerinvestering (P.52),
c) anskaffningminusavyttringavvärdeföremål (P.53).
3.101 Bruttoinvestering innebär att kapitalförslitning inkluderas. Nettoinves-
teringerhållsgenomavdragavkapitalförslitning frånbruttoinvestering.
FASTBRUTTOINVESTERING(P.51)
3.102Definition:Fast bruttoinvestering (P.51) består av inhemska producen-
ters förvärv, minus avyttringar, av fasta tillgångar under en
given period, plus vissa tillägg till värdet av icke
producerade tillgångar som uppstått genom den produktiva
verksamheten hos en producent eller institutionell enhet.
Fasta tillgångar är materiella eller immateriella tillgånger
tillkomna som resultat av produktionsprocesser, som själva
används mer än ett år upprepat eller kontinuerlig i produk-
tionsprocesser.
3.103 Fastbruttoinvestering innefattar bådepositivaochnegativa värden:
a) Positivavärden:
1) nyaeller befintliga fastatillgångar somharinköpts,
2) fasta tillgångar som producerats och behållits för producentens
egen användning (inklusive produktion i egen regi av fasta
tillgångar, somännuinte äravslutade eller helt fullgångna),
3) nyaellerbefintligafastarealkapitaltillgångarsomförvärvatsgenom
byteshandel,
4) nya eller befintliga fasta tillgångar som erhållits genom kapitalt-
ransfereringinnatura,
5) nya eller befintliga fasta tillgångar som anskaffats av användaren
viafinansiell leasing,
6) väsentliga förbättringar av fasta tillgångar eller existerande
historiskamonument,
7) naturlig tillväxt hos sådana naturtillgångar som tillförsäkrar en
löpandeproduktion.
b) Negativa värden (dvs. avyttring av fasta tillgångar som bokförs som
negativa anskaffningar):
1) befintliga fastatillgångar somförsålts,
2) befintliga fastatillgångar somlämnats vidbyteshandel,3) befintliga fasta tillgångar som lämnats genom kapitaltransferering
innatura.
3.104 Avyttringavfastatillgångar omfattar inte
a) kapitalförslitning (vilkeninkluderar förväntade normala skador),
b) extraordinära förluster, t.ex. sådana som beror på torka eller andra
naturkatastrofer (bokförssomandravolymförändringar avtillgångar).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—80
▼B
3.105 Följandetyperavbruttoinvesteringar kansärskiljas:
a) Anskaffning,minusavyttring,avmateriella fastatillgångar:
1) bostäder,
2) övrigabyggnaderochanläggningar,
3) maskinerochinventarier,
4) odladetillgångar (skogochboskap).
b) Anskaffning,minusavyttring,avimmateriella fastatillgångar:
1) mineralprospektering,
2) datorprogramvara,
3) litterära, musikaliska ochandrakonstnärligaoriginalverk,
4) övrigaimmateriella fastatillgångar.
c) Väsentliga förbättringar av materiella icke producerade tillgångar,
särskiltsådanasomhörtillmark(trotsattförvärvavickeproducerade
tillgångar inte ingår).
d) Kostnaderförenademedöverföringaväganderättavickeproducerade
tillgångar,sommarkochpatent(trotsattförvärvavsådanatillgångar
inte ingår).
3.106 Väsentliga förbättringar avmarkomfattar
a) återvinning av mark från havet genom byggande av fördämningar,
strandvallar eller dammarfördetta ändamål,
b) rensning av skog, röjning av sten etc. för att möjliggöra markens
användningiproduktionförförstagången,
c) torrläggning avvåtmarker eller bevattning avöknargenombyggande
avvallar, dikenochbevattningskanaler,
d) åtgärder för att förhindra översvämning eller erosion av hav eller
flodergenombyggandeavpirar,strandvallar eller flodvallar.
Sådanaaktiviteter kanledatillskapandetavväsentliganyaanläggningar
som strandvallar, flodvallar och dammar, men dessa används inte direkt
förattproduceraandravarorochtjänsterpåsammasättsomärfalletmed
deflesta anläggningar. Debyggsför att skapa mer och bättre mark, och
detärmarken,enickeproduceradtillgång,sombehövsförproduktionen.
T.ex.tjänarendammsomharbyggtsförattproduceraelektricitetetthelt
annatändamålänendammsomharbyggtsförattstängautehavet.Endast
byggande av den senare typen av damm skall klassificeras som
markförbättring.
3.107 Fastabruttoinvesteringar inkluderar gränsfallsom
a) anskaffning av husbåtar, pråmar, flyttbara hem och husvagnar som
används som bostäder av hushåll samt alla tillhörande anläggningar,
somgarage,
b) anläggningar och utrustning som används av det militära, liknande
sådanasomanvändsavcivilaproducenter,somflygfält,fartygsdockor,
vägarochsjukhus,
c) lätta vapen och bepansrade fordon, som används av icke-militära
enheter,
d) förändringaridjurbesättningarsomanvändsiproduktionenårefterår,
somavelsdjur, mjölkboskap,fårförullproduktionochdragdjur,
e) förändringar i bestånd av träd som brukas år efter år, som fruktträd,
vinrankor,gummiträd, palmträd etc.,
f) förbättringaravexisterandefastatillgångar somvälöverstigerkraven
förordinarie underhåll ochreparation,
g) anskaffningavfastatillgångar genomfinansiell leasing.
3.108 Fastbruttoinvestering exkluderar
a) transaktioner somingåriinsatsförbrukning,som
1) inköpavmindreverktygförproduktionsändamål (se3.70e),
2) ordinarieunderhåll ochreparation,
3) inköpavmilitära vapenochderasunderhållssystem,4) avgifter för fasta tillgångar som används inom kontrakt för
operationell leasing (se även bilaga om leasing och hyrköp av
varaktiga varor),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—81
▼B
b) transaktioner sombokförssomlagerinvestering:
1) djursomuppförsförslakt,inklusive fjäderfä,
2) trädsomväxerförproduktionavtimmer (varoriarbete),
c) maskiner ochinventarier somförvärvasav hushåll förkonsumtionsä-
ndamål (konsumtionsutgift),
d) kapitalvinster och kapitalförluster på fasta tillgångar (andra
förändringaritillgångar),
e) extraordinära förluster av fasta tillgångar (andra förändringar i
tillgångar), t.ex. förstöring av odlade tillgångar och boskap genom
farsoter/epidemier(normaltintetäcktaavförsäkringar)ellerskadortill
följd av onormala översvämningar, stormar eller skogsbränder (se
kapitel 4).
3.109 Fasta bruttoinvesteringar i form av förbättringar av befintliga fasta
tillgångar skall klassificeras tillsammans med anskaffning av nya fasta
tillgångar avsammaslag.
3.110 Immateriella fasta tillgångar kan vara av typ ny information, expertkun-
skapetc.ochomfattar
a) mineralprospektering, inklusive kostnader för provborrning, flygkar-
teringeller andraundersökningar,transportkostnaderetc.,
b) datorprogramvara och stora databaser som skall användas i pro-
duktionenimeränettår,
c) litterära och kostnärliga originalmanuskript, översättningar, modeller,
filmer, ljudupptagningar etc.
3.111 Förbådefastatillgångarochickeproducerade,ickefinansiellatillgångar
bestårkostnadernaförägarbytet fördennyeägaren av
a) kostnader i samband med leverans av tillgången (ny eller befintlig
tillgång) på önskad plats och tid, som transportkostnader, installa-
tionsavgifter, monteringskostander etc.,
b) förrättningsavgifter eller provisioner, som avgifter till lantmätare,
ingenjörer, advokater, värderare etc. samt provisioner till fastig-
hetsmäklare, auktionister etc.,
c) skattersomskallbetalasavdennyeägaren,närtillgångenbyterägare.
Alla dessa kostnader skall bokföras som bruttoinvestering hos den nye
ägaren. Observera att skatterna skall behandlas som skatt på förmed-
lingstjänster ochinte somskattpådenköptatillgången.
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV FAST BRUTTOIN-
VESTERING
3.112 Fast bruttoinvestering bokförs när äganderätten till den fasta tillgången
överförs till den institutionella enhet som avser att använda den i
produktion.
Modifieringavdennagenerella regelärnödvändigtvid
a) finansiell leasing(ägarbyte imputeras),
b) investering iegenregi.
Tillgångar som förvärvas via finansiell leasing bokförs som om
användaren blir ägare när han tar varan i besittning. Investeringar i
egenregibokförsnärdeärproducerade.
3.113 Fast bruttoinvestering värderas till mottagarpriser inklusive installations-
avgifter och andra kostnader för ägarbyte. När investeringen sker i egen
regi, värderas den till baspris för liknande fasta tillgångar (vilket
förutsätter tillägg för driftöverskott netto eller sammansatt förvärvsin-
komst)eller tillproduktionskostnadombaspriserinte ärtillgängliga.
3.114 Förvärvavimmateriella fastatillgångar värderaspåolikasätt:
a) Mineralprospektering: till kostnader för genomförda provborrningar
och kostnader som lagts ned för att möjliggöra proven (som
flygkarteringar ochandraundersökningar).
b) Datorprogramvara:tillmottagarprisnärdeninköpspåmarknadenoch
till beräknat baspris (eller till produktionskostnad om baspris inte är
tillgängligt) närdenutvecklas internt.
c) Litterära och kostnärliga original: till det prisköparen betalar närdet
säljs eller, om det inte säljs, till det baspris som betalas för liknande
orginal, till produktionskostnad eller till det diskonterade värdet av
framtidaintäkter,somförväntasfråndessanvändningiproduktionen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—82
▼B
3.115 Avyttring av befintliga fasta tillgångar genom försäljning värderas till
(bas)prisefteravdragförallaslagavkostnaderförägarbytetsäljarenådrar
sig.
3.116 Kostnader för ägarbyte kan gälla både producerade tillgångar, inklusive
fastatillgångar, ochicke producerade tillgångar sommark.
Dessa kostnader ingår i mottagarpriset när det gäller producerade
tillgångar. De måste skiljas ut från själva köpet och försäljningen när
detgällermarkochandraickeproduceradetillgångarochbokförasunder
ensärskildrubrikvidklassificeringen avfastabruttoinvesteringar.
LAGERINVESTERING(P.52)
3.117Definition:Lagerinvesteringarmätssomvärdetavuppbyggnadavlager
minus värdet av uttag ur lager och värdet av alla
återkommande lagerförluster.
3.118 Genom fysisk förstöring eller skada genom olyckshändelse eller snatteri
kan återkommande förluster förekomma för alla typer av varor i lager,
som
a) förlustavinsatsvaror,
b) förlustavvaroriarbete,
c) förlustavfärdigavaror,
d) förlustavhandelsvaror(t.ex.butikstöld).
3.119 Lageromfattarföljande kategorier:
a) Insatsvaror:
Insatsvaror omfattar alla varor som lagerhålls och där avsikten är att
använda dem som insatsvaror i produktionen; detta inkluderar varor
somlagerhållsavoffentligasektorn.Artiklarsomguld,diamanteretc.
inkluderasnärdeavsesförindustriell användningeller produktion.
b) Varoriarbete:
Varor i arbete omfattar produkter som ännu inte är färdigställda. De
registreras iproducentenslager. Dekanhamångaolikaformer,t.ex.
1) växandeskörd,
2) växandeskogochboskap,3) ickefärdigställdaanläggningar(utomsådanasomproducerasenligt
ett i förväg ingånget försäljningskontrakt eller för egen räkning, i
vilketfall debetraktas sombruttoinvestering),
4) andraickefärdigställdafastatillgångar,t.ex.fartygocholjeriggar,5) delvis färdigställda undersökningar i ett juridiskt mål eller
konsultärende,
6) delvisfärdigställda filmproduktioner,7) delvisfärdigställda datorprogram.Varoriarbete måstebokförasföralla produktionsprocesser,sominte
är färdigställda vid slutet av den givna tidsperioden. Detta är särskilt
viktigt vid kvartalsräkenskaper, t.ex. för jordbruksprodukter som inte
mognarunderett kvartal.
Enminskningavvaroriarbeteskernärproduktionsprocessenavslutas.
Viddentidpunkten övergåralla varoriarbete tillfärdiga produkter.
c) Färdigvaror:
Färdigvaror som del av lager består av produkter, som producenten
inte avser att vidarebearbeta ytterligare innan leverans (även vid
leverans förinsatsförbrukningiandraproduktionsprocesser).
d) Handelsvaror:
Handelsvarorärvarorsomförvärvatsmedsyfteattvidareförsäljadem
ibefintligt skick.
TIDPUNKT FÖR BOKFÖRING OCH VÄRDERING AV LAGERINVES-
TERING
3.120 Tidpunkt för bokföring och värdering av lagerinvesteringar skall vara
konsistent med andra produkttransaktioner. Detta gäller särskilt vid
insatsförbrukning (t.ex. insatsvarulager), produktion (t.ex. varor i arbete
och produktion genom lagring av jordbruksprodukter) och bruttoinves-
tering (t.ex. varor i arbete). Konsistens fordras också vid varuflöden för
legoarbete. T.ex., om varor bearbetas utomlands och detta innebär en
väsentlig fysisk förändring av varorna, måste varorna inkluderas i1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—83
▼B
exporten (ochsenare iimporten) (se3.135).Dennaexport speglasaven
motsvarande minskning i lagren och den relaterade importen bokförs
senaresomenlagerökning (omdeninte omedelbart användseller säljs).
3.121 Lagerinvestering skall värderas vid tidpunkten för införande i lager (för
varorsominförs)eller tidpunkten föruttag(förvarorsomtasut).
3.122 Depriser somanvändsskallvara konsistenta meddem somanvändsför
andraströmmar, vilketmeraspecifikt innebäratt
a) färdigvarorsomöverförstillproducentenslagerskallvärderassomom
desåldesviddentidpunkten till löpandebaspriser,
b) ökning av varor i arbete värderas i proportion till det beräknade
löpande basprisetfördenfärdiga produkten,
c) minskning av varor i arbete (som tas ur lagren när arbete är slutfört)
värderastill baspriser,
d) varorsomtasurlagerförförsäljningvärderastill baspriser,
e) handelsvaror som införs i lagren hos parti- och detaljhandlare etc.
värderastill faktiskt eller beräknatmottagarpris förhandlaren,
f) handelsvaror som tas ur lager värderas till återanskaffningspris vid
tidenföruttaget (intevidtidenföranskaffningen).
3.123 Förlustertillföljdavfysiskförstörelse,skadagenomolyckshändelseeller
snatteribokförsochvärderassomföljer:
a) För insatsvaror: på samma sätt som insatsvaror som faktiskt tas ur
lagret föratt användasiproduktionen (insatsförbrukning).
b) Förvaroriarbete:somenreduktionavdenökningsomhänförsigtill
denproduktionsomutförsunderperioden.
c) Förfärdigavarorochhandelsvaror:somuttagavoförstördavarortill
aktuellt pris.
3.124 Föregåendeparagraferharbeskrivitdenteoretisktkorrektavärderingenav
varjeindividuelltransaktioniniochuturlagrensomärnödvändigföratt
nå konsistens med värderingen av produktion, insatsförbrukning och
slutlig användning. I praktiken kommer detta ofta att visa sig vara för
svårtatt tillämpa, ochapproximativa metoder måsteanvändas:
a) När förändringar i lagervolymerna är ganska regelbundna, är en
praktiskmetod,somliggernäradenteoretiskavärderingsprincipen,att
multiplicera volymförändringen i lagren med genomsnittspriserna för
perioden (mottagarpriser förlager somhålls avanvändare eller parti-
ochdetaljhandlare ochbaspriserförlagersomhållsavproducenter).
b) Idefallprisernapådeifrågavarandevarornaförblirganskakonstanta
behöver inte heller stora fluktuationer i lagervolymen innebära att en
enkel approximation blir värdelös, t.ex. en multiplikation av
lagerförändringen medgenomsnittspriset.
c) Om både volymer och priser på lagren förändras avsevärt inom
räkenskapsperioden, behövs mera sofistikerade approximationsme-
toder, t.ex. kvartalsvis värdering av förändringarna i lagren eller
användning av a priori-information om fördelningen och fluktuatio-
nerna inom räkenkapsperioden (fluktuationerna kan vara störst mot
slutetavkalenderåret, underskördeperioden etc.).
d) Omendastinformationomvärdenaibörjanochslutetavperiodenär
tillgängliga(t.ex.förparti-ellerdetaljhandeldärdetoftafinnslagerav
många olika produkter) skall också förändringarna i volym mellan
börjanochslutetavperiodenberäknas.Dettakangörasmedhjälpav
antaganden omomsättningshastigheten förolikaprodukter.
Observera att säsongsförändringar i priserna delvis speglar en skillnad i
kvalitet, t.ex. utförsäljningspriser eller eftersäsongspriser för frukt och
grönsaker.Dessakvalitetsförändringarskallbehandlassomförändringari
volym.
ANSKAFFNINGMINUSAVYTTRINGAVVÄRDEFÖREMÅL(P.53)
3.125Definition:Värdeföremål är icke-finansiella varor, som inte används
huvudsakligen för produktion eller konsumtion, som inte
försämras (fysiskt) över tiden under normala förhållanden
ochsomförvärvasellerbehållsiförstahandsomtillgångar
avvärde.
3.126 Värdeföremål omfattar följande typeravvaror:
a) Ädlastenarochmetaller, somdiamanter, icke-monetärt guld,platina,
silveretc.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—84
▼B
b) Antikviteter ochandrakonstföremål, sommålningar, skulptureretc.
c) Andra värdesaker, som smycken av ädla stenar och metaller och
samlarobjekt.
Dessa typer av varor skall bokföras som anskaffning eller avyttring av
värdeföremål om
a) (central)banker eller andra finansförmedlare anskaffar eller avyttrar
icke-monetärt guld,silveretc.,
b) företag, vars primära eller sekundära verksamhet inte omfattar
produktion och handel med sådana varor, anskaffar eller avyttrar
sådana varor; en konsekvens av detta är att detta förvärv eller denna
avyttring inte inkluderas i dessa företags insatsförbrukning eller
bruttoinvestering,
c) hushållanskaffarelleravyttrarsådanavaror;enkonsekvensavdettaär
att sådanaförvärvinteinkluderasihushållenskonsumtionsutgifter.
Enligt ENS-konvention bokförs även följande fall som anskaffning eller
avyttringavvärdeföremål:
a) Juvelerares och konsthandlares anskaffning eller avyttring av sådana
varor (enligt den allmänna definitionen av värdeföremål skall
juvelerares och konsthandlares förvärv av sådana varor bokföras som
förändringarilager).
b) Museers anskaffning eller avyttring av sådana varor (enligt den
allmännadefinitionenavvärdeföremålskallmuseersförvärvavdessa
varorbokförassominvestering).
Genom denna konvention undviks täta omklassificeringar mellan de tre
huvudtypernaavinvestering,dvs.mellan anskaffningminusavyttringav
värdeföremål,fastbruttoinvesteringochlagerinvestering(t.ex.ifalletmed
transaktioner avsådanavarormellan hushållochkonsthandlare).
3.127 Produktion av värdeföremål värderas till baspriser (se också 3.67 om
produktion avoriginal). Alla andra förvärv avvärdeföremål värderas till
demottagarprisersombetalasfördem,inklusiveeventuellaavgiftereller
provisioner till agenter. De inkluderar också handelsmarginaler när de
köps från handlare. Avyttringar av värdeföremål värderas till de priser
som erhålls av säljaren, med avdrag för eventuella avgifter eller
provisioner som betalats till agenter eller förmedlare. Om man bortser
frånproduktionenavvärdeföremål,tarförvärvochavyttringarmellande
inhemska sektorerna ut varandra — vad som återstår är agenternas eller
handlarnasmarginaler.
IMPORTOCHEXPORTAVVAROROCHTJÄNSTER(P.6ochP.7)
3.128Definition:Exportavvarorochtjänsterbeståravtransaktioneravvaror
och tjänster (försäljning, byte, gåvor, donationer) mellan
inhemska ochutländska subjekt.
3.129Definition:Importavvarorochtjänsterbeståravtransaktioneravvaror
ochtjänster(köp,byte,gåvor,donationer)frånutländskatill
inhemska subjekt.
3.130 Importochexportavvarorochtjänster omfatterinte
a) vissinternhandel, t.ex.
1) leveranser till utländska subjekt från utländska enheter närstående
inhemska företag t.ex. försäljningar i utlandet som görs av
utländska bolag som tillhör ett multinationellt företag som ägs/
kontrolleras avinhemska enheter,
2) leveranser till inhemska subjekt från inhemska enheter närstående
utländska företag, t.ex. försäljningar inom landet från inhemska
bolagsomtillhörettutlandsägt, utlandskontrollerat multinationellt
företag,
b) primärinkomstströmmar till och från utlandet, som löner, räntor och
avkastningfråndirektinvesteringar;avkastningfråndirektinvesteringar
kan inkludera en oseparerbar del utgörande ersättning för olika
tjänster,t.ex.utbildningavanställda,ledningstjänsterochanvändning
avpatent ochvarumärken,
c) försäljning eller inköpavfinansiella tillgångar eller icke producerade
tillgångar, såsommarkochpatent.
3.131 Importochexportavvarorochtjänster skalluppdelasi
a) leveranser inomEuropeiskaunionen,
b) importochexportutanförEuropeiskaunionen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—85
▼B
Förenkelhetsskullbenämnshärbådefallen somimportochexport.
IMPORTOCHEXPORTAVVAROR(P.61ochP.71)
3.132 Importochexportavvarorinträffarnärförändringskeriäganderättentill
varor mellan inhemska och utländska subjekt (vare sig det sker några
motsvarandefysiskaförflyttningar eller inte).
3.133 I fyra fall är emellertid principen med förändring i äganderätten
modifierad vidbokföringavimportochexportavvaror:
a) Finansiell leasing: förändring av äganderätten från leasinggivare till
leasingtagare skall imputeras för varor som omfattas av finansiell
leasing;denskallbokförasnärleasingtagarentarvaranibesittning(se
bilaga omleasingochhyrköpavvaraktiga varor).
b) Leveranser mellan närstående företag (filial eller dotterbolag, eller
utländskt dotterbolag); förändring i äganderätten skall imputeras när
varorlevererasmellan närstående företag.
c) Varor som genomgår väsentlig bearbetning genom legoarbete eller
reparationbokförsbådeiimportochexport,ävenomingenförändring
iäganderätten sker.
d) Varuförmedling och trading: ingen import eller export bokförs när
köpmän eller varuhandlare köper från utländska enheter och sedan
säljer igen till utländska enheter under samma bokföringsperiod. Ett
motsvarande förfaringssätt skall tillämpas för sådan handel mellan
utlänningar.
3.134 I följande fall sker export av varor utan att varorna någonsin passerar
landetsgränser:
a) Varor som produceras av inhemska enheter som opererar på
internationella vatten och som säljs direkt till utländska enheter i
utlandet (olja,naturgas,fisk,sjöräddningetc.).
b) Transportutrustning eller annan rörlig utrustning, som inte är bunden
till en viss geografisk plats, behöver inte passera det exporterande
landetsgränsdärförattdensåltsaveninhemsktillenutländskenhet.
c) Varor som går förlorade eller blir förstörda efter det att äganderätten
har förändrats men innan de har passerat det exporterande landets
gräns.
Analogafall gäller förimportavvaror.
3.135 Import och exort av varor innefattar transaktioner mellan inhemska och
utländskasubjektavseende
a) icke-monetärt guld, dvs. guld som inte används för penningpolitiska
syften,
b) omyntat silver,diamanter ochandraädla metaller ochstenar,
c) sedlar och mynt som inte är i omlopp och icke utgivna värdepapper
(värderassomvara,inte tillpåtryckt värde),
d) elektricitet, gasochvatten,
e) boskapsomdrivsöverlandsgräns,
f) postpaket,
g) export från offentliga sektorn inklusive export av varor som
finansierasmedstödochlån,
h) varoröverfördatill eller frånenbuffertlagerorganisations lager,
i) varor levererade av ett inhemskt företag till ett utländskt närstående
bolag,
j) varor som mottagits av ett inhemskt företag från ett utländskt
närstående bolag,
k) smuggladevaror,
l) andraoregistrerade försändelser,somgåvorochvarorunderettvisst
bestämt minimumvärde,
m) varor som genomgår en väsentlig fysisk förändring vid legoarbete i
utlandet. Samma gäller varor som bearbetas på liknande sätt inom
landet påuppdragavutländskaenheter,
n) investeringsvaror som repareras i utlandet, när en väsentlig rekon-
struktion eller bearbetning äger rum. Samma gäller motsvarande
reparationeravinvesteringsvarorinomlandetpåuppdragavutländska
enheter.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—86
▼B
3.136 Import och export av varor exkluderar följande varor vilka dock kan
passeradennationella gränsen:
a) Varorsomtransiteras genomettland.
b) Varor som skickas till eller från ett lands egna ambassader,
militärbaser eller andra enklaver innanför ett annat lands nationella
gränser.
c) Transportutrustningochannanrörligutrustningsomtemporärtlämnar
ett land utan förändring av äganderätten (t.ex. utrusting som används
förinstallationer eller konstruktionsändamål utomlands).
d) Utrustning och andra varor somsändsutomlands förmindre bearbet-
ning,underhåll, serviceeller reparation.
e) Andravarorsomtemporärtlämnarettlandochsomvanligeninomett
åråterförsioförändratskickochutanförändringaväganderätten(t.ex.
varor som sänds utomlands för utställnings- eller underhållningsän-
damål, varor i operationell leasing, inklusive leasing i flera år, samt
varorsomåtersändsdärföratt förväntade försäljningaruteblir).
f) Varor i konsignation som förloras eller förstörs efter det att de har
passeratengränsmeninnanenförändringiäganderätten sker.
3.137 I princip skall import och export av varor bokföras när ägenderätten till
varornaöverförs.Ipraktikenansesenöverföringaväganderättenskevid
dentidpunktparternaitransaktionenbokfördenisinaräkenskaper.Detta
överensstämmer inte alltid med de olika stadierna i kontraktsprocessen,
t.ex.
a) tidpunkten föröverenskommelsen (kontraktsdatum),
b) tidpunkten för leveransen av varor och tjänster och mottagande av
betalningskrav (leveransdatum),
c) tidpunkten förreglering avdetta betalningskrav (betalningsdatum).
3.138 Import och export av varor skall värderas fritt ombord (fob) vid det
exporterande landetsgräns.Dettavärdebestårav
a) värdetavvarorna tillbaspris,
b) pluskostnaderförtransport-ochdistributionstjänsterframtillgränsen,
inklusivekostnaderförlastningavtransportmedelförfortsatttransport
(om nödvändigt) (se tabell 3.4, andra kolumnen i andra delen av
tabellen),
c) pluseventuellaskatterminussubventionerpådeexporteradevarorna;
för leveranser inom Europeiska unionen inkluderar detta mervärdes-skatterochandraproduktskattersomerläggsidetexporterandelandet.
I tillgångs- och användningstabellerna och de symmetriska input-
outputtabellerna måste import av varor med uppdelning på produkt-
grupper värderas annorlunda: till kostnad-försäkring-frakt (cif) priset vid
gränsenfördetimporterande landet.
Definition:Cif-prisetärprisetpåenvarasomlevereratstillgränsenför
det importerande landet eller priset på en tjänst, som
levererats till en inhemsk enhet, före betalning av tull eller
andra importskatter eller handels- och transportmarginaler
inomlandet(
1).
3.139 Det kan under vissa förhållanden bli nödvändigt att använda uppskatt-
ningareller provisoriskavärdenförfob-värdet, t.ex.:
a) Byteshandel med varor skall värderas till de baspriser som skulle ha
erhållits omvarornahadesåltsmotpengar.
b) Transaktioner mellan närstående företag: Som huvudregel skall
faktiska kostnader för transaktionen användas. Om dessa emellertid
skiljer sig mycket från marknadspriserna skall de ersättas med ett
beräknatmarknadspris,elleråtminstoneseparatredovisasavanalytiska
skäl.
c) Varorsomöverförsisambandmedenfinansiellleasing:varornaskall
värderaspåbasisavdetmottagarprissomleasinggivarenbetalar(inte
till detkumulativa värdetavhyresbetalningarna).
d) Import av varor som skall beräknas på basis av tulldata (för handel
medländerutanförEuropeiskaunionen)ellerIntrastat-information(för
handelinomEuropeiskaunionen):Ingenavdessadatakälloranvänder
fob-värdering, de använder cif-värdet vid gränsen till Europeiska1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—87
(1) Vad gäller handels- och transportmarginaler, se även tabell 3.5, tredje kolumnen i den
andra delen avtabellen.
▼B
unionen respektive cif-värdena vid de nationella gränserna. Eftersom
fob-värdenaendastanvändspådenhögstaaggregeringsnivånochcif-
värdena används på produktgruppsnivån, behöver sådana modifika-
tioner endast göras på den högsta aggregeringsnivån, dvs. cif/fob-
justeringen.
e) Importochexportavvarorsomberäknaspåbasisavurvalsundersök-
ningar eller olika ad hoc-källor. I dessa fall kan vanligen endast det
totalavärdetavförsäljningenperprodukterhållas.Somkonsekvensav
detta blir beräkningen baserad på mottagarpriser och inte på fob-
värden.
IMPORTOCHEXPORTAVTJÄNSTER(P.62ochP.72)
3.140Definition:Export av tjänster består av alla tjänster som inhemska
subjektgörförutländskasubjekt.
3.141Definition:Import av tjänster består av alla tjänster som utländska
subjektgörförinhemskasubjekt.
3.142 Exportavtjänsterinkluderar följande gränsfall:
a) Transport av exporterade varor efter det att de har lämnat det
exporterande landets gräns när den utförs med ett inhemskt trans-
portmedel (fall 2och3itabell 3.4).
b) Transportavimporterade varormedett inhemskt transportmedel
1) till gränsen för det exporterande landet när varorna är värderade
fob för att uppväga det transportvärde som är inkluderat i fob-
värdet(fall3itabell 3.5),
2) till gränsen för det importerande landet när varorna är värderade
cifförattuppvägadettransportvärdesomärinkluderaticif-värdet
(fall3och2cifitabell 3.5).
Transportavvaroravinhemskaenheterförutländskaenhetersräkning
när detta inte innebär import eller export av varor (t.ex. transport av
varor som inte lämnar landet som export, eller transport av varor
utomlands).
d) Internationellellernationellpassagerartrafikmedinhemskatransport-
medel förutländska enhetersräkning.
e) Mindre bearbetning- och reparationstjänster för utländska enheters
räkning.
f) Byggnadstjänster när platskontoret utomlands inte behandlas somett
friståendeföretag.Dettagällerbyggnadsprojektsomvararmindreän
ett år och vars resultat inte är fast bruttoinvestering (se 2.09 och
särskilttillhörande fotnot4).
g) Installation av utrustning utomlands när projektet till sin natur är av
begränsadutsträckning itiden.
h) Finansiella tjänster, vadavserexplicita provisionerochavgifter.
i) Försäkringstjänster,vadavserserviceavgifter.
j) Utländskaturistersochaffärsresenärersutgifter(dessaklassificerasav
konvention som tjänster; emellertid kan en grov uppdelning på
produkt vara nödvändig för att tillgodose syftet med tillgångs- och
användningstabellerna ochdensymmetriska input-output-tabellen).
k) Utländska enheters utgifter förhälsovård och utbildning somlämnas
avinhemskaenheter,närdessatjänsterutförsinomlandetsåvälsom
utomlands.
l) Bostadstjänsterifritidshussomägsochutnyttjasavutländskaenheter
(se3.64).
m) Royalties och licensavgifter, vars mottagande är förbundet med en
godkänd användning av en immateriell icke producerad, icke
finansiell tillgång samt upphovsrätter, som patent, copyrights,
varumärken,industriellaprocesser,franchisingetc.ochlicensöverens-
kommelser, som möjliggör användning av original, prototyper,
manuskript,målningar etc.
3.143 Förimportavtjänsterärdeflestagränsfallspegelbilderavdemsomgäller
för export av tjänster; därför behövs endast ett begränsat antal specifika
klargörandenförimportavtjänster.
3.144 Importavtransporttjänster inkluderar följandegränsfall:
a) Transportavexporteradevarortilldetexporterandelandetsgräns,när
transporten företas med ett utländskt transportmedel för att uppväga1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—88
▼B
det transportvärde som är inkluderat i de exporterade varornas fob-
värde(fall 4itabell 3.4).
b) Transportavimporterade varormedettutländskt transportmedel
1) från det exporterande landets gräns som en separat transporttjänst
när de importerade varorna är värderade fob (fall 4 och 5 i tabell
3.5)
2) från det importerande landets gräns som en separat transporttjänst
närdeimporteradevarornaärvärderadecif(idettafallärvärdetav
transporttjänsten mellan det exporterande och det importerande
landetsgränserredaninkluderativarornascif-värde;fall4itabell
3.5).
c) Transport av varor som görs av utländska enheter för inhemska
enheters räkning, när transporten inte innebär import eller export av
varor(t.ex.transportavtransitvaror eller transportutomlands).
d) Internationellellernationellpassagerartransportförinhemskaenheters
räkningmedutländska transportmedel.
Import av transporttjänster innefattar inte transport av exporterade varor
sedan de har lämnat det exporterande landets gräns, när de sker på ett
utländskt transportmedel (fall 5 och 6 i tabell 2.4). Export av varor
värderasfob,ochallasådanatransporttjänsterskallsåledesbetraktassom
transaktioner mellan utländska enheter, t.ex. mellan ett utländskt trans-
portföretag och en utländsk importör. Detta gäller även när sådana
transporttjänster betalasunderexport-cif-kontrakt avexportören.
3.145 Import i betydelsen inhemska subjekts direkta köp utomlands innefattar
varor och tjänster som görs på resor utomlands, både affärsresor och
privata resor. Två kategorier måste särskiljas därför att de kräver olika
behandling:
a) Affärsresenärersutgifter ärinsatsförbrukning.
b) Andra resenärers utgifter på privata resor är hushållens konsumtions-
utgifter.
3.146 Import och export av tjänster bokförs vid den tidpunkt vid vilken de
lämnas,vilketfördetmestaöverensstämmermeddentidpunktvidvilken
tjänstenproduceras.Importavtjänsterskallvärderastillmottagarprisoch
exporttillbaspris.
Tabell3.4— Behandlingenavtransportavexporteradevaror
Förklaringtillhurdennatabellskallläsas:Förstadelenavtabellen visar
att det finns sex olika möjligheter att transportera exporterade varor,
beroendepåomdetärettinhemskttransportmedelellerinteochberoende
påvartransportenägerrum:frånenplatsinomlandettilldennationella
gränsen, från den nationella gränsen till det importerande landets gräns
eller från det importerande landets gräns till en plats inom det
importerande landet. Idenandra delenavdenna tabell visasdet, förvar
ochenavdesexmöjligheterna, huruvida denskall bokförassomexport
avvaror,exportavtjänster, importavvaroreller importavtjänster.
Inhemsktterritorium Territorium mellan länder Importerandelandsterritorium
1. Inhemskt transportmedel
⇒2. Inhemskt transportmedel
⇒3. Inhemskt transportmedel
⇒
4. Utländskt transportmedel
⇒5. Utländskt transport-
medel⇒6. Utländskt transportmedel
⇒
Export avvaror(fob) Export avtjänsterImport avvaror(cif/
fob)Import avtjänster
1. X — — —
2. — X — —
3. — X — —
4. X — — X
5 . ————
6 . ————1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—89
▼B
Tabell3.5— Behandlingenavtransportavimporteradevaror
Förklaringtillhurdennatabellskallläsas:Förstadelenavtabellen visar
att det finns sex olika möjligheter att transportera importerade varor,
beroendepåomdetärettinhemskttransportmedelellerinteochberoende
på var transporten äger rum: från en plats i det exporterande landets till
detexporterandelandetsgräns,fråndetexporterandelandetsgränstilldet
importerandelandetgränsochfråndetimporterandelandetsgränstillen
platsinomdetimporterandelandet.Idenandradelenavtabellenvisas,för
var och en av dessa sex möjligheter, huruvida den skall bokföras som
importavvaror,importavtjänster,exportavvarorellerexportavtjänster.
Ivissafall(fall2och5)berordennabokföringpådenvärderingsprincip
somtillämpas förimporterade varor.
Inhemsktterritorium Territorium mellan länder Exporterandelandsterritorium
1. Inhemskt transportmedel
⇐2. Inhemskt transportmedel
⇐3. Inhemskt transportmedel
⇐
4. Utländskt transportmedel
⇐5. Utländskt transport-
medel⇐6. Utländskt transportmedel
⇐
Värderingav
importerade
varorImportavvarorImport av
tjänsterExport avvaror
(fob)Export av
tjänster
1. cif/fob — — — —
2. fob — — — —
cif X — — X
3. cif/fob X — — X
4. cif/fob — X — —
5. fob — X — —
cif X — — —
6. cif/fob X — — —
Noteraattövergångenattvärderaimporteradevarorfrånciftillfobbestår
av
— cif/fob justering, dvs.från2cif till 2fob(reducerar total import och
export),
— cif/fobomklassificering,dvs.från5ciftill5fob(lämnartotalimport
ochexportoförändrad).
TRANSAKTIONERMEDBEFINTLIGAVAROR
3.147Definition:Befintliga varor är varor som redan har haft en användare
(utomlager).
3.148 Befintliga varorinnefattar
a) befintliga byggnader och andra fasta kapitalvaror som säljs av
producerande enhetertill andraenheter
1) förattåteranvändas ioförändrat skick,
2) för att förstöras eller skrotas; de resulterande produkterna blir
vanligenråmaterial(t.ex.järnskrot)somanvändsiproduktionenav
nyavaror(t.ex.stål),
b) värdeföremål somsäljsfrånenenhettill enannan,
c) befintliga konsumentkapitalvaror som säljs till andra enheter från
hushålleller militära myndigheter
1) förattåteranvändas ioförändrat skick,
2) förattförstörasochomvandlastill skrot,
d) befintligaickevaraktigavaror(t.ex.papper,lump,kläder,flaskoretc.)
somsäljsavnågonenhet,antingenförattåteranvändasellerförattbli
råmaterial iproduktionenavnyavaror(återvinningsvaror).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—90
▼B
3.149 Transfereringen av befintliga varor bokförs som en negativ utgift
(anskaffning)försäljarenochenpositivutgift(anskaffning)förköparen.
3.150 Dettafårföljandekonsekvenser:
a) När försäljningen av en befintlig fast tillgång eller ett värdeföremål
äger rum mellan två inhemska producenter, tar de positiva ochnegativa värdensombokförsförfasta bruttoinvesteringar utvarandra
förhela ekonominmedundantag avkostnadenförägarbytet.
b) Närenbefintligickeflyttbarfasttillgång(t.ex.enbyggnad)säljstillen
utländskenhetansesdensenare,enligtkonvention,köpaenfinansiell
tillgång, dvs. en fordran hos en konstruerad statistisk inhemsk enhet.
Denna konstruerade inhemska enhet anses därefter köpa den fasta
tillgången. Som en följd av detta äger köp och försäljning av fasta
tillgångar rummellan inhemska subjekt.
c) Närenbefintligflyttbarfasttillgång,somettfartygellerettflygplan,
exporteras, bokförs inte någon positiv fast bruttoinvestering någon
annanstans i ekonomin för att uppväga säljarens negativa fasta
bruttoinvestering.
d) Vissa varaktiga varor, som fordon, klassificeras som fasta tillgångar
eller som konsumentkapitalvaror beroende på ägare och för vilket
ändamål de används. Om därför äganderätten till en sådan vara
överförs från ett företag till ett hushåll för att användas för slutlig
konsumtion,bokförsennegativfastbruttoinvesteringförföretagetoch
enpositivkonsumtionsutgiftförhushållet.Idetmindrevanligafallet,
när äganderätten till en sådan vara överförs från ett hushåll till ett
företag, skall en negativ konsumtionutgift bokföras för hushållet och
enpositivfastbruttoinvestering förföretaget.
e) Transaktioner med befintliga värdeföremål skall bokföras som
anskaffning av värdeföremål (positiv bruttoinvestering) hos köparen
och som avyttring av värdeföremål (negativ bruttoinvestering) hos
säljaren. Vid transaktioner med utlandet skall import eller export av
varabokföras(se3.135).Etthushållsförsäljningavvärdeföremålskall
inte bokförassomennegativ konsumtionsutgift.
f) Närbefintligamilitäravaraktigavarorsäljsutomlandsavstaten,skall
detta bokföras som export av vara och som en negativ insatsförbruk-
ning(ochkonsumtion)förstaten.
3.151 Förförsäljningskostnader sominträffar fördenförreägaren (kostnadför
överföringaväganderätten) skall enkapitalförlust bokföras.Enliknande
registrering skall göras för den del av hans ursprungliga förvärvskost-
nader,sominte harskrivitsavsomkapitalförslitning.
3.152 Transaktioner med befintliga varor skall bokföras vid den tidpunkt
äganderätten förändras.Devärderingsprinciper somskallanvändasärde
som är tillämpliga för den typ (de typer) av produkttransaktioner det
gäller.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—91
▼B
KAPITEL4
OMFÖRDELNINGSTRANSAKTIONER
4.01Definition:Omfördelningstransaktioner består av transaktioner genom
vilka det förädlingsvärde, som genereras i produktionen,
fördelastillarbete,kapitalochdenoffentligasektornochav
transaktioner som innebär omfördelning av inkomster och
förmögenhet.
Systemet gör åtskillnad mellan löpande transfereringar och kapitaltrans-
fereringar; de senare avsedda att omfördela sparande och förmögenhet
snarareäninkomster.
LÖNEROCHKOLLEKTIVAAVGIFTER(D.1)
4.02Definition:lönerochkollektivaavgifter(D.1)definierassomdentotala
ersättning, kontant eller in natura, som betalas av en
arbetsgivaretillenanställdföravdenneutförtarbeteunder
räkenskapsperioden.
Lönerochkollektiva avgifter delasuppi
a) egentlig lön(D.11):
— kontantalöner,
— naturaförmåner,
b) arbetsgivareskollektiva avgifter(D.12):
— arbetsgivaresfaktiska kollektiva avgifter(D.121),
— arbetsgivarestillräknade kollektiva avgifter(D.122).
EGENTLIGLÖN(D.11)Kontantlön
4.03 Kontantlöninnefattarvärdetavsocialaavgifter,inkomstskatteretc.,som
betalasavdenanställde,ävenomdeipraktikeninnehållsavarbetsgivaren
och betalas direkt till socialförsäkringssystemet, skattemyndigheter etc.
fördenanställdes räkning:
Kontantlönomfattar följande slagaversättningar:
a) Grundlönsomutbetalas regelbundet,
b) lönetillägg för övertid, nattarbete, helgarbete, dåliga eller riskfyllda
arbetsförhållanden,
c) ersättning förlevnadsomkostnader, inrikesochutrikesomkostnader,
d) bonus baserad på produktivitet eller vinst, jul- och nyårsbonus
exklusive den anställdes sociala förmåner (se 4.07 c), ”13:e—14:e-
månadslönen” (årligtilläggsbetalning),
e) ersättningförtransportertillochfrånarbetet, exklusiveersättningtill
den anställde för utgifter för resor, omlokalisering, flyttning och
representation ianslutningtill tjänsten(se4.07a),
f) helg-ochsemesterersättning,
g) provisioner, drickspengar, mötes- och styrelsearvoden, som utbetalas
till denanställde,
h) extraordinära bonus eller andra speciella utbetalningar, knutna till
företaget resultat,
i) utbetalningar av arbetsgivare till de anställda i anknytning till
sparprogram,
j) särskilda utbetalningar till anställda som lämnar företaget, om dessa
utbetalningar inte ärknutnatill ettkollektivavtal,
k) kontantersättningfrånarbetsgivaretillanställdaförbostadskostnader.
Naturaförmåner
4.04Definition:Naturaförmåner består av varor och tjänster eller andra
förmåner,somtillhandahållsgratisellertillreduceradepriser
av arbetsgivare, och som kan användas av de anställda när
detpassardemochefteregetgottfinnandeföratttillgodose
egnaeller hushållsmedlemmars behovochönskemål.Dessa
varorochtjänsterellerandraförmånerärintenödvändigaför
arbetsgivarens produktionsprocess. För de anställda repre-
senterar dessanaturaförmåner ett inkomsttillskott: de skulle1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—92
▼B
ha betalt ett marknadspris om de själva hade köpt dessa
varorochtjänster.
4.05 Devanligaste är
a) måltider och drycker, inklusive sådana som konsumeras på resor i
tjänsten(eftersomdeskullehakonsumeratsiallafall),menexklusive
speciella måltider eller drycker som krävs på grund av exceptionella
arbetsförhållanden. Prisreduktion i fria eller subventionerade perso-
nalmatsalar eller i form av lunchkuponger skall inräknas i
naturaförmånerna,
b) boendetjänster,frånegnaellerhyrdabostäder,avsådantslagattdekan
användasavalla medlemmar idenanställdes hushåll,
c) uniformerellerandraslagavspecialkläder,vilkadeanställdaväljeratt
använda oftasåvälutanförarbetsplatsen somiarbetet,
d) tjänster frånfordoneller andravaraktiga varorvilka tillhandahålls de
anställda förprivatbruk,
e) varor och tjänster från arbetsgivarens egen produktion som fria resor
föranställdaijärnvägs-ellerflygbolag,frittkoltillgruvarbetareeller
frialivsmedel förjordbruksanställda,
f) tillhandahållande av sport-,rekreations- eller semesteranordningar till
anställda ochderasfamiljer,
g) transporter till och från arbetet utom när de anordnas på arbetstid,
bilparkering,
h) daghem föranställdasbarn,
i) arbetsgivaresbetalning till företagsnämnder eller liknande organ,
j) fondaktier somdelasuttill anställda,
k) ersättning in natura kan också omfatta värdet av räntor som arbets-
givareavstårfrånnärdetillhandahållerlåntillanställdatillreducerad
ränta eller räntefritt. Detta värde kanuppskattas somdensumma den
anställde skulle få betala om genomsnittlig ränta på hypotekslån (vid
husköp) eller ränta på konsumtionslån (vid köp av andra varor och
tjänster) debiterades, minus de räntor som faktiskt betalats. En
tillräknad räntebetalning från den anställde till arbetsgivaren noteras
ikontotförprimärinkomstfördelning.
4.06 Varorochtjänsterellerandraförmånerskallvärderastillbasprisernärde
produceras av arbetsgivaren och till mottagarpriser när de köps av
arbetsgivaren (dvs.detprissomfaktisktbetalas avarbetsgivaren).
När naturaförmåner tillhandahålls gratis beräknas hela värdet enligt de
baspriser (eller mottagarpriser när de köps av arbetsgivaren) som gäller
ifrågavarande varorochtjänster eller andraförmåner.
Närdetillhandahållstillreduceradeprisergesvärdetavskillnadenmellan
den ovan beskrivna beräkningen och den summa som den anställde
betalar.
4.07 Lönomfattar inte
a) sådanautgifterförarbetsgivarensomärtilldennesegenfördellikaväl
som till de anställdas, därför att de är nödvändiga för produktions-
processen,
1) ersättningar till anställda för utgifter för resor, omlokalisering,
flyttningochrepresentation ianslutningtill tjänsten,
2) utgifter för trivselåtgärder på arbetsplatsen, hälsoundersökningar
p.g.a. arbetets art, arbetskläder som används helt eller huvud-
sakligeniarbetet,
3) boendetjänstser på arbetsplatsen av sådant slag som inte kan
utnyttjas av den anställdes hushåll — bodar, sovsalar, baracker
osv.,
4) särskilda måltider eller drycker, som är nödvändiga p.g.a.
exceptionella arbetsförhållanden,
5) ersättningar till anställda för inköp av verktyg, utrustning eller
specialkläder, som behövs, uteslutande eller huvudsakligen, för
arbetet, eller den del av lönen som anställda enligt anställning-
skontraktskallbidramedförsådanainköp.
Utgifter för sådana varor och tjänster som arbetsgivaren måste
tillhandahålla de anställda för att de skall kunna utföra sitt arbete
behandlas somarbetsgivarens insatsförbrukning.
b) De lönebelopp som arbetsgivaren tillfälligt fortsätter att betala till de
anställda i fall av sjukdom, moderskap, arbetsskada, invaliditet,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—93
▼B
uppsägning etc. Dessa utbetalningar behandlas som icke fonderade
sociala lönefömåner (D.623), med samma belopp upptagna under
arbetsgivarestillräknade kollektiva avgifter (D.122).
c) Andra icke fonderade sociala löneförmåner i form av barn-, make-
eller familjebidrag, utbildnings- eller andra bidrag till försörjningsbe-
roende och i form av gratis hälsovård (annan än sådan som är
nödvändigp.g.a.arbetetsnatur)till deanställda eller derasfamiljer.
d) Alla skatter på lönesumman som betalas av arbetsgivaren — t.ex.
löneskatt.Sådana skatterbehandlassomövrigaproduktionsskatter.
ARBETSGIVARESKOLLEKTIVAAVGIFTER(D.12)
4.08 Ett belopp, lika med värdet av de kollektiva avgifter som, för att
säkerställadeanställdasrätttillsocialaförmåner,åvilararbetsgivare,skall
bokföras under löner och kollektiva avgifter. Arbetsgivares kollektiva
avgifterkanvaraantingen faktiskaeller tillräknade.
Arbetsgivaresfaktiskakollektivaavgifter(D.121)
4.09Definition:arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.121) består av
betalningar som arbetsgivare gjort till försäkringsgivare
(socialförsäkringssystem och privat fonderade system) för
förmåner till de anställda. Dessabetalningar täcker lagstad-
gade, avtalsenliga, kontraktsenliga och frivilliga avgifter
avseende försäkring mot sociala risker och behov (se
paragraf 4.92a).
Även om de betalas direkt till försäkringsgivaren av arbetsgivaren skall
dessakollektivaavgifterbehandlassomendelavlönentilldeanställda,
somsedanansesbetala avgifterna tillförsäkringsgivaren.
Arbetsgivarestillräknadekollektivaavgifter(D.122)
4.10Definition:arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter (D.122)
motsvararickefonderadesocialaförmåner(minusanställdas
eventuellaegenavgifter)sombetalasavarbetsgivarendirekt
tilldeanställdaellertidigareanställdaochandraberättigade
personer(1)utan medverkan av något försäkringsbolag eller
någon självständig pensionsfond och utan att skapa en
särskildfondeller reservförändamålet.
Det faktum att vissa sociala förmåner betalas ut direkt av arbetsgivaren
ochintefrånsocialförsäkringssystemellerandraförsäkringsgivareändrar
intepånågotsättderasegenskapavsocialförmån.Kostnadernafördessa
förmåner skall emellertid också inräknas i löner och kollektiva avgifter
eftersomdeutgörendelavarbetsgivarensarbetskraftskostnader.
4.11 I sektorkontona uppträder kostnaderna för direkta sociala förmåner först
somanvändningikontotförinkomstbildning,somenkomponentilöner
ochkollektivaavgifter,ochenandragångblandanvändningarikontotför
fördelning av sekundära inkomster, då som sociala förmåner. För att
balansera det senare kontot antasatt de anställdas hushåll till arbets-
givarnas sektorer betalar tillbaka arbetsgivarens tillräknade kollektiva
avgifter, som tillsammans med anställdas eventuella egenavgifter
finansierardedirektasocialaförmånersomtillhandahållsdemavsamma
arbetsgivare. Denna omföring kan likställas med det som görs för
arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter, vilka passerar hushållskontona
ochsedanbetalasavhushållen till försäkringsgivarna.
Förvärderingavarbetsgivarestillräknadekollektivaavgifter,därbeloppet
inte nödvändigtvis sammanfaller med beloppet för direkta sociala
förmåner,refererastill rubrikD.612.
4.12 Bokföringstidpunktförlönerochkollektiva avgifter:
a) Egentlig lön (D.11) bokförs i den period under vilken arbetet utförs.
Dock skall extraordinära bonus eller andra speciella utbetalningar,
”13:e-månadslön” etc.bokförasnärdeförfaller till betalning.
b) Arbetsgivaresfaktiskakollektivaavgifter(D.121)bokförsidenperiod
undervilkenarbetet utförs.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—94
(1) Arbetsgivares tillräknade kollektiva avgifter inkluderar ett belopp som i värde är lika
med de löner som arbetsgivare tillfälligt fortsätter att betala i fall av sjukdom,moderskap, arbetsskada, invaliditet, uppsägning etc., förutsatt att detta belopp kan
särskiljas.
▼B
c) Arbetsgivarestillräknade kollektiva avgifter (D.122):
1) Närdemotsvararobligatoriskadirektasocialaförmånerbokförsde
idenperiodundervilkenarbetet utförs.
2) Närdemotsvararfrivilligadirektasocialaförmånerbokförsdevid
dentidpunkt dådessaförmåner tillhandahålls.
4.13 Lönerochkollektiva avgifter kanbeståav
a) löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från inhemska
arbetsgivare,
b) löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från utländska
arbetsgivare,
c) löner och kollektiva avgifter till utländska anställda från inhemska
arbetsgivare.
DessaolikaposterbokförsiENSenligt följande:1) Löner och kollektiva avgifter till inhemska och utländska anställda
fråninhemskaarbetsgivareomfattarposternaaochcochnoterassom
användningikontonaförinkomstbildningidesektorerochbranscher
somarbetsgivarna tillhör.
2) Löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från inhemska
ochutländskaarbetsgivareomfattarposternaaochbochnoterassom
tillgång ihushållenskontoförallokering avprimärinkomster.
3) Post b, löner och kollektiva avgifter till inhemska anställda från
utländska arbetsgivare, noteras som användning i utrikeskontot för
primärinkomster ochlöpandetransfereringar.
4) Post c, löner och kollektiva avgifter till utländska anställda från
inhemska arbetsgivare, noteras som tillgång i utrikeskontot för
primärinkomster ochlöpandetransferingar.
SKATTERPÅPRODUKTIONOCHIMPORT(D.2)
4.14Definition:Skatter på produktion och import (D.2) består av obligato-
riska, ensidiga betalningar, kontant eller in natura, som
uttaxeras av den offentliga sektorn eller av Europeiskaunionensinstitutioner,ochsomavserproduktionochimport
av varor och tjänster, anställd arbetskraft, ägande eller
användande av mark, byggnader eller andra tillgångar som
används i produktionen. Dessa skatter skall betalas oavsett
omvinstuppkommereller ej.
4.15 Skatterpåproduktionochimportuppdelasi
a) produktskatter (D.21),
1) mervärdesskatter (skatteravmomstyp)(D.211),
2) skatterochtullar påimportexklusivemoms(D.212),
— importtullar (D.2121),
— skatter påimportexklusive momsochimporttullar (D.2122),
3) produktskatterexklusive momsochimportskatter (D.214),
b) andraskatterpåproduktion(D.29).
PRODUKTSKATTER(D.21)
4.16Definition:Produktskatter (D.21) är skatter som man är skyldig att
betalaperenhetavenvaraellertjänstsomproduceraseller
ingår i en transaktion. Skatten kan vara ett bestämt belopp
perenhetavenvaraellertjänstellerdenkanberäknassom
enbestämdprocentandelavvarornasochtjänsternasprisper
enhet eller värde. Som huvudprincip gäller, oavsett vilken
institutionell enhet som betalar skatten, att skatter som
faktisktläggspåenproduktskallhänförastillproduktskatter
såvidadeinteuttryckligen hänförestill annanrubrik.
Mervärdesskatter(skatteravmomstyp)(D.211)
4.17Definition:En mervärdesskatt är en skatt på varor eller tjänster, som
inkasserassuccessivtavföretagenochsomtillsisttillfullo
debiteras denslutlige köparen.
Rubricerade mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) omfattar
såväl den mervärdesskatt som inkasseras av den offentliga sektorn och
som läggs på nationella och importerade produkter som, när så är
lämpligt, andra avdragsgilla skatter som debiteras enligt regler likartade1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—95
▼B
medreglernaförmervärdesskatt,ifortsättningenförenkelhetsskullkallad
”moms”.
Producenter ärendast skyldigaatt betala skillnaden mellan momspå sin
försäljning och moms på sina inköp för egen förbrukning av varor och
tjänstereller förbruttoinvestering.
Momsregistreras nettoidenmeningen att
a) produktion av varor och tjänster samt import värderas exklusive
fakturerad utgående moms,
b) inköp av varor och tjänster registreras inklusive icke avdragsgill
moms.Momsregistrerassombelastandeköparen,ickesäljaren,ochdå
endast de köpare som inte kan dra av den. Huvuddelen av momsen
registrerasdärförisystemetsombetaldpåslutanvändning,framförallt
på hushållens konsumtion. En del av momsen kan dock betalas av
företag, framförallt avdemsomärundantagna frånmoms.
I den samlade ekonomin är momsen lika med skillnaden mellan all
faktureradutgående momsochall avdragsgill ingående moms.
Importskatterochtullarexklusivemoms(D.212)
4.18Definition:Skatter och tullar på import exklusive moms (D.212)
omfattar obligatoriska betalningar som uttaxeras av den
offentligasektornelleravEuropeiskaunionensinstitutioner
påimporteradevaror,exklusivemoms,innandessafrittkan
omsättas inom det ekonomiska territoriet, och på tjänster
somtillhandahålls inhemskaenheter avutländska enheter.
Dessabetalningar omfattar
a) importtullar (D.2121):dessabeståravtullar ochandra importavgifter
som skall betalas enligt tulltariffer på olika sorters varor, när dessa
varor införs för användning inom användarlandets ekonomiska
territorium,
b) skatterpåimport,exklusive momsochimporttullar (D.2122).
Dennarubrikomfattar— avgifterpåimporterade jordbruksprodukter,
— monetära utjämningsbelopp sompåförsimport,— accis-(förbruknings)avgifter och specialskatter på vissa importe-
radeprodukter,förutsattattsådanaskatterochavgifterpåliknande
produkter av inhemskt ursprung betalas av producentbranschen
själv,
— allmän omsättningsskatt som betalas på import av varor och
tjänster,
— skatter på specifika tjänster som utländska företag tillhandahåller
inhemskaenheter inomdetekonomiskaterritoriet,
— vinster som uppkommer i offentligt ägda företag vid monopol på
importavenvissvaraeller tjänstochsomöverförestill staten.
Nettoskatterochnettotullarpåimportexklusivemomsberäknasgenomatt
dra av importsubventioner (D.311) från skatter och tullar på import
exklusivemoms(D.212).
Produktskatterexklusivemomsochimportskatter(D.214)
4.19Definition:Produktskatter exklusive moms och importskatter (D.214)
består av skatter som skall betalas i samband med
produktion, export, försäljning, överlåtelse, leasing eller
leverans av varor och tjänster, eller i samband med dessas
användningföregenkonsumtioneller egenkapitalbildning.
4.20 Dennarubrikomfattar särskilt
a) accis-(förbruknings)avgifterochkonsumtionsskatter(andraändesom
omfattas avskatterochtullar påimport),
b) punktskatter på försäljning av specifika produkter somalkoholhaltiga
drycker eller tobak samt stämpelskatter på juridiska dokument eller
checkar,
c) skatter på finansiella transaktioner och kapitaltransaktioner, som man
är skyldig att betala vid köp eller försäljning av icke-finansiella och
finansiellatillgångarinklusiveutländskvaluta.Betalningsskyldigheten
uppstår när äganderätten till mark eller andra tillgångar ändras, utom
när detta är ett resultat av kapitaltransfereringar (huvudsakligen arv
ochgåvor).Debehandlas somskatterpåförmedlartjänster,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—96
▼B
d) bilregistreringsavgifter,
e) nöjesskatter,
f) skatterpålotterier, spelochvadhållning, andraänskatterpåvinster,
g) skatterpåförsäkringspremier,h) andra skatter på specifika tjänster: hotell eller andra logitjänster,
bostadstjänster,restauranger, transporter, kommunikationer, reklam,
i) allmännaomsättningsskatter(exklusivemoms):häromfattasskatterpå
tillverkarnas parti- och detaljförsäljning, inköpsskatter, omsättnings-
skatter,
j) fiskalamonopolsvinster,somöverförestillstaten,dockmedundantag
för när dessa vinster uppkommer vid monopol på import av en viss
vara eller tjänst (ingår i D.2122). Fiskala monopol är offentligt ägda
företag som har getts ett lagligt monopol på produktionen eller
distributionenavensärskildvaraellertjänstiavsiktattgeavkastning
och inte i avsikt att främja den offentliga ekonomiska politiken eller
socialpolitiken. När ett offentligt företag ges monopolrättigheter som
enföljdavenövervägdekonomiskellersocialpolitikochpågrundav
varansellertjänstensellerproduktionsteknikensspeciellanatur—t.ex.
allmännyttigaföretag,postväsen,telekommunikationer,järnvägarosv.
—skalldetintebehandlassomettfiskaltmonopol.Huvudregelnäratt
fiskala monopol i första hand är sysselsatta med produktion av varor
eller tjänster som kan vara hårt beskattade i andra länder; de har en
benägenhet att begränsas till produktion av vissa konsumtionsvaror
(alkoholhaltiga drycker,tobak,tändstickor etc.)eller bränslen,
k) exportavgifter och monetära utjämningsbelopp som inkasseras på
export.
4.21 Nettoproduktskatter beräknas genom att dra produktsubventioner (D.31)
frånproduktskatter (D.21).
ÖVRIGAPRODUKTIONSSKATTER(D.29)
4.22Definition:Övriga produktionsskatter (D.29) består av alla skatter som
företag åläggs somen följd av deras produktionsaktiviteter,
oberoendeavkvantitetenellervärdetavdeproduceradeeller
såldavarornaochtjänsterna.
De kan betalas på mark, fasta tillgångar eller arbetskraft i produktion-
processeneller påvissaaktiviteter eller transaktioner.
4.23 Övrigaproduktionsskatter (D.29)omfattarsärskilt
a) skatter på ägande eller användning av mark, byggnader eller andra
anläggningar, som utnyttjas av företagen (inklusive boende i ägarbe-
boddabostäder)iproduktionen,
b) skatterpåanvändningavfastatillgångar(fordon,maskiner,utrustning)
förproduktionsändamål, oavsettomdessaägseller hyrs,
c) skatterpådentotala lönesumman ochandralöneskatter,
d) skatter på internationella transaktioner (utlandsresor, utländska
remisser eller liknande transaktioner med utlänningar) för produk-
tionsändamål,
e) skattersomföretagbetalarföratterhållaaffärs-ochyrkeslicenserom
dessalicenser gesautomatiskt mot betalning avfastställt belopp. Om
emellertid myndigheterna, som villkor för att utfärda en licens, gör
kontroll av företagsfastighetens lämplighet eller säkerhet, av den
använda utrustningens tillförlitlighet eller säkerhet, av den anställda
personalensyrkeskompetenselleravproduceradevarorsellertjänsters
kvalitet ellerstandard,skallbetalningen behandlassomköpavtjänst,
såvida inte det belopp som debiteras för licensen är helt utan
proportionertill kostnadernaförmyndigheternas kontroll,
f) skatter på föroreningar som följd av produktionsaktiviteter. Dessa
består av skatter, som läggs på utsläpp eller utflöde till miljön av
skadliga gaser, vätskor eller andra farliga ämnen. De omfattar inte
betalningar för offentliga myndigheters insamling och omhänderta-
gande av avfall eller skadliga ämnen; sådana betalningar ingår i
företagsinsatsförbrukning,
g) underkompensation av moms som följd av de enhetstaxesystem som
oftaanvändsförjordbruket.
4.24 Denna rubrik omfattar inte skatter på hushållens egen användning av
fordon etc., vilka registreras under löpande skatter på inkomst,
förmögenhetosv.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—97
▼B
SKATTER PÅ PRODUKTIONOCH IMPORT SOM BETALAS TILL EURO-
PEISKAUNIONENSINSTITUTIONER
4.25 Skatter på produktion och import som betalas till Europeiska unionens
institutioner omfattar särskilt
a) skatter som inhemska producentenheter betalar direkt till Europeiska
unionensinstitutioner(EKSG-avgiftenpågruv-,järn-ochstålföretag),
b) skattersomnationellamyndigheterinkasserarförEuropeiskaunionens
institutioners räkning,nämligen
1) inbetalningar fråndengemensamma jordbrukspolitiken
avgifter på importerade jordbruksprodukter, monetära utjämnings-
beloppsompåförsexportochimport,produktionsavgifterpåsocker
och avgift på isoglukos med ansvarsavgifter på mjölk och
spannmål,
2) inbetalningarfrånhandelmedtredjeland:tullarpåfördapåbasisav
Europeiskaunionensintegrerade tullaxa (TARIC),
3) inbetalningar frånmomsenideenskilda medlemsstaterna.
4.26 Bokföringstidpunkt för skatter på produktion och import: skatter på
produktion och import registreras när de skattepliktiga aktiviteterna,
transaktionerna eller andrahändelserna ägerrum.
4.27 Vissa ekonomiska aktiviteter, transaktioner eller händelser, som enligt
skattelagsstiftningen skulle medföra skyldighet att betala skatt för den
berörda enheten, undgår emellertid ständigt skattemyndigheternas
uppmärksamhet. Detskullevaraorealistiskt att troatt sådanaaktiviteter,
transaktioner eller händelser ger upphov till finansiella tillgångar eller
skulder i form av obetalda skulder eller överskjutande skatter. Därför
bokförsiENSbeloppsomförfallnatillbetalningendastnärdeärstyrkta
av taxering, deklaration eller annat instrument som utvisar en tydlig
skyldighetförskattebetalarenattbetala.Systemettillräknarinteuteblivna
skattersominte ärstyrktaavskattetaxering.
Skattersomärstyrktaavtaxeringmensomaldrigbetalas(t.ex.pågrund
av konkurs) behandlas som om de vore betalda; sedan finns två
möjligheter:
a) avskrivning av osäkra fordringar, då den offentliga sektorngodtar att
dess fordran inte längre kan inkasseras, avskrivningen bokförs i denoffentliga sektorns och den felande gäldenärens konton för andra
volymförändringar.
b) annulleringavskuldengenomenömsesidigöverenskommelsemellan
den offentliga sektorn och gäldenären. Denna annullering behandlas
som kapitaltransfering från den offentliga sektorn till gäldenären på
kapitalkontotmedettsamtidigtborttagandeavenfordranikontotför
finansiella transaktioner.
4.28 Det sammanlagda värdet av skatter, som skall bokföras, innefattar
eventuella räntor som debiteras på resterande skatter och eventuella
böterpåfördaavskattemyndigheter,omdetäromöjligtattbokförasådana
räntorochböterseparat frånskatterna. Värdetinnefattar äveneventuella
kostnadersomkanåläggasisambandmedinkasseringellerindrivningav
utestående skatter. På motsvarande sätt reduceras värdet med eventuella
skatterabatter från den offentliga sektorn som ett led i den ekonomiska
politiken och eventuella skatteåterbetalningar som en följd av för stora
inbetalningar.
4.29 IENSuppträderskatterpåproduktionochimport(D.2)
— somanvändningidentotala ekonominskontoförinkomstbildning,
— som tillgång i den offentliga sektorns konto för allokering av
primärinkomsterochiutrikeskontotförprimärinkomsterochlöpande
transfereringar.
Produktskatter bokförssomtillgång på totala ekonomins kontoförvaror
och tjänster. Detta gör det möjligt att balansera tillgången på varor och
tjänster—värderad exklusive produktskatter—motanvändningen, som
är värderad inklusive dessa skatter. Övriga produktionsskatter (D.29)
uppträder som användning på kontot för inkomstbildning i den bransch
eller sektorsombetalar dem.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—98
▼B
SUBVENTIONER(D.3)
4.30Definition:Subventioner(D.3)ärlöpande,ensidigabetalningarsomden
offentligasektornellerEuropeiskaunionensinstitutionergör
till inhemska(1)producenter medsyftetattpåverkaproduk-
tionsnivåerna, priserna eller ersättningen till
produktionsfaktorerna. Övriga icke-marknadsproducenter
kan erhålla övriga produktionssubventioner endast i de fall
dessa betalningar grundas på allmänna bestämmelser som
gäller både marknads- och icke-marknadsproducenter. Av
konvention förekommer inte produktsubventioner för övrig
icke-marknadsproduktion (P.13).
4.31 Subventioner från Europeiska unionens institutioner omfattar endast
löpandetransfereringar, somgörsdirekttill inhemskaproducentenheter.
4.32 Subventionerklassificeras i
a) produktsubventioner (D.31),
1) importsubventioner (D.311),
2) övrigaproduktsubventioner(D.319),
b) övrigaproduktionssubventioner(D.39).
PRODUKTSUBVENTIONER(D.31)
4.33Definition:Produktsubventioner av produkter (D.31) är subventioner
sombetalasperenhetavenproduceradellerimporteradvara
eller tjänst. Subventionen kan vara ett bestämt belopp per
kvantitetsenhetavenvaraellertjänstellerdenkanberäknas
ivärdesomenbestämdprocentandelavprisetperenhet.En
subvention kan också beräknas som skillnaden mellan ett
bestämt målsatt pris och det marknadspris som köparen
faktiskt betalar. En subvention av en produkt förfaller
vanligen till betalning när varan produceras, säljs eller
importeras.Avkonventionförekommerproduktsubventioner
endast i samband med marknadsproduktion (P.11) eller
produktionföregenslutliganvändning(P.12).
Importsubventioner(D.311)
4.34Definition:Importsubventioner(D.311)beståravsubventioneravvaror
och tjänstser som förfaller till betalning när varan passerar
gränsenföranvändninginomdetekonomiskaterritorieteller
när tjänsten levereras till inhemska institutionella enheter.
De kan omfatta förluster, som uppstår när offentliga
handelsorganisationer, enligt fastställd offentlig politik,
köper produkter från utlänningar och säljer dem till lägre
pristilllandets egnainvånare.
Övrigaproduktsubventioner(D.319)
4.35 Övrigaproduktsubventioner (D.319)omfattar
a) subventioneravprodukter,somanvändsinomlandet: dessabestårav
subventioner till inhemska producenter för deras produktion när den
användseller konsumerasinomdetekonomiskaterritoret,
b) förluster som uppstår när offentliga handelsorganisationer, enligt
fastställd offentlig ekonomisk eller social politik, köper produkter
från inhemska producenter och sedan säljer dessa till lägre priser till
in-eller utlänningar,
c) subventioner till offentligt ägda bolag och kvasibolag för att täcka
permanentaförlustersomuppkommeriderasproduktivaverksamheter
och som beror på att, enligt fastställd offentlig eller europeisk
ekonomisk eller social politik, deras debiterade priser är lägre än de
genomsnittliga produktionskostnaderna,
d) direkta exportsubventioner som betalas direkt till inhemska produ-
center, när varorna lämnar det ekonomiska territoriet eller tjänsterna
tillhandahålls utlänningar — bortsett från återbetalningar vid
tullgränsen av produktskatter som erlagts tidigare och friskrivning av
de skatter som skulle ha betalats om varorna hade sålts eller använts
inomdetekonomiskaterritoriet.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—99
(1) Subventioner från Europeiska unionens institutioner betalas till inhemska enheter
överallt igemenskapen.
▼B
ÖVRIGAPRODUKTIONSSUBVENTIONER(D.39)
4.36Definition:Övriga produktionssubventioner (D.39) består av subven-
tioner utom produktsubventioner som inhemska
producerande enheter kan erhålla som en följd av enga-
gemang i produktion. För övrig icke-marknadsproduktion
kanövrigaicke-marknadsproducentererhållaövrigaproduk-
tionssubventionerendastidefalldessabetalningarfrånden
offentliga sektorn grundas på allmänna bestämmelser som
gäller både marknadsproducenter och icke-marknadsprodu-
center.
4.37 Dennarubrikomfattar särskilt
a) subventioner av löner eller arbetskraft: dessa består av subventioner
som betalas i relation till den sammanlagda lönesumman eller
arbetskraften eller till sysselsättning av särskilda kategorier av
personer som fysiskt handikappade eller långtidsarbetslösa eller till
kostnader för utbildningsprogram som anordnas eller finansieras av
företag,
b) subventioner för att minska föroreningar: dessa består av löpande
subventioner avsedda att täcka delar av eller alla kostnader för extra
åtgärder för att minska eller eliminera utsläppen av föroreningar till
miljön,
c) räntesubventionertillinhemskaproducentenheter,ävenomdeavseratt
främjakapitalbildning(1).Dessaärväsentligenlöpandetransfereringar
avsedda att reducera producenters driftskostnader. De behandlas i
räkenskapernasomsubventionertilldeproducentersomdrarnyttaav
dem, även om räntedifferensen i praktiken betalas direkt av den
offentliga sektorntill detkreditinstitut somgerlånet,
d) överkompensation av moms som följd av de enhetstaxesystem som
oftaanvändsförjordbruket.
4.38 Följandebehandlas inte somsubventioner:
a) Löpande transfereringar från den offentliga sektorn till hushållen i
deras egenskap av konsumenter. De behandlas antingen som sociala
förmåner eller somdiverselöpandetransfereringar (D.75).
b) Löpandetransfereringarmellanolikadelaravdenoffentligasektorni
deras egenskap av producenter av icke marknadsmässiga varor och
tjänster med undantag av övriga produktionssubventioner (D.39). De
löpande transfereringarna registreras under rubriken löpande transfe-
reringar inomdenoffentliga sektorn(D.73).
c) Investeringsbidrag(D.92).
d) Extraordinära betalningar tillsocialförsäkringsfonder,omdessabetal-
ningaräravseddaattökafondernasaktuariereserver.Dessabetalningar
registreras underrubrikenandrakapitaltransfereringar (D.99).
e) Transfereringarfråndenoffentligasektorntillicke-finansiella företag
och kvasibolag för att täcka förluster ackumulerade under flera
räkenskapsårellerexceptionellaförlustersomberorpåfaktorerutanför
företagetskontroll.Deklassificerasunderrubrikenandrakapitaltrans-
fereringar (D.99).
f) Upphävande av producentenheters skulder till den offentliga sektorn
(t.ex.lånfrånettoffentligtorgantilletticke-finansielltföretagsomhar
ackumulerat rörelseförluster under flera räkenskapsår). I allmänhet
behandlas sådana transaktioner i räkenskaperna som andra kapitalt-
ransfereringar (D.99)(sepunkt4.165.ff).
g) Ersättningar från den offentliga sektorn eller utlandet för skador på
eller förluster av kapitalvaror som en följd av krigshandlingar, andra
politiska händelser eller nationella katastrofer. Dessa betalningar
redovisasunderrubrikenandrakapitaltransfereringar (D.99).
h) Den offentliga sektorns köp av aktier och annat eget kapital i bolag.
Dessa belopp redovisas under rubriken aktier och andra ägarandelar
(AF.5).
i) Betalningar från ett offentligt organ som övertagit ansvaret för
onormala pensionskostnader som drabbat ett offentligt företag. Dessa
betalningar bokförssomdiverse löpandetransfereringar (D.75).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—100
(1) Om ett bidrag har det dubbla ändamålet att finansiera både amortering av skulden och
betalning av räntan och om det inte är möjligt att fördela det mellan dessa två
komponenter, skalldockhelabidraget behandlas somettinvesteringsbidrag.
▼B
j) Betalningar från den offentliga sektorn till marknadsproducenter som
heleller delvis ersättning förvarorochtjänster somdessamarknads-
producenterlevererardirektochindividuellttillhushållisambandmed
socialariskerellerbehov(sepunkt4.84.),ochtillvilkahushållenhar
rätt till enligt lag. Dessa betalningar ingår i den offentliga sektorns
individuella konsumtionsutgifter (P.31) och följaktligen i sociala
naturaförmåner (D.631)ochfaktisktindividuell konsumtion(P.41).
4.39 Bokföringstidpunkt: subventioner bokförs när transaktionen eller
händelsen (produktion, försäljning, import etc.) som ger upphov till
subventionenägerrum.
Specialfall:
a) Subventioner i form av skillnaden mellan inköpspriset och det
försäljningspris somett offentligt försäljningsorgan debiterar, bokförs
viddentidpunktdåförsäljningsorganetköpervarorna,omförsäljning-
sprisetärkäntdå.
b) Subventioner, avsedda att täcka en förlust som uppstått i en
producentenhet i en marknadsbransch, bokförs vid den tidpunkt då
detoffentliga organetbeslutaratt täcka förlusten.
4.40 IENSuppträdersubventioner
a) somnegativanvändningidentotalaekonominskontoförinkomstbild-
ning,
b) somnegativ tillgång idenoffentliga sektornskontoförallokering av
primärinkomster och iutrikeskontot förprimärinkomster ochlöpande
transfereringar.
Subventioner av produkter bokförs som negativ tillgång på den totala
ekonomins konto för produkter. Detta gör det möjligt att balansera
tillgången avvarorochtjänster motanvändningen.
Andra subventioner av produktionen (D.39) uppträder som negativ
användning på kontot för inkomstbildning i den bransch eller sektor
sommottardem.
Ett system av multipla växelkurser har följande påverkan på skatter på
produktion och import och på subventioner (multipla växelkurser
tillämpas förnärvarandeinteblandEuropeiskaunionensmedlemsstater):
a) Implicitaskatterpåimportbehandlassomskatterpåimport,exklusive
momsochtullar (D.2122).
b) Implicita skatter på export behandlas som produktskatter, exklusive
momsochimportskatter (D.214).
c) Implicita importsubventioner behandlas som importsubventioner
(D.311).
d) Implicita exportsubventioner behandlas som övriga produktsubven-
tioneravprodukter(D.319).
KAPITALINKOMST(D.4)
4.41Definition:Kapitalinkomst (D.4) är den inkomst som ägaren av en
finansielltillgångellerenmateriellickeproduceradtillgång
får i ersättning för att ställa en finansiell tillgång eller en
materiellickeproduceradtillgångtillenannaninstitutionell
enhetsförfogande.
Kapitalinkomster klassificeras iENSpåföljandesätt:
a) Ränta(D.41).
b) Inkomstfrånbolag(D.42).
1) Utdelningfrånbolag(D.421).
2) Ägaruttagurkvasibolag(D.422).
c) Återinvesteradevinstmedelfråndirektainvesteringariutlandet(D.43).
d) Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna (D.44).
e) Arrenden(D.45).
RÄNTA(D.41)
4.42Definition:Under de villkor som gäller för ett finansobjekt är ränta
(D.41) det belopp som låntagaren är skyldig att betala
långivarenförenbestämdtidsperiodutanattkapitalskulden
reduceras.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—101
▼B
4.43 Närlångivare lånar medel till låntagare upprättas något avnedanstående
finansobjekt. Denna form av kapitalinkomst tillkommer ägare av vissa
slagavfinansiella tillgångar:
a) Inlåning (AF.2).
b) Värdepapperandraänaktier (AF.3).
c) Lån(AF.4).
d) Obetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter (AF.7).
Räntapåinlåning,lånsamtobetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter
4.44 Den ränta som förfaller eller betalas på dessa finansiella tillgångar och
skulder bestäms genom att tillämpa den relevanta räntesatsen på
utestående kapital vidvarjetidpunktunderräkenskapsperioden.
RäntapåvärdepapperRäntapåväxlarochliknandekortfristigaobjekt:
4.45 Skillnaden mellan det nominella värdet och det pris som betalas vid
tidpunkten för utgivandet (dvs. diskonteringen) anger den ränta som
betalas över växelns livstid. Värdeökningen på ackumuleringen av
upplupna räntor utgör inte en kapitalvinst därför att den beror på en
ökning av utestående kapital och inte på en ändring av priset på
tillgången.Andraändringariväxelnsvärdebehandlassomkapitalvinster/
förluster.
Räntapåobligationerochförlagsbevis
4.46 Obligationerochförlagsbevisärlångsiktigavärdepapper,somgerägaren
enovillkorligrätttillenfastellerkontraktsbestämdrörliginkomstiform
av kupongutbetalningar, eller en bestämd fast summa vid en eller flera
förutbestämda tidpunkter då värdepapperet inlöses, eller en kombination
avbådadessabetalningsvillkor.
a) Noll-kupongare:
Här görs inga kupongutbetalningar. Räntan, baserad på skillnaden
mellan inlösenpriset och utgivningspriset, fördelas över obligationens
hela löptid.Denårliga upplupnaräntan reinvesteras iobligationen av
ägaren;såledesmåstemotposterlikamedvärdetavdentillkommande
räntan bokföras, i kontot för finansiella transaktioner, som ägarens
anskaffande av flera obligationer och som ett ytterligare obligations-
utgivande av utgivaren eller låntagaren (dvs. som en tillväxt av den
ursprungligaobligationens ”volym”).
b) Andraobligationer, inklusivediskonteringsobligationer:
Räntanhartvåkomponenter:
1) Summanavkupongutbetalningar varjeperiod.
2) Summan av tillkommande räntor varje period, baserad på
skillnaden mellan inlösenpriset och utgivningspriset och beräknad
påsammasättsomförnoll-kupongare.
c) Indexerade värdepapper:
Summanavkupongutbetalningaroch/elleruteståendekapitalärknutna
tillenprisindex.Enförändringmellanbörjanochslutetavenbestämd
bokföringsperiod i det utestående kapitalets värde, som beror på
förändringar i den relevanta indexen, behandlas som upplupen ränta
under perioden, i tillägg till alla räntor som förfaller till betalning
under perioden. Den upplupna ränta som beror på indexeringen
återinvesteras helt i värdepapperet och skall bokföras i ägarens och
utgivarenskontonförfinansiella transaktioner.
Ränteswapparochframtidaräntesäkringsavtal(FRA)
4.47 Swapparäravtalenligtkontraktmellantvåinstitutionellaenheter,somär
överens om att byta betalningsströmmar på lika stora skuldbelopp under
en viss tid. Vanliga former av swappar är ränteswappar och valut-
aswappar.
Ränteströmmar, som följer av swapparrangemang, skall bokföras netto
mellan de två swapparterna; alla betalningar till tredje part, t.ex.
specialiserade mäklare, för att ordna med swapparna bokförs som köp
avtjänster.
SammaprincipanvändsförFRA(forwardrate agreement).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—102
▼B
Räntapåfinansiellleasing
4.48 Finansiell leasing är ett alternativ till vanliga lån som metod för att
finansieraköpavmaskinerochutrustning.Detärettavtalsomkanaliserar
medel från en långivare till en låntagare: leasinggivaren köper utrust-
ningenochleasingtagarenförbindersigattbetalaetthyresbelopp,somgör
detmöjligtförleasinggivarenattöverkontraktstidenfåtäckningföralla,
eller nästanalla,sinakostnaderinklusive ränta.
Leasinggivaren betraktas som långivare till leasingtagaren för ett belopp
motsvarande tillgångens inköpspris; lånet återbetalas gradvis över
leasingperioden. Hyresbeloppet som leasingtagaren betalar varje period
behandlasdärförsombeståendeavtvåkomponenter:enåterbetalning av
kapitalochenräntebetalning.Räntesatsenpådettillräknadelånetbestäms
implicit av förhållandet mellan det totala hyresbeloppet under hela
leasingperiodenochtillgångensinköpspris.Dendelavhyresbeloppetsom
utgör ränta minskar gradvis under leasingperioden efter hand som
kapitalet återbetalas. Det ursprungliga lånet till leasingtagaren, tillsam-
mans med de efterföljande återbetalningarna av kapitalet, bokförs i
leasinggivarens och leasingtagarens konton för finansiella transaktioner.
Räntebetalningarna bokförs under räntor i deras respektive konton för
primärinkomstfördelning.
Andraräntor
4.49 Följandebehandlas ocksåsomränta:
a) Ränta på övertrasseringar, extra ränta på bankinsättningar som står
innelängreänavtalat samtvinsterpåpremieobligationer.
b) Ränta,somvärdepappersfonder(se2.51b)fårsomavkastningpåsina
investeringar och som tillkommer aktieägarna, även om den kapita-
liseras. Exkluderade är dock kapitalvinster och kapitalförluster på
finansobjekt, som tillhör investmentbolag; dessa belopp bokförs inte
somkapitalinkomst.
Bokföringstidpunkt
4.50 Räntabokförspåbasisavnärdenupplups,dvs.räntapåuteståendekapital
bokförs som tillkommande långivaren kontinuerligt över tiden. Räntan,
som tillkommer i varje räkenskapsperiod, skall bokföras oavsett om den
faktiskt är betalad eller lagd till det utestående kapitalet. Om den inte
faktiskt utbetalas skall ökningen ikapitalet också bokförasi kontona för
finansiellatransaktioner,hoslångivarensomenytterligarekapitalanskaff-
ning av denna form av finansobjekt och hoslåntagaren som en lika stor
skuldsättning.
4.51 Ränta bokförs före avdrag av de skatter som kan påföras den. Mottagen
ochbetaldräntabokförsalltidinklusiveräntebidrag,ävenomdessabidrag
betalas direkt till finansinstitutionen och inte till bidragstagaren (se
subventioner).
Omvärdetavfinansförmedlarestjänsterintefördelasmellanolikakunder,
skall inte den faktiska räntebetalningen till eller från finansförmedlare
justeras för att eliminera de marginaler som svarar mot den implicita
avgiften hos finansförmedlare. En justeringspost behövs i kontona för
allokeringavprimärinkomsterhosfinansförmedlarnaochhosennominell
bransch,tillvilken,enligtkonvention,finansförmedlarnashelaproduktion
allokerassominsatsförbrukning.
4.52 IENSuppträderränta
a) som tillgång och som användning i sektorernas konton för allokering
avprimärinkomster(1)
b) somtillgångochsomanvändningiutrikeskontotförprimärinkomster
ochlöpandetransfereringar.
INKOMSTFRÅNBOLAG(D.42)Utdelningfrånbolag(D.421)
4.53Definition:Utdelningfrånbolag(D.421)ärenformavkapitalinkomst,
som ägare av aktier och andra ägarandelar (AF.5) blir
berättigadetillgenomattställatillgångartillförfogandeför1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—103
(1) Denna praxis skiljer sig från den vanliga praxisen i företagsbokföring, enligt vilken
ränteutgifter normalt uppträder som fasta kostnader motsvarande andra produktions-
kostnaderpådriftskonton.
▼B
bolag. Att skaffa eget kapital genom att ge ut aktier och
andraägarandelarärettalternativtillattskaffamedelgenom
upplåning. I motsats till lånat kapital ger dock inte eget
kapital upphov till en skuld som är bestämd i monetära
termer och den berättigar inte heller ägarna till aktier och
andra ägarandelar i ett bolag till en fast eller förutbestämd
inkomst.
4.54 Dennarubrikomfattar också
a) aktier och andra ägarandelar utställda till ägare som betalning av
utdelningen för räkenskapsåret. Fondaktier, som svarar mot kapitali-
seringen av egna medel i form av reserver och icke utdelade vinster
ochsomgerägarnanyaaktierochandraägarandelariförhållandetill
derasinnehav,skalldockinte omfattas,
b) utdelning från bolag som värdepappersfonder (se 2.52 b) får som
avkastningpåsinainvesteringarochsomtillkommeraktieägarna,även
om den kapitaliseras. Exkluderade är dock kapitalvinster och
kapitalförluster på finansobjekt, som tillhör investmentbolag; dessa
beloppbokförsinte somkapitalinkomst,
c) deninkomstdenoffentligasektornfårfrånoffentligtägdaföretag,som
betraktassomsjälvständigajuridiskaenheterävenomdeinteformellt
ärkonstituerade sombolag.
4.55 Bokföringstidpunkt: Bokförs vid den tidpunkt då de, enligt vad bolaget
bestämmer,förfaller till betalning.
IENSuppträderutdelning frånbolag
a) som användning i kontot för allokering av primärinkomster i de
sektorertill vilkabolagenärklassificerade,
b) som tillgång i kontot för allokering av primärinkomster i de sektorer
till vilkaägarnaärklassificerade,
c) somanvändningochtillgång iutrikeskontot förprimärinkomster ide
sektorertill vilkaägarnaärklassificerade,
d) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
Ägaruttagfrånkvasibolag(D.422)
4.56Definition:Ägaruttag frånkvasibolag(D.422)beståravdebeloppsom
företagarna faktiskt tar ut för eget bruk ur vinsterna i de
kvasibolagdeäger.
4.57 Dessa belopp bokförs före avdrag av löpande skatter på inkomst,
förmögenhetetc., vilkaföretagsägarna alltid ansesskallbetala.
4.58 När ett kvasibolag ger vinst, kan dess ägare välja att lämna del av eller
hela vinsten kvar i företaget, i synnerhet för investeringsändamål. Den
inkomst som lämnas kvar i företaget uppträder som sparande i
kvasibolaget och endst den vinst som faktiskt tas ut av ägarenheten
bokförsiräkenskaperna underrubrikenägaruttag urkvasibolag.
4.59 När inhemska företags filialer, agenturer etc. i utlandet gör vinster,
uppträder kvarhållna vinstmedel, förutsatt att dessa filialer etc. betraktas
som utländska enheter, som återinvesterade vinstmedel från direkta
investeringariutlandet(D.43).Endastdeninkomstsomfaktisktöverförs
tillmoderföretagetbehandlasiräkenskapernasomägaruttagikvasibolag,
mottagen från utlandet. Samma princip används för att hantera
relationerna mellan filialer, agenturer etc., som verkar inom det
ekonomiska territoriet, och det utländska moderföretag till vilket dessa
hör.
4.60 Dennarubrikomfattarocksådedriftsöverskottnettosomgårtillinhemska
ägare av mark och byggnader i utlandet eller till utlänningar som äger
mark eller byggnader inom det ekonomiska territoriet. I själva verket
behandlasdessautländskaenheter,vadgällerallatransaktionerimarkoch
byggnader inom ett lands ekonomiska territorium, i enlighet med ENS
konventioner, som konstruerade inhemska statistiska enheter i vilka de
utländskaägarnautövarsittkapitalägande.
Bostadstjänsteriägarbeboddabostäderutomlandsbokförssomimportav
tjänstochdetmotsvarandedriftsöverskottetnettosomprimärinkomstfrån
utlandet; bostadstjänster i ägarbebodda bostäder som tillhör utlänningar
bokförssomexportavtjänstochmotsvarandedriftsöverskott,netto,som
primärinkomsttill utlandet.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—104
▼B
4.61 Ägaruttagurkvasibolagomfattar inte beloppsomderasägarefår
a) frånförsäljningavbefintliga fastarealkapitalvaror,
b) frånförsäljningavmarkochimmateriella tillgångar,
c) från uttag av kapital (t.ex. hel eller delvis likvidation av det egna
kapitalet ikvasibolaget).
Dessabeloppbehandlassomuttagavegetkapitalikontotförfinansiella
transaktioner. Omväntbehandlas alla medel, somägaren eller ägarna till
ettkvasibolagtillförbolagetisyfteattförvärvatillgångarellerattminska
skulder, som tillskott till eget kapital. Om kvasibolaget ägs av den
offentligasektornochomdetharpermanentdriftsunderskottsomenföljd
av fastställd offentlig ekonomisk och social politik, skall dock alla
reguljäratransfereringaravmedelfråndenoffentligasektorntillföretaget
föratttäcka dessförlusterbehandlassomsubventioner.
4.62 Bokföringstidpunkt: Ägaruttag ur kvasibolag bokförs när de görs av
ägarna.
4.63 IENSförekommer ägaruttag urkvasibolag
a) som användning i kontot för allokering av primärinkomster i de
sektorertill vilkakvasibolagenärklassificerade,
b) som tillgång i kontot för allokering av primärinkomster i ägarnas
sektorer,
c) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
ÅTERINVESTERADEVINSTMEDELFRÅNDIREKTAINVESTERINGARI
UTLANDET(D.43)
4.64Definition:Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i
utlandet (D.43) är lika med driftsöverskottet inom företag
fördirektinvestering iutlandet
plusallamottagnakapitalinkomster ellerlöpandetransfe-
reringar,
minusalla utbetalda kapitalinkomster eller löpande transfe-
reringar, inklusive faktiska remissa till utländska
direktinvesterare, och alla löpande skatter på
inkomster, förmögenhet etc., som betalas av direkt-
investeringsföretag iutlandet.
4.65 Ett direktinvesteringsföretag i utlandet är ett bolag eller ett personligt
företag,ivilketeninvesterarehemmahörandeienannanekonomiäger10
procent eller mer av stamaktierna eller röstetalet (för ett bolag) eller
motsvarande (för ett personligt företag). Direktinvesteringsföretag i
utlandet omfattar sådana enheter som kännetecknas som dotterbolag
(investeraren äger mer än 50 procent), delägda bolag (investeraren äger
högst 50 procent) och filialer (helt eller delvis ägda företag som inte är
bolag), som ägs direkt eller indirekt av investeraren. Följaktligen är
”direktinvesteringsföretagiutlandet”ettbredarebegreppän”utlandskon-
trollerade företag”.
4.66 Faktiskutdelningavföretagarinkomsterfrånföretagfördirektinvestering
i utlandet kan göras som utdelningar från bolag eller som ägaruttag ur
kvasibolag.
Dessutombehandlaskvarhållnavinstmedelsomomdevorefördeladeoch
återförda till direktinvesteringsföretag i utlandet i förhållande till deras
ägandeavföretagets eget kapital ochsedanåterinvesterade avdem.
Återinvesterade vinstmedel från direkta investeringar i utlandet kan vara
antingenpositiva eller negativa.
4.67 Bokföringstidpunkt:Återinvesteradevinstmedelfråndirektainvesteringar
iutlandetbokförsnärdeintjänas.
IENSförekommeråterinvesteradevinstmedelfråndirektainvesteringari
utlandet
a) som användning och tillgång i sektorernas konton för allokering av
primärinkomster,
b) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—105
▼B
KAPITALINKOMST,TILLRÄKNADFÖRSÄKRINGSTAGARNA(D.44)
4.68Definition:Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarna, motsvarar de
totala primärinkomsterna från investeringar i tekniska
försäkringsreserver. Tekniska försäkringsreserver investeras
av försäkringsbolag och pensionsfonder i finansiella till-
gångarellermark(frånvilkaerhållskapitalinkomster netto,
dvs. efter avdrag för betalda räntor) eller i byggnader (som
genererar driftsöverskott netto). Alla nettoinkomster som
härrörfråninvesteringaravförsäkringsbolagensegetkapital
skall undantas i en omfattning som motsvarar förhållandet
mellanegetkapitalochsummanavegetkapitalochtekniska
försäkringsreserver.
4.69 Eftersom tekniska reserver är försäkringstagarnas tillgångar uppträder
investeringsavkastningarna från dem i räkenskaperna som utbetalade av
försäkringsbolag och pensionsfonder till försäkringstagarna i form av
kapitalinkomst, somtillskrivsförsäkringstagarna.
Eftersom denna inkomst i praktiken behålls av försäkringsbolag och
pensionsfonder, behandlas den som om den betalades tillbaka till
försäkringsbolagochpensionsfonderiformavextrapremierochavgifter,
somläggstill faktiskt betalda premier ochavgifter.
Depremie-ochavgiftstilläggtillskade-ochlivförsäkringspremiersomtas
utinomdetsocialatrygghetsförsäkringssystemetbokförstillsammansmed
de faktiska premierna och fondavgifterna i kontot för fördelning av
sekundärainkomsterförberördaenheter.
De premietillägg till individuella livförsäkringspremier som inte tas ut
inom socialförsäkringssystemet är, liksom de faktiska premierna, inte
löpandetransfereringarochbokförsdärförinteikontotförfördelningav
sekundärainkomster.Deingårdirektsomettavdeelementsombidrartill
förändringeni”hushållensnettofordringariformavlivförsäkringsreserver
ochpensionsfonder”,sombokförsikontotförfinansiellatransaktionerför
berördaenheter.
4.70 Bokföringstidpunkt: Kapitalinkomst, som tillskrivs försäkringstagarna,
bokförsnärdenupplups.
4.71 IENSförekommer kapitalinkomst, somtillskrivsförsäkringstagarna
a) som tillgång i försäkringstagarnas konton för allokering av primärin-
komster,
b) som användning i försäkringsgivarnas konton för allokering av
primärinkomster,
c) somtillgångochsomanvändningiutrikeskontotförprimärinkomster
ochlöpandetransfereringar.
ARRENDEN(D.45)
Markarrenden
4.72 Det arrende som en markägare får av en arrendator utgör en form av
kapitalinkomst.
Denna rubrik omfattar också arrenden, som betalas till ägare av insjöar
ochfloder förrätten att utnyttja dessavatten förrekreationsändamål och
andraändamål, inklusivefiske.
Enmarkägarekanvaraskyldigattbetalaskatterpåmarkenelleratttapå
sig vissa underhållskostnader, uteslutande som en följd av markägandet.
Dessaskatter och utgifter behandlas, enligt konvention, som betalade av
den person som har rätt till användning av marken och som kan dra av
dem från arrendet, som han eljest skulle vara skyldig att betala till
markägaren.
4.73 Arrendenavmarkomfattarintehyroravbyggnaderochbostäderbelägna
påmarken;dessahyrorbehandlassombetalningförenmarknadstjänsttill
ägaren från den som hyr byggnaden eller bostaden och uppträder som
insatsförbrukning eller slutlig konsumtion i den hyrande enhetens
räkenskaper. Om det inte finns någon objektiv grundval för att fördela
betalningen mellan markarrenden och hyror av byggnaderna på marken,
skallhelabeloppetbehandlassomarrende,omvärdetavmarkenbedöms
överstigavärdetavbyggnaderna, ochiannatfallsomhyra.
Arrendenavmineraltillgångar
4.74 Denna rubrik omfattar royalty, som tillkommer ägare till fyndigheter av
mineraler och fossila bränslen (kol, olja eller naturgas), vilka ger andra1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—106
▼B
institutionella enheter tillstånd att utforska eller utvinna sådana fyndig-
heterunderenbestämd tidsperiod.
4.75 Bokföringstidpunkt för arrenden: Arrenden bokförs i den period när de
förfallertill betalning.
4.76 IENSbokförsarrenden
a) som tillgång och som användning i sektorernas konton för allokering
avprimärinkomster,
b) somtillgångochsomanvändningiutrikeskontotförprimärinkomster
ochlöpandetransfereringar.
LÖPANDEINKOMST-OCHFÖRMÖGENHETSSKATTERETC.(D.5)
4.77Definition:löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5)
omfattar alla obligatoriska ensidiga betalningar, kontant
eller i natura, som uttaxeras periodvis av den offentliga
sektorn eller av utlandet avseende institutionella enheters
inkomstochförmögenhet,samtvissaperiodiskaskattersom
varkenpåläggs inkomsteneller förmögenheten.
Löpandeinkomst-ochförmögenhetsskatter etc.uppdelasi
a) inkomstskatter (D.51),
b) övrigalöpandeskatter (D.59).
INKOMSTSKATTER(D.51)
4.78Definition:inkomstskatter(D.51)beståravskatterpåinkomster,vinster
och realisationsvinster. De läggs på faktiska eller antagna
inkomster, som uppbärs av individer, hushåll, bolag eller
ideella och intresseorganisationer. De omfattar även skatter
somläggspåinnehavavförmögenhet,markellerfastigheter,
när dessa innehav används som underlag för att beräkna
ägarnas inkomst.
Inkomstskatteromfattar
a) skatter på individuella inkomster och hushållsinkomster (inkomster
från anställning, förmögenhet, företagande, pensioner etc.), inklusive
skattersomarbetsgivarendrarav(källskatt).Skatterpåägarinkomster
ipersonliga(ejbolagsetablerade) företagingårockså,
b) skatterpåinkomstereller vinsteribolag,
c) skatterpårealisationsvinster,
d) skatterpålotteri-ellerspelvinster,sombetalaspådensummavinnaren
fårochsomäråtskildfrånomsättningsskatterfördensomorganiserar
speleteller lotteriet; dessaskatterbehandlas somproduktskatter.
ÖVRIGALÖPANDESKATTER(D.59)
4.79 Övrigalöpande skatter(D.59)omfattar
a) löpandeskatterpåkapital,sombeståravskattersombetalasperiodiskt
för ägandet eller ägaranvändningen av den egna marken eller
byggnaden, samt löpande skatter på nettoförmögenhet och andra
tillgångar (smycken och andra yttre tecken på rikedom) — utom de
skattersomnämnsiD.29(sombetalasavföretagsomenföljdavderas
produktionsaktiviteter) ochdesomnämnsiD.51(inkomstskatter),
b) percapitaskatter,somtasutpervuxenellerperhushåll,oberoendeav
inkomsteller förmögenhet,
c) utgiftsskatter, som betalas på de totala utgifterna för personer eller
hushåll,
d) hushållensbetalningarförlicenserpåegnaelleranvändafordon,båtar
eller flygmaskiner (ej använda förförvärvsändamål) eller förlicenser
förjakt, skytteeller fiskeetc.(1),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—107
(1) Gränsenmellan skatter ochköpavtjänster fråndenoffentliga sektorndefinieras enligt
sammakriteriersomdesomanvändsnärdetgällerföretagsbetalningar:omlicensenges
automatisktmotbetalningavfastställtbelopp,behandlasbetalningensomskatt.Menom
denoffentligasektornutnyttjarlicensgivningenförnågonfaktiskkontrollfunktion(somatt kontrollera kompetensen eller kvalifikationerna hos den berörda personen) skallbetalningenförlicensenbehandlassomköpaventjänstfråndenoffentligasektornhellreänsomenskatt,såvidaintebetalningenärklartutanallaproportionertillkostnadenför
atttillhandahålla tjänsten.
▼B
e) skatter på internationella transaktioner (utrikes resor, utländska
remissa, utlandsinvesteringar etc.), utom sådana skatter som betalas
avproducenter ochimporttullar somhushållenbetalar.
4.80 Löpandeinkomst-ochförmögenhetsskatter etc.omfattar inte
a) arvs- och gåvoskatter som påförs arvingens eller mottagarens kapital
ochsomdärförbokförsunderkapitalskatter (D.91),
b) tillfälliga eller exceptionella avgifter på kapital eller förmögenhet;
dessabokförsunderkapitalskatter (D.91),
c) skatterpåmark,byggnaderellerandratillgångarsomföretagägereller
hyrochsomdeanvänderiproduktionen;sådanaskatterbehandlassom
övrigaskatterpåproduktionen (D.29),
d) hushållensbetalningar förlicenserandraänlicenserpåanvändningen
av fordon, båtar eller flygmaskiner eller licenser för jakt, skytte eller
fiske: körkort, flygcertifikat, televisions- eller radiolicenser, vapen-
licenser, entréavgifter till museer och avgifter för bibliotekslån,
avgifterförsop-ochavfallshanteringetc.;dessabetalningarbehandlas
iflertalet fall somköpavtjänsterfråndenoffentliga sektorn(1).
4.81 Dettotalavärdetavdeskattersomskallbokförasinkluderarräntor,som
debiteras på resterande skatter, och böter pålagda av skattemyndigheter,
om det inte är möjligt att bokföra sådana räntor och böter separat. Det
totala värdet inkluderar också eventuella kostnader, som debiteras i
anslutning till indrivning och taxering av utestående skatter. På
motsvarande sätt minskas värdet med eventuella skatterabatter från den
offentliga sektorn som ett led i den ekonomiska politiken och med
återbetalningar somenföljdavförstoraskatteinbetalningar.
4.82 Bokföring av löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.: löpande
inkomst- och förmögenhesskatter etc. bokförs vid den tidpunkt då
aktiviteter, transaktioner eller andra händelser, som ger upphov till
skattskyldigheten, inträffar.
Vissa ekonomiska aktiviteter, transaktioner eller händelser, som enligt
skattelagsstiftningen skulle medföra skattskyldighet för berörda enheter,
undgår dock ständigt skattemyndigheternas uppmärksamhet. Det skulle
varaorealistisktatttroattsådanaaktiviteter,transaktionerellerhändelser
ger upphov till finansiella tillgångar eller skulder i form av obetalda
skulder eller överskjutande skatter. Därför bokförs i ENS belopp som
förfallna till betalning endast när de är styrkta av taxering, deklaration
ellerannatinstrumentsomutvisarentydligskyldighetförskattebetalaren
attbetala.Systemettillräknarinteuteblivnaskattersominteärstyrktaav
skattetaxering.
Skattersomärstyrktaavtaxeringmensomaldrigbetalas(t.ex.pågrund
avkonkurs)behandlassomomdevorebetalda;detfinnstvåmöjligheter:
a) Avskrivningavosäkrafordringar,dådenoffentligasektorngodtaratt
dess fordran inte längre kan inkasseras; avskrivningen bokförs i den
offentliga sektorns och den felande gäldenärens konton för andra
volymförändringar.
b) Annulleringavskuldengenomenömsesidigöverenskommelsemellan
den offentliga sektorn och gäldenären. Denna annullering behandlas
somkapitaltransferering fråndenoffentligasektorntillgäldenären på
kapitalkontona medettsamtidigt borttagande avenfordranikontona
förfinansiella transaktioner.
I vissa fall kan skyldigheten att betala skatt fastställas först i en senare
räkenskapsperiod än den i vilken inkomsten uppstår. Viss flexibilitet
behövs därför när det gäller tidpunkten för bokföring av sådana skatter.
Källskatt och regelbundna förskottsbetalningar av inkomstskatt kan
bokföras i den period i vilken de betalas och slutlig skattskyldighet på
inkomstkanbokförasidenperiodivilkenskyldigheten fastställs.
IENSbokförslöpandeinkomst-ochförmögenhetsskatter etc.
a) somanvändningikontonaförfördelningavsekundärainkomsteride
sektorertill vilkaskattebetalarna ärklassificerade,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—108
(1) Gränsenmellan skatter ochköpavtjänster fråndenoffentliga sektorndefinieras enligt
sammakriteriersomdesomanvändsnärdetgällerföretagsbetalningar:omlicensenges
automatisktmotbetalningavfastställtbelopp,behandlasbetalningensomskatt.Menom
denoffentligasektornutnyttjarlicensgivningenförnågonfaktiskkontrollfunktion(somatt kontrollera kompetensen eller kvalifikationerna hos den berörda personen) skallbetalningenförlicensenbehandlassomköpaventjänstfråndenoffentligasektornhellreänsomenskatt,såvidaintebetalningenärklartutanallaproportionertillkostnadenför
atttillhandahålla tjänsten.
▼B
b) som tillgång i den offentliga sektorns konto för fördelning av
sekundärainkomster,
c) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
SOCIALAAVGIFTEROCHFÖRMÅNER(D.6)
4.83Definitioner: Sociala förmåner är transfereringar till hushåll, kontant
ellerinnatura,avseddaatthjälpademmeddenfinansiella
börda som är förbunden med ett antal risker eller behov.
Transfereringarna kommer från kollektivt organiserade
system eller från, utanför dessa system, den offentliga
sektorn samt hushållens ideella organisationer; de inklu-
derar betalningar från den offentliga sektorn till
producenter som i sin tur betalar förmåner till hushåll i
sambandmedsociala riskerochbehov.
4.84 Listanöverriskerochbehovsomkangeupphovtillsocialaförmånerär,
avkonventionfastställdtill följande:
a) Sjukdom.
b) Invaliditet, handikapp.
c) Arbetsskadaocharbetssjukdom.
d) Ålderdom.
e) Efterlevande.
f) Moderskap.
g) Familj.
h) Främjande avsysselsättning.
i) Arbetslöshet.
j) Bostad(1).
k) Utbildning.
l) Allmännödställdhet.
4.85 Socialaförmåner omfattar
a) löpande transfereringar och engångstransfereringar från system, som
mottar avgifter, omfattar hela eller stora delar av samhället och är
införtochkontrolleratavoffentligaenheter(socialförsäkringssystem),
b) löpande transfereringar och engångstransfereringar från system, som
organiseras av företag på uppdrag av de anställda, tidigare anställda
och deras försörjningsberoende (privat fonderade och icke fonderade
företagssystem).Avgifterkaninbetalasavanställdaellerarbetsgivare;
dekanocksåinbetalas avegenföretegare,
c) löpande transfereringar från offentliga enheter och hushållens ideella
organisationer, som inte är betingade av tidigare inbetalda avgifter
(socialbidrag).
4.86 Socialaförmåner omfattarinte
a) försäkringsfordringargrundadepåförsäkringar,somtecknatsenbartpå
den försäkrades eget initiativ, oberoende av arbetsgivaren eller den
offentliga sektorn,
b) försäkringsfordringargrundadepåförsäkringar,somtecknatsmeddet
endaändamåletattkunnagöraettavdrag,ävenomdessaförsäkringar
ärenföljdavett kollektivavtal.
4.87 Föratt enindividuell försäkringskall betraktas somendelavett socialt
trygghetsförsäkringssystem måste de möjligheter eller omständigheter
som deltagarna är försäkrade mot motsvara riskerna eller behoven (se
punkt 4.84.) och dessutom måste ett eller flera av följande villkor vara
uppfyllda:
a) Deltagandet i systemet är obligatoriskt antingen enligt lag för en
bestämd kategori av arbetstagare, vare sig det rör sig om anställda,
egenföretagereellerickeanställda,ellerenligtanställningsvillkorenför
enanställd eller engruppavanställda.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—109
(1) När det gäller bostad är utbetalningar, som offentliga sektorn gör till boende för att
minska deras hyror, sociala förmåner, med undantag för speciella förmåner som
offentliga sektornbekostarisinegenskap avarbetsgivare.
▼B
b) Systemet är kollektivt till fördel för en bestämd grupp arbetstagare,
vare sig det rör sig om anställda, egenföretagare eller icke anställda,
ochdeltagandet ärbegränsat till medlemmar idennagrupp.
c) Enarbetsgivarebetalarenavgift(faktiskellertillräknad)tillsystemet
på uppdrag av en anställd, oavsett om den anställde betalar en avgift
eller ej.
4.88 Socialatrygghetsförsäkringssystemärsystemivilkaarbetstagare,avsina
arbetsgivare eller den offentliga sektorn, åläggs eller uppmuntras att
teckna försäkring mot vissa händelser eller omständigheter som kan
inverkamenligt påderaseller derasförsörjningsberoendesvälfärd.
Socialatrygghetsförsäkringssystemkanklassificeras påföljande sätt:
a) Socialförsäkringssystem,somtäckerhelaellerstoradelaravsamhället
ochsominförs,kontrolleras ochfinansierasavoffentliga enheter,
b) Privatfonderade system,sombestårav
1) system i vilka de sociala avgifterna betalas till tredje part
(försäkringsbolagochsjälvständiga pensionsfonder),
2) system i vilka arbetsgivarna avsätter särskilda reserver, som är
åtskilda från deras övriga reserver, även om sådana system inte
utgör från arbetsgivarna åtskilda institutionella enheter. Dessa
system kallas icke självständiga pensionsfonder. Reserverna
behandlas som tillgångar som tillhör förmånstagarna och inte
arbetsgivarna,
c) icke fonderade system i vilka arbetsgivare av egna tillgångar betalar
sociala förmåner till de anställda, tidigare anställda eller deras
försörjningsberoende,utanattavsättaspeciellareserverförändamålet.
4.89 Socialatrygghetsförsäkringssystem,somoffentligaenheterordnarförsina
egna anställda klassificeras som privat fonderade system eller icke
fonderadesystemochintesomsocialförsäkringssystem.
4.90 Socialaavgifterkandelasuppifaktiskaavgifter,sombetalasinomdetvå
första kategorierna av system i 4.88 ovan, och tillräknade avgifter, som
betalasinomicke fonderadesystem.
4.91 Sociala avgifter kan delas upp i obligatoriska enligt lag och icke
obligatoriskenligtlag.
SOCIALAAVGIFTER(D.61)
Faktiskasocialaavgifter(D.611)
4.92 Faktiskasocialaavgifter omfattar
a) arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111). Dessa motsvarar
flödeD.121.
Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter betalas av arbetsgivare till
socialförsäkringssystem,försäkringsbolagellersjälvständigasåvälsom
icke självständiga pensionsfonder, som administrerar sociala trygg-
hetsförsäkringssystem för att säkerställa sociala förmåner till de
anställda.
Eftersomarbetsgivaresfaktiskakollektivaavgifterbetalasförförmåner
tilldeanställdabokförsvärdetsomenkomponentiersättningentillde
anställda tillsammans med kontanta löner och naturaförmåner.
Avgifterna bokförs sedan som betalade av de anställda som löpande
transfereringar till socialförsäkringssystem, försäkringsbolag eller
självständiga såvälsomicke självständiga pensionsfonder,
b) anställdas egenavgifter (D.6112):
Dessa är sociala avgifter som anställda betalar till socialförsäkrings-
system samt privat fonderade system och icke fonderade system.
Anställdasegenavgifter beståravfaktiskt inbetalda avgifter samt,när
det gäller privat fonderade system, de avgiftstillskott som betalas av
kapitalinkomster,somtillskrivsförsäkringstagarnaochsomuppbärsav
de anställda som deltar i systemet, minus adminstrationskostnader.
Alla administrationskostnader behandlas som kostnader för de
anställdas, ochinte förarbetsgivarnas, avgifter.
c) egenföretageres eller icke anställdas socialaavgifter (D.6613):
Dessaärsocialaavgifter som,föregnaförmåner,betalasavpersoner
som inte är anställda — nämligen egenföretagare (med eller utan
anställda) eller icke anställda. De omfattar också värdet av de
avgiftstillskott som betalas av kapitalinkomster, som tillskrivs
försäkringstagarna och uppbärs av de deltagande individerna, och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—110
▼B
som dessa individer anses betala tillbaka till försäkringsbolagen som
tillägg tillsinaövrigaavgifter.
4.93 Betalningen av faktiska sociala avgifter kan vara obligatorisk enligt lag
eller förordning eller så kan avgifterna betalas som en följd avkollektivavtal i en viss bransch eller avtal mellan arbetsgivare och
anställda i ett visst företag eller därför att de är inskrivna i själva
anställningskontraktet. Ivissafall kanavgifterna varafrivilliga.
Denämndafrivilliga avgifterna omfattar
a) socialaavgiftersompersoner,vilkainteär,ellerintelängreär,tvungna
enligtlagellerförordningattbetala,ellerfortsättabetala,avgiftertill
ensocialförsäkringsfond,
b) socialaavgiftersombetalastillförsäkringsbolag(ellerunderstödsföre-
ningar och pensionsfonder som tilläggsförsäkring som företag ordnar
till förmån för de anställda och till vilket de anställda ansluter sig
frivilligt,
c) avgiftertillunderstödsföreningar,öppnaförmedlemskapföranställda
ochegenföretagare.
4.94 Förattskiljamellanobligatoriskaochfrivilligasocialaavgifterinförsen
tilläggsnivå iklassificeringen:
a) Arbetsgivaresobligatoriska faktiskakollektiva avgifter (D.61111).
b) Arbetsgivaresfrivilliga faktiska kollektiva avgifter(D.61112).
c) Anställdasobligatoriska egenavgifter (D.61121).
d) Anställdasfrivilliga egenavgifter (D.61122).
e) Egen företagares och icke anställdas obligatoriska sociala avgifter
(D.61131).
f) Egen företagares och icke anställdas frivilliga sociala avgifter
(D.61132).
4.95 Faktiskasocialaavgiftertillsocialförsäkringssystemellerandraoffentliga
institutioner bokförsbruttosomomfördelningstransaktioner.
Sociala avgifter i privat fonderade system, som betalas till försäkrings-
bolag och till understödsföreningar och självständiga pensionsfonder i
samma sektor, bokförs däremot netto, dvs. efter avdrag av den del av
avgiftensommotsvararvärdetavdenförsäkringstjänstsomtillhandahålls
hushållen (inhemska och utländska). Denna del av avgiften motsvarar
nämligen, enligtfastställd konvention, betalningen förenmarknadstjänst
som utgör en del av hushållens slutliga konsumtion eller, när det gäller
avgiftersombetalasavutländskahushåll,endelavexportenavtjänster.
När det gäller icke självständiga, privat fonderade sociala trygghets-
försäkringssystemivilkaarbetsgivareavsätteregnaåtskildareserver,dras
ingaadministrationskostnader fråndeavgifter somarbetsgivarna betalar.
Eftersom sådana system inte utgör institutionella enheter åtskilda från
arbetsgivarna, likställs fondernas administrationskostnader med arbets-
givarnasallmänna produktionskostnader.
4.96 Bokföringstidpunkt: Arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111)
och anställdas egenavgifter (D.6112) bokförs vid den tidpunkt då det
arbete utförs som ger upphov till skyldigheten att betala avgifterna.
Sociala avgifter från egenföretagare och icke anställda (D.6113) bokförs
närskyldighetenatt betala uppkommer.
4.97 IENSbokförssociala avgifter
a) som användning i hushållens konto för fördelning av sekundära
inkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska hushåll),
c) som tillgång i kontona för fördelning av sekundära inkomster för
inhemska försäkringsgivareocharbetsgivare,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar(närdetgällerutländskaförsäkringsgivareellerarbets-
givare).
Tillräknadesocialaavgifter(D.612)
4.98 Tillräknade sociala avgifter (D.612) motsvarar sociala förmåner (minus
eventuellaegenavgifterfrånanställda),sombetalasdirektavarbetsgivare
(dvs.inteförbundnamedarbetsgivarnasfaktiskaavgifter)tilldeanställda
ellertidigareanställdaochandraberättigadepersoner.Demotsvararflöde1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—111
▼B
D.122. Värdet bör i princip baseras på försäkringsmatematiska övervä-
ganden.
4.99 Det är nödvändigt att införa tillräknade sociala avgifter, om de sociala
förmånersombetalasdirektavarbetsgivareiräkenskapernaskallomfattas
av rubriken sociala förmåner och om kostnaderna för dessa förmåner (i
den utsträckning de inte täcks av de anställdas faktiska avgifter) skall
innefattas ilönerochkollektiva avgifter sombetalasavarbetsgivaren.
Närarbetsgivaresjälvaavegnatillgångartillhandahållersocialaförmåner
direkt till de anställda, tidigare anställda och deras försörjningsberoende
utan medverkan av socialförsäkringssystem, försäkringsbolag
ellersjälvständiga pensionsfonder och utan att upprätta en särskild fond
eller en åtskild reserv för ändamålet, kan förmånstagarna anses vara
skyddadevadgällerolikabestämdabehovelleromständigheter,ävenom
ingainbetalningar görsföratt täcka dem.
De anställda skall därför tillräknas en ersättning, lika med värdet av de
sociala avgifter som skulle behövas för att säkerställa de rättigheter till
socialaförmånersomdedefactointjänar.Dettabeloppberorintebarapå
storleken av de förmåner som löpande betalas ut, utan även på hur
arbetsgivarnas skyldigheter i sådana system sannolikt utvecklas i fram-
tiden, som resultat av faktorer som förväntade förändringar i antal,
åldersfördelning och medellivslängd vad gäller nuvarande och tidigare
anställda. Därförborde detillräknade avgifternas värde iprincip baseras
påsammaslagavförsäkringsmatematiska övervägandensombestämmer
storleken av de premier som försäkringsbolagen debiterar. Om, som en
följd av politiska händelser eller ekonomiska förändringar, förhållandet
mellan antalet nuvarande anställda och antalet som får pension ändras
påtagligt och blir onormalt, skall de tillräknade avgifternas värde för
nuvarande anställda beräknas skilt från värdet av faktiskt utbetalade
pensioner.Enrimligprocentandelavlönernatillnuvarandeanställdakan
användasförändamålet.
Ipraktikenkandetdockvarasvårtattavgörahurstorasådanatillräknade
avgifter skall vara. Företaget kan själv göra uppskattningar, kanske på
basis av de avgifter som betalas till liknande fonderade system, för att
beräkna sina sannolika framtida skyldigheter. I annat fall kan det enda
praktiskaalternativetvaraattanvändadeickefonderadesocialaförmåner
som utbetalas av företaget under samma räkenskapsperiod (efter avdrag
för de faktiska avgifter som de anställda själva betalar) som en
uppskattning av den tillräknade ersättning som behövs för att täcka de
tillräknade avgifterna. Medan det uppenbart finns många skäl varför
värdet av de erforderliga tillräknade avgifterna kan avvika från de icke
fonderade sociala förmåner som faktiskt utbetalas under samma period,
t.ex. ändrad sammansättning och åldersstruktur i företagets arbetskraft,
kan de faktiska förmåner som utbetalas i den löpande perioden (minus
anställdas egenavgifter) likväl utgöra en acceptabel uppskattning av
avgifterna ochdendärmed förbundnatillräknade ersättningen.
4.100 I kontot för inkomstbildning anses arbetsgivarna betala sina nuvarande
anställda, som en del av deras löner, ett belopp som betecknas som
tillräknadesocialaavgifter.Beloppetärlikamedvärdetavdeuppskattade
sociala avgifter som behövs för att tillhandahålla de anställda de icke
fonderadesocialaförmånersomdeharrätttill.Ikontotförfördelningav
sekundära inkomster anses de anställda betala tillbaka till sina arbets-
givare samma belopp av tillräknade sociala avgifter (dvs. löpande
transfereringar) som om de betalade dem till ett särskilt socialt
trygghetsförsäkringssystem.
4.101 Bokföringstidpunkt:Tillräknadesocialaavgifter,sommotsvararobligato-
riska direkta sociala förmåner, bokförs vid den tidpunkt då skyldigheten
uppkommer.
Tillräknade sociala avgifter, som motsvarar frivilliga direkta sociala
förmåner,bokförsviddentidpunktdåförmånentillhandahålls.
4.102 IENSbokförstillräknade socialaavgifter
a) som användning i hushållens konto för fördelning av sekundära
inkomster och i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar,
b) som tillgång i kontona för fördelning av sekundära inkomster i de
sektorer till vilka arbetsgivarna hör och i utrikeskontot för primärin-
komsterochlöpandetransfereringar.
SOCIALAFÖRMÅNERANDRAÄNINNATURA(D.62)
4.103 Dennarubrikomfattar1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—112
▼B
Kontantasocialförsäkringsförmåner(D.621)
Sådana utbetalas till hushåll av socialförsäkringssystem (exklusive
återbetalningar, se D.6311). Dessa förmåner tillhandahålls inom social-
försäkringssystem.
Privatfonderadesocialaförmåner(D.622)
Sådanautbetalastillhushåll(kontantellerinnatura)avförsäkringsbolag
eller andra institutionella enheter, som administrerar privat fonderade
socialatrygghetsförsäkringssystem.
Ickefonderadesocialalöneförmåner(D.623)
Sådana utbetalas (kontant eller in natura) till de anställda, deras
försörjningsberoendeellerefterlevandeavarbetsgivare,somadministrerar
ickefonderade sociala trygghetsförsäkringssystem.Deomfattar typiskt
a) den fortsatta utbetalningen av normal eller reducerad lön under
perioder av frånvaro från arbetet på grund av ohälsa, olycka,
moderskapetc.,
b) utbetalning av familje-, utbildnings- eller andra understöd till
försörjningsberättigade,
c) utbetalningavålders-ellerefterlevandepensionertilltidigareanställda
eller deras efterlevande samt utbetalning av avgångsvederlag till
arbetstagare eller deras efterlevande i händelse av uppsägning,
arbetsoförmåga, dödsolyckaetc. (omknutettill kollektivavtal),
d) allmän hälsovård,ejknutentill arbetsgivarensarbete,
e) konvalescent- ochpensionärshem.
Icke fonderade sociala löneförmåner som utbetalas av arbetsgivare till
tidigareanställdaochandraberättigadepersoner,skallbokförasinklusive
arbetsgivarnas faktiska kollektiva avgifter, dvs. betalningar som arbets-
givarnagörtill försäkringsgivaretillförmån förberördapersoner.
Kontantasocialbidrag(D.624)
Sådanautbetalastillhushållavoffentligaenheterellerhushållensideella
organisationer för att täcka samma behov som sociala trygghets-
försäkringsförmåner, men inte inom ett socialt
trygghetsförsäkringssystem med sociala avgifter och sociala trygghets-
försäkringsförmåner. Sådana förmåner omfattar inte löpande
transfereringar som görs till följd av händelser eller omständigheter,
som normalt inte täcks av sociala trygghetsförsäkringssystem (dvs.
transfereringar som görs till följd av naturkatastrofer bokförda under
andralöpande transfereringar eller andrakapitaltransfereringar).
SOCIALATRANSFERERINGARINNATURA(D.63)
4.104Definition:socialatransfereringarinnatura(D.63)omfattarindividuella
varorochtjänstersomtillhandahållsindividuellahushållav
offentligaenheterochhushållensideellaorganisationer,vare
sig varorna och tjänsterna är köpta på marknaden eller
producerade som icke marknadsproduktion från offentliga
enheter eller hushållens ideella organisationer. De kan vara
finansierade genom skatter, andra offentliga inkomster eller
socialförsäkringsavgifter eller, när det gäller hushållens
ideella organisationer, avdonationer ochkapitalinkomster.
Ävenom vissa av de icke marknadsmässiga tjänster, som produceras av
hushållensideella organisationer, harvisskaraktär avkollektiva tjänster,
behandlas alla icke marknadsmässiga tjänster, som produceras av
hushållens ideella organisationer, för enkelhets skull och av konvention
som individuella. Tjänster, som tillhandahålls hushållen gratis eller till
priser som inte är ekonomiskt signifikanta, betecknas som individuella
tjänster för att skilja dem från kollektiva tjänster somtillhandahålls hela
eller stora delar av samhället. Individuella tjänster består huvudsakligen
av utbildnings- och hälsovårdstjänster, även om andra slags tjänster,
såsombostads-,kultur-ochrekreationstjänster, ocksåoftatillhandahålls.
Rubriken sociala transfereringar in natura (D.63) omfattar sociala
naturaförmånerochtransfereringaravindividuellaickemarknadsmässiga
varorochtjänster:1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—113
▼B
Socialanaturaförmåner(D.631)
4.105 Socialanaturaförmånerärsocialatransfereringarinnaturasomäravsedda
att hjälpa hushållen med den finansiella börda som är förbunden med
socialariskerochbehov(sepunkt4.84.).Dekandelasuppisådanadär
mottagandehushållsjälvafaktisktköpervarornaochtjänsternaochsedan
återersätts,ochsådanadärdeaktuellatjänsternatillhandahållsförmånsta-
garna direkt. I det andra fallet köper eller producerar den offentliga
sektorneller hushållens ideella organisationer helt eller delvis varor och
tjänster, somlevrerasdirektfrånproducenterna tillförmånstagarna.
Socialförsäkringsförmåner,återbetalningar(D.6311)
Dessaförmånerbeståravåterbetalningarfrånsocialförsäkringssystemtill
hushållenförgodkändautgifterförspecificerade varorochtjänster.
Näretthushållköperenvaraellertjänstförvilkendetsenareersätts,helt
eller delvis, av ett socialförsäkringssystem, kan hushållet anses agera på
uppdrag av socialförsäkringssystemet. I själva verket tillhandahåller
hushållet socialförsäkringssystemet en kortfristig kredit, som avvecklas
såsnartsomhushållet fårsinaåterbetalningar.
Det återbetalade utgiftsbeloppet bokförs som om det belastade social-
försäkringssystemet direkt vid den tidpunkt då hushållet gör inköpet,
medan den enda utgift som bokförs på hushållet är den eventuella
skillnaden mellan mottagarpriset och det återbetalade beloppet. Det
återbetalade utgiftsbeloppet behandlas alltså inte som en löpande
transferering avkontanter frånsocialförsäkringssystemtill hushållen.
Andrasocialförsäkringsförmånerinnatura(D.6312)
Dessa består av sociala transfereringar in natura, återbetalningar undan-
tagna, som socialförsäkringssystem gör till hushåll. Flertalet andra
socialförsäkringsförmåner in natura består t.ex. av läkar- och tandläkar-
behandlingar, kirurgiska ingrepp, sjukhusvård, glasögon eller
kontaktlinser, medicinska hjälpmedel, medicinsk utrustning ochliknande
varor eller tjänster som hör till sociala risker och behov. Tjänsten
tillhandahålls direkt till förmånstagaren, utan ersättning, av marknads-
ellericke-marknadsproducenterochskallvärderasienlighetdärmed.Alla
betalnigar somgörsavhushållen skalldrasifrån.
Socialbidragiformavnaturaförmåner(D.6313)
Dessabeståravtransfereringarinnatura,somtillhandahållshushållenav
offentliga enheter eller hushållens ideella organisationer och somtill sin
natur liknar socialförsäkringsförmåner in natura, men som inte till-
handahålls inom ramen för ett socialt trygghetsförsäkringssystem. Här
inkluderas,omintetäcktavettsocialttrygghetsförsäkringssystem,sociala
bostadsinrättningar, hyresrabatter, daghem, yrkesträning, nedsatta priser
på transportmedel (förutsatt att det föreligger ett socialt syfte), och
liknande varor och tjänster som hör till sociala risker och behov. Alla
betalningar somgörsavhushållenskalldrasifrån.
Transfereringar av individuella icke marknadsmässiga varor och tjänster
(D.632)
4.106Definition:transferering av individuella icke-marknadsmässiga varor
ellertjänster(D.632)beståravvarorellertjänstersom,gratis
eller till priser som inte är ekonomiskt signifikanta till-
handahålls individuella hushåll av offentliga icke-
marknadsproducerande enheter eller hushållens ideella
organisationer. De motsvarar hushållens ideella organisa-
tioner och den offentliga sektorns individuella
konsumtionsutgifter(se3.85.),minussocialanaturaförmåner(D.631) som ges till hushåll inom socialförsäkrings- eller
socialbidragsystem.
4.107 Bokföringstidpunktförsocialaförmåner
a) ikontanter; bokförsnärrätten till förmånen ärfastställd,
b) innatura;bokförsviddentidpunktdåtjänstentillhandahålls ellervid
den tidpunkt då ändring sker av äganderätten till varor som
tillhandahålls hushållen direktavicke-marknadsproducenter.
4.108 IENSbokförssociala förmånerandraäninnatura(D.62)
a) somanvändningikontonaförfördelningavsekundärainkomsteride
sektorersomgerförmånerna,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—114
▼B
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller förmåner frånutlandet),
c) somtillgångihushållenskontoförfördelningavsekundärainkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller förmåner tillutländska hushåll).
Socialatransfereringar innatura(D.63)bokförs
a) somanvändningiinkomstomfördelningskontona förnaturaförmåner i
desektorer somgerförmånerna,
b) som tillgång i hushållens inkomstomfördelningskonto för natu-
raförmåner.
Konsumtionenavdeöverfördavarornaochtjänsternabokförsikontotför
användningavjusteraddisponibelinkomst.
Av konvention förekommer inga sociala transfereringar in natura med
utlandet(debokförsiD.62socialaförmåner andraäninnatura).
ANDRALÖPANDETRANSFERERINGAR(D.7)SKADEFÖRSÄKRINGSPREMIER,NETTO(D.71)
4.109Definition:skadeförsäkringspremier, netto, (D.71) är premier som
betalas för försäkringar som tecknats av institutionella
enheter. Försäkringar, som individuella hushåll tecknat, är
försäkringarsomdessatecknatpåegetinitiativochföregen
fördel,oberoendeavarbetsgivareochdenoffentligasektorn
och utanför alla sociala trygghetsförsäkringssystem(
1).
Skadeförsäkringspremier, netto, består av både de faktiska
premier som betalas av försäkringstagarna för att få
försäkringsskydd under räkenskapsperioden (intjänade
premier) och de premietillskott som betalas av kapital-
inkomster,somtillskrivsförsäkringstagarna,efteravdragför
försäkringsbolagensadministrationskostnaderförförsäkring-
arna.
Skadeförsäkringspremier, netto, är de belopp som utnyttjas för att ge
skyddvidolikahändelserellerolyckorsommedförskada,påvaroreller
egendomellerpåpersoner,avnaturbetingade eller mänskligaorsaker—
brand, översvämning, kollision, förlisning, stöld, våld, olycka, sjukdom
etc. — eller vid ekonomiska förluster av orsaker som sjukdom,
arbetslöshet,olycka etc.
4.110 Bokföringstidpunkt: Skadeförsäkringspremier, netto, bokförs när de
intjänas.
Försäkringspremier,medavdragföradministrationskostnader,ärdedelar
av de totala premierna som betalas under den löpande perioden, eller
tidigare perioder,ochsomtäcker riskernaidenlöpandeperioden.
Premiersomintjänasunderdenlöpandeperiodenmåsteåtskiljasfrånde
premier som förfaller till betalning under perioden, vilka sannolikt skall
täcka risker såväl under kommande perioder som under den löpande
perioden.
4.111 IENSbokförsskadeförsäkringspremier, netto
a) somanvändningiinhemskaförsäkringstagareskontoförfördelningav
sekundärainkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska försäkringstagare),
c) som tillgång i inhemska försäkringsbolags konto för fördelning av
sekundärainkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska försäkringsbolag).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—115
(1) Livförsäkringspremieruppträderintesomsådanairäkenskapssystemet.Deuppdelasia)
premier som utgör en form av sociala avgifter (de betalas till sociala trygghets-
försäkringssystem), b) individuella livförsäkringspremier. De förstnämnda ingår underrubriken faktiska sociala avgifter och de senare behandlas inte som omfördelnings-transaktioner. Båda kategorierna livförsäkringspremier ökar de tekniskaförsäkringsreserverna, som uppträder i kontot för finansiella transaktioner och i
balansräkningen.
▼B
SKADEFÖRSÄKRINGSFORDRINGAR(D.72)
4.112Definition:Skadeförsäkringsfordringar(D.72)ärdefordringarsomskall
betalas enligt skadeförsäkringskontrakt(1); dvs. de belopp
som försäkringsbolag är skyldiga att betala som ersättning
förskadorpåpersonerochvaror(inklusiverealkapitalvaror).
4.113 Skadeförsäkringsfordringar omfattar inte betalningar som utgör någon
formavsociala förmåner.
4.114 Eftersomadministrationskostnaderförskadeförsäkringarberäknasgenom
att dra förfallna fordringar från summan av intjänade premier och
premietillskott, måste de förfallna fordringarna totalt vara lika med de
skadeförsäkringspremier, netto, som ett försäkringsbolag mottar under
samma räkenskapsperiod. Detta understryker det faktum att skade-
försäkringarsväsentliga funktionärattomfördela tillgångar.
Utbetalningen av en skadeförsäkringsfordring behandlas som en transfe-
rering till fordringsägaren. Sådana betalningar behandlas alltid som
löpande transferering, även om stora summor skulle omfattas vid
olycksskador på fasta realkapitaltillgångar eller allvarliga personskador.
Debeloppsomfordringsägarenmottarärvanligenintebundnatillnågot
bestämt ändamål, och varor eller tillgångar som skadats eller förstörts
behöverinte nödvändigtvisrepareraseller ersättas.
Vissa fordringar uppstår på grund av skador som försäkringstagaren
orsakar tredje man eller hans egendom. I dessa fall bokförs giltiga
fordringar som betalade direkt till den skadade parten av försäkringsbo-
laget ochinte indirektviaförsäkringstagaren.
4.115 Bokföringstidpunkt:Skadeförsäkringsfordringar bokförsviddentidpunkt
dåolyckaneller annanförsäkringshändelseinträffar.
4.116 IENSbokförsskadeförsäkringsfordringar
a) somanvändningiinhemskaförsäkringsbolagskontoförfördelningav
sekundärainkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska försäkringsbolag),
c) somtillgångimottagandesektorerskontoförfördelningavsekundära
inkomster,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska mottagare.
LÖPANDE TRANSFERERINGAR INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN
(D.73)
4.117Definition:Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn (D.73)
omfattar transfereringar mellan olika delsektorer inom den
offentliga sektorn (staten, delstater, kommuner, socialförsä-
kring) med undantag för skatter, subventioner,
investeringsbidrag ochandrakapitaltransfereringar.
4.118 Löpande transfereringar inom den offentliga sektorn omfattar inte
transaktioner å andra enheters vägnar; de bokförs endast en gång i
räkenskaperna och då som tillgång hos den mottagande enheten å vars
vägnar transaktionen gjorts. Denna situation uppstår särskilt när en
offentlig enhet (t.ex. en statlig myndighet) inkasserer skatter som, helt
eller delvis, automatiskt överförs till en annan offentlig enhet (t.ex. en
lokal myndighet). I detta fall bokförs skatteinbetalningarna, som är
avsedda för den andra offentliga enheten, som om de vore insamlade
direkt av den enheten och inte som en löpande transferering inom den
offentliga förvaltningen. Denna lösning är särskilt nödvändig när de
skatter,somäravseddafördenandraoffentligaenheten,harformenavett
tillägg ovanpå de skatter som uttaxeras av staten. Förseningar i
överförandetavskatternafråndenförstatilldenandraoffentligaenheten
gerupphovtillposterunder”obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter”
ikontotförfinansiella transaktioner.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—116
(1) Livförsäkringspremieruppträderintesomsådanairäkenskapssystemet.Deuppdelasia)
premier som utgör en form av sociala avgifter (de betalas till sociala trygghets-
försäkringssystem), b) individuella livförsäkringspremier. De förstnämnda ingår underrubriken faktiska sociala avgifter och de senare behandlas inte som omfördelnings-transaktioner. Båda kategorierna livförsäkringspremier ökar de tekniskaförsäkringsreserverna, som uppträder i kontot för finansiella transaktioner och i
balansräkningen.
▼B
Transfereringar av skatteinbetalningar, som utgör del av en klumptrans-
ferering från staten till en annan offentlig enhet, innefattas däremot i
löpandetransfereringar inomdenoffentligaförvaltningen.Dessatransfe-
reringar motsvarar inte någon bestämd skattekategori och de görs inte
automatiskt utan huvudsakligen genom särskilda fonder (regionala och
kommunala myndigheters fonder) i enlighet med av staten fastställda
fördelningsnycklar.
4.119 Bokföringstidpunkt:Löpande transfereringar inomdenoffentliga sektorn
bokförsviddentidpunktsomgällandeförordningarstipulerar.
4.120 I ENS bokförs löpande transfereringar inom den offentliga sektorn som
användningochtillgångikontonaförfördelningavsekundärainkomster
fördenoffentliga sektornsdelsektorer(1).
LÖPANDEINTERNATIONELLSAMVERKAN(D.74)
4.121Definition:Löpande internationell samverkan (D.74) omfattar alla
transfereringar,kontantellerinnatura,mellandenoffentliga
sektorn och offentliga sektorer eller internationella organi-
sationer(2) i utlandet, utom investeringsbidrag och andra
kapitaltransfereringar.
4.122 RubrikD.74omfattar
a) icke skattebidrag från den offentliga sektorn till Europeiska unionens
institutioner, utomden”BNI-relaterade fjärdeavgiften”(3),
b) den offentliga sektorns bidrag till internationella organisationer
(exklusive skatter som medlemsstater betalar till övernationella
organisationer),
c) allalöpandetransfereringarsomdenoffentligasektornkanmottafrån
deinstitutioner eller organisationer somnämnsunderaochb(4),
d) löpande transfereringar mellan stater, antingen kontant (t.ex. betal-
ningar avsedda att finansiera budgetunderskott i andra länder eller i
territorierpåandrasidanhavetellerinnatura(t.ex.gåvoravlivsmedel
eller militär utrustning, nödhjälp efter naturkatastrofer i form av
livsmedel, kläder,medicin etc.),
e) löner som en stats, en av Europeiska unionens institutioner eller en
internationellorganisationbetalartillrådgivareellertekniskaexperter
somställstill förfogandeförutvecklingsländer.
Löpande internationell samverkan omfattar transfereringar mellan den
offentliga sektorn och internationella organisationer, som är förlagda till
landet, eftersom internationella organisationer inte behandlas som
inhemskainstitutionella enheteridetlanddärdeärförlagda.
4.123 Bokföringstidpunkt:Dentidpunktsomgällandeförordningarstipulerarför
transfereringarna (obligatoriska transfereringar) eller den tidpunkt då
transfereringarna görs(frivilliga transfereringar).
4.124 IENSbokförslöpandeinternationell samverkan
— som användning och tillgång i den offentliga sektorns konto för
fördelningavsekundärainkomster,
— somanvändningochtillgång iutrikeskontotförprimärinkomsteroch
löpande transfereringar.
DIVERSELÖPANDETRANSFERERINGAR(D.75)
Löpandetransfereringartillhushållensideellaorganisationer
4.125 Löpandetransfereringartillhushållensideellaorganisationeromfattaralla
frivilligabidrag(andraänarv),medlemsavgifterochfinansiellhjälp,som
hushållensideellaorganisationermottarfrånhushåll(inklusiveutländska
hushåll)och,imindreomfattning, frånandraenheter.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—117
(1) Löpande transfereringar inom den offentliga sektornen är interna flöden inom den
offentliga sektorn, ochuppträder inte iett konsoliderat kontoförsektornsomhelhet.
(2) Internationella organisationer, i ENS mening, auktoriseras antingen direkt av de
nationalstater som är medlemmar eller indirekt av dem genom andra internationellaorganisationer,varsmedlemmar ärnationalstater.
(
3) De avgifter som betalas av inhemska producentenheter till Europeiska unionens
institutioner bokförs i räkenskaperna som produktion, skatter betalade till utlandet;sominfördesgenområdetsbeslutavden24juni1988omsystemetförgemenskapernasegnamedel,klassificeras underD.75Diverse löpande transfereringar.
(
4) De löpande transfereringar som Europeiska unionens institutioner gör direkt till
inhemska marknadsproducentenheterbokförssomsubventioner frånutlandet.
▼B
4.126 Följandeomfattas:
a) Reguljära avgifter som hushåll betalar till fackföreningar, idrottsföre-
ningar och politiska, kulturella, religiösa och liknande organisationer,
somklassificeras tillsektornförhushållensideella organisationer.
b) Frivilliga bidrag (andra än arv) från hushåll, bolag och utlandet till
hushållens ideella organisationer, inklusive transfereringar in natura iform av gåvor av livsmedel, kläder, filtar, medicin etc. som
välgörenhet förutdelningtill inhemska ochutländska hushåll.
c) Stöd och bidrag från den offentliga sektorn, annat än transfereringar
fördetbestämdaändamåletattfinansierakapitalutgifter,vilkabokförs
sominvesteringsbidrag.
Häromfattasintebetalningaravmedlemsbidragochmedlemsavgiftertill
marknadsmässiga intresseorganisationer som betjänar företag såsom
handelskammare eller branschföreningar, vilka behandlas som betalning
förerhållna tjänster.
4.127 Bokföringstidpunkt: Löpande transfereringar till hushållens ideella
organisationer bokförsviddentidpunktnärdegörs.
4.128 I ENS bokförs löpande transfereringar till hushållens ideella organisa-
tioner
a) somanvändningidebidragandesektorernaskontonförfördelningav
sekundärainkomster,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar,
c) som tillgång i hushållens ideella organisationers konto för fördelning
avsekundärainkomster.
Löpandetransfereringarmellanhushåll
4.129Definition:Löpandetransfereringarmellanhushållomfattarallalöpande
transfereringar, kontant eller in natura, som utbetalas eller
mottas av inhemska hushåll till eller från andra inhemska
eller utländska hushåll. Särskilt omfattas remissa från
emigranter eller arbetstagare permanent bosatta utomlands
(eller arbetande utomlands minste ett år) till familjemed-
lemmar som bor i hemlandet eller utbetalningar från
föräldrar till barnsomborpåannathåll.
4.130 Bokföringstidpunkt:Dentidpunkt dåtransfereringen görs.4.131 IENSbokförslöpandetransfereringar mellan hushåll
a) som användning och tillgång i hushållens konto för fördelning av
sekundärainkomster,
b) som användning och tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.
Böterochstraffavgifter
4.132Definition:Böter och straffavgifter åläggs institutionella enheter av
domstolar eller kvasijuridiska organ och behandlas som
obligatoriska löpandetransfereringar.
4.133 Dennarubrikomfattar inte
a) böter och straffavgifter som åläggs av skattemyndigheter för
undanhållande eller seninbetalning avskatter, vilka normalt inte kan
åtskiljas frånskatterna isig,
b) betalningar av licensavgifter; sådana betalningar är antingen skatter
ellerbetalningarförtjänsterfrånoffentligaenheter(seD.29odhD.59).
4.134 Bokföringstidpunkt: Böter och straffavgifter bokförs vid den tidpunkt då
skyldighetenuppkommer.
Lotterierochspel
4.135 Debeloppsombetalastilllotterierochspelbeståravtvådelar:betalning
för en tjänst till den enhet som anordnar lotteriet eller spelet och en
resterandelöpandetransfereringsombetalasuttillvinnarna.Betalningen
förtjänstenkanvarabetydandeochkaninnefattaskatterpåproduktionen
av speltjänster. Transfereringarna betraktas i ENS som om de äger rum
direktmellandeltagarnailotterietellerspelet,dvs.mellanhushållen.När
utländska hushåll deltar kan det bli betydande nettotransfereringarna1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—118
▼B
mellanhushållssektornochutlandet.Delöpandetransfereringarnabokförs
närdegörs.
Ersättningar
4.136Definition:Ersättningar består av löpande transfereringar, som betalas
av institutionella enheter till andra institutionella enheter
som ersättning för skador på person eller egendom,
förvållade av de förstnämnda enheterna, exklusive utbetal-
ningar av skadeförsäkringsfordringar. Ersättningarna kan
vara antingen obligatoriska betalningar, tilldömda av
domstol, eller betalningar ex gratia överenskomna utanför
domstolarna. Rubriken omfattar ex gratia betalningar från
offentligaenheterellerhushållensideellaorganisationersom
görs som ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer
ochsominte klassificeras somkapitaltransfereringar.
4.137 Bokföringstidpunkt: Ersättningar bokförs när de görs (ex gratia betal-
ningar)eller närdeskallgöras(obligatoriska betalningar).
BNI-relateradefjärdeavgiften
4.138 ”BNI-relateradefjärdeavgiften”sominfördesgenområdetsbeslutavden
24juni1988omsystemetförgemenskapernasegnamedel,ärenlöpande
transfereringsombetalasavdenoffentligasektornivarjemedlemsstattill
Europeiskaunionensinstitutioner.
Detärettrestbidragtilldessainstitutionersbudget,somberäknaspåbasis
avBNIivarjeland.
Bokföringstidpunkt: BNI-relaterade fjärde avgiften bokförs när den skall
betalas.
IENSbokförsBNI-relaterade fjärdeavgiften
a) som användning i den offentliga sektorns konto för fördelning av
sekundärainkomster,
b) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar.
Övrigalöpandetransfereringar
4.139 a) Löpandetransfereringar frånhushållensideella organisationer tillden
offentliga sektorn,sominte ärskatter,
b) betalningarfråndenoffentligasektorntilloffentligtägdaföretag,som
klassificeras till sektorn för icke-finansiella företag och kvasibolag,
ochavseddaatttäcka onormala pensionsutbetalningar,
c) resestipendierochbelöningarsombetalastillinhemskaochutländska
hushåll av den offentliga sektorn eller hushållens ideella organisa-tioner,
d) regelbundna sparpremier från den offentliga sektorn till hushåll som
belöning förderassparande underperioden,
e) hushållensåterbetalningavutgiftersomsocialavälfärdsorganisationer
haftförderasräkning,
f) löpande transfereringar från hushållens ideella organisationer till
utlandet,
g) sponsorbeloppfrånaktiebolagomdessabetalningarintekanbetraktas
somköpavreklamtjänsterellerandratjänster(t.ex.transfereringarför
dengodasakensskulleller till stipendier),
h) löpande transfereringar från offentliga sektorn till hushåll i deras
egenskap av konsumenter, om dessa inte bokförts som sociala
förmåner.
4.140 Bokföringstidpunkt: Dessa transfereringar bokförs när de görs, utom de
frånochtill denoffentliga sektornsombokförsnärdeskallgöras.
IENSbokförsdiverselöpande transfereringar
a) somtillgångochanvändningiallasektorerskontonförfördelningav
sekundärainkomster,
b) som tillgång och användning i utrikeskontot för primärinkomster och
löpande transfereringar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—119
▼B
JUSTERING FÖR VÄRDEFÖRÄNDRING I HUSHÅLLENS NETTO-
FORDRANPÅPENSIONSFONDSRESERVER(D.8)
4.141Definition:Justering för värdeförändring i hushållens nettofordran på
pensionsfondreserver (D.8) är den justering som behöver
göras för att det i hushållens sparande skall framkomma
förändringenideaktuariereserver,påvilkahushållenharen
fordran(enfordransomåterkommerpådenfinansiellasidan
somentillgångunderF.61)ochvilkabyggsuppavpremier
och avgifter som bokförs som sociala avgifter i kontot för
fördelningavsekundärainkomster.
4.142 Eftersom hushållen i systemets konton för finansiella transaktioner och
balansräkningar behandlas som ägare till reserverna i privat fonderade
system, både självständiga och icke självständiga, är en justeringspost
nödvändig för att säkerställa att varje överskott av pensionsavgifter över
pensionsutbetalningar (dvs. utbetalda ”transfereringar” över mottagna
”transfereringar”) inte påverkarhushållenssparande.
Förattneutraliseradennaeffektgörsföljandejusteringsometttilläggtill
hushållens disponibla inkomst, eller justerade disponibla inkomst, i
inkomstanvändningskontotinnansparandet beräknas:
Totala värdet av faktiska sociala avgifter till privat fonderade pensions-
system
+ totala värdet av avgiftstillägg från kapitalinkomster som
tillskrivsförsäkringstagarna,
− värdet avtillhörande betalning avtjänst,
− totalavärdetavpensioner,somprivatfonderadepensions-
system betalar ut som sociala
trygghetsförsäkringsförmåner.
På detta sätt är hushållens sparande samma som det skulle ha varit om
pensionsavgifter och pensionsutbetalningar inte hade bokförts som
löpande transfereringar i kontot för fördelning av sekundära inkomster.
Dennajusteringspostärnödvändigföratthushållenssparandeskallsvara
motförändringeniderasnettofordranpåpensionsfondernasreserver,vilka
bokförsikontotförfinansiellatransaktioner.Denmotsattajusteringenär
naturligtvis nödvändig i inkomstanvändningskontot hos försäkringsbo-
lagen eller de självständiga pensionsfonderna, eller de arbetsgivare som
avsättericke självständiga pensionsfonder.
4.143 Bokföringstidpunkt: Justeringen bokförs enligt de flöden som den består
av.
4.144 IENSbokförsjustering förvärdeförändring ihushållens nettofordran på
pensionsfondsreserverer
a) som användning i inkomstanvändningskontona i försäkringsbolagens
sektor och andra sektorer som administrerar icke självständiga
pensionsfonder,
b) som användning i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska institutioner),
c) somtillgång ihushållssektornsinkomstanvändningskonto,
d) som tillgång i utrikeskontot för primärinkomster och löpande
transfereringar (närdetgäller utländska hushåll).
KAPITALTRANSFERERINGAR(D.9)
4.145 Kapitaltransfereringarskiljersigfrånlöpandetransfereringarpådetsättet
att de innebär anskaffning eller avyttring av en eller flera tillgångar för
minstenpartitransaktionen.Oavsettomdegörskontantellerinnatura,
resulterar de i en motsvarande ändring i de finansiella eller icke-
finansiella tillgångarna i balansräkningen för en eller båda parter i
transaktionen.
4.146 Enkapitaltransfereringinnaturabeståravtransfereringenaväganderätten
till en tillgång (annan än lager eller kontanter) eller en långivares
upphävandeavenskuldutannågonmotprestation.
Enkapitaltransferering ikontanter beståravtransfereringen avkontanter
som den första parten har anskaffat genom att avyttra en eller flera
tillgångar (andra än lager) eller somden andra parten förväntasanvända
eller avkrävsanvända föranskaffandet aveneller flera tillgångar (andra
än lager). Den andra parten, mottagaren, är ofta tvungen att använda1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—120
▼B
kontanterna för att anskaffa en eller flera tillgångar som villkor för att
transfereringen skallgöras.
4.147 Kapitaltransfereringar omfattar kapitalskatter (D.91), investeringsbidrag
(D.92)ochandrakapitaltransfereringar (D.99).
KAPITALSKATTER(D.91)
4.148Definition:Kapitalskatter (D.91) består av skatter som uttaxeras med
oregelbundna intervall på tillgångar eller nettoförmögenhet,
som ägs av institutionella enheter, eller på tillgångar som
överförs mellan institutionella enheter som resultat av arv,
gåvoreller andratransfereringar.
4.149 Kapitalskatter omfattar
a) skatter på kapitaltransfereringar: arv- och gåvoskatter, vilka uttaxeras
på mottagarens kapital — utom skatter på försäljning av tillgångar
eftersom dessainte ärtransfereringar,
b) kapitalavgifter: tillfälligaochexceptionellaavgifterpåtillgångareller
nettoförmögenhet, som ägs av institutionella enheter(1). Dessa
omfattar förbättringsavgifter, dvs. skatter på värdeökningen på jord-
bruksmark, beroende på tillstånd att planera för markens användning
förkommersiella eller bostadsändamål.
4.150 Bokföringstidpunkt: kapitalskatter bokförs vid den tidpunkt när skatts-
kyldigheten uppkommer.
4.151 IENSbokförskapitalskatter
a) somförändringariskulderochnettoförmögenhet(−)ikapitalkontonai
desektorer tillvilkaskattebetalarna ärklassificerade,
b) som förändringar i skulder och nettoförmögenhet (+) i den offentliga
sektornskapitalkonto,
c) som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i utlandets kapital-
konto.
INVESTERINGSBIDRAG(D.92)
4.152Definition:Investeringsbidrag (D.92) består av kapitaltransfereringar,
kontant eller in natura, som görs av den offentliga sektorn
eller av utlandet(2) till andra inhemska eller utländska
institutionella enheter för att finansiera hela eller delar av
anskaffandet avfastatillgångar.
4.153 Investeringsbidrag kan ges kontant eller in natura. Investeringsbidrag in
natura består av transfereringar av transportutrustning, maskiner och
annan utrustning från den offentliga sektorn till andra inhemska eller
utländska enheter liksom av direkt tillhandahållande av byggnader och
anläggningar till inhemska eller utländskaenheter.
4.154 Investeringsbidrag omfattar inte transfereringar av militär utrustning i
form av vapen, eller utrustning vars enda funkton är att avfyra sådana
vapen,eftersom sådanutrustninginte klassificeras somfasttillgång.
4.155 Värdet av den investering som genomförs av den offentliga sektorn till
förmån för andra sektorer i ekonomin bokförs likaså som investerings-
bidrag,närmottagarenkanidentifierasochblirägareavkapitalet.Idessa
fall bokförs investeringen som förändring av tillgång i mottagarens
kapitalkonto och finansieras genom ett investeringsbidrag som noteras
somförändringiskulderochnettoförmögenhet isammakonto.
4.156 Rubrik D.92 omfattar inte bara icke periodiska betalningar avsedda att
finansiera investering under samma period utan även terminsbetalningar
avseende investering som genomförts under en tidigare period. Således
skalldendelavdenoffentligasektornsårligabetalningarsommotsvarar
amorteringen av skulder, som företag har ådragit sig för investerings-
projekt, och för vilka amorteringar den offentliga sektorn har påtagit sig
helteller delvisansvar,likasåbehandlassominvesteringsbidrag.
Bidragfråndenoffentligasektornsomräntestödomfattasemellertidinte,
även om ändamålet för stödet är att uppmuntra investering. I praktiken
konstitueraroffentligasektornsövertagandeavdelaravräntekostnaderna,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—121
(1) Kapitalvinstskatter upptas dock i räkenskaperna under rubriken löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.
(2) Investeringsbidrag från utlandet omfattar sådana som betalas direkt av Europeiska
unionens institutioner (t.ex. vissa transfereringar från Europeiska utvecklings- och
garantifondenförjordbruket,EUGFJ-Utvecklingssektionen).
▼B
liksomräntanisig,enlöpande omfördelningstransaktion. Omemellertid
ett bidrag tjänar det dubbla ändamålet att finansiera både skuldamorter-
ingen och räntebetalningen på det lånade kapitalet och om det inte är
möjligtattåtskiljadessatvåelement,skallhelabidragetbehandlassomett
investeringsbidrag iräkenskaperna.
4.157 Investeringsbidragtill sektornföricke-finansiella företag ochkvasibolag
omfattar, utöver bidrag till privata företag, kapitalbidrag till offentligt
ägda företag som betraktas som självständiga juridiska enheter, förutsatt
att det offentliga organ som ger bidraget inte behåller en fordran på det
offentligt ägdaföretaget.
4.158 Investeringsbidragtillhushållssektornomfattarutrustnings-ochmoderni-
seringsbidrag till andra företag än bolag och kvasibolag samt bidrag till
hushållenförbyggande,köpochförbättring avbostäder.
4.159 Investeringsbidrag till den offentliga sektorn omfattar alla betalningar
(utomräntestöd)somgörstilldelsektoreravdenoffentligasektorn(1)för
att finansiera kapitalbildning. Det viktigaste exemplet är transfereringar
från staten till kommunerna i syfte att finansiera dessas bruttoinvester-
ingar.Detbörunderstrykasatt transfereringar avgenerell natur,avsedda
förolikaellerobestämdaändamål,bokförsunderlöpandetransfereringar
inomdenoffentliga sektorn,ävenomdedelvisanvändsförinvestering.
4.160 Investeringsbidrag till intresseorganisationer och ideella organisationer
från den offentliga sektorn och från utlandet särskiljs enligt samma
kriterium från löpande transfereringar till intresseorganisationer och
ideella organisationer.
4.161 Investeringsbidrag till utlandet skall likaså begränsas till transfereringar
meddetbestämdaändamåletattfinansierautländskaenhetersinvestering.
Dessaomfattart.ex.ensidigatransfereringarförbyggandeavbroar,vägar,
fabriker, sjukhus eller skolor i utvecklingsländer eller för uppförande av
byggnader för internationella organisationer. De kan omfatta termins-
betalningarunderentidsperiodlikavälsomengångsbetalningar.Rubriken
täcker ocksågratisleveranser avfastarealkapitalvaror.
4.162 Bokföringstidpunkt: Kontanta investeringsbidrag bokförsnärbetalningen
skall göras. Investeringsbidrag in natura bokförs när äganderätten till
tillgången överförs.
4.163 IENSbokförsinvesteringsbidrag
a) som förändringar i skulder och nettofömögenhet (−) i den offentliga
sektornskapitalkonto,
b) som förändringar i skulder och nettofömögenhet (+) i mottagarsekto-
rernaskapitalkonton,
c) som förändringar i skulder och nettofömögenhet i utlandets kapital-
konto.
ANDRAKAPITALTRANSFERERINGAR(D.99)
4.164Definition:Andra kapitaltransfereringar (D.99) omfattar andra transfe-
reringar än investeringsbidrag och kapitalskatter, sominte i
sig omfördelar inkomster men omfördelar sparande och
fömögenhet mellan ekonomins olika sektorer eller delse-
ktorersamtutlandet.
4.165 Andrakapitaltransfereringar omfattar följandetransaktioner:
a) Betalningarfråndenoffentligasektornellerfrånutlandettillägareav
kapitalvaror,somblivitförstördaellerskadadegenomkrigshandlingar,
andrapolitiska händelsereller naturkatastrofer (översvämningar etc.).
b) Transfereringarfråndenoffentligasektorntillicke-finansiella företag
och kvasibolag för att täcka förluster som ackumulerats under flera
räkenskapsårellerexceptionellaförlusteravorsakerutanförföretagets
kontroll.
c) Transfereringarmellandenoffentligasektornsdelsektoreravseddaatt
täcka oväntade utgifter eller ackumulerade underskott(2).
d) fråndenoffentligasektorntillhushållsombelöningförderassparande
underenflerårsperiod.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—122
(1) Investeringsbidrag inom den offentliga sektorn är interna flöden inom den offentliga
sektornochuppträder inte iettkonsoliderat kontoförsektornidesshelhet.
(2) Dessa transfereringar mellan den offentliga sektorn delsektorer är floden inom den
offentliga sektornsochuppträder inte iettkonsoliderat kontoförsektornidesshelhet.
▼B
e) Testamentariskagåvor,storagåvorochdonationermellanenhetersom
hörtillolikasektorer,inklusivetestamentariskagåvorellerstoragåvor
till intresseorganisationer och ideella organisationer (t.ex. gåvor till
universitet för att täcka byggkostnaderna för nya studentbostäder,
bibliotek, laboratorier etc.).
f) Upphävande av skuld genom överenskommelse mellan instituinella
enhetersomtillhörolikasektorerellerundersektorer(tillexempelden
offentliga sektornsupphävandeavett annat landsskuld;garantibetal-
ningar som befriar försumliga låntagare från deras skyldigheter).
Sådana upphävanden genom ömsesidig överenskommelse behandlas
som den kapitaltransferering från långivaren till låntagaren med
samma värde som en utestående skulden vid tidpunkten för
upphävandet. På samma sätt behandlas övertagande av en skuld som
kapitaltransferering.
Härinnefattas dockinte
1) upphävande av finansiella fordringar mot och övertagande av
skulder från kvasibolag av ägaren till kvasibolaget. Detta fall
behandlas som en transaktion i aktier och andra ägarandelar (se
5.16),
2) denoffentligasektornsupphävandeavskuldmotochskuldöverta-
gande från ett offentligt bolag som försvinner som institutionell
enhet i systemet. Denna händelse registreras i kontot för andra
volymförändringar itillgångar (se5.16,6.29och6.30),
3) denoffentligasektornsupphävandeavskuldmotochskuldöverta-
gande från ett offentligt bolag som del i en pågående
privatiseringsprocess som skall uppnås i ett kort perspektiv. Detta
fallbehandlas somentransaktion iaktier ochandraägarandelar.
Avskrivning av skuld är inte en transaktion mellan institutionella
enheter och förekommer därför i ENS varken i kapital- eller
finansieringskontot. Om långivaren beslutar om en sådan avskrivning
bör den registrerasi långivarens och låntagarens kontor för andra
volymförändringar i tillgångar (se 6.27d). Avsättningar för osäkra
fordringar behandlas som bokföringsposter som är interna för den
institutionellaproducerandeenhetenochförekommerintenågonstansi
systemet.Enlåntagaresensidigaförnekandeavenskuldärinteheller
entransaktion ochingårinteisystemet.
g) Den del av realisationsvinster (eller realisationsförluster) som
omfördelas till annan sektor, som till exempel, försäkringsbolagens
omfördelning av realisationsvinster till hushåll. Däremot skall
överföringartill denoffentliga sektornisambandmedprivatiseringar
somskerindirekt(tillexempelgenomettholdingbolag)bokförassom
finansiella transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F5) och får
därför ingen direkt påverkan på nivån av den offentliga sektorns
finansiella sparande/nettoupplåning.
h) Störrebetalningarsomersättningföromfattandeellerallvarligaskador
på sak eller person som inte täcks av försäkringar (utom sådana
betalnigarfråndenoffentligasektornellerfrånutlandetsombeskrivsi
a). Betalningarna kan vara ålagda av domstol eller fastställda utanför
domstol. De omfattar ersättningar för skador orsakade av stora
explosioner, oljeläckage, läkemedelsbiverkningar etc..
i) Extraordinärainbetalningartillsocialatrygghetsförsäkringsfondenfrån
arbetsgivare(inklusivedenoffentligasektorn)ellerfråndenoffentliga
sektorn (som ett led i dess sociala funktion) i den utsträckning som
dessa betalningar är avsedda att öka dessa fonders aktuariereserver.
Den åtföljande justeringen från sociala trygghetsförsäkringsfonder till
hushåll bokförs likaså som andra kapitaltransfereringar (D.99) (se
bilaga omförsäkring,punkt20).
4.166 Bokföringstidpunkt:
a) Andra kapitaltransfereringar i kontanter bokförs när betalningen skall
göras.
b) Andra kapitaltransfereringar in natura bokförs när äganderätten till
tillgången överförseller närskuldenannulleras avlångivaren.
4.167 IENSbokförsandrakapitaltransfereringarsomförändringariskulderoch
nettoförmögenhet isektorernasochutlandets kapitalkonton.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—123
▼B
KAPITEL5
FINANSIELLATRANSAKTIONER
5.01Definition:Finansiella transaktioner är transaktioner i finansiella till-
gångerochskuldermellaninstitutionellaenheterochmellan
dessaenheterochutlandet.
5.02 Motbakgrundavdefinitionenaventransaktion(jfr1.33)ärenfinansiell
transaktion ett mellanhavande mellan institutionella enheter eller mellan
en institutionell enhet och utlandet genom ömsesidigt avtal som innebär
att en finansiell tillgång och motsvarande skuld samtidigt skapas eller
likviderasellerattäganderättentillenfinansielltillgångförändraselleratt
enskuldöverlåtes.
5.03 Finansiella tillgångar är ekonomiska tillgångar såsom betalningsmedel,
finansiella fordringar och sådana ekonomiska tillgångar som till sin
karaktärliknarfinansiella fordringar.
5.04 Betalningsmedelbeståravmonetärtguld,särskildadragningsrätter,sedlar
ochmyntsamtöverförbarinlåning.
Finansiellafordringarberättigarägarna(långivarna)attutanmotprestation
erhållaenbetalningellerenserieavbetalningarfrånandrainstitutionella
enheter(låntagarna) somharmotsvarandeskuld.
Exempelpåekonomiskatillgångarsomtillsinkaraktärliknarfinansiella
fordringaräraktierochandraägarandelarochdelvisvillkoradetillgångar.
Deninstitutionella enhetsomemitterar ensådanfinansiell tillgånganses
hatagit påsigmotsvarandeskuld.
5.05 Villkorade tillgångar är kontraktsenliga avtal mellan institutionella
enheter och mellan dessa enheter och utlandet, vilka innehåller ett eller
fleravillkorsommåsteuppfyllasinnanenfinansielltransaktionägerrum.
Exempel är en av tredje part lämnad betalningsgaranti, remburser,
kreditlimitar, NIFs (underwritten note issuance facilities) och flera av
derivatinstrumenten.IENSärenvillkoradtillgångenfinansielltillgångi
defalldåsjälvadetkontraktsenligaavtaletharettmarknadsvärdeomdet
kanbliföremålförhandelellerkanavräknaspåmarknaden.Omdettainte
ärfallet skallinte envillkoradtillgång bokförasiENS(1).
5.06 Sju kategorier av finansiella tillgångar kan utskiljas: monetärt guld och
särskilda dragningsrätter (AF.1), sedlar, mynt och inlåning (AF.2),
värdepapper andra än aktier (AF.3), lån (AF.4), aktier och andra
ägarandelar (AF.5), försäkringstekniska reserver (AF.6) och obetalda/
förutbetalda inkomsterochutgifter (AF.7).
5.07 I ENS motavaras alltid en finansiell tillgång av en lika stor skuld med
undantagavsådanafinansiellatillgångersomklassificeratssommonetärt
guldochsärskildadragningsrätter(AF.1).Sexkategorieravskuldersom
svararmotkategorier avfinansiella tillgångar kanutskiljas.
5.08 Finansiella transaktioner klassificeras på samma sätt som finansiella
tillgånger och skulder. Sju kategorier av finansiella transaktioner kan
särskiljas: transaktioner i monetärt guld och särskilda dragningsrätter
(F.1),transaktionerisedlarochinlåning(F.2),transaktionerivärdepapper
andra än aktier (F.3), transaktioner i lån (F.4), transaktioner i aktier och
andraägarandelar(F.5),transaktioneriförsäkringstekniskareserver(F.6)
ochtransaktioner avobetalda/förutbetalda inkomterochutgifter(AF.).
5.09 Innehavetavfinansiellatillgångarochskulderhosensektorellerutlandet
viden visstidpunkt bokförsibalansräkningen (se kapitel 7).Finansiella
transaktionerresulterariförändringaribalansräkningarna.Förändringarna
mellaningåendeochutgåendebalanskanemellertidberopåandraflöden
(sekapitel 6).Deberorinte påmellanhavanden genomömsesidigaavtal
mellaninstitutionella enheterellermellandemochutlandet.Dessaandra
flödenkandelasuppiomvärderingaravfinansiellatillgångarochskulder
samtandravolymförändringarsominteberorpåfinansiellatransaktioner.
De förra bokförs i omvärderingskontot och de senare i kontot för andra
volymförändringar i tillgångar under kategorierna förluster genom
katastrofer, konfiskationer utan ersättning, andra volymförändringar i
finansiellatillgångarochskuldersominteklassificeratsannorstädessamt
förändringariklassificeringar ochstruktur.
5.10 Finansiellatransaktionermellaninstitutionellaenheterbokförsikontotför
finansiella transaktioner för berörda sektorer. Finansiella transaktioner1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—124
(1) Försäkringstekniskareserverärovillkorligaskulderhosförsäkringsföretagochpensions-
fonder. Dock är motsvarande finansiella tillgånger mestadels villkorade när det gäller
enskilda försäkrings-ochförmånstagare.
▼B
mellaninstitutionellaenheterochutlandetbokförsikontotförfinansiella
transaktionerfördeberördasektorernaochiutrikeskontotförfinansiella
transaktioner (sekapitel 8).
Kontotförfinansiella transaktioner (förensektoreller utlandet)visarpå
den vänstra sidan anskaffning minus avyttring av finansiella tillgångar,
medan den högra sidan visar upptagna minus återbetalade skulder.
Saldoposten i kontot för finansiella transaktioner, dvs. anskaffningen,
netto, av finansiella tillgångar minus upptagandet, netto, av skulder, är
nettoutlåning (+) eller nettoupplåning (−), (alltså positivt eller negativt
finansiellt sparande)(B.9).
5.11 Kontot för finansiella transaktioner för en sektor kan vara konsoliderat
eller icke konsoliderat. Deticke konsolideradekontotförensektorvisar
förändringarna i finansiella tillgångar och skulder genom alla finansiella
transaktionerdärinstitutionellaenheterklassificeradesomtillhörandeden
aktuella sektorn är berörda. Det konsoliderade kontot för en sektor visar
förändringarna i finansiella tillgångar och skulder genom finansiella
transaktioner mellan institutionella enheter tillhörande sektorn och
institutionella enheter i andra sektorer eller utlandet. I motsats till det
ickekonsolideradekontotärfinansiellatransaktionermellanenheterinom
sektorn eliminerade i det konsoliderade kontot. Utrikeskontot för
finansiella transaktioner ärdefinitionsmässigt konsoldierat.
5.12 Enfinansielltransaktionmellantvåinstitutionellaenheterökarnettoutlå-
ningen/nettoupplåningen för en enhet och minskar nettoutlåningen/
nettoupplåningen hos en annan enhet med samma belopp. Finansiella
transaktionermellaninstitutionella enheterisammasektorförändrarinte
sektornsnettoutlåning/nettoupplåning. En sektorns konsoliderade respek-
tive icke konsoliderade konto för finansiella transaktioner visar samma
nettoutlåning/nettoupplåning.Avsammaanledningförändrarintefinansi-
ella transaktioner mellan institutionella enheter inom landet den totala
ekonomins nettoutlåning/nettoupplåning. Det uppgår till samma belopp
men med omvänt tecken som nettoutlåningen/nettoupplåningen enligt
utrikeskontot för finansiella transaktioner. Därför är summan av netto-
utlåningen/nettoupplåningen för alla institutionella enheter och utlandet
likamednoll.
5.13 Kontot för finansiella transaktioner mellan långivare/låntagare(1) (för en
sektor eller för utlandet) är en utbyggnad av det finansiella kontot som
visarnettoanskaffningenavolikafinansiellatillgångarmedfördelningpå
låntagarsektor och upptagandet, netto, av skulder med fördelning på
långivarsektor. Denna utbyggnad tillhandahåller information om relatio-
nerna mellan långivare/låntagare och den är konsistent med den
finansiella balansräkning som visar fördelningen på långivare/låntagare
(se7.69).Omdefinansiellatransaktionernaskerpåsekundäramarknader
föreliggerinteinformationomtillvilkainstitutionella enheterfinansiellatillgångar har sålts eller från vilka de har köpts vilket innebär att kontot
för finansiella transaktioner mellan långivare/låntagare inte ger ett
fullständigt svar på frågan vem finansierar vem under en räkenskapspe-
riod.
5.14 Kontot för finansiella transaktioner är det sista kontot i ENS som
registrerar transaktioner (se kapitel 8). Därför har inte kontot någon
saldopost som förs vidare till ett annat konto. I ENS är saldoposten i
kontot för finansiella transaktioner identiskt med saldoposten i kapital-
kontot. I praktiken uppstår vanligtvis en diskrepans mellan dessa
saldopostereftersomdeberäknasmedhjälpavolikastatistiskauppgifter.
5.15 Finansiellatransaktionermotsvarasalltidavandralikastoratransaktionen
i ENS, vilka antingen är andra finansiella transaktioner eller icke-
finansiella transaktioner.
Densamtidiga ökningen eller minskningen avbåde finansiella tillgångar
och skulder eller byte av en finansiell tillgång mot en annan registreras
alltigenom i kontot för finansiella transaktioner (för en sektor eller
utlandet). I de fall en transaktion och dess mottransaktion båda är
finansiella,förändrardedenfinansiellaportföljenssammansättningochde
kan förändra totalen för både finansiella tillgångar och skulder hos
berörda institutionella enheter eller utlandet, med de förändrar inte
nettoutlåningen/nettoupplåningen.
De finansiella transaktionerna kan också motsvaras av transaktioner i
produkter (se kapitel 3), omfördelningstransaktioner (se kapitel 4) eller
transaktioneriicke-finansiella,ejreproducerbaratillgångar(se6.06).Ide
fall den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen inte är1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—125
(1) 1993SNA(11.103—11.111)använder begreppet detaljerade finansräkenskaper.
▼B
finansiell kommer nettoutlåningen/nettoupplåningen hos berörda institu-
tionella enheter eller utlandet attförändras.
5.16 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara en
(löpandeellerkapital-)transferering(sekapitel4).Idettafallmedförden
finansiella transaktioner att ägandet av en finansiell tillgång förändras
eller att enlåntagare tar över en skuld (skuldövertagande) eller att en
finansiell tillgång och den motsvarande skulden samtidigt likvideras
(annullering eller efterskänkande av skuld). Den mot skuldövertagandetoch skuldannulleringen svarande transfereringen klassificeras som kapi-
taltransferering(D.9)ochregistrerasikontotförandravolymförändringar
itillgångar.
Om ägaren till ett kvasibolag tar över skulder från eller annullerar
finansiellafordringarmotkvasibolagetärdenmotskuldövertagandeeller
skuldannulleringsvarandetransaktionenentransaktioniaktierochandra
ägarandelar (F.5).
Om offentliga sektorn annullerar eller övertar skulder i ett offentligägt
bolag som upphör som institutionell enhet i ENS, registreras ingen
transaktion i kapitalkontot eller det finansiella kontot. I detta fall
registreras ett flöde i kontot för andra volymförändringar i tillgångar (se
kapitel 6,”Övrigatranskationer ochandraflöden”).
Om offentliga sektorn annullerar eller övertar skulder i ett offentligägt
bolag som ett led i en pågående privatiseringsprocess som skall
genomföras i ett kortsiktigt perspektiv är den motsvarande transaktioner
en transaktion i aktier och andra ägarandelar. Privatisering innebär att
kontrollen över det offentligägda bolaget upphör (se 2.26) genom
avyttring av aktier och andra ägarandelar. En sådan annullering eller
skuldövertagande leder till en ökning av det egna kapitalet (se 7.05),
oavsettomdennaökningavdetegnakapitaletberorpåemissionavaktier
ochandraägarandelar eller inte.
Avskrivningellernedskrivningavosäkrafordringarhoslångivareochden
ensidiga annulleringen av en skuld hos en låntagare (skuldförnekande)
klassificeras inte somfinansiella transaktioner, därför att de inte innebär
ett mellanhavande mellan institutionella enheter eller mellan institutio-
nellaenheterochutlandetgenomömsesidigaavtal.Av-ochnedskrivning
av osäkra fordringar hos långivare registreras i kontot för andra
volymförändringar i tillgångar (se 6.27.d). Skuldförnekande registreras
inteiENS.
5.17 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara ränta
(D.41). Långivarna erhåller ränta och låntagarna betalar ränta på sådana
finansiellafordringarsomärklassificeradeikategoriernasedlar,myntoch
inlåning (AF.2), värdepapper andra än aktier (AF.3), lån (AF.4) och
obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (AF.7). I ENS registreras
räntan enligt bokföringsmässiga grunder, vilket innebär att räntan på det
uteståendebeloppettillskrivslångivarenkontinuerligtövertiden(se4.50).
Den mot en bokförd upplupen ränta (D.41) svarande transaktionen är
alltid finansiell och skapar en ny fordran på låntagaren från långivarens
sida. Resultatet av denna finansiella transaktion är att räntan återinves-
teras. Den faktiska räntebetalningen registreras inte i räntekontot (D.41)
mendenmedförentransaktionsomavserdenförändradeäganderättentill
betalningsmedlen. Den mot denna transaktion svarande transaktionen är
finansiell och reducerar långivarens fordranpålåntagaren. Närupplupen
och förfallen ränta inte betalas ger detta upphov till förfallna men icke
betaldaräntor.EftersomupplupnaräntoralltidregistrerasiENSförändrar
dessa förfallna men icke betalade räntor inte summan av finansiella
tillgångar eller skuldernmenmöjligen derasklassificering (se5.131).
5.18 Den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen kan vara
kapitalinkomst som är allokerad men inte utdelad. Exempel härpå är
ränta(D.41)ochutdelningar (D.421)somvärdepappersfonder erhållit på
sinainvesteringarochsomharallokeratspåandelsägarnamenintedelats
ut (se. 4.49.b och 4.54.b), återinvesterade vinstmedel från direkta
investeringar i utlandet (D.43) och kapitalinkomster tillräknade
försäkringstagre (D.44) i de fall det gäller individuella livförsäkringar
som inte omfattas av något socialförsäkringssystem. Resultatet av denna
mottransaktion är att (den positiva eller negativa) kapitalinkomsten
återinvesteras.
KLASSIFICERINGAVFINANSIELLATRANSAKTIONER
5.19 De finansiella transaktionerna klassificeras i kategorier som delas upp i
underkategorier, av vilka vissa därtill delas upp i underpositioner.
Klassificeringen av transaktionerna i finansiella tillgångar och skulder
svarar mot klassificeringen av finansiella tillgångar och skulder
(se.5.06—5.08). Definitionerna av kategorierna, underkategorierna och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—126
▼B
underpositionerna ochtilläggsförklaringarna tillhandahålls därförbaraen
gångiENS—idennadelavkapitletomdefinansiellatransaktionerna.I
huvudtexten till kapitlet om balansräkningarna upprepas inte definitio-
nerna och förklaringarna men en översikt av alla tillgångar och skulder
somdefinieras iENSfinnsibilaga Ikapitel 7.
5.20 Klassificeringen av finansiella transaktioner och av finansiella tillgångar
och skulder grundar sig i första hand på de finansiella tillgångarnas
likviditet och juridiska egenskaper. Klassificeringen innehåller inte
funktionella kategorier med undantag för en memorandumpost som har
samband med direkta investeringar i utlandet. Definitionerna av
kategorier,underkategorier ochunderpositioneräriallmänhet oberoende
av klassificeringen av institutionella enheter. Vid behov kan emellertid
klassificeringenavfinansiellatillgångarochskulderytterligaredetaljeras
genom korsklassificering med klassificeringen av institutionella enheter.
Inlåning mellan monetära finansinstitut kan tjäna som exempel. Vilken
detaljnivå som behövs för klassificeringen av finansiella tillgångar och
skulderberorpåvilkensektorsomskallanalyseras.
Tabell5.1— Klassificeringavfinansiellatransaktioner
Klassificeringavfinansiella transaktioner Kod
Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR) F.1
Monetärtguld F.11
Särskildadragningsrätter (SDR) F.12
Sedlar,myntochinlåning F.2
Sedlarochmynt F.21
Överförbarinlåning F.22
Övriginlåning F.29
Värdepapperandraänaktier F.3
Värdepapperandraänaktier, exklusivefinansiella derivat F.33
Kortfristiga F.331Långfristiga F.332
Finansiella derivat F.34
Lån F.4
Kortfristiga F.41
Långfristiga F.42
Aktierochandraägarandelar F.5
Aktierochandraägarandelar, exklusivefondandelar F.51
Noterade aktier F.511
Ickenoterade aktier F.512
Andraägarandelar F.513
Fondandelar F.52
Försäkringstekniskareserver F.6
Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och
pensionsfonder F.61
Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver F.611
Hushållensnettofordran ipensionsfonder F.612
Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar F.62
Obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter F.7
Handelskrediter ochförskott F.71
Övriga F.79
Memorandumpost: Direktainvesteringariutlandet F.m
5.21 Analyseravhurpenningpolitiskaåtgärderverkarkankrävaattdetgåratt
identifiera penningmängden i balansräkningarna och även i sektorernas
och utlandets finansiella konton. Emellertid varierar definitionerna på1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—127
▼B
penningmängdeniolikaländerochövertiden.Därtillbestårdenavdelar
som oftast inte svarar mot kategorierna, underkategorierna eller under-
positionerna av finansiella tillgångar och skulder så som de definieras i
ENS.Vilkasektorersomärpenningmängdsskapande,penningsmängdsin-
nehavareeller penningmängdsneutrala berordärtill pådefinitionen avde
monetära aggregat som studeras. Därför definieras inte penningmängd i
ENS.Dockpresenterasienbilagatilldettakapitelenmetodsomgördet
möjligtattvisaolikalikviditetsmåttibalansräkningarnaochdefinansiella
kontona.
5.22 Innovationernapådefinansiellamarknadernaharminskatanvändbarheten
av en uppdelning i kortfristiga/långfristiga finansiella tillgångar och
skulder. Men i de fall en löptidsanalys är viktig som vid analyser av
räntesatserochkapitalavkastningkandetbehövasenuppdelningpåolika
löptider.Enindelningefterlöptidmedgesdärförirelevantasammanhang
somettsekundärtklassificeringskriterium.
Definition:Kortfristiga finansiella tillgångar (skulder) är finansiella
tillgångar(skulder)varsursprungligalöptidnormaltärettår
eller mindre ochiundantagsfall högsttvåår(1).
Långfristiga finansiella tillgångar (skulder) är finansiella
tillgångar (skulder) vars ursprungliga löptid normalt är mer
änettårochiundantagsfall meräntvåår.
5.23 Många av kategorierna, underkategorierna och underpositionerna av
finansiella tillgångar och skulder kan indelas efter de valutaslag de är
utställdai.
Definition:Finansiella tillgångar (skulder) i nationell valuta är finansi-
ella tillgångar (skulder) som är utställda i landets officiella
valutaslag.
Finansiella tillgångar (skulder) i utländsk valuta är finansi-
ella tillgångar (skulder) som inte är utställda i landets
officiella valutaslag.
Finansiellatillgångariutländskvalutaomfattarfinansiellatillgångarsom
ärutställdaienvalutakorg,t.ex.ECUellerSDR,ochfinansiellatillgångar
utställda i guld. En åtskillnad mellan nationell och utländsk valuta är
särskiltanvändbarförkategorinsedlar,myntochinlåning (AF.2).
MONETÄRTGULDOCHSÄRSKILDADRAGNINGSRÄTTER(SDR)(F.1)
5.24 KategoriF.1beståravtvåunderkategorier avfinansiella transaktioner:
— Monetärt guld(F.11).
— Särskildadragningsrätter(SDR)(F.12).
5.25 De finansiella tillgångar som klassificeras i kategorin monetärt guld och
SDR är de enda finansiella tillgångar för vilka det inte finns någon
motsvarande skuld i ENS. Därför innebär transaktioner i monetärt guld
och SDR (F.1) alltid att äganderätten till en finansiell tillgång förändras
(se5.02).
Monetärtguld(F.11)
5.26Definition:Underkategorin monetärt guld (F.11) består av alla trans-
aktionerimonetärtguld(AF.11),dvs.guldsomhållssomen
del av valutareserven hos monetära myndigheter eller hos
andrasomstårundereffektivmyndighetskontroll.
5.27 Sektorn monetära myndigheter, som grundar sig på ett funktionellt
begrepp, består av delsektorn centralbanken (S.121) och statliga
institutioner som svarar för verksamheter som vanligtvis utförs av
centralbanken. Sådana verksamheter är sedelutgivning, förvaltning av
valutareserven ochadministration avfonderförvalutakursstabilisering.
Därförärguldnormaltenfinansielltillgångendastförcentralbankeneller
staten. Emellertid, under vissa omständigheter kan andra finansiella
företag äga guld somfår säljas endast med demonetära myndigheternas
uttryckliga medgivande. Under sådana reglerade omständigheter kan
begreppeteffektivkontrolltillämpaspåguldsomägsavandrafinansiella
företagäncentralbanken.
5.28 Monetärt guld har vanligtvis formen av tackor med en renhet på minst
995/1000.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—128
(1) Ivissafallkanvärdepapperandraänaktieremitteradeavdenoffentligasektornmeden
löptid upptill femårklassificeras somkortfristiga.
▼B
5.29 Transaktioner i monetärt guld består huvudsakligen av försäljningar och
köp av monetärt guld mellan monetära myndigheter. Köp av monetärt
guld registreras i kontot för finansiella transaktioner för de inhemska
monetäramyndigheternasomökningaravderasfinansiellatillgångar.De
motsvarandeposternaärminskningaravutlandetsfinansiella tillgångar.
5.30 Transaktioner i icke monetärt guld, dvs. annat guld än monetärt guld,
behandlas somanskaffningarminusavyttringar avvärdeföremål (omdet
endasyftetärattskapaenförmögenhetsreserv)ochiannatfallsomslutlig
konsumtion eller insatsförbrukning och/eller lagerinvestering. Trans-
aktioner i icke monetärt guld omfattar de monetära myndigheternas
transaktioner isådantguldsominte ingårivalutareserven.
5.31 Ommonetäramyndigheter ökarsinainnehavavmonetärtguldmedicke
monetärtguldellerfrigörmonetärtguldfråninnehavenförickemonetära
ändamål anses de ha monetariserat respektive demonetariserat guld.
Monetariseringellerdemonetarisering avguldgerinteupphovtillnågon
postikontotförfinansiellatransaktioner;förändringenibalansräkningen
motsvarasiställetavenpostikontotandravolymförändringaritillgångar
till följd av omklassificering, dvs. omklassificeringen av guld som
värdeföremål (AN.13) till monetärt guld (AF.11) (se 6.32) eller omvänt,
dvs.omklassificering avmonetärtguldtill guldsomvärdeföremål.
5.32 Inlåning, värdepapper och lån utställda i guld behandlas som andra
finansiellatillgångaränmonetärtguldochklassificerastillsammansmed
liknandefinansiellatillgångariutländskvalutaidenrelevantakategorin.
Icke monetära guldswappar, dvs. avtal som innebär ett tillfälligt byte av
ickemonetärtguldmotinlåning,behandlassomlånmedentillgångsom
säkerhet(se5.81.e).
Särskildadragningsrätter(SDR)(F.12)
5.33Definition:Underkategorien särskilda dragningsrätter (SDR) (F.12)
består av alla transaktioner i SDR (AF.12), dvs. inter-
nationella reservtillgångar som skapats av Internationella
Valutafonden (IMF) och tilldelats dess medlemmar för att
ökamedlemmarnas existerande reservtillgångar.
5.34 SDR betraktas inte som IMF:s skulder och de IMF-medlemmar som
tilldelatsSDRharinteenfaktisk(ovillkorlig)skuldattbetalatillbakasina
tilldelade SDR. SDR innehas uteslutande av offentliga organ, i regel
centralbankerna, och är överförbara mellan deltagarna i IMF:s SDR-
avdelningochandraavIMFutseddainnehavare(andracentralbankeroch
vissa internationella organ). SDR representerar varje innehavares
garanterade och ovillkorliga rätt att erhålla annan reservtillgång, särskilt
utländskvaluta.
5.35 FörändringarienmonetärmyndighetsinnehavavSDRkanuppstågenom
transaktioner i SDR, som innebär SDR-betalningar till eller SDR-
överföringar från IMF, andra deltagare i IMF:s SDR-avdelning eller
andrainnehavare.Deregistrerasidemonetäramyndigheternasrespektive
utlandets konto för finansiella transaktioner. Förändringar i SDR kan
ocksåuppstågenomförändringarivärdetpåSDR,vilkaskallregistrerasi
värderegleringskontot,ellergenomtilldelningarochindragningaravSDR,
vilkaskallregistrerasikontotförandravolymförändringaritillgångar(se
6.27.a).
SEDLAR,MYNTOCHINLÅNING(F.2)
5.36Definition:Kategorin sedlar, mynt och inlåning (F.2) omfattar alla
transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (AF.2), dvs.
utelöpandesedlarochmyntochallsortsinlåninginationell
ochutländskvaluta.
5.37 KategorinF.2delasinitreunderkategorier avfinansiella transaktioner:
— Sedlarochmynt(F.21).
— Överförbarinlåning(F.22).— Övriginlåning(F.29).
Detkanvarasvårtochinågraländeranalytisktintesärskiltmeningsfullt
att skilja mellan överförbar och icke överförbar inlåning (för skillnaden
mellan inlåning ochlånse5.74—5.76).
Sedlarochmynt(F.21)
5.38Definition:Underkategorin sedlar och mynt (F.21) omfattar alla trans-
aktioner i utelöpande sedlar och mynt (AF.21), som
vanligtvis användsvidbetalningar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—129
▼B
5.39 UnderkategorinAF.21omfattar
a) utelöpande sedlar och mynt utgivna av inhemska monetära myndig-
heter,
b) utelöpande sedlar och mynt utgivna av utländska monetära myndig-
heterochägdaavinhemska enheter.
5.40 UnderkategorinAF.21omfattar inte
— sedlarochmyntsominteärutelöpande,t.ex.encentralbanksinnehav
avegnasedlareller beredskapslager avsedlar,
— jubileumsmynt somvanligtvisinte användsvidbetalningar.
5.41 Allasektorerochutlandet kaninnehasedlarochmynt.Deärutgivna av
centralbanken, statlig myndighet, utlandet, och i undantagsfall andra
monetära finansiella institutioner. Sedlar och mynt är en skuld hos den
utgivandeinstitutionella enheten.
Överförbarinlåning(F.22)
5.42Definition:Underkategorin överförbar inlåning (F.22) omfattar alla
transaktioner i överförbar inlåning (AF.22), dvs. inlåning (i
nationell eller utländsk valuta) som omedelbart kan
omvandlas till kontanter eller som är överförbara med
check,girering,debiteringellerliknandeutannågonformav
märkbar begränsningeller straffavgift.
5.43 Underkategorin AF.22 omfattar överförbar inlåning hos inhemska och
utländska monetära finansiella institutioner. De omfattar överförbar
inlåning mellan finansiella institutioner, som t.ex. inlåning från andra
monetära finansiella institutioner i centralbanken för att uppfylla
obligatoriskakravpåreserver,omsådaninlåningförbliröverförbar,eller
avräkningskonton och valutaswappar mellan centralbanker och/eller
mellan andramonetära institutioner.
5.44 Alla sektorer och utlandet kan inneha överförbar inlåning. Den är skuld
företrädesvishosmonetärafinansiellainstitutionerochutlandetochibland
hosdenoffentliga sektorn.
Övriginlåning(F.29)
5.45Definition:Underkategorin övrig inlåning (F.29) omfattar alla trans-
aktioner i övrig inlåning (AF.29), dvs. inlåning (i nationell
ellerutländskvaluta)sominteäröverförbar.Övriginlåning
kaninteanvändastillattnärsomhelstgörabetalningaroch
kan inte omvandlas till kontanter eller överförbar inlåning
utannågonformavmärkbarbegränsningeller straffavgift.
5.46 UnderkategorinAF.29omfattar
a) inlåning på tid. Denna inlåning kan inte disponeras omedelbart
eftersomdenärbundenförvisstidellermåstesägasuppenvisstidi
förväg före uttaget. Den omfattar t.ex. inlåning i centralbanken för
obligatoriskareservkravtilldendelinsättarnaintekandisponeradem
utanuppsägningeller annanbegränsning,
b) sparkonton, sparböcker, sparbevis eller inlåningsbevis som inte kan
överlåtas eller, om det är teoretiskt möjligt, kan överlåtas i mycket
begränsadomfattning,
c) inlåning somett ledisparprogrameller sparkontrakt. Dennainlåning
innebär ofta en förpliktelse för insättaren att göra regelbundna
inbetalningar under en viss period och det inbetalda kapitalet och
denupplupnaräntanblirintedisponiblaförränefterenvisstid.Denna
inlåningkombinerasiblandmederbjudandevidslutetavsparperioden
omlånsomstårivissproportiontilldetackumuleradesparandetmed
syftetatt köpaeller byggaenbostad,
d) inlåningsbevis som är utställda av spar- och lånekassor, byggspar-
kassor, kreditföreningar och liknande, ibland kallade andelar, som
juridisktelleripraktikenkanlösasinpåbegäranellerefterenrelativt
kortuppsägning,
e) sådana återbetalningspliktiga marginalbetalningar i samband med
finansielladerivatsomredovisassomskulderhosmonetärafinansiella
institutioner (se5.81.c),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—130
▼B
f) kortfristiga återköpsavtal (repor) som är skulder hos monetära
finansiella institutioner (se5.81.d)(1).
5.47 Underkategorin AF.29 omfattar inte överlåtbara inlåningsbevis och
överlåtbara sparbevis (certifikat). Dessa klassificeras i kategorin värde-
papperandraänaktier,exklusive finansiella derivat (AF.33).
5.48 Underkategorien AF.29omfattar vidare
a) officiella ECU som innehas av centralbanken. Dessa finansiella
tillgångar beståravECUsomutgivitsavEMImotmonetära reserver
från medlemsstaternas centralbanker med syftet att genomföra EMS-avtalet. Dessa ECU kan användas av EMI och medlemsstaternas
centralbanker som medel för avräkning och för transaktioner mellan
dem och EMI. EMI kan ge monetära institutioner i tredje land samt
internationella monetära institutionerstatussomAndraInnehavare av
ECU(
2),
b) centralbankens finansiella fordringar och skulder uppkomna genom
den mycket kortfristiga finansieringsmekanismen och den kortfristiga
monetära stödmekanismen. Dessaadministreras avEMI(3),
c) finansiella fordringar på IMFsomär delar av internationella reserver
och som inte har formen av lån. De består av en IMF-medlems
reservtranchställning vilken uppstår genom delbetalning av en
medlems kvot av reservtillgångar och fondens nettoanvändning av
medlemmens valuta,
d) skuldertillIMFsominteäriformavlån.Debeståravanvändningav
krediter från fonden inom IMF:s ”General Resources Account”; den
visarstorlekenpådendelavenmedlemsegnavalutorinneståendehos
IMFsommedlemmen ärförpliktigad attåterköpa.
5.49 Alla sektorer och utlandet kan inneha annan inlåning. Den är skuld hos
företrädesvis monetära finansiella institutioner och utlandet men också
hosandrasektorer,t.ex.offentliga sektorn(se5.74—5.76).
VÄRDEPAPPERANDRAÄNAKTIER(F.3)
5.50Definition:Kategorin värdepapper andra än aktier (F.3) består av alla
transaktioner i värdepapper andra än aktier (AF.3), dvs.
finansiella tillgångar som är innehavarinstrument, vilka
vanligtvisäröverlåtbaraochivilkadetförekommer handel
påandrahandsmarknader eller somkananvändasföravräk-
ningochsomintegerinnehavarennågonformaväganderätt
till deninstitutionella enhetsomhargivitutdem.
5.51 Kategorin AF.3 omfattar finansiella tillgångar som vanligtvis represen-
terasavdokumentsomäravseddaattomsättasochvarsnominellavärde
bestäms vid utgivningen. Den omfattar växlar, obligationer, inlånings-
bevis (certifikat), företagscertifikat, förlagsbevis, finansiella derivat och
liknandeinstrumentsomvanligtvisärföremålförhandelpådefinansiella
marknaderna(förskillnadenmellanvärdepapperandraänaktierochlån,
se5.77—5.80).
5.52 Alla sektorer och utlandet kan äga värdepapper andra än aktier som
finansiellatillgångar.Deärskulderföreträdesvishosfinansiellaochicke-
finansiella företag, staten,kommunerochutlandet.
5.53 KategoriF.3delasinitvåunderkategorieravfinansiellatransaktioner:(4)
— Värdepapperandraänaktier, exklusive finansiella derivat (F.33).
— Finansiella derivat (F.34).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—131
(1) 1993 SNA (11.32, 11.72 och 11.83) klassificerar återköpsavtal som lån såvida de inte
berör bankskulder och omfattas av den nationella avgränsningen av utvidgad
penningmängd;idettafallklassificerasåterköpsavtalen somövriginlåning.
(2) Artikel6.2och6.3iProtokolletomStadgarförEuropeiskamonetärainstitutetibilaga
till Avtalet ometableringavEuropeiskagemenskapen.
(3) Artikel 6.1 andra stycket i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i
bilaga till Avtalet ometablering avEuropeiskagemenskapen.
(4) 1993 SNA (11.79, 11.80 och 11.81) rekommenderar en frivillig underindelning av
transaktioner i värdepapper andra än aktier efter löptid i kortfristiga (F.31) ochlångfristiga (F.32). Dock ger 1993 SNA möjlighet till en ytterligare frivilligunderindelningavtransaktionerivärdepapperandraänaktier,nämligenatttransaktioner
i finansiella derivat visas separat i de fall detta har betydelse ur analytisk och politisk
synvinkel.IENShardennaandramöjlighetvalts.Dettaunderlättarocksålänkningentillunderkategorindebtsecuritiesi1993årsBalanceofPaymentsManualsomdelarindebtsecuritiesiobligationer,skuldsedlar(notes),penningmarknadsinstrumentochfinansielladerivat. För att undvika förväxlingmed 1993 SNA-koderna används inte koderna F.31
ochF.32iENS.
▼B
Värdepapperandraänaktier,exklusivefinansielladerivat(F.33)
5.54Definition:Underkategorin värdepapper andra än aktier, exklusive
finansiella derivat (F.33) består av alla transaktioner i
värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.33), dvs. värdepapper andra än aktier som ger
innehavarendenovillkorligarättentillenfastellerikontrakt
bestämd rörlig avkastning i form av kupongbetalningar
(ränta) och/eller en bestämd fast summa på en eller flera
specificerade dagar eller sombörjar från en vid emissionen
bestämd dag.
5.55 UnderkategorinF.33kanomdetärrelevantdelasinitvåunderpositioner
avfinansiella transaktioner:
— Kortfristigavärdepapperandraänaktier,exklusivefinansielladerivat
(F.331).
— Långfristigavärdepapperandraänaktier,exklusivefinansielladerivat
(F.332).
Kortfristigavärdepapperandraänaktier, exklusive finansiella derivat(F.331)
5.56Definition:Underpositionen kortfristiga värdepapper andra än aktier,
exklusive finansiella derivat (F.331) består av alla trans-
aktionerikortfristigavärdepapperandraänaktier(AF.331),
dvs. värdepapper andra än aktier med en kortfristig
ursprungliglöptid(se5.22)utomfinansiella derivat.
5.57 Kortfristiga värdepapper andra än finansiella derivat emitteras vanligen
tillunderkurs.
5.58 UnderpositionAF.331omfattar
a) statsskuldväxlar och andra kortfristiga värdepapper somemitterats av
den offentliga sektorn, inklusive sådana som getts ut av andra
monetära finansiella institutioner för att uppfylla deras obligatoriska
reservkrav,
b) omsättningsbara kortfristiga papper som emitterats av finansiella och
icke-finansiella företag. En mängd olika termer används för sådana
papper,bl.a.certifikat,växlar,egnaväxlar,handelsväxlar,finansväxlar
ochinlåningsbevis,
c) kortfristigavärdepappersomemitteratsmedstödavlångfristigalöften
omförsäljning(NIF—NoteIssuanceFacilites),
d) bankaccepter. En bankaccept är finansiella företags accept av trattor,
varuväxlar eller finansväxlar utställda avicke-finansiella företag med
det ovillkorliga löftet att betala ett bestämt belopp en bestämd dag.
Accepten representerar en ovillkorlig finansiell fordran för innehava-
rens del och en ovillkorlig skuld för det accepterande finansiella
företaget.Denmotsvarandetransaktionenhosdetfinansiellaföretaget
är entransaktion iett kortfristigt lån från det finansiella företaget till
sinkund.Därförrekommenderasattaccepterbehandlassomenfaktisk
skuld hos det accepterande finansiella företaget och en finansiell
fordran hos innehavaren även om några medel inte har utväxlats. En
flexibel tillämpning av denna rekommendation kan vara nödvändig
med hänsyn till nationell praxis och variationer i konstruktionen av
dessainstrument.
5.59 Underpositionen AF.331 omfattar inte värdepapper där handeln, om än
teoretiskt möjlig, är mycket begränsad och vilka av denna orsak
klassificeras som övrig inlåning (AF.29) eller kortfristiga lån (AF.41)
eftervadsomanseslämpligt (se5.74—5.76).
Långfristigavärdepapperandraänaktier, exklusive finansiella derivat(F.332)
5.60Definition:Underpositionen långfristiga värdepapper andra än aktier,
exklusive finansiella derivat (F.332), består av alla trans-
aktionerilångfristigavärdepapperandraänaktier,exklusive
finansiella derivat (AF.332), dvs. värdepapper andra än
aktier med en långfristig ursprunglig löptid (se 5.22),
exklusive finansiella derivat.
5.61 Långfristiga värdepapper emitteras vanligtvis medkupong.5.62 UnderpositionenAF.332omfattar
a) innehavarobligationer,
b) förlagsobligationer, oftabenämnda förlagslån,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—132
▼B
c) obligationer med valfria löptider, av vilka den senaste ligger mer än
ett årframåt itiden,
d) odaterade eller evigaobligationer,
e) skuldförbindelsemedrörligränta(FRN—floating rate notes),
f) indexreglerade värdepapper, vars värde är knutet till ett prisindex,
prisetpåenråvaraeller ett valutakursindex,
g) diskonteringsobligationer ochnollkupongare,
h) eurobonds. En obligationsemission, som placeras samtidigt på
marknaden i minst två länder och som är utställd i en valuta som
inte behöver vara någon av dessa länders, vanligtvis genom
internationella syndikatavfinansiella företag frånolikaländer,
i) privatemitteradeobligationer,dvs.obligationersomgenombilaterala
avtalriktarsigtillvissaplacerare,omdeåtminstonepotentielltkanbli
föremål förhandel;ominte, skalldebehandlassomlångfristiga lån,
j) lånsomdefactoharblivitföremålförhandel.Dettaskalltolkassåatt
detendastgälleromdeomsättspåorganiseradeandrahandsmarknader
(se5.79),
k) värdepappersomettresultatavkonverteringavlån.Enkonvertering
innebär två finansiella transaktioner: likvidation av lånet och
skapandet avdetnyavärdepapperet,
l) förlagslån ochobligationer somkankonverterastill aktier antingen i
det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har
konverterats. En konvertering innebär två finansiella transaktioner:
likvidation av förlagslånet eller obligationslånet och emissionen av
aktier. Om konverteringsoptionen kan skiljas från det underliggande
papperetskalldennabetraktassomensärskildfinansielltillgångoch
klassificeras i underkategorin finansiella derivat (AF.34) (se 5.67.a
och5.67.b),
m) aktierochobligationermedfastavkastningmenutanrättattfådelav
restvärdet när ett bolag upplöses, inklusive preferensaktier utan
äganderätt.
5.63 Underpositionen AF.332 omfattar vidare finansiella tillgångar som
emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån,
kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar. Ibland
ersätterdetnyemitterade värdepapperet denursprungligatillgången, som
annulleras. Alternativt överförs den ursprungliga tillgången till en annan
institutionell enhet och de nya värdepapperen ersätter den ursprungliga
tillgången i den ursprungliga institutionella enhetens balansräkning. I
detta fall skall den ursprungliga tillgången registreras i balansräkningen
fördennyainstitutionella enhetsominneharden.
5.64 UnderpositionF.332omfattarinte
— transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal. Återköpsavtal
klassificeras i underkategorin övrig inlåning (se 5.46.f) eller i
kategorin lån (se 5.81.d) beroende på vilka institutionella enheter
somberörs. Pappersomärutlånade eller somärföremål föråterköp
byterinte balansräkningochförblirklassificerade iAF.332,
— transaktioner i värdepapper som inte är föremål för handel. De
klassificeras iunderkategorin långfristiga lån,
— transaktionerilånsominteärföremålförhandel,inklusivesådanalån
somsåltstilltredjemanmenförvilkadetintefinnsnågonorganiserad
andrahandsmarknad (se5.79).
Finansielladerivat(F.34)
5.65Definition:Underkategorin finansiella derivat (F.34) består av alla
transaktioner i finansiella derivat (AF.34), dvs. finansiella
tillgångar som är baserade på eller härledda från ett annatunderliggandeinstrument.Detunderliggandeinstrumentetär
vanligtvisenannanfinansielltillgångmenkanocksåvaraen
råvaraeller ettindex.
5.66 Finansiella derivat kallas också sekundära instrument och eftersom
motivet för deras tillkomst ofta är att undvika risker kallas de också
riskgarderingsinstrument (hedging instruments). Endast de sekundära
instrumentsomharettmarknadsvärdeeftersomdeärföremålförhandel
eller kan avräknas på marknaden är finansiella tillgångar i ENS och
klassificeras iunderkategorin AF.34(se5.05).
5.67 UnderkategorinAF.34omfattar
a) omsättningsbara optioner och OTC-optioner. Optioner är villkorade
tillgångar som ger innehavaren rätten men inte skyldigheten att köpa1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—133
▼B
från (när det gäller en köpoption) eller sälja till (när det gäller en
säljoption)utfärdarenavoptionen(optionwriter)finansiellaellericke-
finansiella tillgångar (det underliggande instrumentet) till ett i förväg
bestämt pris (strike price) inom en given tidsperiod (amerikansk
option)ellerpåengivendag(europeiskoption).Köparenavoptionen
betalarenpremie(optionspriset)förutfärdarensåtagandeattsäljaeller
köpa en bestämd mängd av den underliggande tillgången eller att på
köparensanmodantillhandahålla lämplig gottgörelse. Åtagandet skall
behandlas som en skuld hos optionsutfärdaren eftersom optionspriset
representerardenaktuellakostnadenförutfärdarenattköpasigfrifrån
denvillkorade skulden,
b) warrants. De är form av omsättningsbara optioner, som ger
innehavarna rätten att av utfärdaren (vanligtvis ett bolag) köpa ett
bestämt antal aktier eller obligationer underspeciella villkorinomen
bestämdtidsperiod.Detfinnsocksåvaluta-warrantsvarsvärdebaseras
pådenmängdavenvalutasombehövsförattköpaenannanvideller
före stängningsdagen samt en cross-valuta-warrants bunden till en
tredje valuta. Warrants-utfärdaren anses ha tagit på sig en skuld som
representerardenaktuellakostnadenattköpasigfrifråndenvillkorade
skulden,
c) futures,menendastomdeharettmarknadsvärdepågrundavattdeär
föremålförhandelellerkanavräknas.Futuresäråtagandenattleverera
eller mottaga en leverans av en bestämd mängd av en råvara
avstandardkvalitet, utländsk valuta eller ett värdepapper till ett
fastställtprispåenbestämdleveransdaginomenbestämdleveranspe-
riod. Futures kan också baseras på ett index i stället för på bestämda
finansiella eller icke-finansiella tillgångar,
d) swappar,menendastomdeharettmarknadsvärdepågrundavattde
är föremål för handel eller kan avräknas. Swappar är avtal enligt
kontrakt mellan två parter som kommer överens om att byta
betalningsströmmar på lika stora skuldbelopp under en viss tid och
enligtförutbestämdaregler.Detvåmestförekommandevarianternaär
ränteswappar och valutaswappar. Ränteswappar innebär ett byte av
räntebetalningaravolikakaraktär,t.ex.fasträntamotrörligränta,två
olika rörliga räntor, fast ränta i en valuta och rörlig ränta i en annan
etc.(se4.47).Valutaswapparinnebärettbyteavbestämdabeloppitvå
olika valutor med påföljande betalningar, som inkluderar både ränte-
och återbetalningsflöden under en viss tid enligt i förväg uppgjorda
regler,
e) framtida räntesäkringsavtal (FRA — forward rate agreements), men
endastomdeharettmarknadsvärdepågrundavattdeärföremålför
handel eller kan avräknas. FRA är avtal enligt kontrakt enligt vilken
tvåparterisyfteattskyddasigmotränteförändringarkommeröverens
omattenräntaskallbetalaspåenbestämdavräkningsdagpåettfiktivt
lånebelopp som aldrig lånats upp eller ut. Betalningarna relateras till
skillnaden mellan den överenskomna FRA-räntesatsen och mark-
nadsräntan på avräkningsdagen. De registreras som kapitalinkomst i
ENS(se4.47).
5.68 UnderkategorinAF.34omfattar inte
— det underliggande instrumentet som det finansiella derivatet baseras
på,
— återbetalningspliktiga marginalbetalningar i samband med finansiella
derivat. De klassificeras som övrig inlåning (AF.29) (se 5.46.e) eller
lån (AF.4) (se 5.81.c) beroende på vilka institutionella enheter som
berörs,
— sekundära instrument, som inte är föremål för handel och inte kan
avräknas påmarknaden.
LÅN(F.4)
5.69Definition:Kategorinlån(F.4)beståravallatransaktionerilån(AF.4),
dvs. finansiella tillgångar som skapas när långivare —
antingendirektellergenommäklare—gerlåntilllåntagare,
antingenbestyrktagenomickeöverlåtbaradokumentellerej
styrktameddokument.
5.70 Vanligtviskaraktäriseras lånavföljandeegenskaper:
— Lånevillkoren är fastställda antingen av det finansiella företag som
beviljar lånet eller efter förhandlingar direkt mellan långivare och
låntagare eller viamäklare.
— Initiativet till lånet kommervanligtvis frånlåntagaren.
— Ettlånärenovillkorligskuldtilllångivaren,somskallåterbetalasdå
detförfallerochsomärräntebärande.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—134
▼B
5.71 KategoriF.4kanidefalldetärrelevantdelasuppitvåunderkategorierav
finansiella transaktioner:
— Kortfristigalån(F.41).
— Långfristiga lån(F.42).
Kortfristigalån(F.41)
5.72Definition:Underkategorin kortfristiga lån (F.41) består av alla trans-
aktionerikortfristigalån(AF.41),dvs.lånmedenkortfristig
ursprungliglöptid(se5.22)ochlånsomskallbetalastillbaka
viduppsägning.
Långfristigalån(F.42)
5.73Definition:Underkategorin långfristiga lån (F.42) består av alla trans-
aktioner i långfristiga lån (AF.42), dvs. lån med en
långfristig ursprungliglöptid(se5.22).
5.74 Skillnaden mellan transaktioner i lån (F.4) och transaktioner i inlåning
(F.22 och F.29) kan ofta grundas på vem som tagit initiativet till
transaktionen. Om initiativet har tagits av en låntagare klassificeras
transaktionen i kategorin lån. Om initiativet har tagits av en långivare
klassificeras transaktionen i en av underkategorierna för inlåning.
Emellertid är det ofta en bedömningsfråga att avgöra vem som tagit
initiativet till transaktionen.
5.75 Kortfristiga lån till inhemska eller utländska monetära finansiella
institutioner skall normalt klassificeras i en av underkategorierna för
inlåning (AF.22 och AF.29) medan kortfristig inlåning hos andra
institutionella enheter än inhemska eller utländska monetära finansiella
institutionerklassificerasiunderkategorinkortfristigalån(AF.41).Därför
är inlåning företrädesvis skulder hos inhemska och utländska monetära
finansiella institutioner (se 5.44 och 5.49), medan monetära finansiella
institutioner normalt inteharnågrakortfristiga låneskulder iENS.
5.76 Det kan vara analytiskt användbart att tillåta undantag från ovanstående
regel. Exempel härpå är sparkonton i den offentliga sektorn och icke-
monetära guldswappar mellan monetära finansiella institutioner (se
5.81.e)(1).
5.77 Skillnadenmellantransaktionerilån(F.4)ochtransaktionerivärdepapper
andraänaktier(F.3)kangrundasigpågradenavmöjlighetattomsättade
finansiella tillgångarna påmarknaden ochinnebördenavdetta.
5.78 Värdepappersemissionerbeståravettstortantalidentiskadokument,vart
och ett på ett jämnt belopp, som tillsammans utgör det upplånade
beloppet. Lån däremot grundar sig i de flesta fall på ett enda dokument
och transaktioner i lån sker mellan en långivare och en låntagare. Vid
syndikeratlånäremellertid lånet beviljat avflera långivare.
5.79 Andrahandshandel i lån förekommer. Dock förekommer handel i
individuella lån endast tillfälligtvis. Om ett lån kan säljas på en
organiseradmarknadskalldetklassificerasikategorinvärdepapperandra
än aktier. Vanligtvis innefattar detta en uttalad konvertering av det
ursprungligalånet (se5.62.joch5.62.k).
5.80 Standardlån erbjudsideflestafall avfinansiella företag ochdegesofta
tillhushållen.Detfinansiellaföretagetbestämmervillkorenochhushållen
kanendastväljaattaccepteraellerinteaccepteralånen.Imotsatstilldetta
är icke-standardlån vanligtvis resultatet av förhandlingar mellan långi-
varen och låntagaren. Detta är ett viktigt kriterium som underlättar att
skilja mellan icke-standardlån och värdepapper andra än aktier. När det
gäller offentliga värdepappersemissioner bestämmer låntagaren emis-
sionsvillkoren, möjligen efter konsultationer med banken/
konsortieledaren.Närdetgällerprivatavärdepappersemissionerfastställer
långivaren ochlåntagaren tillsammans emissionsvillkoren(se5.62.i).
5.81 KategorinAF.4omfattar
a) saldon på avräkningskonton, t.ex. koncernsaldon mellan icke-
finansiellaföretagochderasutländskadotterbolag,menmedundantag
av saldon som är skulder hos monetära finansiella institutioner och
somharklassificerats ienavunderkategorierna förinlåning,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—135
(1) Valutaswappar mellan centralbanken och andra monetära finansiella institutioner, dvs.
centralbankenförvärvarutländskvalutafrånenannanmonetärfinansiellinstitutionmoten inlåning i centralbanken och det finns ettåtagande att återföra transaktionen vid ettsenare tillfälle, klassificeras inte i kategorin lån. Detta är en avvikelse från 1993 SNA
(11.33).
▼B
b) anställdas fordringartill följdavvinstdelning,
c) återbetalningspliktiga marginalinbetalningar i samband med finansi-
ella derivat, vilka är skulder hos andra institutionella enheter än
monetära finansiella institutioner (se5.46.e),
d) kortfristiga återköpsavtal (repor) vilka är skulder hos andra institu-
tionella enheter än monetära finansiella institutioner (se 5.46.f) ochlångfristiga återköpsavtal,
e) lånsomhärledsfrånicke-monetära guldswappar.Dessaäravtalsom
innebär tillfälligt byteavicke-monetärt guldmot inlåning. Deliknar
lånmotsäkerhet idetatt köparen avguldet betalar säljaren medlån
motsäkerhetiguldetunderavtalstidenocherhållerenåterbäringfrån
detbestämda prisetnärguldet återköps,
f) lånsommotposttill bankaccepter (se5.58.d),
g) finansiell leasingochavtal omköppåavbetalning(
1),
h) lånförattfinansiera handelskrediter,
i) inteckningslån,j) konsumtionskrediter,
k) revolverande krediter,
l) amorteringslån,
m) lånsomsäkerhetföratt uppfyllavissaförpliktelser.
5.82 KategoriAF.4omfattarvidare
a) finansiella fordringar och skulder som härrör från det medelfristiga
stödetåtmedlemsstaternasbetalningsbalanser.Lånenadministrerasav
EMI(
2),
b) finansiella fordringar på IMF i form av lån genom General
Arrangements to Borrow eller genom särskilda låneavtal med
medlemmarna,
c) skulder till IMF i form av lån genom Structural Adjustment Facility,
Enhanced Structural AdjustmentFacilityochTrustFund.
5.83 KategoriAF.4omfattarinte
— obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter(AF.7),inklusivehandels-
krediter ochförskott(AF.71),
— finansiella tillgångar och skulder till följd av utländsk äganderätt till
fastegendomsåsommarkochbyggnader.Deklassificerasikategorin
andraägarandelar (AF.513)(se5.95.f).
5.84 Lånkanvarafinansiellatillgångarochskulderiallasektorerochutlandet.
Dock har monetära finansiella institutioner normalt inga kortfristiga
låneskulder iENS.
5.85 Underkategorierna kortfristiga lån och långfristiga lån delas inte in i
underpositioner i ENS. Men trots det kan det vara analytiskt användbart
att dela in särskilt de långfristiga lånen i konsumtionskrediter(3),
inteckningslån(4)ochandralån.
AKTIEROCHANDRAÄGARANDELAR(F.5)
5.86Definition:Kategorin aktier och andra ägarandelar (F.5) består av alla
transaktioner i aktier och andra ägarandelar (AF.5), dvs.
finansiella tillgångar somrepresenterar äganderätt till bolag
eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar
vanligtvis innehavarna till en del av bolagens eller
kvasibolagens vinster och till en del av nettotillgångar(5)
videneventuell likvidering.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—136
(1) Sebilaga IIom finansiell leasing ochavbetalningsköpavvaraktiga varor.
(2) Artikel 6.1 tredje stycket i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i
bilaga till Avtalet ometablering avEuropeiskagemenskapen.
(3) Konsumtionskrediter ärlåntill hushållen somidehärsammanhangenagerar förandra
ändamål än företagar- och yrkesverksamhet. Inteckningslånföratt finansiera byggande
eller köp av bostad (bl.a. byggnadskrediter) är exkluderade. Syftet är att konsumtions-krediterendastrelaterastillkreditersomanvändsförattköpavaroroch/ellertjänstersomkonsumeras av hushållen privat. Nationell praxis kan nödvändiggöra en någotannorlundadefinition.
(
4) Inteckningslån är långfristiga lån mot inteckningar i en bostad som används av
låntagaren för eget bruk. Nationell praxis kan nödvändiggöra en något annorlundadefinition.
(
5) Nettotillgångar vid en eventuell likvidering definieras som summan av ett företags
tillgångar minus alla andra skulder än skulder till ägarna med avseende på deras
investerade kapital.
▼B
Aktier utbjudna till försäljning, men ej förvärvade via
emissionregistreras ejiENS.Aktier ochandraägarandelar
betraktassomamorteradenärdeåterköpsavdetemitterande
bolaget, eller då de utbyts mot ett företags nettotillgångar i
händelse avlikvidation.
5.87 KategorinF.5delasuppitvåunderkategorieravfinansiellatransaktioner:
— Aktierochandraägarandelar, exklusivefondandelar (F.51).
— Fondandelar(F.52).
Aktierochandraägarandelar,exklusivefondandelar(F.51)
5.88Definition:Underkategorin aktier och andra ägarandelar exklusive
fondandelar (F.51) består av alla transaktioner i aktier och
andra ägarandelar exklusive fondandelar (AF.51), dvs.
finansiella tillgångar exklusive fondandelar som represen-
teraräganderätttillbolagellerkvasibolag.Dessafinansiella
tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en del av
bolagensellerkvasibolagensvinsterochtillendelavderas
nettotillgångar videneventuell likvidering.
5.89 UnderkategorinF.51kannärdetärrelevantdelasinitreunderpositioner
avfinansiella transaktioner:
— Noterade aktier, exklusivefondandelar (F.511).
— Ickenoterade aktier,exklusive fondandelar (F.512).— Andraägarandelar (F.513).
Noterade aktier, exklusive fondandelar (F.511) och icke noterade aktier,
exklusive fondandelar(F.512)
5.90Definition:Underpositionen noterade aktier, exklusive fondandelar
(F.511) består av alla transaktioner i noterade aktier,
exklusive fondandelar (AF.511) och underpositionen icke
noteradeaktier,exklusivefondandelar(F.512)beståravalla
transaktioner i icke noterade aktier exklusive fondandelar
(AF.512).Aktierrepresenterarägarintresseibolagenskapital
i form av värdepapper som i princip är överlåtbara.
Underposition AF.511 omfattar sådana aktier vars pris
noteras på en erkänd fondbörs eller annan form av andra-
handsmarknad och AF.512 omfattar sådana aktier som inte
ärnoterade.
5.91 UnderpositionernaAF.511ochAF.512omfattar
a) aktieremitteradeavaktiebolag:dvs.värdepappersomgerinnehavarna
delägarstatusochberättigardembådetillendelavdentotaltutdelade
vinstenochendelavnettotillgångarna videneventuell likvidering,
b) inlösta aktier i aktiebolag: dvs. aktier där kapitalet återbetalats men
som behålls av innehavarna, som fortsätter att vara delägare och
berättigade till en del i vinsten efter det att utdelningarna på det
återstående registrerade kapitalet betalats och också till en del i
överskottet vid en eventuell likvidering, dvs. nettotillgångarna minus
detåterstående registrerade kapitalet,
c) utdelningsaktier emitterade avaktiebolag; dvs.värdepapper
1) vilkaalltefterlandochomständighetervidemissionernaharolika
namn som t.ex stiftaraktier, vinstaktier, utdelningsaktier etc. och
sominte ingåridetregistrerade kapitalet,
2) vilkaintegerinnehavarnadelägarstatusiegentligmening(rätttill
del i återbetalning av det registrerade kapitalet, rätt till en
avkastningpådetta kapital, rösträttpåbolagsstämmor osv.),
3) vilka berättigar innehavarna till en del av den vinst som återstår
efterdetattutdelningarnapådetregistreradekapitaletbetalatsoch
tillendelavdetåterstående överskottet vidlikvidering,
d) preferensaktier eller aktier som ger rätt till del i utdelningen av
restvärdetvidupplösningenavettbolag.Dessakanvaranoteradeeller
onoterade påenerkändfondbörs.
5.92 UnderpositionernaAF.511ochAF.512omfattar inte
a) utbjudna meninte tecknade aktier. Deregistreras inteiENS,
b) förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier. De
registreras i räkenskaperna i underkategorin AF.33 fram till dess att
dekonverteras(se5.62.l),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—137
▼B
c) deandelarsomhartecknatsavkomplementärerna ikommanditbolag.
Deklassificeras iunderpositionen AF.513,
d) statens tillskott av kapital till internationella organisationer, som
juridiskt sett äraktiebolag. Deklassificeras iunderpositionen AF.513
(se5.95.c).
5.93 Underpositionerna F.511och F.512omfattar inte fondaktier, dvs.sådana
nyaaktiersomaktieägarnaerhålleriproportiontillsinainnehav.Sådana
emissionersomvarkenförändrarbolagetsskuldertillsinaaktieägareeller
aktieägarnas proportionella andelar i bolaget är inga finansiella trans-
aktioner och registreras inte i ENS (se 6.56). Detsamma gäller för
splitemissioner.
Andraägarandelar(F.513)
5.94Definition:Underpositionen andra ägarandelar (F.513) består av alla
transaktioner iandraägarandelar (AF.513),dvs.alla former
av ägarandelar som inte klassificeras i underpositionerna
AF.511ochAF.512eller underkategorinAF.52.
5.95 UnderpositionAF.513omfattar
a) alla formeravägarandelar iföretagsominte äraktier;
1) komplementärernas andelarikommanditbolag,
2) ägarandelar iföretagvarsägareärdelägare ochinte aktieägare,
3) kapital investerat i handels- eller kommanditbolag, som är
självständiga juridiska personer,
4) kapital investerat i ekonomiska föreningar, som är självständiga
juridiskapersoner,
b) den offentliga sektorns kapitalinvesteringar i offentligägda företag,
som inte är aktiebolag men som genom speciallagstiftning är
självständiga juridiskapersoner(se2.16.c),
c) statens kapitalinvesteringar i internationella organisationer, med IMF
som enda undantag, även om dessa juridiskt sett är aktiebolag (t.ex.
Europeiskainvesteringsbanken),
d) EMI:s finansiella resurser som kommit från bidrag från de nationella
centralbankerna(1),
e) kapitalinvesteringar i finansiella och icke-finansiella kvasibolag (se
2.13.f).Storlekenpådessainvesteringarärlikamednyainvesteringar
(kontant eller inatura)minuskapitaluttag (se4.61),
f) utländska enheters finansiella tillgångar mot konstruerade statistiska
inhemska enheter(se2.15)ochomvänt.
Fondandelar(F.51)
5.96Definition:Underkategorin fondandelar (F.52) består av alla trans-
aktioner i fondandelar (AF.52), dvs. andelar som emitterats
avenspeciell typavfinansiella företag, varsendaändamål
ärattinvesteradeinsamlademedlenpåpenningmarknaden,
kapitalmarknaden och/eller fastighetsmarknaden.
5.97 Underkategorin AF.52 omfattar andelar emitterade av finansiella företag
som, beroende på vilket land det gäller, kallas värdepappersfonder,
aktiefonderochandrakollektivainvesteringsprogram,t.ex.(UCITS),vare
sig fonderna är öppna, delvis öppna eller slutna. Dessaandelar kan vara
noterade eller icke noterade. Om de är icke noterade kan de vanligtvis
inlösas på begäran till ett värde som motsvarar deras andelar i det
finansiella företagets egna kapital. Detta egna kapital omvärderas
regelbundet efter marknadspriserna pådessolikakomponenter.
FÖRSÄKRINGSTEKNISKARESERVER(F.6)(2)
5.98Definition:Kategorin försäkringstekniska reserver (F.6) består av alla
transaktioner i försäkringstekniska reserver (AF.6), dvs.
försäkringsföretags och (självständiga och icke
självständiga) pensionsfonders försäkringstekniska avsätt-
ningar för att täcka förpliktelser mot försäkringstagare och
förmånstagaresåsomföreskrivsirådetsdirektiv91/674/EEG1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—138
(1) Artikel 16.2 i Protokollet om Stadgar för Europeiska monetära institutet i bilaga till
Avtalet om etablering avEuropeiskagemenskapen.
(2) SebilagaIIIomförsäkringförenbeskrivningavbehandlingenavsocialförsäkringoch
annan försäkringiENS.
▼B
avden19december1991omförsäkringsföretagsårsredovis-
ningarochkonsolideraderäkenskaper(1).
5.99 KategoriAF.6omfattar
— hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver,
— hushållensnettofordran ipensionsfonder,
— förskottsbetalningar avförsäkringspremier,
— reserverförutestående fordringar.
5.100 Försäkringstekniskareserverärfinansiella tillgångar
— hosförsäkringstagare—vadavserhushållensnettofordranilivförsäk-
ringsreserver och pensionsfonder samt förskottsbetalningar av
försäkringspremier,
— hosförmånstagare —vadavserreserverförutestående fordringar.
5.101 Försäkringstekniskareserverärskulder
— hos liv- och icke-livförsäkringsföretag och självständiga pensions-
fonder som ingår i delsektorn försäkringsföretag och pensionsfonder
(S.125),
— hosicke-självständiga pensionsfondersomingårisammasektorsom
deinstitutionella enhetersombildatfonderna.
Avsättningar och liknande fonder hos arbetsgivare för de anställdas
pensioner (icke självständiga fonder) omfattas också av kategorin AF.6
omdeberäknasenligtförsäkringsmatematiskakriterierliknandedemsom
försäkringsföretag och självständiga fonder tillämpar. I annat fall är
sådana avsättningar täckta av de aktier eller andra ägarandelar som
emitterats avdeninstitutionella enhetsomgöravsättningarna.
5.102 KategoriAF.6omfattarintereserverupprättadeavinstitutionella enheter
klassificerade i delsektorn för socialförsäkring (S.1314). I ENS är dessa
reserverinte skulderhosdelsektornförsocialförsäkring.
5.103 Kategori F.6 är uppdelad i två underkategorier av finansiella trans-
aktioner:
— Hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder
(F.61).
— Förskottsbetalningaravförsäkringspremierochreserverförutestående
fordringar(F.62).
Hushållensnettofordranilivsförsäkringsreserverochpensionsfonder(F.61)
5.104Definition:Underkategorin hushållens nettofordran i livförsäkrings-
reserver och pensionsfonder (F.61) består av alla
transaktioner i hushållens nettofordran i livförsärkingsre-
serverochpensionsfonder(AF.61),tekniskaavsättningarhos
berörda företag och kvasibolag i syfte att — när de
upprättadevillkorenäruppfyllda—kunnainfriakommande
ersättnings-ochunderstödsanspråk.
5.105 Underkategorin F.61 är uppdelad i två underpositioner av finansiella
transaktioner:
— Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver (F.611).
— Hushållensnettofordran ipensionsfonden(F.612).
Hushållensnettofordranilivförsäkringsreserver(F.611)
5.106Definition:Underpositionen hushållens nettofordran i livförsäkrings-
reserver (AF.611), dvs. tekniska avsättnigar för att täcka
utelöpande riskerochtekniska avsättnigar förbonusförplik-
telser som ökar slutvärdet av bonuskapitalet eller liknande
program.
5.107 UnderpositionenAF.611omfattarlivförsäkringsavsättningar,avsättningar
för bonus och premierabatter och tekniska avsättningar för livförsäk-
ringsprogram där investeringsrisken tas av försäkringstagaren som det
definierasiartiklarna27,29och31irådetsdirektiv91/674/EEGavden
19 december 1991 för försäkringsföretags årsredovisningar och konsoli-
deraderäkenskaper.
5.108 Transaktioner i hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver består av
tillskottminusutfall,vilkamåsteskiljasfrånnominellakapitalvinsteroch
kapitalförluster påförsäkringsföretagensinvesterade kapital (se6.57):1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—139
(1) EGTnrL374,31.12.1991,s.7-31.
▼B
Tillskottomfattar
a) faktiska premieintäkter underdenlöpanderäkenskapsperioden,
b) pluspremietilläggsomsvararmotavkastningenavinvesteringarnaav
reserverna,somskalltillfalla försäkringstagarhushållen,
c) minusadministrationskostnader förlivförsäkring.
Utfallomfattar
a) förfallna belopp till innehavare av kapitalförsäkringar och liknande
försäkringsprogram och förfallna belopp till förmånstagare vid
försäkradepersonersdöd,
b) plusbetalningar påförsäkringarsomåterköpsföreförfallodagen.
5.109 Livförsäkringsreserver är finansiella tillgångar hos inhemska eller
utländska hushåll och skulder hos inhemska eller utländska försäkrings-
företag.
Beträffandegruppförsäkringarhost.ex.ettbolagfördeanställdasräkning
skall de anställda och inte arbetsgivaren anses vara fordringsägarna
eftersomdeäratt betrakta somdeverkliga försäkringstagarna.
Hushållensnettofordranipensionsfonder(F.612)
5.110Definition:Under positionen hushållens nettofordran i pensionsfonder
(F.612) består av alla transaktioner i hushållens pensions-
fonder(AF.612),tekniskaavsättningarhossjälvständigaoch
icke självständiga pensionsfonder som är grundade av
arbetsgivare och/eller anställda eller grupper av egenföre-
tagare för att tillförsäkra anställda eller egenföretagare
pensioner.
5.111 Transaktionerihushållensnettofordranipensionsfonderbeståravtillskott
minus utfall, vilka måste skiljas från nominella kapitalvinster och
kapitalförluster påpensionsfondernasinvesterade kapital (se6.57).
Tillskottomfattar
a) faktiska inbetalningar till pensionsfonder från anställda, arbetsgivare,
egenföretagareellerannaninstitutionellenhettillförmånförindivider
eller hushåll med fordringar på fonderna och intjänade under den
löpande redovisningsperioden,
b) plus extra bidrag som motsvarar kapitalavkastningen från pensions-
fondernasinvesteringaravreserverna,somskalltillfalladedeltagande
hushållen,
c) minusadministrationskostnader förfondenunderperioden.
Utfallomfattar
a) sociala förmåner som svarar mot de regelbundna utbetalningar eller
andraförmåner sombetalastill pensionärereller derasanhöriga,
b) plus sociala förmåner som består av engångsbelopp att betalas till
personernärdegåripension.
5.112 Transaktioner i hushållens nettofordran i pensionsfonder omfattar inte
medel som överförs från icke självständiga pensionsfonder till
självständigapensionsfonderklassificeradeidelsektornförsäkringsföretag
ochpensionsfonder(S.125)somenföljdavenombildningavenfondtill
en annan. Detta skall registreras i kategorin andra förändringar isektorklassificering och struktur (K.12.1) på kontot för andra
volymförändringar itillgångarna (se6.30).
5.113 Nettofordranipensionsfonderärfinansiellatillgångarhosinhemskaeller
utländska hushåll och inte finansiella tillgångar hos den institutionella
enhetsomadministrerar dem.
Förskottsbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar(F.62)
5.114Definition:Underkategorin förskottsbetalningar av försäkringspremier
och reserver för utestående fordringar (F.62) består av allatransaktioner i förskottsbetalningar av försäkringspremier
och ersättningsreserver (AF.62), dvs. tekniska avsättningar
hos försäkringsföretag och (självständiga och icke
självständiga) pensionsfonderför
a) dendelavtecknadebruttopremiersomhänförsigtillden
följande räkenskapsperioden (förskottsbetalningar av
försäkringspremier)1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—140
▼B
b) denberäknadetotalaslutligakostnadenförattregleraalla
kravsomuppkommitgenomhändelser somharinträffat
under räkenskapsperioden, antingen dessa är anmälda
eller inte, minus belopp som redan betalats på sådana
krav(reserver förutestående fordringar).
5.115 Förskottsbetalningar uppstår därför att försäkringspremier i allmänhet
förfallertillbetalningibörjanavdenperiodsomförsäkringentäckeroch
denna period sammanfaller normalt inte med räkenskapsperioden. Vid
slutetavperiodendåbalansräkningen sammanställsskalldärfördelarav
de betalda försäkringspremierna under räkenskapsperioden täcka risker
under den kommande perioden. Förskottsbetalningar av försäkringspre-
mierberäknaspåbasisavförhållandetmellaninvolveraderiskerochden
tidsomåterstår påkontraktets löptid.
I kontot för finanisella transaktioner består förskottsbetalningar av
försäkringspremier mellan försäkringstagare och försäkringsföretag av
den del av premier som är förfallen till betalning under räkenskapspe-
rioden men som avser att täcka utelöpande risker under den kommande
perioden.
5.116 Förskottbetalningar av försäkringspremier är finansiella tillgångar hos
försäkringstagarna. Om dessa förskottbetalningar avser livförsäkring är
försäkringstagarna inhemska eller utländska hushåll. Om de avser icke
livförsäkring kan försäkringstagarna tillhöra vilken sektor som helst i
ekonominellerutlandet.Vaddeavförsäkringstagarnabetaldaförsäkring-
spremierna eller sociala avgifterna är avsedda för,kan tas somnorm för
att fördela förskottsbetalningarna mellan sektorerna i ekonomin och
utlandet.
5.117 Reserverföruteståendefordringarhållsavförsäkringsföretagföratttäcka
de belopp de förväntas att betala vad gäller krav som ännu inte är
reglerade, t.ex. därför att de är tvistiga. Giltiga krav som accepterats av
försäkringsföretag anses förfallna till betalning när händelsen som givit
upphov till kravet inträffar — oavsett hur lång tid det tar att reglera
tvistigakrav.
5.118 Reserverföruteståendefordringarärfinansiellatillgångarhosförmånsta-
garnasomkantillhöravilkensektorsomhelstiekonominellerutlandet.
5.119 Underkategorin AF.62 omfattar avsättningar för icke premieintäkter,
andra försäkringstekniska avsättningar, utestående krav och utjämnings-
avsättningarsåsomfinnsdefinieratiartiklarna25,26,28och30irådets
direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om försäkringsförtags
årsredovisningarochkonsolideraderäkenskaper.
OBETALDA/FÖRUTBETALDAINKOMSTEROCHUTGIFTER(F.7)
5.120Definition:Kategorinobetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter(F.7)
beståravallatransaktioneriobetalda/förutbetaldainkomster
och utgifter (AF.7) dvs. finansiella fordringar som
uppkommer som en motpost till en finansiell eller icke
finansiell transaktion när det föreligger en tidsskillnad
mellan transaktionen ochdenmotsvarande betalningen.
5.121 KategoriF.7omfattartransaktionerifinansiellafordringarsomhärrörfrån
tidig eller sen betalning för transaktioner i varor eller tjänster, fördel-
ningstransaktioner eller sekundärhandel med finansiella tillgångar. De
består av motposttransaktioner om betalningen är förfallen men inte
betald. Skulder som uppstår genom upplupna intäkter och förfallna men
intebetalda skulderklassificeras ocksåunderdennakategori.
5.122 KategoriF.7omfattarinte
a) statistika diskrepanser andra än tidsskillnader mellan transaktioner i
varor och tjänster, fördelningstransaktioner eller finansiella trans-
aktioner ochmotsvarandebetalningar,
b) poster om vilka det inte föreligger tillräcklig information för att
klassificera. Klassificeringen skall baseras på den information som
finnstillgänglig,
c) posteromvarsinnehåll överhuvudtaget ingetärkänt,
d) den differens i betalnigsbalansen som kallas restpost (net errors and
omissions),
e) tidigellersenbetalning(inklusiveförfallnamenintebetaldaskulder)i
de fall finansiella tillgångar skapas eller att andra skulder än de som
klassificerasiF.7lösesin.Deförblirklassificeradeisinegenkategori.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—141
▼B
5.123 KategoriF.7delasuppitvåunderkategorier avfinansiella transaktioner:
a) Handelskrediter ochförskott(F.71).
b) Obetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter,exlusivehandelskrediter
ochförskott(F.79).
Handelskrediterochförskott(F.71)
5.124Definition:Underkategorinhandelskrediterochförskott(F.71)bestårav
allatransaktionerihandelskrediterochförskott(AF.71),dvs.
finansiella fordringar i samband med kreditgivningen vid
leverantörers och köpares transaktioner i varor och tjänster
och förskottsbetalningar för produkter under framställning
eller för beställda produkter och vilka är förbundna med
sådanatransaktioner.
5.125 UnderkategorinAF.71omfattar
a) finansiellafordringarisambandmedleveransavvarorochtjänster,där
betalning ejägtrum,
b) handelskredit somaccepterats avfactoringföretag utomnärdenäratt
betrakta somlån,
c) upplupnalokalhyror,
d) förfallna men inte betalda skulder beträffande varor och tjänster när
dessabevisligen inteärlån.
5.126 UnderkategorinAF.71omfattarintelånförattfinansierahandelskrediter.
Deklassificeras iAF.4(se5.81.h).
5.127 Handelskrediter och förskott kan vara finansiella tillgångar eller skulder
hosallasektorer ochutlandet.
Övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive handels-
krediterochförskott(F.79)
5.128Definition:Underkatgorin obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
exklusive handelskrediter och förskott (F.79) består av alla
transaktioner i obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter
exlusive handelskrediter och förskott (AF.79), dvs. finansi-
ellafordringarsomuppkommernärdetfinnsentidsskillnad
mellan fördelningstransaktioner eller finansiella transak-
tioner på sekundärmarknaden och den motsvarande
betalningen. Den omfattar också finansiella fordringar som
berorpåupplupnaintäkter.
5.129 Underkategorin AF.79 omfattar finansiella fordringar som uppkommer
genom tidskillnad mellan upplupna transaktioner och gjorda betalningar
avt.ex.
a) skatter,
b) sociala avgifter,
c) löner,
d) arrendeförmarkochmineraltillgångar,
e) utdelningar,
f) räntor,
g) transaktioner ifinansiella tillgångar påsekundärmarknaden.
5.130 Den motsvarande finansiella transaktionen till förfallna räntor på
finansiella tillgångar (se5.17)skallhelstregistreras somåterinvesterad i
den fiansiella tillgången. Registreringen av räntor kommer dock att
anpassastillnationellpraxis.Omdeförfallnaräntornainteregistrerassom
återinvesterade i den finansiella tillgången skall de klassificeras i
underkategorinF.79.
5.131 Närräntornaförfallertillbetalningregistrerastvåfinansiellatransaktioner
(se 5.17): för det första — om räntorna betalas — en transaktion i den
finansiellatillgångsomanvändsförbetalningeneller—omräntornainte
betalas — en ökning av förfallna men inte betalda räntor att registrera i
underkategorin F.79; för det andra den motsvarande finansiella trans-
aktionensomreducerarlångivarens nettofordran pålåntagaren.
MEMORANDUMPOST:DIREKTAINVESTERINGARIUTLANDET(F.m)
5.132Definition:Direkta investeringar i utlandet (F.m) består av alla trans-
aktioner i direkta investeringar i utlandet (AF.m), dvs.
finansiella investeringar som medför en varaktig relation1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—142
▼B
mellan en inhemsk institutionell enhet i en ekonomi
(”direktinvesterare”) och en inhemsk institutionell enhet i
en annan ekonomi än investerarens (”direktinvesterings-
företag”).Direktinvesterarenssyfteärattutövaenbetydande
grad av inflytande på ledningen av företaget i den andra
ekonomin. Direkta investeringar om fattar både den
inledande transaktionen mellan direktinvesteraren och
direktinvesteringsföretaget och alla följande kapitaltransak-
tioner mellan dem och mellan närstående företag, både i
bolagsformochandraföretag(1).
5.133 Transaktioner i finansiella tillgångar och skulder som utgör direkta
investeringar skall registreras under respektive kategori av finansiella
transaktioner, t.ex. lån (F.4), aktier och andra ägarandelar (F.5) och
obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7). Emellertid skall de
direktainvesteringarnaiutlandetinomvarjekategorisärredovisassomen
memorandumpost.
BOKFÖRINGSREGLERFÖRFINANSIELLATRANSAKTIONER
VÄRDERING
5.134 Finansiella transaktioner registreras till transaktionsvärde, dvs. värdet i
nationell valuta på berörda finansiella tillgångar och/eller skulder när de
på rent affärsmässiga grunder upprättas, avvecklas, bytes eller överlåtes
mellan institutionella enhetereller mellan demochutlandet.
5.135 Finansiella transaktioner och deras motsvarande finansiella eller icke-
finansiella transaktioner registreras till samma transaktionsvärde. Tre
möjligheter kanurskiljas:
a) Den finansiella transaktionen är en transaktion i betalningsmedel i
nationell valuta (se 5.04 och 5.23): Transaktionsvärdet är lika med
summanavdeutväxlade betalningsmedlen.
b) Den finansiella transaktionen är en transaktion i betalningsmedel i
utländskvaluta(se5.04och5.23)ochdenmotsvarandetransaktionen
är inte en transaktion i betalninsmedel i nationell valuta: Transak-
tionsvärdet är lika med summan av de utväxlade betalningsmedlen
omräknade till nationell valuta efter marksnadskursen vid tidpunkten
förbetalningen.
c) Varken den finansiella transaktionen eller dess motsvarande trans-
aktion är en transaktion i betalningsmedel (se 5.04):
Transkationsvärdetbestämsavdetgällandemarknadsvärdetpåberörda
finansiella tillgångar och/eller skulder.
5.136 Transaktionsvärdet hänför sig till en specifik finansiell transaktion och
dess motsvarande transaktion. Rent begreppsmässigt skall transak-
tionsvärdet klart skiljas från ett värde som baseras på ett pris noterat på
marknaden, ett lämpligt marknadspris eller ett pris som är avsett att
uttrycka den allmänna prisnivån för en grupp av liknande eller till och
med identiska finansiella tillgångar och/eller skulder. Men i de fall den
motsvarande transaktionen till en finansiell transaktion är t.ex. en
överlåtelse och den finansiella transaktionen företas på andra än rent
affärsmässiga grunder är transaktionsvärdet lika med det gällande
marknadsvärdetpådeberördafinansiellatillgångarnaoch/ellerskulderna.
5.137 Transaktionsvärdet omfattar inte avgifter, arvoden, provisioner, courtage
och liknade betalningar för tjänster som erfordras för att transaktionerna
skall bli genomförda; dessa skall registreras som betalning för tjänster.
Skatter på finansiella transaktioner skall heller inte medtas utan skall
behandlas som skatter på tjänster inom ramen för skatter på produkter.
När en finansiell transaktion innebär en nyemission av skulder är
transaktionsvärdet lika med summan av den uppkoma skulden exklusive
förutbetalda räntor. På samma sätt måste när en skuld upplöses
transaktionsvärdet både hos långivare och låntagare vara lika med
minskningenavskulden.
Särskilda värderingskriterier för några underkategorier av finansiella
transaktioner
5.138Värdepapperandraänaktier,exklusivefinansielladerivat(F.33)
a) När värdepapper säljs av emittenter genom emissionsgaranter eller
andra mellanhänder, som tar ut ett högre pris än emittenterna av de1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—143
(1) OECDreferensdefinition avdirektainvesteringariutlandet,3:eupplagan.
▼B
slutliga placerarna, skall de finansiella tillgångarna och skulderna
registrerastilldetvärdesomplacerarna betalar. Skillnadenmellan de
belopp som betalats av placerarna och de som emittenterna erhållit
skall behandlas som betalningar för tjänster från emittenterna till
emissionsgaranterna.
b) Värdepappersemissioner registreras till emissionsvärdet. När värde-
papperemitteras tillunderkurseller till överkursskalldebeloppsom
influtit till emittenten vid tidpunkten för försäljningen och inte det
nominella beloppet registreras i räkenskaperna som det faktiska
emissionsvärdet. Skillnaden mellan emissionsvärdet och
inlösensvärdetskallbehandlassomupplupenräntaundervärdepappe-
retslöptid.
c) Diskonteringsobligationer eller nollkupongare skall behandlas som
värdepapper emitterade till underkurs. Räntan är upplupen under
obligationernas löptid och behandlas som återinvesterade i sådana
obligationer (se4.46).
d) När långfristiga obligationer emitteras till underkurs, som inte är
betydande, kan skillnaden mellan emissionsvärdet och inlösensvärdet
imputeras somräntavidtidpunkten föremissionen.
e) Närdetgällervärdepapperdärvärdetpåkapitalbeloppet ärknutettill
ett prisindex, råvarupris eller ett valutakursindex, registreras emis-
sionspriset på värdepapperet som kapitalbelopp medan
indexbetalningarna, sombetalasperiodvisoch/eller vidförfallodagen,
behandlas som ränta som är upplupen under värdepapperets löptid. I
kontot för finansiella transaktioner registreras motposten som återin-
vestering ivärdepapper andraänaktier.
f) Investering i värdepapper i omlopp på andrahandsmarknaden regi-
strerastill rådandebörskurseller marknadsvärde.
g) Vid inlösen registreras förfallna värdepapper till inlösensvärdet, som
inkluderar inlösensöverkurser men exkluderar utlottade vinster och
sparpremier, vilkaregistreras somränta.
h) Konverteringavobligationertillaktierskallbehandlassomförsäljning
av obligationer och köp av aktier (se 5.62.1). Transaktionsvärdet
härledsfrånobligationernasmarknadsvärde.Dettakaninnebäraatten
kapitalvinst eller en kapitalförlust uppkommer på aktierna som dessa
registreras ivärderegleringskontot (se6.54).
5.139Finansielladerivat(F.34)
a) Andrahandshandelioptionerochstängningavoptionerföreslutdagen
innebär att finansiella transaktioner uppstår. Om en option går till
förfallkandenutnyttjasellerinteutnyttjas.Omoptionenutnyttjaskan
detägarumenbetalningfrånoptionsutställarentilloptionsinnehavaren
somärlikamedskillnadenmellandetaktuellamarknadsprisetpåden
underliggande tillgången och lösenpriset, eller alternativt, kan det bli
fråga om förvärv eller försäljning av den underliggande finansiella
ellericke-finansiellatillgångentilldetaktuellamarknadsprisetochen
motsvarande betalning mellan optionsinnehavaren och optionsutstäl-
laren som är lika med lösenpriset. Skillnaden mellan det aktuella
marknadspriset på den underliggande tillgången och lösenpriset är i
båda fallen lika med optionens inlösensvärde, dvs. priset på optionen
vid förfallet. Om optionen inte utnyttjas äger ingen transaktion rum.
Dockgöroptionsutställarenenkapitalvinstochoptionsinnehavarenen
kapitalförlust, vilkaskallregistreras iomvärderingskontot.
b) Andrafinansielladerivatänoptionerkaraktäriserasavkontraktdärtvå
parter avtalar att byta vissa reala eller finansiella tillgångar vid en
bestämd tidpunkt eller vid bestämd tidpunkter i framtiden. De
transaktioner som skall registreras i samband med dessa finansiella
derivat omfattar handel i kontrakten liksom nettovärdet av
avräkningsvärdet. Registrering av transaktioner kan också bli
nödvändiga när derivatkontrakten upprättas. Imånga fall förekommer
dock ingen betalning när de två parterna ingår ett derivatkontrakt; i
dessafallärvärdetavtransaktionennärkontraktenupprättaslikamed
nollochbehöverinteregistrerasikontotförfinansiellatransaktioner.
c) Allaprovisionersombetalastillellererhållesfrånmäklareellerandra
mellanhänder för att förmedla optioner, futures, swappar och andraderivatkontrakt behandlas som betalning för tjänster i de relevanta
kontona.Räntebetalningarisambandmedswappavtalskallregistreras
som kapitalinkomst och återbetalningar av kapitalbelopp skall
registreras som transaktion i det underliggande instrumentet i kontot
för finansiella transaktioner. Deltagarna i en swapp anses inte utföra
tjänster åt varandra, men alla betalningar till en tredje part för att
förmedla swappen skall behandlas som betalning för en tjänst (se1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—144
▼B
4.47). Även om den premie som betalas till utställaren av en option
definitionsmässigt kan anses innehålla en serviceavgift, är det i
praktiken inte möjligt att särskilja servicedelen. Därför skall hela
köpesumman registreras som förvärv av en finansiell tillgång hos
köparenochupptagandet avenskuldhosutställaren.
d) Omswappkontraktmedförettbyteavkapitalbelopp,vilketärfallettill
exempel vid valutaswappar, skall detta första byte registreras som en
transaktion i det underliggande instrument, som är föremål för bytet
ochintesomentransaktionifinansielladerivat(F.34).Underförståttär
att ett finansiellt derivat med initialvärde noll samtidigt skapas. I
fortsättningen kommer derivatets värde åtminstone att bestämmas av
följande komponenter:
1) Det aktuella marknadsvärdet av skillnaden mellan det förväntade
framtida marknadssvärdet på de kapitalbelopp som skall växlas
tillbaka ochdekapitalbelopp somspecificeras ikontraktet.
2) Det aktuella marknadsvärdet (nuvärdet) av varje framtida
ränteflöde ochandrakassaflödensomspecificeras ikontraktet.
Förändringar i värdet av derivat över tiden skall registreras i omvärder-
ingskontot.
Kommandeåterväxlingaravkapitalbeloppstyrsavvillkoreniswappkon-
traktet och kan innebära att finansiella tillgångar byts till ett pris som
skiljer sig från det gällande marknadspriset på dessa tillgångar. Den
motsvarande betalningen mellan parterna i swappkontraktet blir så som
specificerats i kontraktet. Skillnaden mellan marknadspriset och priset i
kontraktet blir följaktligen lika med likvidationsvärdet på tillgången/
skulden som gäller på förfallodagen och skall registreras som en
transaktion i finansiellt derivat (F.34). Denna slutliga derivattransaktion
ochvarjeslutligtnettoränteflödemåstemotsvaradentotalakapitalvinsten
ellerförlustenunderswappkontraktetslöptid.Behandlingenäranalogmed
densomskallanvändasföroptionersomutnyttjasvidförfall(seaovan).
5.140Aktierochandraägarandelar,exklusivefondandelar(F.51)
a) Nya aktier registreras till emissionsvärdet, som vanligtvis motsvarar
nominellt värdeplusöverkursvidemission.
b) Transaktioneriaktieriomloppskallregistrerastilltransaktionsvärdet.
Om detta inte är känt, kan det för noterade aktier uppskattas genom
börskursen eller marknadsvärdet och för icke noterade aktier genom
detbokfördavärdet.
c) Utdelningsaktier värderas till det pris som grundar sig på den av
emittenten föreslagna utdelningen.
d) Emissioner av fondaktier registreras inte i ENS (se 5.93). Dock, om
fondemissionen medför förändringar i det totala marknadsvärdet på
aktierna iett bolag,skallförändringarna registrerasivärdereglerings-
kontot(se6.56).
e) Transaktionsvärdet avandraägarandelar (F.513)ärlikamedsumman
avdemedelsomöverförtstillbolagellerkvasibolagfrånderasägare.I
vissafallkanmedelöverförasgenomattskulderhosbolagenövertages
avägarna.
5.141Fondandelar(F.52)
a) Transaktioner i fondandelar omfattar värdet av nettoinsatserna i en
fond.
b) Den kapitalinkomst hos en fond efter avdrag för administrations-
kostnader, som tillfaller andelsägarna men som inte delats ut, har en
motpost i kontot för finansiella transaktioner under fondandelar.
Resultatet bliratt kapitalinkomsten återinvesteras.
REGISTRERINGSTIDPUNKT
5.142 Finansiella transaktioner och deras motsvarande transaktioner skall
registrerasvidsammatidpunkt.
5.143 När den mot en finansiell transaktion svarande transaktionen är icke-
finansiell skall båda transaktionerna registreras när den icke-finansiella
transaktionen äger rum. Om t.ex. försäljning av varor och tjänster ger
upphovtillenhandelskreditskalldenfinansiellatransaktionenregistreras
närdenicke-finansiellatransaktionenregistrerasirelevantickefinansiellt
konto.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—145
▼B
5.144 När den motsvarande transaktionen också är finansiell, kan tre möljlig-
heterutskiljas:
a) Bådadefinansiella transaktionerna ärtransaktioner ibetalningsmedel
(se5.04):Deregistrerasnärdenförstabetalningen görs.
b) Endastenavdetvåfinansiellatransaktionernagörsibetalningsmedel
(se5.04):Deregistrerasvidtidpunkten förbetalningen.
c) Ingen av de två finasiella transaktionerna görs i betalningsmedel (se
5.04):Deregistrerasnärdenförstafinansiellatransaktionenägerrum.
SAMMANSTÄLLNING AV FINANSIELLA TRANSAKTIONER FRÅN
FÖRÄNDRINGARIBALANSRÄKNINGAR
5.145 I de fall statistiska uppgifter om finansiella transaktioner inte föreligger,
kanfinansiellatransaktionersammanställassombaseraspåförändringari
finansiella balansräkningar, dvs. förändringar i innehaven av finansiella
tillgångar och utestående skulder mellan ut- och ingående balansräk-
ningar. Skillnaden mellan summan av finansiella transaktioner och
förändringarna i de finansiella balansräkningarna registreras i omvärder-
ingskontot och andra förändringar i kontot andra volymförändringar i
tillgångarna.
Bilaga5.1
Sambandmedmåttpåpenningmängd
5.146 I denna bilaga redogörs för en metod att visa mått på penningmängd i
balansräkningarna ochkontonaförfinansiella transaktioner.
5.147 Definitionerna på de tillämpade penningmängdsmåtten varierar mellan
länder och över tiden. Därtill kommer att dessa definitioner inte
nödvändigtvis grundar sig på den klassificering av finansiella tillgångar
ochsektorersomanvändsiENS.DärfördefinierarENSintenågramåttpå
penningmängden.
5.148 Följandeproblemuppkommervidintegreringavpenningmängdsmåttmed
balansräkningarochkontonförfinansiellatransaktioner.Fördeförstakan
penningmängdsmåtten bestå av komponenter som inte svarar mot
indelningen i klasser, dvs. kategorier, underkategorier och underposi-
tioner,avfinansiellatillgångerochskuldersåsomdedefinierasiENS.Ett
mått på penningmängd kan t.ex. omfatta endast en undergrupp av
kategorinsedlar,myntochinlåning(AF.2).Undergruppenkandefinieras
medhänsyntilllöptidoch/ellermedhänsyntillvilkeninstitutionellenhet
som innehar eller ger ut sedlar, mynt och inlåning. För det andra kan
penningmängdsmåtten förutsätta indelning i penningmängdsskapande,
penningmängdsägande och penningmängdsneutrala sektorer som inte
kanställassammanavdesektorerochundersektorersåsomdedefinieras
iENS.Fördettredjekandedatakällorsomanvändsförattsammanställa
monetära aggregat skilja sig från de datakällor som används för att
sammanställabalansräkningarnaochkontonaförfinansiellatransaktioner
försektorernaochutlandet.
5.149 FörattdefinieraettmåttpåpenningmängdenMXibalansräkningarnaoch
kontonaförfinansiellatransaktionerkandetvaranödvändigtattdelaupp
envissgruppiavfinansiellatillgångarochskuldersåsomdedefinierasi
ENSitvåundergrupper:
—M Xi: Undergrupp av finansiella tillgångar (skulder) som klassifi-
cerasigruppiochingåripenningmängdsmåttet MX.
—M Xgi: Undergrupp av finansiella tillgångar (skulder) som klassifi-
cerasigruppimeninteingåripenningmängdsmåttet MX.
I praktiken ingår vissa grupper av finansiella tillgångar (skulder) inte i
penningmängdenävenmedenviddefinition,t.ex.monetärtguldochSDR
(AF.1) eller försäkringstekniska reserver (AF.6). Därför blir MX1och
MX6lika med noll, vilket innebär att en uppdelning av AF.1i MX1och
MXg1eller avAF.6iMX6ochMXg6inte ärnödvändig.
5.150 Penningmängdsmåttet MX är lika med summan av alla undergrupper av
de finansiella tillgångarna MXihos de sektorer som innehar penning-
mängden och MX är lika med summan av alla undergrupper av skulder
MXihosdepenningmängdsskapande sektorerna.
5.151 Enstorfördelmeddennametodärattdenärflexibel.Omdefinitionenav
ettmåttpåpenningmängdenändrasbehöverendastuppdelningenavnågra
grupperavfinansiellatillgångarochskulderiMXiochMXgianpassastill
dennyadefinitionen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—146
▼B
Mått på penningmängden i balansräkningarna eller kontona
förfinansiellatransaktioner
Tillgångar hossektorer
sominnehar
penningmängdSkulderhossektorer som
skaparpenningmängd
Sum-
maFördelningpå
sektorerFördelningpå
sektorerSum-
ma
AF.1
AF.2
därav MX2
MX−2
AF.3
AF.33
därav MX33
MX−33
AF.34därav MX
34
MX−34
AF.4
AF.41
därav MX41
MX−41
AF.42
därav MX42
MX−42
AF.5
AF.51
därav MX51
MX−51
AF.52
därav MX52
MX−52
AF.6
AF.7AF.71
därav MX
71
MX−71
AF.79
Summa finansi-
ella tillgångar
och skulder därav
MX1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—147
▼B
KAPITEL6
ÖVRIGATRANSAKTIONEROCHANDRAFLÖDEN
6.01 Övriga transaktioner och andra flöden omfattar kapitalförslitning (K.1),
förvärvochavyttringavickefinansiella,ickeproduceradetillgångar(K.2)
ochandraförändringaritillgångar (K.3—K.12).
Andraförändringaritillgångar avolikaslagavförändringaritillgångar,
skulderochförmögenhet,sominteärresultatet avtransaktioner somhar
bokförts i kapitalkonto och konto för finansiella transaktioner. De
omfattar andra volymförändringar (K.3—K.10 och K. 12) och även
kapitalvinster ochkapitalförluster (K.11).
KAPITALFÖRSLITNING(K.1)
6.02Definition:Kapitalförslitning (K.1) motsvarar värdet av de fasta
tillgångar som har förbrukats under den aktuella perioden
till följd av normal användning och förutsebar föråldring,
inklusive en avsättning för förlust av materiella fasta
tillgångargenomoförutseddaskador,vilkamankanförsäkra
sigmot.
6.03 Kapitalförslitningskaberäknasförallatyperavmateriellafastatillgångar
(utom djurbesättningar), inklusive materiella fasta tillgångar och imma-
teriella fasta tillgångar såsom mineralprospekteringskostnader och
datormjukvara, väsentliga förbättringar av icke producerade tillgångar
ochkostnaderförägarbyten somavsericke producerade tillgångar.
6.04 Kapitalförslitning (vilken ska skiljas från den tillåtna avskrivningen för
skatteändamålellerdenavskrivningsomredovisasiföretagsbokföringen)
ska beräknas med utgångspunkt i stocken av materiella fasta tillgångar
och den sannolika genomsnittliga ekonomiska livslängden för de olika
kapitalobjekten. För beräkning av stocken av materiella fasta tillgångar
rekommenderasPI-metoden( perpetualinventory -metoden,enmetodsom
baseraspå kumulativa investeringar) ialla de fall där direkt information
om stocken av materiella tillgånger saknas. Stocken ska värderas till
mottagarpriser fördenrelevanta perioden.
Förlustavmateriellafastatillgångartillföljdavoförutseddaskador,mot
vilka man kan försäkra sig, ska beaktas vid beräkning av den
genomsnittliga livslängden av de tillgångar det gäller. För ekonomin i
sinhelhetkandenormaltsettfaktisktoförutseddaskadornaförengiven
bokföringsperiod förväntas vara lika med, eller nära, genomsnittet. För
enskilda enheter och grupper av enheter kan emellertid normalt faktiska
respektive genomsnittliga oförutsedda skador vara olika. I detta fall
bokförs när det är fråga om sektorer, alla skillnader som övriga
förändringarivolymenavmateriella fastatillgångar.
Kapitalförslitning beräknas enligt ”räta linjens” metod (s.k. linjär
kapitalförslitning), genom vilken värdet av en fast realkapitaltillgång
skrivs ned enligt en konstant andel av anskaffningsvärdet under
tillgångens hela livslängd.
Detkanemellertidvaranödvändigt,beroendepåmönstretieffektivitets-
förlusten hos en fast realkapitaltillgång, att beräkna kapitalförslitningen
enligt den ”geometriska” nedskrivningsmetoden (konstant andel av detåterstående nedskrivnavärdet).
6.05 IENSbokförskapitalförslitningundervarjesaldopost,vilkenangesbrutto
och netto. Bokföring ”brutto” betyder utan avdrag för kapitalförslitning
medanbokföring”netto” betyderefter avdragförkapitalförslitning.
ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV ICKE-FINANSIELLA ICKE
PRODUCERADETILLGÅNGAR(K.2)
6.06Definition:Icke-finansiella icke producerade tillgångar(
1) består av
mark och andra materiella icke producerade tillgångar som
kan användas för produktion av varor och tjänster, och av
immateriella icke producerade tillgångar.
6.07 Mark definieras som marken själv, inklusive jordlager och tillhörande
ytvatten. Tillhörande ytvatten omfattar alla inländska vattenarealer —
reservoarer,insjöar,floderetc.—övervilkaäganderätt kanhävdas.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—148
(1) Fördefinition avtillgångar sebilaga VII.1till kapitel 7.
▼B
6.08 Följandeobjektingårinte ibegreppet mark:
a) Byggnader eller anläggningar på marken eller genom den — vägar,
tunnlaretc.
b) Vingårdar,fruktträdgårdarellerandraträdplanteringarochallaformer
avväxande grödaetc.
c) Mineraltillgångar.
d) Ickeodladebiologiskatillgångar.
e) Underjordiskavattenresurser.
Objektaochbärproducerademateriella fastatillgångar,ochobjektc,d
ochetillhörkategorin materiella icke producerade tillgångar.
6.09 Anskaffning och avyttring av mark värderas till de löpande marknads-
priser som råder vid tidpunkten för anskaffningen/avyttringen.
Transaktionersomavsermarkbokförsmedsammavärdebådeiköparens
och säljarens räkenskaper. Detta värde exkluderar kostnader för
överföring av äganderätten till mark, dessa betraktas som bruttoinves-
tering.
6.10 Anskaffningochavyttringavandramateriellaickeproduceradetillgångar
omfattar mineraltillgångar, icke odlade biologiska tillgångar och vatten-
resurser. Mineraltillgångar inkluderar kol-, olje- och naturgastillgångar,
metalliska ochicke metalliska mineraltillgångar (2).
6.11 Anskaffningochavyttringavandramateriellaickeproduceradetillgångar
värderas till de löpande marknadspriser som råder vid tidpunkten för
anskaffningen/avyttringen. Anskaffning och avyttring exkluderar kost-
nader för överföring av äganderätten. Dessa kostnader bokförs som
bruttoinvestering.
6.12 Immateriella icke producerade tillgångar består av patentskyddade
tillgångar,hyreskontraktochandrakontraktsomkanomsättas,förvärvad
goodwillochövrigaimmateriella ickeproduceradetillgångar. Hyreskon-
trakten kan avse mark, mineraltillgångar och bostads- och
näringsfastigheter(1). Andra exempel inkluderar kontrakt med artister
och författare. Värdet av anskaffningarna eller avyttringarna av hyres-
kontrakt eller andra omsättningsbara kontrakt består av betalningar som
görstilldenursprungligehyresgästenellerdeefterföljandehyresgästerna
ellerleasingtagarnanärkontraktenellerkoncessionernaöverlåtstillandra
institutionella enheter. Värdet av anskaffning och avyttring av immate-
riella icke producerade tillgångar exkluderar kostnader för överföring av
äganderätten. Kostnader för överföring av äganderätten är en del av
bruttoinvesteringarna.
6.13 Anskaffningar minus avyttringar av icke finansiella icke producerade
tillgångar bokförs på sektorernas, den totala ekonomins och utlandets
kapitalkonto.
ANDRAFÖRÄNDRINGARITILLGÅNGAR(K.3—K.12)
6.14Definition:Andra förändringar i tillgångar är flöden som inte är
resultatet av transaktioner bokförda på kapitalkonton och
finansiella konton. Två slagav andra förändringar särskiljs.
Den första består av förändring av tillgångens volym. Den
andra består av förändring i värdet av tillgången, skulden
och förmögenheten beroende påförändringar iprisnivåoch
prisstruktur,somledertillkapitalvinsterochkapitalförluster.
ANDRAVOLYMFÖRÄNDRINGAR(K.3—K.10ochK.12)
6.15Definition:Andravolymförändringarärflödenmedolikafunktioner.En
betydelsefullfunktionäratttillåtavissatillgångarattinföras
iochavförasfrånENSenligt normal händelseföljd —t.ex.
naturtillgångarsinförandeochavförande.Dettaärbetydelse-
fullt för registrering av upptäckt, uttag och
kvalitetsförsämring av naturtillgångar. En annan funktion
är att bokföra effekten av exceptionella, oförutsedda
händelser sompåverkar tillgångarnas ekonomiskafördelar.
6.16 Andravolymförändringar omfattarniokategorier:
a) Ekonomisktillblivelse avicke producerade tillgångar (K.3).
b) Ekonomisktillblivelse avproducerade tillgångar (K.4).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—149
(1) Fördefinition avtillgångar sebilaga VII.1till kapitel 7.
▼B
c) Naturlig tillväxt avickeodlade biologiskatillgångar (K.5).
d) Ekonomisktavlägsnande avickeproducerade tillgångar (K.6).
e) Förlustgenomkatastrofer (K.7).
f) Konfiskationutanersättning (K.8).
g) Övrigavolymförändringar avickefinansiella tillgångar (K.9).
h) Övrigavolymförändringaravfinansiellatillgångarochskulder(K.10).
i) Förändringiklassificering ochstruktur(K.12).
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV ICKE PRODUCERADE TILL-
GÅNGAR(K.3)
6.17 Ekonomisk tillblivelse av icke producerade tillgångar (K.3) innebär en
volymökning,sominteärettresultat avproduktion.
Deinnefattar
a) bruttoökningaravmängdenutvinningsbaramineraltillgångar:bevisade
och sannolika reserver av kol, olja, naturgas, metallisk mineral eller
icke metallisk mineral som är ekonomiskt utvinningsbara. Detta
inbegriper också ökning av reserver när utvinning blir ekonomiskt
lönsamsomföljdavtekniskutvecklingellerrelativaprisförändringar,
b) överföring av andra naturtillgångar till ekonomisk aktivitet: naturtill-
gångarsomändrarstatussåattdeblirekonomiskatillgångerövervilka
institutionellaenheterkanutövaäganderättochfrånvilkaekonomiska
fördelar kan vinnas av deras ägare (t.ex. exploatering av urskog,
förändring av markområden från ett vilt och obrukbart tillstånd till
ekonomisktanvändbar,t.ex.återvinning avmarkfrånhav),
c) kvalitetsförändringar av icke producerade tillgångar till följd av
förändring i ekonomisk användning. Kvalitetsförändringar behandlas
som volymförändringar. De kvalitetsförändringar som bokförs här
uppträdersommotpostertilldeförändringariekonomiskanvändning,
som visas förändringar i klassificering (se 6.33) — t.ex. från odlad
marktill tomt-ochanläggningsmark,
d) tillblivelse av immateriella icke producerade tillgångar. Immateriella
icke producerade tillgångar uppstår när objekt patenteras eller
överlåtelsebara kontrakt skrivs. När företag säljs till priser som
överstiger värdet (se 7.05), utgörs mellanskillnaden mellan
inköpspriset och värdet av nettoförmögenheten ”förvärvad goodwill”.
Goodwill som inte varit föremål för köp eller försäljning anses inte
varaenekonomisktillgång.
EKONOMISK TILLBLIVELSE AV PRODUCERADE TILLGÅNGAR
(K.4)
6.18 Ekonomisktillblivelseavproduceradetillgångar(K.4)skerförvarorsom
interedanärregistreradeibalansräkningarna.Detärobservationenavett
betydande eller speciellt värde som anses vara en ekonomisk tillblivelse
ochskabokförasunderandravolymförändringar.
Ekonomisktillblivelse avproducerade tillgångar inkluderar
a) värdeförmål, såsom värdefulla ädelstenar och konstföremål, när det
höga värdet eller den kostnärliga kvaliteten av ett förmål, som inte
redanärregistrerat ibalansräkningarna, noterasförförstagången,
b) historiska monument, när den speciella arkeologiska, historiska eller
kulturella betydelsen av en anläggning eller plats, som inte redan är
registrerad ibalansräkningarna, noterasförförstagången.
NATURLIG TILLVÄXT AV ICKE ODLADE BIOLOGISKA TILL-
GÅNGAR(K.5)
6.19 Naturligtillväxtavickeodladebiologiskatillgångar(K.5)ärinteunderen
institutionell enhets direkta kontroll, ansvar och styrning och är således
inteproduktion.Tillväxtenidessatillgångart.ex.trädinaturskog,ellerav
fiskifjordarochflodmynningar,skadärförbetraktassomenekonomisk
tillblivelse.
6.20 Naturlig tillväxt ska bokföras som ett tillskott (K.5); uttag av dessa
resurserskabokförassomettekonomiskaavlägsnande(K.61).Ipraktiken
kannaturligtillväxt emellertid endastbokförasnettoeftersomdefysiska
mätningar,somsannoliktärdenendatillgängligabasenförregistreringen,
faktisktärnettomätningar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—150
▼B
EKONOMISKT AVLÄGSNANDE AV ICKE PRODUCERADE TILL-
GÅNGAR(K.6)
6.21 Ekonomisktavlägsnande avicke producerade tillgångar (K.6)inkluderar
a) uttagavnaturtillgånger(K.61),vilketomfattarminskningavmineral-
tillgångar och uttag av icke odlade biologiska tillgångar som räknas
somtillgångarna iENS(se6.19),
b) annatekonomisktavlägsnande avickeproducerade tillgångar (K.62):
1) andra minskningar av mängden utvinningsbara mineraltillgångar
(omvärdering av vad som är utvinningsbart beroende på
förändringariteknologieller relativa priser),
2) kvalitetsförändringar av icke producerade tillgångar beroende på
förändringariekonomiskanvändning,
3) kvalitetsförsämring av icke producerade tillgångar beroende på
ekonomisk verksamhet. Här ingår kvalitetsförsämring av mark,
vattenresurserochiprincip ävenandranaturtillgångar,
4) avskrivningavförvärvadgoodwill,upphävandeavöverlåtelsebara
kontraktochutlöpandeavtidförpatentskydd.
FÖRLUSTGENOMKATASTROFER(K.7)
6.22 Förlustgenomkatastrofer(K.7),somärresultatet avstorskaliga,enstaka
och påtagliga händelser som kan förstöra objekt inom alla kategorier av
ekonomiska (icke-finansiella eller finansiella) tillgångar, bokförs som
andravolymförändringar.
6.23 Sådana händelser inkluderar större jordbävningar, vulkanutbrott, tidvat-
tenvågor, exceptionellt svåra orkaner, torka och andra naturkatastrofer;
krigshändelser, upplopp och andra politiska händelser; teknologiska
olyckshändelser såsom stora giftutsläpp eller emission av radioaktiva
partiklariluften.
a) försämring i markkvalitet förorsakad av onormal översvämning eller
stormskador,
b) förstörelseavodladetillgångar genomtorkaeller sjukdomar,
c) förstörelse av byggnader, utrustning eller värdeföremål vid skogs-
brändereller jordbävningar,
d) förstörelse av valuta eller värdepapper till följd av katastrofer eller
politiska händelser.
KONFISKATIONUTANERSÄTTNING(K.8)
6.24 Konfiskationutanersättning(K.8)inträffarnärstatligamyndighetereller
andra institutionella enheter, av andra skäl än för betalning av skatter,
böter eller liknande pålagor, övertar andra institutionella enheters,
inklusive utländska enheters, tillgångar utan att erlägga full ersättning.
Den icke ersatta delen av sådant ensidigt övertagande är inte en
kapitalöverföring sombokförspåkapitalkontot.
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR AV ICKE-FINANSIELLA TILL-
GÅNGAR(K.9)
6.25 Under övriga volymförändringar av icke-finansiella tillgångar (K.9)
bokförseffekteravoväntadehändelsersomavserdeekonomiskafördelar
somkanvinnasavtillgångarna.
Innefattade är
a) oförutseddförkortningavdenekonomiskalivslängden.Kapitalförslit-
ning omfattar inte oförutsedd förkortning av den ekonomiska
livslängden för materiella fasta tillgångar, och de belopp som
inkluderasförnormaltförväntadföråldringkanunderstigadenfaktiska
förkortningen. Avsättningar måste därför göras för värdeminskningen
avdemateriella fastatillgångarna tillföljdavinförandeavförbättrad
teknologi,
b) skillnader mellan avsättningar inkluderade i kapitalförslitning för
normalaskadorochfaktiskaförluster.Kapitalförslitningomfattarinte
oförutsedda skador och det belopp som inkluderas för normalt
förväntade skador kan understiga (eller överstiga) de faktiska
skadorna. Justeringar måste därför göras för oförutsedda nedgångar
(eller ökningar) i värdet av de materiella fasta tillgångarna som följd
avdessahändelser,
c) kvalitetsförsämring av materiella fasta tillgångar som inte ingår i
kapitalförslitning: värdeminskning av materiella fasta tillgångar t.ex.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—151
▼B
till följd av oförutsedda effekter av försurning av luft och regn på
byggnadsfasadereller fordonskarosser,
d) övergivandeavproduktionsresurserinnandefärdigställtsellerkommit
till ekonomiskanvändning,
e) exceptionella lagerförluster (t.ex. genom brand stöld eller insektsan-
greppispannmålslager),
f) statistika avvikelser avseende icke-finansiella tillgångar mellan
utgående balansochmotsvarandeingående balans.
ÖVRIGA VOLYMFÖRÄNDRINGAR I FINANSIELLA TILLGÅNGAR
OCHSKULDER(K.10)
6.26 Alla förändringar i finansiella tillgångar och skulder som inte beror på
finansiella transaktioner som bokförs på kontot för finansiella trans-
aktioner, som inte är betrakta som kapitalvinster eller kapitalförluster
vilka bokförs på värderegleringskontot, som inte är förändring i
klassifikationochstrukturochsominteberorpåförlustgenomkatastrofer
ochkonfiskationutanersättning skabokförashär.
6.27 KategoriK.10inkluderar
a) tilldelningar och indragningar av SDR (AF.12) (se 5.33—5.35): För
SDR existerar inte ens en statistiskt skapad skuld. Därför är den
mekanism genom vilken SDR skapas (betecknat som tilldelningar av
SDR) och utplånas (indragningar av SDR) inte behandlad som en
mekanismsomgerupphovtilltransaktionerutansnararetillnoteringar
avövrigavolymförändringarpåkontotförtillgångar.Tilldelningarav
SDR ökar de monetära myndigheterns finansiella tillgångar, indrag-
ningaravSDRminskarderasfinansiella tillgångar,
b) andra volymförändringar relaterade till förmånsbestämda pensions-
fonder: Förmånsbestämda pensionssystem är sådana, där nivån på de
pensionsförmåner som utlovats till de anställda som omfattas, är
garanterad. Förmånerna är genom någon formel relaterade till
deltagarnas anställningstid och lön och inte helt beroende på
tillgångarnaifonden.Förförmånsbestämdasystemfångarennotering
avövrigavolymförändringarpåkontoförtillgångarindeförändringar
i den försäkringsmässigt bestämda skulden som är resultatet av
förändringar i förmånsstrukturen, vilka ska skiljas från förändringar i
ålders- och tjänstestrukturen hos pensionsmottagargruppen. Exempel
påförändringariförmånsstruktureninkluderarförändringariformeln,
sänkning av pensionsåldern eller finansiering av en årlig ökning
(vanligen definierad som en fast årlig procentsats) av framtida
pensionereller avalla pensionerunderutbetalning,
c) exceptionella förluster av valuta eller värdepapper på grund av t.ex.
brandeller stöld,
d) långivares avskrivning eller nedskrivning av osäkra fordringar: En
långivaresensidigabedömningattenfinansielltillgångintelängrekan
indrivas beroende på konkurs eller andra faktorer och det därmed
följande avförandet av denna finansiella tillgång från långivarens
balansräkningarskaregistrerashär,liksomavförandetavmotsvarande
skuld hos låntagaren. Emellertid gäller att i de fall den låntagande
institutionella enheten kontrolleras av den långivande enheten ska
nedskrivning, som inte beror på konkurs, registreras på kapitalbild-
ningskontot,
e) statistisk avvikelse avseende finansiella tillgångar och skuldermellan
utgående balansochmotsvarandeingående balans.
6.28 KategoriK.10inkluderar inte
a) annullering av skuld genom ömsesidig överenskommmelse mellan
långivare och låntagare (skuldannullering eller skuldeftergift): detta
behandlas som en transaktion mellan långivaren och låntagaren (se
4.165foch5.16)ochintesomenvolymförändring,
b) skuldförnekande: en låntagares ensidiga annullering av en skuld
registreras inte iENS.
FÖRÄNDRINGIKLASSIFICERINGOCHSTRUKTUR(K.12)
6.29 Förändring i klassificering och struktur (K.12) omfattar förändring i
institutionella enheters sektorklassificering och struktur (K.12.1) och
förändringiklassificering avtillgångar ochskulder(K.12.2)1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—152
▼B
FÖRÄNDRINGISEKTORKLASSIFICERINGOCHSTRUKTUR(K.12.1)
6.30 Att omklassificera en institutionell enhet från en sektor till en annan
innebär att dess hela balansräkning överförs t.ex. en institutionell enhet
klassificerad i hushållssektorn blir ett kvasibolag, som ska klassificeras
omtill företagssektorn.
Institutionella enheters förändringar i struktur innefattar tillblivelse och
avlägsnande av vissa finansiella tillgångar och skulder som hör sammanmedomstruktureringavbolag.Närettbolagförsvinnersomenoberoende
juridiskenhetgenomattdetövertasavettellerflerabolag,försvinnerfrån
ENS alla finansiella tillgångar/skulder, inklusive aktier och andra
ägarandelar, som fanns mellan bolaget och de bolag som övertog det.
Köpetavettbolagsaktierochandraägarandelarsomdelavettsamgående
skabokförassomenfinansielltransaktionmellandetköpandebolagetoch
den tidigare ägaren. Utbyte av existerande aktier med aktier i det
övertagandeellernyabolagetskabokförassominlösningavaktieråtföljt
av utgivning av nya aktier. Finansiella tillgångar/skulder som existerade
mellan det övertagna bolaget och andra parter förblir oförändrade och
överflyttas tilldetövertagande bolaget (deövertagande bolagen).
Likaledes gäller att när ett bolag juridiskt delas i två eller flera
institutionella enheter, bokförs nya finansiella tillgångar och skulder
(tillblivelse avfinansiella tillgångar) idennakategori (K.12.1).
FÖRÄNDRINGARIKLASSIFICERINGAVTILLGÅNGAROCHSKULDER
(K.12.2)
6.31 Kategori K.12.2 skiljer mellan monetarisering/demonetarisering av guld
(K.12.21) och förändringar i klassificering av andra tillgångar eller
skulderänmonetarisering/demonetarisering avguld(K.12.22).
6.32 Monetarisering/demonetarisering av guld (K.12.21) bokförs som andra
volymförändringarikontotförtillgångarhosdemonetäramyndigheterna,
dvs.idelsektorncentralbanken (S.121)eller istaten(S.1311).
Monetarisering av guld inträffar när de monetära myndigheterna
omklassificerarguldfrånbehållningavvärdeföremåltilldeinternationella
reserver som hålls av de monetära myndigheterna. Andra volymföränd-
ringarikontotförtillgångarredovisardåenminskningavbehållningenav
värdeförmål ochenökningavbehållningen avmonetärt guld.
Köpavmonetärtguldfrånandramonetäramyndigheterklassificerassom
transaktioner i monetärt guld (F.11). Alla andra köp, inklusive de från
finansförmedlare eller via en organiserad guldmarknad, måste bokföras
somköpavvärdeföremål följtavenomklassificering.
Demonetarisering av guld inträffar när de monetära myndigheterna
överför guld från de internationella reserverna till värdeföremål. De
monetära myndigheternas behållning av monetärt guld minskar då och
behållningen av värdeföremål visar en ökning. Försäljning av monetärt
guld direkt till andra monetära myndigheter klassificeras som trans-
aktionerimonetärtguld(F.11).Allaandraförsäljningar,inklusivesådana
tillfinansförmedlareellerviaenorganiseradguldmarknad,måstebokföras
somförsälningavvärdeförmål föregånget avenomklassificering.
6.33 Ändring i klassificering av andra tillgångar eller skulder än monetari-
sering/demonetarisering av guld (K.12.22): exempelvis är förändringar i
markanvändningellerombyggnaderavbostädertillkommersiellanvänd-
ningelleromvänt.Ifalletmedmarkanvändningmåstebådanoteringarna
—ennegativ notering fördentidigare kategorin, enpositiv för dennya
kategorin—görasmedsammavärdeikategorinK.12.22.Förändringeni
markvärdesomblirresultatetavdennaförändringavanvändningbokförs
under ekonomisk tillblivelse (se 6.17 c) eller försvinnande av icke
producerade tillgångar (se6.21b)ochbetraktas somvolymförändring.
K.12.22 inkluderar inte konvertering av obligationer till aktier. Denna
konverteringbokförssomtvåfinansiella transaktioner (se5.61.1).
6.34 Noteringavandravolymförändringar(K.3—K.10ochK.12)bokförssom
andra volymförändringar på sektorernas, den totala ekonomins och
utlandetskontonförtillgångar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—153
▼B
NOMINELLAKAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER(K.11)
6.35 Nominellakapitalvinster(1)ärdenkategoriavandravärdeförändringarav
tillgånger/skulder, och därmed förmögenhet, som speglar förändringar i
nivånochstrukturenavderaspriser.Nominellakapitalvinsterdelasuppi
neutrala kapitalvinster ochreala kapitalvinster.
6.36Definition:Dennominellakapitalvinsten(K.11)påengivenkvantitetav
en tillgång definieras som värdeförändringen för ägaren av
denna tillgång till följd av en förändring i dess pris. Den
nominella kapitalvinsten på en skuld definieras som
värdeförändringenavdennaskuldtillföljdavenförändring
idesspris,menmedmotsatttecken.
6.37 Enpositivkapitalvinstberorpåenökningavvärdetavengiventillgång
ellertillenminskningavvärdetavengivenskuld.Ennegativkapitalvinst
—dvs.enkapitalförlust—berorpåenminskningavvärdetavengiven
tillgångeller enökningavvärdetavengivenskuld.
6.38 De nominella kapitalvinster som bokförs på värderegleringskontot är de
somuppstårpå tillgångar eller skulder, oavsett om de realiseras eller ej.
Enkapitalvinst sägsbli realiserad när denifrågavarande tillgången säljs,
inlöses, används eller på annat sätt avyttras eller skulden återbetalas. En
orealiserad vinst är därför en vinst som uppstår på en tillgång som
fortfarande ägs eller en skuld som fortfarande är obetald vid slutet av
bokföringsperioden.Medenrealiseradvinstförståsiallmänhetdenvinst
somharrealiserats överheladenperiodundervilkentillgångenharägts
eller skulden har förelaget, antingen denna period överensstämmer med
bokföringsperioden eller ej. Eftersom kapitalvinster i ENS emellertid
redovisas enligt bokföringsmässiga grunder framträder inte skillnaden
mellanrealiseradeochorealiseradevinster,ävenomdenäranvändbarför
vissaändamål, iklassifikationen ochkontona.
6.39 Kapitalvinsterinkluderarvinsterpåallaslagavtillgångar:icke-finansiella
producerade och icke producerade tillgångar och finansiella tillgångar.
Sålunda omfattas också kapitalvinster på producenters lager av alla slag
avvaror,inklusive varoriarbete.
6.40 Nominella kapitalvinster kan uppstå på tillgångar som ägs under vilken
tidsperiod som helst under bokföringsperioden och inte endast på
tillgångar som uppträder i ingående och/eller utgående balans. Den
nominella kapitalvinst som tillfaller ägaren av en viss tillgång, eller en
bestämdmängdavenvisstillgång, mellantvåtidpunkterdefinierassom
detlöpandevärdetavdennatillgångviddensenaretidpunkten, minusdet
löpandevärdetavdennatillgång viddentidigare tidpunkten,
under förutsättning att tillgången själv inte förändras, kvalitativt eller
kvantitativt,undermellanperioden.Dennominellakapitalvinsten(G)som
uppstår på en given kvantitet q av någon tillgång mellan tidpunkterna o
ochtkanuttryckas enligtföljande:
G¼pt/C0po ðÞ /C3q
där pooch ptär priserna på tillgången vid tidpunkterna o och t. För
finansiellatillgångarochskuldermedfixeratlöpandevärdeförvilkabåde
poochptenligtdefinition ärlika,ärnominella kapitalvinster alltid noll.
6.41 För beräkningen av nominella kapitalvinster måste anskaffning och
avyttring av tillgångar värderas på samma sätt somi kapitalkontot och i
kontot för finansiella transaktioner och bestånd av tillgångar måste
värderas på samma sätt som i balansräkningarna. I fallet med materiella
fasta tillgångar är värdet av en anskaffning lika med den summa som
köparen betalar till producenten, eller säljaren, jämte kostnaderna för
överföringaväganderättensomköparenådrarsig.Värdetavenavyttring
av en existerande fast tillgång är det belopp som säljaren erhåller av
köparen minus kostnaderna för överföring av äganderätten som säljaren
ådrarsig.
Fyra olika situationer som ger upphov till nominella kapitalvinster kan
särkiljas:
1) En tillgång som ägs under hela bokföringsperioden: den nominella
kapitalvinstsomuppstårunderbokföringsperiodenärlikamedvärdeti
utgående balans minus värdet i ingående balans. Dessa värden är de
beräknade värdena av tillgångerna om de skulle anskaffas vid de1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—154
(1) Termen ”kapitalvinst” används för att täcka både kapitalvinster och kapitalförluster
underförstått att kapitalvinster kan vara både positiva och negativa. På samma sätt
används termen ”tillgång” ombådetillgångar ochskulder.
▼B
tidpunkten då balansräkningen görs upp. Den nominella vinsten är
orealiserad.
2) En tillgång som ägs vid början av perioden men som säljs under
perioden: den nominella kapitalvinst som uppstår är lika med det
faktiskaellerberäknadevärdetvidavyttringenminusvärdetiingående
balans.Dennominella vinstenärrealiserad.
3) En tillgång som anskaffas under perioden och fortfarande ägs vid
periodens slut: den nominella kapitalvinst som uppstår är lika med
värdet i utgående balans minus det faktiska eller beräknade anskaff-
ningsvärdetförtillgången. Dennominella vinstenärorealiserad.
4) Entillgångsomanskaffatsochavyttratsunderbokföringsperioden:den
nominella kapitalvinst som uppstår är lika med det faktiska eller
beräknade värdet vid avyttringen minus det faktiska eller beräknade
värdetvidanskaffningen.Dennominella vinstenärrealiserad.
6.42 De nominella kapitalvinster som inkluderas är de som uppstår på
tillgångar och skulder, antingen de realiseras eller ej. De registreras på
sektorernas,dentotala ekonominsochutlandetsomvärderingskonto.
NEUTRALAKAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER(K.11.1)
6.43Definition:Denneutralakapitalvinsten(K.11.1)påentillgångdefinieras
somvärdet avdenkapitalvinst somskulleuppståompriset
på tillgången förändrades över tiden i samma förhållande
somdenallmänna prisnivån.
Neutralakapitalvinsteridentifierasförattunderlättahärledningenavreala
kapitalvinster vilkaomfördelar denreala köpkraftenmellan sektorer.
6.44 Låtdengenerella prisindexennoterasmedr.Denneutrala kapitalvinsten
(NG)förengivenkvanitetqaventillgångmellantidpunkternaoochtär
dågivenmedföljande formel:
ðNG¼po/C3qrt=ro/C01 ðÞ
därpo*qärdetlöpandevärdetavtillgångenvidtidpunktenoochtermen
rt/roär förändringsfaktorn för den generella prisindexen mellan tidpunk-
ternaoocht.Sammart/ro-relationanvändsförallatillgångarochskulder.
6.45 Detfinnsingengenerellprisindexsomäridealisktlämpadförattberäkna
neutrala kapitalvinster. Enligt praxis är den generella prisindex som
används för beräkning av neutrala kapitalvinster, prisindexen för slutlig
nationell användningexklusiveförändringarilager.
6.46 Neutrala kapitalvinster bokförs på kontot för neutrala kapitalvinster/-
förluster, vilket är ett underkonto till sektorernas, den totala ekonomins
ochutlandets värderegleringskonto.
REALAKAPITALVINSTER/-FÖRLUSTER(K.11.2)
6.47Definition:Den reala kapitalvinsten (K.11.2) på en tillgång definieras
som skillnaden mellan den nominella och den neutrala
kapitalvinsten påtillgången.
Den reala kapitalvinsten (RG) på en given kvantitet q av en tillgång
mellan tidpunkterna oochtärgivengenom:
RG¼G/C0NG ;
eller
RG¼NUMpt=po/C0rt=ro ðÞ /C3 po/C3q
Värdena på de reala kapitalvinsterna på tillgångar beror således på
förändringar av deras priser under den ifrågavarande perioden, i relation
till den genomsnittliga förändringen av andra priser, mätt med det
generella prisindexet.
6.48 Reala kapitalvinster bokförs på konto för reala kapitalvinster/kapitalför-
luster,vilketärettunderkontotillsektorernas,dentotalaekonominsoch
utlandetsvärderegleringskonto.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—155
▼B
KAPITALVINSTEREFTERTYPENAVFINANSIELLTILLGÅNG
Sedlar,myntochinlåning(AF.2)
6.49 Detlöpandevärdetavsedlar,myntochinlåningangivetinationellvaluta
förblir konstant över tiden. ”Priset” på en sådan tillgång är alltid lika
medankvantitetenbestämsavantaletenheteravdenvalutaivilkendenär
angiven.Denominellakapitalvinsternapåsådanatillgångaräralltidnoll.
Av detta skäl är differensen mellan den ingående och utgående
behållningen av sådana tillgångar, med undantag av andra volymföränd-
ringar av tillgångar, helt inräknad i värdet av transaktionerna i
tillgångarna. Detta är ett fall där det normalt är möjligt att härleda
transaktionerna urbalansräkningarna.
6.50 Förattdetskavaramöjligtattberäknaneutralaochrealakapitalvinsterpå
tillgångar med fastställt löpande värde (exempelvis en krona) behövs
emellertid data omtidpunkten ochvärdenförtransaktionerna liksomom
värdenaiingåendeochutgåendebalans.Antagt.ex.attettlånärtagetoch
återbetaltunderbokföringsperiodenmedandenallmännaprisnivånstiger.
Denneutralakapitalvinstenpålånetärpositivochdenrealakapitalvinsten
är negativ ur långivarens synvinkel. Storleken beror på lånets löptid och
inflationstakten. Det är omöjligt att bokföra sådana reala förluster utan
data om värdet av de lån som har tagits och återbetalats under
bokföringsperiodenochdetidpunktervidvilkadetagitsochåterbetalats.
I allmänhet kan man utgå ifrån att om det totala absoluta värdet av de
positivaochnegativa transaktionerna ärstortiförhållande till nivåerna i
ingåendeochutgåendebalanser,såärapproximativauppskattningaravde
neutrala och reala kapitalvinsterna på finansiella tillgångar och skulder
med fast löpande värde på basis av enbart balansräkningar inte särskilt
tillfredsställande. Till och med en bruttoregistrering av värdena av
finansiella transaktioner — dvs. en separat registrering av tagna och
återbetaladelåniställetfördettotalavärdetavlånminusåterbetalningar
— är inte alltid tillräcklig utan information om den tidsmässiga
förläggningenavlånen.
Lån(AF.4)ochobetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter(AF.7)
6.51 För lån obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, vilka inte omsätts,
gäller samma som för sedlar, mynt och inlåning. När ett existerande lån
ellerenhandelskreditsäljstillenannaninstitutionellenhetskaemellertid
skillnaden mellan återköpspriset och transaktionspriset registreras på
säljarensochköparensvärderegleringskonto vidtidenförtransaktionen.
Värdepapperandraänaktier(AF.3)
6.52 När obligationer emitteras till över- eller underkurs, inkluderande olika
diskonteringspapperochnollkupongare,såmäterskillnadenmellanderas
utgivningspris och deras nominella värde eller återinlösenvärde, när de
förfaller,denräntasomutgivarenmåstebetalaunderobligationenslöptid.
Sådanräntabokförssomenkapitalinkomst somskabetalasavutgivaren
av obligationen och mottas av innehavaren av obligationen i tillägg till
eventuellakupongräntor,somharbetalatsavutgivarenmedförutbestämda
intervall under obligationens löptid. Den ränta som uppstår bokförs i
kontot för finansiella transaktioner som om den av innehavaren
omedelbart återinvesteras iobligationen (se5.17).Räntan bokförsdärför
ikontot förfinansiella transaktioner somanskaffningaventillgång som
adderas till den existerande tillgången(1). Sålunda speglar den gradvisa
ökning i en obligations marknadsvärde som är hänförlig till en löpande,
återinvesterad ränta en tillväxt i kapitalobjekt — dvs. i storleken av
tillgången. Den är väsentligen en mängd- eller volymökning och inte en
prisökning. Den genererar ingen kapitalvinst för innehavaren av
obligationenellerkapitalförlustförutgivarenavobligationen.Situationen
är analog med den som gäller en vara, som vin som mognar medan det
lagras.Varjeökningiprisetpåvinetsomhänförstillenförbättringidess
kvalitet,speglarenökningivolymochinteipris.Obligationerförändras
kvalitativtövertidenallteftersomdenärmarsiginlösendatum,ochdetär
väsentligt att inse att ökningar i deras värde, som beror på en
ackumulering av löpande räntor, inte är prisförändringar och inte skapar
kapitalvinster.
6.53 Kurserna på obligationer med fast ränta ändrar sig emellertid också när
marknadsräntan ändrar sig. Kursen ändrar sig i motsatt riktning i
förhållande till marknadsräntan. Verkningen av en given ränteförändring1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—156
(1) ENS rekommenderar behandling men tillåter bokföring av sådan ränta under obetalda/
förutbetalda inkomsterochutgifter(AF.7)närdetärnödvändigtförattöverensstämma
mednationell praxis(se5.130).
▼B
på kursen för enviss obligation är lägre ju närmare obligationen är sitt
inlösendatum. Förändringar i obligationskurser som hänförs till
förändringar i marknadsräntan utgör prisförändringar och inte kvalitets-
förändringar. De skapar därför nominella kapitalvinster eller
kapitalförluster för både utgivarna och innehavarna av obligationerna.
En ränteuppgång skapar en nominell kapitalvinst för utgivaren av
obligationen och en lika stor nominell kapitalförlust hos innehavaren av
obligationen ochomväntomdetärfrågaomett räntefall.
Nominella kapitalvinster eller kapitalförluster kan uppstå på växlar på
sammasättsompåobligationer.Eftersomväxlaremellertidärkortfristiga
värdepapper med mycket kortare löptid, är de kapitalvinster som skapas
genom ränteförändringar i allmänhet mycket mindre än på obligationer
medsamma nominella värde.
6.54 Konverteringen av obligationer till aktier registreras som två finansiella
transaktioner (se 5.62.1). Den sker vanligen till ett pris under aktiernas
marknadspris och de resulterande kapitalvinsterna ska bokföras som
prisförändringarpåvärderegleringskontot.
6.55 Värderingen av finansiella derivat (AF.34) kan förändras som följd av
förändringar i värdet av det underliggande objektet, förändringar i
priskänsligheten idet underliggande objektet eller genom att verkställig-
hets- eller förfallodatum närmar sig. Alla sådana värdeförändringar ska
betraktassomprisförändringarochbokförasunderK.11.
Aktierochandraägarandelar(AF.5)
6.56 Fondaktier (se 5.93) ökar antalet aktier och det nominella värdet av de
utgivnaaktiernamenförändrariteorinintemarknadsvärdetfördentotala
mängdenaktier.Enligtpraxistasdeinteuppallsiräkenskaperna.Dessa
emissioner är emellertid tänkta att förbättra aktiernas likviditet på
marknaden, och det totala marknadsvärdet av utgivna aktier kan således
öka som ett resultat — alla sådana förändringar ska bokföras som en
omvärderingseffekt.
Försäkringstekniskareserver(AF.6)
6.57 Förändringar i hushållens nettoförmögenhet i livförsäkringsreserver och
pensionsfonder (AF.61), som uppstår mellan början och slutet av
bokföringsperioden, och som beror på nominella kapitalvinster eller
kapitalförluster i de av försäkringsbolag och pensionsfonder investerade
reserverna, bokförs på värderegleringskontot liksom förändringar i
förskottsinbetalningar av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar(AF.62),somresulterar avkapitalvinster eller kapitalförluster.
FINANSIELLATILLGÅNGARIUTLÄNDSKVALUTA
6.58 Värdetavfinansiellatillgångariutländskvalutamätssomderaslöpande
marknadsvärde i utländsk valuta, konverterat till inhemsk valuta enligt
gällande växelkurs. Nominella kapitalvinster kan därför uppkomma inte
endast därför att priset på tillgången i den noterade valutan ändras, utan
också därför att växelkursen ändras. Det totala värdet av de nominella
kapitalvinsterna som uppstår under bokföringsperioden kan beräknas på
det vanliga sättet, genom att subtrahera värdet av transaktionerna från
skillnadenmellanvärdetavingåendeochutgåendebalans.Avdettaskäl
måste transaktioner i finansiella tillgångar i utländsk valuta konverteras
till inhemsk valuta med användning av de växelkurser som gäller vid
tidpunkten för transaktionen, medan värdet av ingående och utgående
balans måste konverteras med användning av de växelkurser som gäller
viddetidpunktersombalansräkningarnaavser.Dettabetyderattdettotala
värdetavtransaktionerna—anskaffningarminusavyttringar—uttryckta
i utländsk valuta i själva verket är konverterade med ett vägt växelkurs-
genomsnitt, i vilket vikterna har tilldelats värderna av de vid olika
tidpunkter genomfördatransaktionerna.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—157
▼B
KAPITEL7
BALANSRÄKNINGAR
7.01Definition:En balansräkning är en redovisning, sammanställd vid en
viss tidpunkt, av värdet av ägda tillgångar och utestående
skulder.Saldopostenkallasnettoförmögenhet (B.90).
Beståndetavtillgångarochskuldersomupptasibalansräk-
ningen värderas till de marknadspriser som råder vid den
tidpunkt sombalansräkningen hänförsigtill.
7.02 Enbalansräkninguppgörsförsektorer,dentotalaekonominochutlandet.
Förensektorvisarbalansräkningenvärdetavallatillgångar:producerade,
icke producerade och finansiella tillgångar och skulder samt sektorns
nettoförmögenhet.
Fördentotalaekonomingerbalansräkningensomsaldopostvadsomofta
menas med nationalförmögenhet dvs. summan av icke finansiella
tillgångar ochfinansiell nettoförmögenhet medavseende påutlandet.
Balansräkningen för utlandet, som kallas konto för utlandets tillgångar
ochskulder,bestårhelt ochhållet avfinansiella tillgångar ochskulder.
7.03 Aktiebolaganseshaennettoförmögenhet utövervärdetavutgivnaaktier
ochandraägarandelar.Ifrågaomkvasibolagärnettoförmögenheten lika
med noll, eftersom värdet av ägarnas nettoförmögenhet antas vara lika
med dess tillgångar minus dess skulder. Därför blir nettoförmögenheten
för inhemska direktinvesteringsföretag, som utgör grenar av utländska
företagochdärmed behandlassomkvasibolag, lika mednoll.
7.04 Skillnaden mellan totala finansiella tillgångar och totala skulder kallas
finansiell nettoförmögenhet (se7.67).
7.05 För sektorerna icke finansiella och finansiella företag utgör beräkningen
av eget kapital en analytiskt meningsfull indikator. Eget kapital är
summan av nettoförmögenhet (B.90) och aktier och andra ägarandelar
(AF.5).
7.06 Balansärkningenkompletterarkontoplanenochvisardetslutligaresultatet
av de införda posterna i produktionskontot, inkomstomfördelning- och
inkomstanvändningskontot och kapitalbildningskontot (se kapitel VIII:
Kontoplanochsaldoposter).
7.07 Enbalansräkninghänförstillvärdetavtillgångarochskuldervidenviss
tidpunkt. Balansräkningen ska sammanställas vid början av räkenskaps-
perioden(sammasomslutetavförgående period)ochviddessslut.
7.08 En grundläggande räkenskapsekvation länkar samman den ingående
balansenmeddenutgående:
stockvärdet avenspecifik typavtillgång iingåendebalans
plus transaktioner:totalavärdetavförvärvadetillgångar,minus
totala värdet av avyttrade tillgångar, i transaktioner som
äger rum inom räkenskapsperioden; transaktioner i icke
finansiella tillgångar bokförs på kapitalkontot och trans-
aktioner i finansiella tillgångar på kontot för finansiella
tillgångar;
minus kapitalförslitning
plus andra volymförändringar: värdet av andra positiva eller
negativa förändringar i volymen av innehavda tillgångar
(exempelvis somettresultatavupptäcktenavenmineral-
tillgång eller förstörelsen av en tillgång till följd av krig
eller naturkatastrof); dessa förändringar bokförs på kontot
förandravolymförändringar,
plus omvärderingar: värdet av de positiva eller negativa
nominella kapitalvinster somuppstått under perioden som
ett resultat av en förändring i priset på tillgånger; dessa
förändringarbokförspåomvärderingskontot,
ärlika medstockvärdet avtillgången iutgående balans.
Räkenskapernas länkar mellan de in- och utgående balanserna via
transaktionerochandraförändringaritillgångar(andravolymförändringar
ochkapitalvinster) redovisasschematiskt ibilaga 7.2.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—158
▼B
TYPERAVTILLGÅNGAR
7.09 Detillgångar somtasuppibalansräkningarna ärekonomiskatillgångar.7.10Definition:Ekonomiska tillgångar är objekt som förmedlar värde över
tiden och över vilka ägarrättigheter görs gällande av
insitutionella enheter, individuellt eller kollektivt, och från
vilka ekonomisk nytta kan vinnas av ägarna genom att
inneha demeller nyttja demövertiden.
7.11 Denekonomiskanyttanbeståravprimärinkomstererhållnafrånnyttjandet
avtillgången (driftsöverskott genom att nyttja, kapitalinkomst genom att
låtaandranyttja)ochdetvärde,inklusivemöjligakapitalvinster/-förluster,
somskullekunnarealiserasgenomattavyttratillgångenelleravslutaden.
7.12 En översikt över klassifikationen och avgränsningen av ekonomiska
tillgångar lämnas i tabell 7.1. Den detaljerade definitionen av varje
kategoriavtillgång framläggs ibilaga 1till detta kapitel.
Utanförtillgångsavgränsningen ligger:
a) humankapital,
b) naturtillgångar som inte är ekonomiska tillgångar (t.ex. luft,
flodvatten),
c) villkorad fordring,sominte ärenfinansiell tillgång (se7.22).
7.13 Trekategorier avtillgångar särskiljs:
a) Ickefinansiella producerade tillgångar.
b) Ickefinansiella icke producerade tillgångar.
c) Finansiella tillgångar.
ICKE-FINANSIELLAPRODUCERADETILLGÅNGAR(AN.1)
7.14Definition:Producerade tillgångar (AN.1) är icke finansiella tillgångar
somskapatsgenomproduktionsprocesser.
7.15 Klassifikationen av producerade tillgångar är ämnad att skilja mellan
tillgångarpågrundavderasrolliproduktionen.Denbeståravmateriella
fasta tillgångar(
1) som används upprepat eller kontinuerligt i produktion
under mer än ett år, lagerstockar som förbrukas i produktionen som
insatsförbrukning, säljs eller används på annat sätt, och värdeförmemål.
De senare används inte primärt för produktion eller konsumtion, utan
förvärvasochinnehasistället primärtsomvärdebevarare.
ICKE-FINANSIELLAPRODUCERADETILLGÅNGAR(AN.2)
7.16Definition:Ickeproduceradetillgångar(AN.2)ärekonomiskatillgångar
som skapats på annat sätt än genom produktionsprocesser.
De består av materiella och immateriella tillgångar defini-
eradenedan.
7.17 Klassifikationenärämnadattskiljamellantillgångarpågrundavdetsätt
på vilket de skapas. En del av dessa tillgångar förekommer i naturen,
medan andra, som kan betecknas som konstruktioner uppfunna av
samhället, skapasgenomjuridiska eller bokföringsmässigaåtgärder.
7.18 Alla materiella icke producerade tillgångar är naturtillgångar. Vilka
naturtillgångar som inkluderas bestäms, i enlighet med den allmänna
definitionen på en ekonomisk tillgång, av huruvida tillgångarna är
underkastadeeffektiväganderättochiståndattgeekonomisknyttaåtsina
ägare, givet existerande teknisk, kunskaper, ekonomiska alternativ,
tillgängligaresurserochrelativpriser.Dessutomkannämnasattnaturtill-
gångar till vilka ägarrättigheter av hävd saknas eller inte kan fastställas,
somöppethaveller luft,ärexkluderade.
7.19 Immateriellaickeproduceradetillgångarinnefattarpatent,överlåtelsebara
kontrakt, förvärvad goodwill etc. Objekt som inte skapats och befästs
genomjuridiskaellerbokföringsmässigaåtgärder—dvs.sådanaåtgärder
som att bevilja ett patent eller överlåta någon ekonomisk förmån till en
tredje part—ärexkluderade.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—159
(1) Tvåslagavvaraktigavaroranvändaavproducenterexkluderasfrånbruttoinvesteringar:
småverktyg och vissa slag av militär utrustning. Därför finns det inga motsvarandetillgångar.Dessutombetraktasintetransportmedelochandraslagavmaskinerochinventarier,somförvärvas av hushållen för slutlig konsumtion, som fasta tillgångar. De inkluderas i
memorandumposten ”varaktiga konsumtionsvaror”ibalansräkningen(se7.63).
▼B
FINANSIELLATILLGÅNGAROCHSKULDER(AF)
7.20Definition:Finansiella tillgångar (AF) är ekonomiska tillgångar som
omfattar betalningsmedel, finansiella fordringar och ekono-
miska tillgångar som till sin natur ligger nära finansiella
fordringar.
7.21 Betalningsmedelbeståravmonetärtguld,särskildadragningsrätter,sedlar
ochmyntochöverförbarinlåning.
Finansiella fordringar berättigar sina ägare, borgenärerna, att utan någon
motprestation uppbära en betalning eller serie av betalningar från andra
institutionella enheter, gäldenärerna, som har åtagit sig motsvarande
skulder.
Exempelpåekonomiskatillgångarsomtillsinnaturliggernärafinansiella
fordringaräraktierochandraägarandelarochdelvisvillkoradefordringar.
Deninstitutionella enhetsomemitterar ensådanfinansiell tillgånganses
haåtagit sigmotsvarande skuld.
7.22 Villkorade fordringar är kontrakterade uppgörelser mellan institutionella
enheter, och mellan dem och utlandet, som specificerar ett eller flera
villkor som måste uppfyllas innan en finansiell transaktion äger rum.
Exempel är betalningsgarantier från tredje part, remburser, kreditlimit,
garanterade sedelutgivningsrätter och många av derivatinstrumenten. I
ENS är en villkorad fordring en finansiell tillgång i sådana fall där den
kontrakteradeuppgörelsensomsådanharettmarknadsvärdepågrundav
att den kan bli föremål för handel eller kan avräknas på marknaden. I
annatfallregistreras inte envillkorad fordringiENS(1).
7.23 IENSharvarjefinansielltillgångenmotsvarandeskuld,medundantagav
sådana finansiella tillgångar som klassificerats i kategorin monetärt guld
ochsärskildadragningsrätter (AF.1).
7.24 Klassifikationen av finansiella tillgångar och skulder motsvarar klassifi-
kationen av finansiella transaktioner. Därför tillhandahålls definitionerna
på kategorier, underkategorier och underpositioner av finansiella till-
gångarochskulderochdekompletterandeförklaringarnaendastengångi
ENS — i kapitlet om finansiella transaktioner. Kapitlet om balansräk-
ningaruppreparintedefinitionernaochderasförklaringarisinhuvudtext
menidessbilaga1tillhandahållsensammanfattningavallatillgångaroch
skuldersomärdefinierade iENS.
Tabell7.1— Klassifikationavtillgångar
AN ICKEFINANSIELLATILLGÅNGAR(AN.1+AN.2)
AN.1 Produceradetillgångar
AN.11 Fastatillgångar(1)
AN.111 Materiella fastatillgångar
AN.1111 Bostäder
AN.1112 ÖvrigabyggnaderochanläggningarAN.11121 Övrigabyggnader
AN.11122 Anläggningar
AN.1113 MaskinerochinventarierAN.11131 Transportmedel
AN.11132 Övrigamaskiner ochinventarier
AN.1114 Odlade tillgångarAN.11141 Avelsdjur,mjölkkor,dragdjuretc.
AN.11142 Vingårdar,fruktträdgårdarochövrigaträdplanteringarsom
geråterkommande skörd
AN.112 Immateriella fastatillgångar
AN.1121 MineralprospekteringAN.1122 Datorprogramvara1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—160
(1) Försäkringstekniska reserver (AF.6) är ovillkorliga skulder för försäkringsföretag och
pensionsfonder. Emellertid är motpartens finansiella tillgångar hos individuella
försäkringstagare ochunderstödstagare ideflesta fallvillkorade fordringar.
▼B
AN ICKEFINANSIELLATILLGÅNGAR(AN.1+AN.2)
AN.1123 Litterära, musikaliskaochandrakonstnärligaoriginalverk
AN.1129 Övrigaimmateriella fastatillgångar
AN.12 LagerstockarAN.121 InsatsvarorAN.122 Varoriarbete
AN.1221 Växande skog,växandeskörd,slaktdjuretc.
AN.1222 ÖvrigavaroriarbeteAN.123 FärdigvarorAN.124 Handelsvaror
AN.13 Värdeföremål
AN.131 Ädlametaller ochädelstenarAN.132 Antikviteter ochandrakonstföremålAN.139 Övrigavärdeföremål
AN.2 Ickeproduceradetillgångar
AN.21 Materiella icke producerade tillgångarAN.211 MarkAN.2111 Tomt- ochanläggningsmark
AN.2112 Odladmark
AN.2113 Rekreationsmark medanslutande ytvattenAN.2119 Övrigmarkmedanslutande ytvattenAN.212 Mineraltillgångar
AN.2121 Kol-,olje-ochnaturgastillgångar
AN.2122 Metalliska mineraltillgångarAN.2123 Ickemetalliska mineraltillgångar
AN.213 Ickeodladebiologiskatillgångar
AN.214 VattenresurserAN.22 Immateriella icke producerade tillgångarAN.221 Patent
AN.222 Arrendenochandraöverlåtelsebara kontrakt
AN.223 FörvärvadgoodwillAN.229 Övrigaimmateriella icke producerade tillgångarAF FINANSIELLATILLGÅNGAR(
2)
(AF.1+AF.2+AF.3+AF.4+AF.5+AF.6+AF.7)
AF.1 Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR)
AF.11 Monetärt guld
AF.12 Särskildadragningsrätter (SDR)
AF.2 Sedlar,myntochinlåning
AF.21 SedlarochmyntAF.22 Överförbarinlåning
AF.29 Övriginlåning
AF.3 Värdepapperandraänaktier
AF.33 Värdepapper andraänaktier,exklusive finansiella derivatAF.331 Kortfristiga
AF.332 Långfristiga
AF.34 Finansiella derivat1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—161
▼B
AN ICKEFINANSIELLATILLGÅNGAR(AN.1+AN.2)
AF.4 Lån
AF.41 Kortfristiga
AF.42 LångfristigaAF.5 Aktierochandraägarandelar
AF.51 Aktierochandraägarandelar, exklusivefondandelar
AF.511 Noterade aktierAF.512 Ickenoterade aktier
AF.513 Andraägarandelar
AF.52 FondandelarAF.6 Försäkringstekniskareserver
AF.61 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver och
pensionsfonder
AF.611 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver
AF.612 Hushållensnettofordran ipensionsfonder
AF.62 Förskottsbetalning avförsäkringspremierochreserver för
utestående fordringar
AF.7 Obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter
AF.71 Handelskrediter ochförskott
AF.79 Övrigaobetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter,
exklusive handelskrediter ochförskott
(1) MemorandumpostAN.m:varaktiga konsumtionsvaror.
(2) MemorandumpostAF.m:direkta investeringariutlandet.
VÄRDERINGAVPOSTERIBALANSRÄKNINGEN
ALLMÄNNAVÄRDERINGSPRINCIPER
7.25 En specifik post i balansräkningen ska värderas som om den vore
förvärvad den dag balansräkningen hänförs till, inklusive alla åtföljande
kostnaderförägarbyteifrågaomickefinansiellatillgångar.Dettainnebär
att tillgångar och skulder ska värderas med användning av löpande
marknadspriserviddentidpunktbalansräkningen avser.
Dettabetyderatttillgångar börvärderasenligt
a) mottagarpriser omdeärinköpta,och
b) baspriseromdeharproduceratsföregenräkning,ochenligtbaspriser
förliknandevarorelleravdentotalakostnadenomintebaspriserfinns
tillgängliga.
7.26 Iidealfalletbördessapriservaraobserverbarapåmarknaden.Närdetinte
finns några observerbara priser — vilket kan vara fallet om inga köp/
försäljningaravifrågavarandeslagharobserveratsunderdensenastetiden
— måste ett försök göras att uppskatta vad priserna skulle vara om
tillgångarna förvärvades på marknaden vid tidpunkten för balansräk-
ningen.
7.27 Förutom observerade marknadspriser eller priser som kan beräknas med
hjälp av observerade priser eller uppkomna kostnader kan löpande
approximerasförbalansvärdering genom
a) att omvärdera ochackumulera förvärvminusavyttring, eller
b) nuvärdet eller detdiskonteradevärdet avframtida intäkter.
7.28 Marknadspriser kan vanligen erhållas för många av de finansiella
tillgångarna, befintlig fast egendom (byggnader och anläggningar
inklusive underliggande mark), befintliga transportmedel, grödor och
kreaturbestättningar såväl som för nyproducerade fasta tillgångar och
lagerstockar.
7.29 Fören deltillgångar skrivsomvärderade ursprungliga anskaffningspriser
avundertillgångensförväntadelivslängd.Värdetavensådantillgångvid
engiven punktidesslivslängd gesavdesslöpande återanskaffningspris1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—162
▼B
minus det ackumulerade värdet av kapitalförslitningen. De flesta fasta
tillgånger kan tas upp i balansräkningar till löpande mottagarpriser som
skrivits ned med den ackumulerade kapitalförslitningen (nedskriven
återanskaffningskostnad)(1).
7.30 I fråga om tillgångar för vilka avkastningen endera är fördröjd (som i
frågaomskogpårot)ellerspriddöverenlängreperiod(somifrågaom
mineraltillgångar) måste en diskonteringsränta användas för att beräkna
nuvärdetavdenförväntade framtidaavkastningen.
Diskonteringsräntanbörhärledasfrånuppgifterrörandetransaktioneride
specifika tillgångarna — skogar, gruvor och stenbrott — hellre än att
användaenallmän räntesats.
7.31 Värdet av tillgångar och skulder angivna i utländska valutor bör
konverteras till nationell valuta till den växelkurs som råder vid
tidpunkten för balansräkningen. Denna kurs bör utgöra medelvärdet av
köp-ochsäljkursernaförvalutatransaktioner.
7.32 Alternativ till löpande marknadsvärden kan vara användbara för en del
analytiska ändamål och kan redovisas som memorandumposter i
balansräkningen. Exempel på alternativ värdering innefattar nominellt
värde för långfristiga obligationer och omvärderat insatt värde och
motsvarandeförbolagensaktiekapital.
ICKE-FINANSIELLATILLGÅNGAR(AN)
PRODUCERADETILLGÅNGAR(AN.1)
Fastatillgångar(AN.11)Materiella fastatillgångar(AN.111)
7.33 Materiella fasta tillgångar måste om möjligt tas upp till marknadspriser
(ellerbaspriserifrågaomproduktionavnyatillgångarföregenräkning),
eljest till löpande mottagarpriser nedskrivna med den kumulerade
kapitalförslitningen. Köparnas kostnader för ägarbyte, på lämpligt sätt
nedskrivna, i samband med dessa tillgångar ingår i balansräkningens
värde.
Immateriellafastatillgångar(AN.112)
7.34 Mineralprospekteringvärderasenderaenligtdeackumuleradebeloppsom
betalats i enlighet med för ändamålet uppgjorda kontrakt med andra
institutionella enheter,ellerenligtuppkomnakostnaderförprospektering
som företagits för egen räkning. Den del av tidigare prospektering som
ännu inte till fullo nedskrivs bör omvärderas till den innevarande
periodenspriserochkostnader.
7.35 Datorprogramvara värderas enligt mottagarpriser betalda på marknaden,
enligtuppskattadebaspriservidegenproduktionellerenligtproduktions-
kostnader när baspriser inte finns att tillgå. Programvara som anskaffats
under tidigare år och ännu inte till fullo nedskrivits bör omvärderas till
löpande priser eller kostnader (vilket kan bli mindre än det ursprungliga
priseteller kostnaden).
7.36 Litterära, musikaliska och andra konstnärliga originalverk samt övriga
immateriellafastatillgångarvärderastillanskaffningsprisnärdetfaktiskt
bedrivs handel med sådana immateriella tillgångar. I fråga om
immateriella tillgångar, som har producerats för egen räkning, kan det
bli nödvändigt att värdera dem enligt deras produktionskostnader, på
lämpligt sätt värderade i löpande priser och nedskrivna. I annat fall kan
det bli nödvändigt att använda beräkningar av nuvärdet av den framtida
avkastningsomförväntaserhållas avägarentill sådanatillgångar.
Lagerstockar(AN.12)
7.37 Lagerstockarvärderastillpriserrådandeviddentidpunktbalansräkningen
avser och inte till de priser som produkterna värderades till när de
bokfördesilagret.
7.38 Lagretavinsatsvarorvärderastillmottagapriserochlagretavfärdigvaror
och varor i arbete värderas till baspriser. Lagret av varor som ska1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—163
(1) Summan av nedskrivna värden på alla fasta tillgångar ännu i bruk beskrivs som
nettokapitalstocken. Bruttokapitalstocken inkluderar värdet av den kumulerade kapi-
talförslitningen.
▼B
återförsäljasavgrossisterochdetaljisterutanvidarebearbetningvärderas
till de priser som gällde vid den tidpunkt som balansräkningen avser,
exklusive alla transportkostander som grossisterna eller detaljisterna
ådragit sig. För lagret av varor i arbete kan värdet i den utgående
balansräkningen beräknas genom att applicera den andel av den totala
produktionskostnaden, som upparbetats fram till slutet av perioden, på
baspriset för en liknande färdigvara vid det datum som balansräkningen
avser.Ombasprisetpåfärdigvarornaintekanerhållaskandetuppskattas
som värdet av produktionskostnaden med påslag för förväntat driftsö-
verskotteller (förväntat nettoav)sammansatt förvärvsinkomst.
Växande grödor med endast en användning (utom virkesförrådet) och
kreatursbesättningar avsedda för slakt kan värderas med användning av
marknadspriserna på sådana produkter. Skog på rot värderas genom att
diskontera de framtida intäkterna från försäljning av timret till löpande
priser efter avdrag av utgifter för avverkning, skötsel till dess skogen är
mogenattavverkas etc.
Värdeföremål(AN.13)
7.39 Värdeföremål(konstverk,juveler,ädelstenar,ickemonetärtguld(se5.30)
och andra metaller) ska värderas i löpande priser. I den mån som
organiserade marknader existerar fördessatillgångar skadevärderastill
de faktiska uppskattade priser, inklusive alla slags arvoden eller
provisioner till agenter, som skulle betalas för dem, om de vore inköpta
på marknaden vid den tidpunkt som balansräkningen avser. I annat fall
skadevärderastill anskaffningspriser,omvärderade till aktuell prisnivå.
ICKEPRODUCERADETILLGÅNGAR(AN.2)
Materiellaickeproduceradetillgångar(AN.21)Mark(AN.211)
7.40 Påkapitalkontot bokförsutgifter för markförbättringar och kostnader för
ägarbyte avseende mark som bruttoinvestering åtskild från marken som
sådan.
Ommarkenintekansärskiljasfrånbyggnaderelleranläggningarbelägna
på den måste tillgångarna klassificeras sammantaget enligt det sannolikt
huvudsakligavärdet.
Ibalansräkningen värderas markentill löpandemarknadspris.Priset behöver inte med nödvändighet vara lika med summan av alla
kostnadskomponenter för markförvärvet vid anskaffningstidpunkten. Det
löpandemarknadsprisetkanskeinteinnefattarkostnaderförägarbyteeller
förmarkförbättringarsomännuinteheltnedskrivits.Därförkandetvara
nödvändigt att bokföradessakostnader, helt eller delvis,somkapitalför-
lusterpåvärderegleringskontot.
Mineraltillgångar (AN.212)
7.41 Bevisade och sannolika reserver av mineral belägna på eller under
markytanochsomärekonomisktexploaterbaragivetbefintligteknikoch
aktuella relativpriser värderas till nuvärdet av den förväntade nettoav-
kastningsomblirresultatetavdenkommersiellaexploateringenavdessa
tillgångar.
Övriganaturtillgångar(AN.213ochAN.214)
7.42 Eftersomobserveradeprisersannoliktintekanerhållasfördessatillgångar
måste de värderas som nuvärdet av den framtida avkastning som kan
förväntasfråndem.
Immateriellaickeproduceradetillgångar(AN.22)
7.43 Immateriella icke producerade tillgångar (patent, arrenden och andra
överlåtelsebara kontrakt och förvärvad goodwill) bör värderas i löpande
priser när det faktiskt bedrivs handel med dem. I annat fall måste man
uppskattanuvärdetavdenförväntadeframtidaavkastningsomerhållsav
ägarnatill sådanatillgångar.
FINANSIELLATILLGÅNGAROCHSKULDER(AF)
7.44 Finansiella tillgångar ochskulderböriprincipvärderas ilöpandepriser.
De bör tilldelas samma värde vare sig de uppträder som finansiella
tillgångar eller skulder. Priserna bör exkludera serviceavgifter, arvoden,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—164
▼B
provisioner och liknande betalingar, vilka bokförs som tjänster tilhan-
dahållnavidutförandet avtransaktionerna.
Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR)(AF.1)
7.45 Monetärt guld (AF.11) ska värderas till fastställt pris på organiserade
guldmarknader. Värdet av SDR (AF.12) bestäms dagligen av IMF och
kursernamotinhemska valutorkanerhållasfrånvalutamarknader.
Sedlar,myntochinlåning(AF.2)
7.46 Försedlarochmynt(AF.21)ärvärderingen valutansnominella värde.
För inlåning (AF.22, AF.29) är värdena som ska upptas i balansräk-
ningarna lika med det kapital som gäldenärerna avtalsenligt har att
återbetala till borgenärerna under inlåningsvillkoren som om de insatta
medlen skulle betalas det datum balansräkningen uppställs. Värdena kan
inkluderaupplupenränta(se5.130).
Värdepapperandraänaktier(AF.3)
7.47 Den valda värderingen måste vara konsistent med behandlingen av
upplupenräntaochdessklassificeringtillsärskildatillgångsslag(se5.128,
5.130,5.138).Om upplupen ränta idet finansiella kontot har behandlats
som återinvesterat i motsvarande säkerhet så bör värdepapper andra än
aktier exklusive finansiella derivat (AF.33), i balansräkningen, värderas
tilllöpandemarknadspriserpåettsådantsättattvärdetinnefattarupplupen
ränta. Det globala marknadsvärdet för dessa säkerheter har två tydliga
volymkomponenter, en som representerar det nominella värdet och det
andradenupplupnaräntan.Såledesinnefattardenglobalatotalavolymen
upplupen ränta (dvs. antalet värdepapper i omlopp plus den komplette-
randevolymsomärresultatetavupplupenränta,se6.52),ochprisetsom
används till var och en av dessa volymenheter är exklusive upplupen
ränta.
Om värdet av upplupen ränta i det finansiella kontot innefattas under
AF.79 övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, exklusive
handelskrediterochförskottsnarareänunderAF.33Värdepapperandraän
aktier,exklusivefinansielladerivatsåbörvärdetavupplupenräntaäveni
balansräkningen innefattas underAF.79.
7.48 Kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.331)skavärderastill sinaaktuella marknadsvärden.
Omaktuella marknadsvärdeinte kanerhållas
a) börkortfristigavärdepapperemitteradetillparivärderastillnominellt
värde plusupplupen ränta somej förfallit till betalning eller betalats,
samt
b) bör diskonterade värdepapper värderas till emissionskurs plus
upplupenränta.
Dessaapproximationerbörbegränsastillvärdepappervilkasursprungliga
förfallotid inteöverstiger tremånader.
7.49 Långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat
(AF.332)skaalltidvärderastillsinaaktuellamarknadsvärden,varesigde
är obligationer på vilka kupongränta betalas regelbundet, diskonterings-
pappereller nollkupongarepåvilkaingeneller lågkupongräntabetalas.
7.50 Finansiella derivat (AF.34) bör inkluderas i balansräkningarna till sina
löpande marknadspriser. Ifall att inga noterade marknadspriser existerar
(t.ex. OTC-optioner) bör ett finansiellt derivat värderas endera till det
belopp som krävs för att lösa in eller upphäva kontraktet eller till den
betalda premien.
Utgivarenavettfinansielltderivatskaanseshaådragitsigenmotsvarande
skuld.
Lån(AF.4)
7.51 De värden som ska upptas i balansräkningarna hos både långivare och
låntagareärdekapitalbeloppsomlåntagarnaavtalsenligtharattåterbetala
till långivarna, även i sådana fall där lånet omsattes i handeln med ett
avdrageller tillägg.
Aktierochandraägarandelar(AF.5)
7.52 Aktierochandraägarandelarskavärderastillsinaaktuellakurser.Samma
marknadskurs tillämpas för både tillgångssidan och skuldsidan, fastän1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—165
▼B
aktier och andra ägarandelar i juridisk mening inte utgör en skuld för
utgivaren utan ett äganderättsanspråk på aktiebolagets likvidationsvärde,
vilketärobekantpåförhand.
7.53 Noteradeaktier(AF.511)skavärderastillenrepresentativt mittkurssom
obververatspåfondbörseneller andraorganiserade finansmarknader.
7.54 Värdena på icke noterade aktier (AF.512),som inte omsätts regelbundet
på organiserade marknader, bör beräknas med hänsyn till värdena på
noteradeaktier.Emellertidbördessaberäkningartahänsyntillskillnader
mellan de två typerna av aktier, i synnerhet deras likviditet, och de bör
beakta de samlade reservarna över bolagets livstid och dess branschtill-
hörighet.
7.55 Den beräkningsmetod som tillämpas beror i hög grad på den primär-
statistiksomfinnsatttillgå.Denkantillexempeltahänsyntilluppgifter
omfusionersominbegriperickenoteradeaktier.Ifalldärreservernahos
aktiebolag,somemitterarickenoteradeaktier,avvikergenomsnittligtoch
i proportion till det nominella kapitalet från reserverna hos bolag, som
emitterar noterade aktier, torde det dessutom vara lämpligt att beräkna
marknadspriset på icke noterade aktier i proportion till uppgifter som
inkluderar reserver, till exempel nettoförmögenheten given i bolagets
balansräkningeller eget kapital beräknadeenligt principerna iENS:
Marknadskursf¨ or
ickenoteradeaktier¼marknadskursf¨ or
noteradeaktier/C3egetkapital ickenoteradebolag ðÞ
egetkapital noteradebolag ðÞ
Kvoten mellan marknadskurs och eget kapital kan variera med bransch.
Därför är det att föredra att beräkna marknadskursen för icke noterade
aktier bransch.Detkanfinnasandraskillnader mellan noteradeochicke
noteradeaktiebolag, somkaninverkapåskattningsmetoden.
7.56 Andraägarandelar(AF.513)ärmycketoftaenskuldförbindelseutställdav
specifika institutionella enheter (kvasibolag, internationella organisa-
tioner, statistiskt konstruerade enheter etc.). I allmänhet måste de
värderas enligt specifika metoder, såsom eget kapital eller nominellt
värde. Metoden på basis av eget kapital ska i synnerhet användas
systematiskt för kvasibolag, eftersom deras nettofömögenhet enligt
konventionenärlika mednoll.
7.57 Fondandelar(AF.52)skavärderastillsinaktuellakurspåfondbörsen,om
de är noterade, eller till sitt aktuella inlösenvärde, om de kan inlösas av
fondensjälv.
Försäkringstekniskareserver(AF.6)
7.58 I fråga om hushållens nettofordran i livförsäkringsreserver (AF.611)kan
nuvärdet av individernas försäkringstekniskt bestämda fordringar på
betalning av kapitalbelopp eller inkomster fastställas. Detta värde
inkluderar livförsäkringsföretagens ansvarsskyldighet för reserver mot
utstående risker och reserver för återbäring som ökarvärdet vid
förfallotidpunkten av kapitalförsäkringar med återbäring eller liknande
försäkringar. Då det gäller försäkringar med återbäring innefatter
reservernakapitalvinster.
7.59 Ifrågaomhushållensnettofordranipensionsfonder(AF.612)ärartenav
fondernas skuld — och hushållens finansiella tillgång — beroende av
typenavpensionssystem.
Förmånsbestämda pensionssystem är sådana i vilka nivån på utlovade
pensionsförmåner till deltagande löntagare är garanterad. Skuldenför ett
förmånsbestämt pensionssystem är lika med nuvärdet av de utlovade
förmånerna.Dåsystemetkanvaratemporärtöver-ellerunderfonderatkan
ett förmånsbestämt pensionssystem ha en positiv eller negativ netto-
förmögenhet.
Insatsrelaterade pensionssystem är sådana där förmånerna är direkt
beroende av fondens tillgångar. Skulden för ett insatsbaserat pensions-
systemärdetaktuellamarknadsvärdetavfondenstillgångar.Fondenseget
kapital äralltid noll.
7.60 Värdetavförskottsbetalningaravförsäkringspremier,somingåriAF.62,
bestämspåbasisavproportioneninvolveraderiskerirelationtilltiden,för
den tid som återstår på avtalet. Värdet av reserverna för utestående
fordringar, som också ingår i AF.62, är nuvärdet av de belopp som
förväntasbliutbetaldaförregleringavkraven,inklusiveomtvistadekrav.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—166
▼B
Obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter(AF.7)
7.61 Handelskrediter och förskott (AF.71) eller övriga obetalda/förutbetalda
inkomsterochutgifter,exklusivehandelskrediterochförskott(AF.79)ska
för både långivare och låntagare värderas till det belopp låntagarna
avtalsenligt harattbetala långivarna närförbindelsenslutregleras.
MEMORANDUMPOSTER
7.62 För att visa poster av mera specialiserat analytiskt intresse för särskilda
sektorerskatvåmemorandumposter inkluderasibalansräkningarna:
a) Varaktiga konsumtionsvaror(AN.m).
b) Direktainvesteringar iutlandet (AF.m).
Varaktigakonsumtionsvaror(AN.m)
7.63 Varaktigakonsumtionsvarorärvaraktigavarorsomanvändsavhushållen
för slutlig konsumtion upprepade gånger över tidsperioder på mer än ett
år. Det ingår i balansräkningarna endast i form av memorandumposter.
Det skulle vara lämpligt att inkludera dem som en komponent i
balansräkningen om ENS förutsatte, att de varaktiga varorna efter hand
förbrukades i produktionsprocesser, vilkas produktion består av tjänster.
Menvaraktiga konsumtionsvarorbehandlasinte pådetta sätt.
7.64 Beståndet av varaktiga konsumtionsvaror som innehas av hushållen —
transportmedel och maskiner och inventarier i övrigt — ska värderas i
löpande priser, både brutto och med avdrag för kumulerade avsättningar
motsvarande kapitalförslitning. De uppgifter som redovisas som memo-
randumposter i balansräkningen bör vara netto, dvs. med avdrag för de
kumulerade avsättningarna.
7.65 Varaktigavarorägdaavägarnatill personligaföretagkandelsanvändas
av företaget för produktion, dels av hushållsmedlemmar för slutlig
konsumtion.Devärdensomredovisasibalansräkningenförföretagetbör
avspegladenandelavanvändningensomkanhänförastill företaget.
Direktainvesteringariutlandet(AF.m)
7.66 Direkta investeringar består av finansiella tillgångar, inte fysiskt kapital,
emedan direktinvesteringsföretaget är ett bolag eller kvasibolag hemma-
hörande i ett annat land. Finansiella tillgångar och skulder som utgör
direktainvesteringar ska allt efter arten av de finansiella tillgångarna tas
upp i kategorierna aktier och andra ägarandelar, lån samt obetalda/
förutbetalda inkomster och utgifter. De belopp för direkta investeringar
somingårivarochenavdessakategorierbörtasuppvarförsigsomen
memorandumpost.
FINANSIELLABALANSRÄKNINGAR
7.67 Denfinansiellabalansräkningen(förensektorellerutlandet)visarpåden
vänstra sidan finansiella tillgångar och på den högra sidan skulder. Den
finansiella balansräkningens saldopost är finansiell nettoförmögenhet
(BF.90).
7.68 Denfinansiellabalansräkningenförensektorkanvarakonsolideradeller
icke konsoliderad. Den icke konsoliderade finansiella balansräkningen
redovisar de finansiella tillgångarna och skulderna för de institutionella
enheter som är klassificerade inom sektorn. I jämförelse med den icke
konsolideradefinansiellabalansräkningenharsådanafinansiellatillgångar
och skulder, som utgör motposter till skulder respektive finansiella
tillgångar för institutionella enheter klassificerade inom samma sektor,
elimineratsfråndenkonsolideradefinansiellabalansräkningen.Kontotför
utlandets tillgångar och skulder, dvs.den finansiella balansräkningen för
utlandet(se8.77),ärenligtdefinition konsoliderad.
7.69 Den finansiella balansräkningen efter gäldenär/borgenär (för en sektor
eller utlandet) är en utvidgning av den finansiella balansräkningen, som
därjämte redovisar en uppdelning av finansiella tillgångar på gäldenärs-
sektor och en uppdelning av skulder på borgenärssektor. Därför ger den
informationomsambandengäldenär/borgenär ochdenärkonsistentmed
kontotförfinansiella transaktioner efter gäldenär/borgenär.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—167
▼B
Bilaga7.1
Definitionavolikaslagstillgångar
Klassifikation avtillgångar Definitioner
ICKEFINANSIELLATILL-
GÅNGAR(AN)Tillgångarövervilkaägarrättighetergörsgällandeavinstitutionella
enheter, individuellt eller kollektivt, och från vilka ägarna kan
erhållaekonomisknyttagenomattinnehademellernyttjadem.Fe
består av materiella fasta tillgångar, både producerade och icke
producerade, och de flesta immateriella tillgångar för vilka inte
motsvarande skulderbokförs.
Produceradetillgångar(AN.1) Icke finansiella tillgångar som tillkommit genom produktions-
processer. Producerade tillgångar består av: materiella fasta
tillgångar;lagerstockarochvärdeföremål,enligtdefinitionernedan.
Fastatillgångar (AN.11) Producerade tillgångar som används upprepat eller kontinuerligt i
produktionsprocesserundermeränettår.Fastatillgångarbestårav
materiella fasta tillgångar och immateriella fasta tillgångar, enligt
definitioner nedan.
Materiella fastatillgångar
(AN.111)Fasta tillgångar som består av bostäder; övriga byggnader och
anläggningar; maskiner och inventarier samt odlande tillgångar,
enligt definitioner nedan.
Bostäder(AN.1111) Byggnader som används helt eller delvis som hemvist, inklusive
allaslagsdärmedförknippadeanläggningar,såsomgarage,ochall
fast inredning som vanligen installeras i bostäder. Husbåtar,
pråmar, husbilar och husvagnar, vilka används som huvudsaklig
hemvist för hushåll, ingår också liksom historiska monument
huvudsakligen identifierade som bostäder. Likaledes inkluderaskostnaderförmarkberedning.
Exempelvis innefattas bostadsbyggnader, såsom en- och tvåfa-
miljshus och andra bostadsbyggnader avsedda för annat än
tillfälligt innehav.
Ofullbordade bostäder ingår i den utsträckning som den egentlige
användaren bedöms ha övertagit äganderätten, antingen för att
byggandet sker i egen regi eller genom existensen av ett
köpekontrakt. Bostäder som anskaffats för militär personal ingår
eftersom de, i likhet med bostäder förvärvade av civila enheter,
användsförproduktionen avbostadstjänster.
Övrigabyggnaderochanlägg-
ningar(AN.1112)Övrigabyggnaderochanläggningar, enligt definition nedan.
Ofullbordadebyggnaderochanläggningaringåridenutsträckning
som den egentlige användaren bedöms ha övertagit äganderätten,
antingen för att byggandet sker för eget bruk eller genom
köpekontrakt. Byggnader och anläggningar som anskaffats för
militära ändamål ingår i den utsträckning som de liknar civila
byggnader anskaffade för produktionsändamål och används på
samma sätt.
Övrigabyggnader(AN.11121) Övrigabyggnaderänbostäderinklusiveinredning,anordningaroch
utrustning, som utgör integrerande delar av byggnadsverket, och
kostnaderförmarkberedning.Historiskamonumenthuvudsakligen
identifierade somövrigabyggnaderingårockså.
Exempelvis innefattas magasins- och industribyggnader, affärs-
byggnader, offentliga nöjeslokaler, hotell, restauranger,
skolbyggnader,byggnaderförsjuk-ochhälsovårdetc.
Anläggningar(AN.11122) Andrakonstruktioneränbyggnader,inklusivekostnaderförgator,
avloppsledningar och markberedning som hänför sig till annat
änbostadsbyggnader eller övriga byggnader. Likaledes ingår
historiska monument, som det inte är möjligt att identifiera som
bostäder eller övriga byggnader, och schakt, tunnlar och andra
byggnadsverk förknippade med brytning av mineraltillgångar.
(Väsentliga markförbättringar, t.ex. dammanläggningar och
fördämningar motöversvämningar, ingårimarkvärdet.)
Exempelvis innefattas landsvägar, gator, vägar, järnvägar och
flygfältens start- och landningsbanor; vattenvägar, hamnar,
dammanläggningar och andra vattenbyggnader, långväga rörled-
ningar, teleledningar och kraftledningar; lokala rörledningar och
kablar, därtill hörande anläggningar; konstruktioner för gruvdrift
ochindustrisamtkonstruktionerföridrottochrekreation.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—168
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Maskinerochinventarier
(AN.1113)Transportmedel och övriga maskiner och inventarier, enligt
definitioner nedan utom sådana som anskaffats av hushållen förslutligkonsumtion.Verktygochredskapsomärrelativtbilligaoch
köpsitämligen jämntakt,exempelvis handverktyg,kanuteslutas.
Likaså utesluts maskiner och inventarier som utgör delar av
byggnaderochsominkluderasibostäderochövrigabyggnader.
Maskinerochinventarieriofullbordatskickutesluts,såvittdeinte
tillverkats för eget bruk, därför att den egentlige användaren inte
bedöms överta äganderätten förrän vid överlämnandet av till-
gången. Maskiner och inventarier som anskaffats för militära
ändamål ingår i den utsträckning som de liknar varor som
anskaffats av civila enheter för produktionsändamål och som
militären använderpåsamma sätt.
Maskiner och inventarier som anskaffats av hushållen för slutlig
konsumtionbehandlasintesomentillgång.Deinnefattasiställeti
memorandumposten ”varaktiga konsumtionsvaror” i balansräk-
ningen för hushållen. Husbåtar, pråmar, husbilar och husvagnar,
som används av hushållen som huvudsaklig hemvist, ingår bland
bostäder.
Transportmedel (AN.11131) Utrustningförförflyttningavmänniskorochföremål. Exempelvis
innefattasprodukter,utomdelar,ingåendeiCPA:s(
1)underavdel-
ning DM, transportmedel, t.ex. motorfordon, släpvagnar och
påhängsvagnar; fartyg; järnvägslok och spårvägarnas motorvagnar
och rullande materiel; flygplan och rymdfarkoster samt motor-
cyklar, cyklaretc.
Övrigamaskinerochinventarier
(AN.11132)Maskiner och inventarier som inte klassificerats annorstädes.
Exempelvis innefattas produkterutomdelar, installations-, repara-
tions- och underhållstjänster ingående i CPA-grupperna 29.1,
maskiner för alstrande och användning av mekanisk kraft, utom
för luftfartyg och fordon; 29.2, andra maskiner för allmänt
ändamål; 29.3, jord- och skogsbruksmaskiner; 29.4, verktygs-
maskiner; 29.5, andra specialmaskiner; i CPA-avdelningarna 30,
kontorsmaskiner och datorer; 31, andra elektriska maskiner och
artiklar; 32, teleprodukter samt 33, precisionsinstrument, medi-
cinskaochoptiskainstrumentsamtur.Andraexempelärprodukter
förutom delar inkluderade i CPA-kategorin 23.30.2, obestrålade
bränsleelement för kärnreaktorer; i CPA-grupperna 36.1, möbler;
diverse övriga tillverkade varor; 36,3, musikinstrument; 36,4,
sportartiklarsamt28.3,ånggeneratorerutomvarmvattenpannorför
centraluppvärmning.
Odladetillgångar (AN.1114) Avelsdjur, mjölkkor, dragdjur etc. och vingårdar, fruktträdgårdar
ochövrigaträdplanteringarsomgeråterkommandeskörd,vilkaär
underdirektkontroll,ansvarochledningavinstitutionellaenheter,
enligt definitioner nedan.
Odladetillgångarsomejnåttmognadexkluderas,försåvittdeinte
producerasföreget bruk.
Avelsdjur,mjölkkor,dragdjur
etc.(AN.11141)Djurbesättningar som hålls för de produkter de tillhandahåller år
efter år. De inkluderar avelsbesättningar (inklusive fisk och
fjäderfä), mjölkkor, dragdjur, får och andra djur som används för
ullproduktionochdjuranvändaförtransporter,kapplöpningareller
underhållning.
Vingårdar,fruktträdgårdar och
andraträdplanteringar med
återkommande skörd
(AN.11142)Träd(inklusivevinstockarochbuskar)somodlasförprodukterde
frambringarårefterår,inklusivesådanasomodlasförfrukteroch
nötter, försavochkådasamtförbark-ochlövprodukter.
Immateriella fastatillgångar
(AN.112)Fastatillgångarsombeståravmineralprospektering,datorprogram-
vara,litterära,musikaliskaochandrakonstnärligaoriginalverkoch
övrigaimmateriella fastatillgångar, enligt definitioner nedan.
Mineralprospektering
(AN.1121)Värdetavprospekteringskostnaderförpetroleumochnaturgasoch
förandramineraltillgångar änpetroleum. Dessautgifter innefattar
kostnaderförekoncessionstillstånd,koncessions-ochanskaffnings-
kostnader, värderingskostnader och kostnader för faktisk
provborrning, såväl som kostnader för undersökningar från luften
och annorledes, transportkostnader etc., som uppkommit för att
möjliggöra proven.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—169
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Datorprogramvara (AN.1122) Datorprogram, programbeskrivningar och hjälpmateriel för både
system- och tillämpningsprogram. Här ingår inköpt programvara
och egenutvecklad programvara omutgiften är stor.Stora utgifter
förinköp,utvecklingellerutökningavdatabasersomförväntasbli
använda mer än ett år ingår också, vare sig dessa marknadsförs
eller ej.
Litterära,musikaliskaochannan
konstnärligaorginalverk
(AN.1123)Originalfilm,ljudupptagningar,manuskript,band,modelleretc.,på
vilka dramatiska föreställningar, radio- och televisionsprogram,
musikuppföranden,idrottstävlingar,litteräraochkonstnärligaverk,
etc., är inspelade eller uttryckta. Verk som producerats för egen
räkningingår.Iendelfall,t.ex.filmer,kandetfinnasmångfaldiga
original.
Övrigaimmateriella fastatill-
gångar(AN.1129)Ny information, specialkunskaper etc., som inte klassificerats
annorstädes och vars användning i produktionen begränsas till de
enheter somharförvärvat ägarrättigheter överdemeller till andra
enheter sombeviljats rättigheter avdesenare.
Lagerstockar (AN.12) Produceradetillgångar sombeståravvarorochtjänstersomblivit
till under den innevarande perioden eller under en tidigare period
och som hålls för försäljning, användning i produktionen eller
annananvändningvidensenaretidpunkt.Debeståravinsatsvaror,
varor i arbete, färdigvaror och handelsvaror, enligt definitioner
nedan.
Här ingår alla lager som innehas av den offentliga förvaltningen
inklusive, men inte begränsat till, lager av strategiska material,
spannmål ochandravaroravsärskildbetydelse förlandet.
Insatsvaror(AN.121) Varor som ägarna avser att använda som insats i sina egna
produktionsprocesserochinte attåterförsälja.
Varoriarbete (AN.122) Varor och tjänster som är delvis färdiga men som vanligen inte
överlämnastillandraenheterutanvidarebearbetningellersominte
är mogna och vars produktionsprocess ska fortsättas av samma
producent underenföljande period. Exkluderade ärdelvisfärdiga
byggnadsverk för vilka slutanvändaren bedöms ha övertagit
äganderätten, antingen för att produktionen är för eget bruk eller
genom köpekontrakt. De består av växande skog, växande skörd,
slaktdjur etc.ochövrigavaroriarbete, enligtdefinitioner nedan.
Växande skog,växande skörd,
slaktdjur etc.(AN.1221)Djurbesättningarsomuppfödsförproduktersomendasterhållsvid
slakt, t.ex. fjäderfä och kommersiellt odlad fisk, träd och annan
vegetationsomgeravkastningenendagångvidavverkningenoch
omognaodladetillgångar somgeråterkommande avkastning.
Övrigavaroriarbete(AN.1222) Varor andra än odlade tillgångar och tjänster som blivit delvis
bearbetade,tillverkadeellersammansattaavproducentenmensom
vanligenintesäljs,avsändselleröverlämnas tillandrautanvidare
bearbetning.
Färdigvaror(AN.123) Varor som är färdiga för försäljning eller skeppning från
producenten.
Handelsvaror(AN.124) Varorsomförvärvatsavföretag,såsomgrossisterochdetaljister,i
syfteattåterförsäljasutanvidarebearbetning(dvs.inteförändrade
på annat sätt än genom att de presenteras på attraktivt sätt för
kunden).
Värdeföremål (AN.13) Produceradetillgångarsomintefrämstanvändsförproduktioneller
konsumtion, som förväntas stiga i värde eller åtminstone inte
sjunka i realvärde, som inte försämras över tiden under normala
betingelser och som förvärvas och innehas primärt av värdebe-
varandeskäl.Värdeföremålbeståravädlametallerochädelstenar,
antikviteterochandrakonstföremålochövrigavärdeföremål,enligt
definition nedan.
Ädlametaller ochädelstenar
(AN.131)Ädla metaller och ädelstenar som inte innehas av företag för
användningsominsatsiproduktionsprocesser.
Antikviteter ochandrakonst-
föremål (AN.132)Målningar,skulptureretc.,erkändasomkonstverkochantikviteter.
Övrigavärdeföremål (AN.139) Värdeföremålsomejklassificeratsannorstädes,t.ex.samlingaroch
juveler av betydande värde formade av ädelstenar och ädla
metaller.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—170
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Ickeproduceradetillgångar
(AN.2)Icke finansiella tillgångar som tillkommit på annat sätt än genom
produktionsprocesser. Icke producerade tillgångar består av
materiella och immateriella tillgångar enligt definitioner nedan.
Kostnaderförägarbyte ochförväsentliga förbättringar somgäller
dessatillgångar ingårockså.
Materiella icke producerade
tillgångar (AN.21)Icke producerade tillgångar som förekommer i naturen och över
vilka äganderätt kan göras gällande och överlåtas. Natur- och
miljötillgångar över vilka ägarrättigheter inte har gjorts eller kan
göras gällande, såsom öppet hav eller luft, är exkluderade.
Materiella icke producerade tillgångar beståravmark,mineraltill-
gångar,ickeodladebiologiskatillgångarochvattenresurser,enligt
definitioner nedan.
Mark(AN.211) Den mark, inklusive jordtäcket och allt slags anslutande ytvatten,
över vilka ägarrättigheter görs gällande. Väsentliga förbättringar
som inte kan skiljas fysiskt från marken som sådan ingår också.
Exkluderadeärallaslagsbyggnaderellerandrabyggnadsverksom
är belägna på marken eller löper därigenom; odlade grödor, träd
och djur; mineraltillgångar; icke odlade biologiska tillgångar och
vattenresurser under marken. Mark består av tomt- och
anläggningsmark, odlad mark, rekreationsmark med anslutande
ytvatten och övrig mark med anslutande ytvatten, enligt defini-
tionernedan.
Tomt-ochanläggningsmark
(AN.2111)Mark på vilken bostäder, övriga byggnader och anläggningar är
byggdaellerivilkenderasgrunderärgrävda,inklusivegårdsplaner
och trädgårdar som bedöms vara en integrerad del av lantgårdar
ochandrabostäderochtillfartsvägar till lantgårdar.
Odladmark(AN.2112) Mark på vilken jordbruks- eller trädgårdsproduktion bedrivs för
kommersiella ändamål eller för eget uppehälle och, i princip
inklusive, mark under trädplanteringar, fruktträdgårdar och
vingårdar.
Rekreationsmark medanslu-
tandeytvatten (AN.2113)Mark som används som privatägda lustgårdar, parkområden och
nöjesfält och offentligt ägda parker och rekreationsområden,
tillsammans medanslutande vattenyta.
Övrigmarkmedanslutande
ytvatten (AN.2119)Marksomejklassificeratsannorstädes,inklusiveprivataträdgårdar
och tomter som inte uppodlats för egen försörjning eller för
kommersiella ändamål, allmänningar, mark omkring bostäder
utöver sådana gårdsplaner och trädgårdar som bedöms vara en
integrerande del av lantgårdar och andra bostäder och anslutande
ytvatten.
Mineraltillgångar (AN.212) Bevisade och sannolika reserver av mineraltillgångar belägna på
eller under markytan och som är ekonomiskt exploaterbara givet
befintlig teknik och aktuella relativpriser. Ägarrättigheter till
mineraltillgångar kanvanligen särskiljas från ägarrättigheterna till
marken som sådan. Mineraltillgångar består av kol-, olje- och
naturgastillgångar,metalliskamineraltillgångarochickemetalliska
mineraltillgångar, enligtdefinitioner nedan.
Kol-,olje-ochnaturgastill-
gångar(AN.2121)Tillgångaravantracit,bituminöstkolochbrunkol;fyndigheteroch
fält avråolja ochnaturgas.
Metalliska mineraltillgångar
(AN.2122)Fyndigheteravjärn,ädelmetaller ochandrametaller.
Ickemetalliska mineraltill-
gångar(AN.2123)Stenbrott, lertäkter och grustag; fyndigheter av kemiska mineral
och konstgödselmineral; fyndigheter av kvarts, gips, naturliga
ädelstenar, asfalt och bitumen, torv och andra icke metalliska
mineral utomkolochpetroleum.
Ickeodladebiologiskatillgångar
(AN.213)Djur och växter som ger avkastning både en enda gång och vid
upprepade tillfällen och över vilka ägarrättigheter görs gällande
men för vilka naturlig tillväxt och/eller förnyelse inte är under
direkt kontroll, ansvar och ledning av institutionella enheter.
Exempelvis urskogar och fiskevatten inom landets territorium.
Endastsådanaresursersomredanär,ellersannoliktsnartkommer
att vara,exploaterbara förekonomiskaändamål börinkluderas.
Vattenresurser (AN.214) Vattenförande skiktochandragrundvattenresurser idenmånsom
knapphetdärpåledertillframtvingandetavägarrättigheteroch/eller
nyttjanderättigheter, marknadsvärdering och något mått av ekono-
miskkontroll.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—171
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Immateriella ickeproducerade
tillgångar (AN.22)Ickeproduceradetillgångarsomärsamhälleligakonstruktioner.De
skapas och befästs genom juridiska eller bokföringsmässiga
åtgärder,somattbeviljaettpatentelleröverlåtanågonekonomisk
förmån till en tredje part. Några berättigar ägarna att inlåta sig i
vissa specifika aktiviteter och att utestänga andra institutionella
enheter från att göra detsamma utom med ägarens tillstånd.
Immateriellaickeproduceradetillgångarbeståravpatent,arrenden
ochandraöverlåtelsebara kontrakt,förvärvadgoodwillochövriga
immateriella icke producerade tillgångar.
Patent(AN.221) Uppfinningarinomolikakategorieravtekniskanyhetersomenligt
lag eller genom domslut kan ges patentskydd. Exempelvis
innefattasanordningarifrågaommaterial,processer,mekanismer,
elektriska och elektroniska kretsar och apparater, farmaceutiska
formuleringarochnyavarianteravlevandeorganismerskapadepå
konstgjordväg.
Arrendenochandraöverlåtelse-
barakontrakt(AN.222)Arrenden eller kontrakt där innehavaren har rätt att överföra
arrendetpåentredjepartoberoendeavutarrenderaren.Exempelvis
innefattas arrenden av mark och byggnader och andra byggnads-
verk, koncessioner eller exklusiva rättigheter att exploatera
mineraltillgångar eller fiskebankar, överlåtelsebara kontrakt med
idrottsmänochförfattareochoptionerattköpaännuejproducerade
tillgångar. Kontrakt på hyra av maskiner är exkluderade från icke
finansiella immateriella tillgångar.
Förvärvadgoodwill(AN.223) Skillnaden mellan det värde som betalats för ett inarbetat företag
och nettosumman av företagets tillgångar och skulder, för vilket
varjepostharidentifieratsochvärderatsförsig.Värdetavgoodwill
inkluderar därför allt i fråga om långsiktiga fördelar för affärs-
verksamheten som inte blivit separat identifierat som en tillgång,
såväl som värdet av att tillgångarna används i förening och inte
baraärensamling separabla tillgångar.
Övrigaimmateriella icke
produceradetillgångar(AN.229)Immateriella icke producerade tillgångar som ej klassificerats
annorstädes.
FINANSIELLATILLGÅNGAR
OCHSKULDER(AF)Finansiella tillgångar är ekonomiska tillgångar som betalnings-
medel,finansiellafordringarochsådanaekonomiskatillgångarsom
till sinkaraktär liknarfinansiella fordringar.
Betalningsmedelbeståravmonetärtguld,särskildadragningsrätter,
sedlarochmyntsamtöverförbarinlåning.
Finansiellafordringarberättigarägarna(långivarna)attutannågon
motprestation erhålla en betalning eller serie av betalningar från
andra institutionella enheter (låntagarna) som har motsvarande
skuld.
Exempel på ekonomiska tillgångar som till sin karaktär liknar
finansiella fordringar är aktier och andra ägarandelar och delvis
villkorade tillgångar.
Monetärtguldochsärskilda
dragningsrätter(SDR)(AF.1)De finansiella tillgångar som klassificeras i denna kategori är de
enda finansiella tillgångar för vilka det inte finns några motsva-
randeskulderiENS.
Monetärt guld(AF.11) Guld som hålls som en del av valutareserven hos monetära
myndigheter eller hos andra som står under effektiv myndighets-
kontroll.
Särskildadragningsrätter(SDR)
(AF.12)Internationella reservtillgångar som skapats av Internationella
valutafonden (IMF) och tilldelade dess medlemmar för att öka
medlemmarnas existerande reservtillgångar.
Sedlar,myntochinlåning
(AF.2)Utelöpande sedlar och mynt och all sorts inlåning i nationell och
utländskvaluta.
Sedlarochmynt(AF.21) Utelöpande sedlar och mynt som vanligtvis används vid betal-
ningar.
Överförbarinlåning(AF.22) Inlåning (i nationell eller utländsk valuta) som omedelbart kan
omvandlas till kontanter eller som är överförbara med check,
girering, debitering eller liknande utan någon form av märkbar
begränsningeller straffavgift.
Övriginlåning(AF.29) Inlåning (i nationell eller utländsk valuta) som inte är överförbar.
Övrig inlåning kan inte användas till att när som helst göra
betalningar och kan inte omvandlas till kontanter eller överförbar
inlåningutannågonformavmärkbarbegränsningellerstraffavgift.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—172
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Värdepapperandraänaktier
(AF.3)Finansiella tillgångar somärinnehavarinstrument, vilkavanligtvis
är överlåtbara och i vilka det förekommer handel på andra-
handsmarknader eller som kan användas för avräkning och som
inte ger innehavaren någon form av äganderätt till den institutio-
nella enhetsomhargivitutdem.
Värdepapperandraänaktier,
exklusive finansiella derivat
(AF.33)Värdepapper andra än aktier som ger innehavaren ovillkorlig rätt
till en fast eller i kontrakt bestämd rörlig avkastning i form av
kupongbetalningar (ränta) och/eller en bestämd fast summa på en
eller flera specificerade dagar eller som börjar från en vid
emissionenbestämd dag.
Kortfristigavärdepapper andra
änaktier, exklusive finansiella
derivat (AF.331)Värdepapper andra än aktier utom finansiella derivat, vilkas
ursprungliga löptid normalt är ett år eller mindre och i undan-
tagsfall maximalt tvåår.
Långfristiga värdepapper andra
änaktier, exklusive finansiella
derivat (AF.332)Värdepapper andra än aktier utom finansiella derivat, vilkas
ursprungliga löptid normalt är mer än ett år och i undantagsfall
meränminsttvåår.
Finansiella derivat (AF.34) Finansiella tillgångar som är baserade på eller härledda från ett
annatunderliggandeinstrument.Detunderliggandeinstrumentetär
vanligenenannanfinansielltillgång,menkanocksåvaraenråvara
eller ett index.
Lån(AF.4) Finansiella tillgångar somskapasnärlångivare —antingen direkt
eller genom mäklare — ger lån till låntagare, antingen bestyrkta
genomicke överlåtbara dokumenteller ej styrktaavdokument.
Kortfristigalån(AF.41) Lånvilkasursprungligalöptidnormaltärettårellermindre,ochi
undantagsfallmaximalttvåår,ochlånsomskabetalastillbakavid
uppsägning.
Långfristiga lån(AF.42) Lån vilkas ursprungliga löptid normalt är mer än ett år, och i
undantagsfall meräntvåårsomminimum.
Aktierochandraägarandelar
(AF.5)Finansiella tillgångar som representerar äganderätt till bolag eller
kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis
innehavaren till en del av bolagens eller kvasibolagens vinster
ochtill endelavderasegnakapital videventuell likvidering.
Aktierochandraägarandelar,
exklusive fondandelar (AF.51)Finansiella tillgångar exklusive fondandelar som representerar
äganderätt till bolag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar
berättigar vanligtvis innehavaren till en del av bolagens eller
kvasibolagens vinster och till en del av deras enga kapital vid en
eventuell likvidering.
Noterade aktier, exklusive
fondandelar (AF.511)
Icke noterade aktier, exklusive
fondandelar (AF.512)Aktier omfattar inkomstbärande andelar i bolagskapital i form av
värdepapper som i princip är överlåtelsebara. Noterade aktier
omfattaraktiervarsprisnoteraspåenerkändfondbörsellerannan
formavandrahandsmarknad. Ickenoterade aktieromfattar sådana
aktier sominte ärnoterade.
Andraägarandelar (AF.513) Alla former av ägarandelar som inte klassificeras i underpositio-
nernaAF.511ochAF.512eller iunderkategori AF.52.
Fondandelar(AF.52) Andelarsomemitteratsavenspecielltypavfinansiellabolag,vars
enda ändamål är att investera de insamlade medlen på penning-
marknaden, kapitalmarknaden och/eller fastighetsmarknaden.
Försäkringstekniskareserver
(AF.6)Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag och (självständiga
och icke självständiga) pensionsfonder för att täcka förpliktelser
motförsäkringstagareellerförmånstagaresåsomföreskrivsirådets
direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om försäkrings-
företags årsredovisningarochkonsolideraderäkenskaper.
Hushållensnettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfondsreserver(AF.61)Tekniskaavsättningarhosberördaföretagochkvasibolagisyfteatt
— när de upprättade villkoren är uppfyllda — kunna infria
kommande ersättnings-ochunderstödsanspråk.
Hushållensnettofordran i
livförsäkringsreserver (AF.611)Tekniska avsättningar för att täcka utelöpande risker och tekniska
avsättningar för bonusförpliktelser som ökar slutvärdet av bonus-
kapitalet eller liknandeprogram.
Hushållensnettofordran i
pensionsfondsreserver(AF.612)Tekniska avsättningar hos självständiga och icke självständiga
pensionsfondersomärgrundadeavarbetsgivareoch/elleranställda
eller grupper av egenföretagare för att tillförsäkra anställda eller
egenföretagare pensioner.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—173
▼B
Klassifikation avtillgångar Definitioner
Förskottsbetalningav
försäkringspremierochreserver
förutestående fordringar
(AF.62)Tekniska avsättningar hos försäkringsföretag och (självständiga
ochicke självständiga)pensionsfonderför
— den del av tecknade bruttopremier som hänför sig till den
följande räkenskapsperioden (förskottsbetalning av försäkring-
spremier),
— denberäknadetotalaslutligakostnadenförattregleraallakrav
som uppkommit genom händelser som har inträffat under
räkenskapsperioden, antingen dessa är anmälda eller inte,
minusbelopp somredan betalats försådana krav(reserver för
utestående fordringar).
Obetalda/förutbetalda
inkomsterochutgifter(AF.7)Finansiella fordringar som uppkommit som en motpost till en
finansiell eller icke finansiell transaktion när det föreligger en
tidsskillnadmellantransaktionenochdenmotsvarandebetalningen.
Handelskrediter ochförskott
(AF.71)Finansiella fordringar i samband med kreditgivning vid leveran-
törers och köpares transaktioner av varor och tjänster och
förskottsbetalningar för produkter under framställning eller
beställda produkter och vilka är förbundna med sådana trans-
aktioner.
Övrigaobetalda/förutbetalda
inkomsterochutgifter, exklu-
sivehandelskrediterochförskott
(AF.79)Finansiellafordringarsomuppkommernärdetfinnstidsskillnader
mellan fördelningstransaktioner eller finansiella transaktioner på
sekundärmarknaden och motsvarande betalning. Den omfattar
ocksåfinansiella fordringarsomberorpåupplupnaintäkter.
Memorandumposter ENS kräver flera memorandumposter för att redovisa tillgångar
vilka inte identifieras separat i desshuvudstruktur men somär av
meraspecialiserat analytiskt intresse.
Varaktiga konsumtionsvaror
(AN.m)Varaktigavarorförvärvadeavhushållförslutligkonsumtion(dvs.
varor som inte används av hushåll för värdebevarande ändamål
eller av personliga företag ägda av hushåll för produktionsä-
ndamål).
Direkta investeringar iutlandet
(AF.m)Direkta investeringar i utlandet som medför en varaktig relation
mellan en inhemsk institutionell enhet i en ekonomi (direkt-
investerare)ocheninhemskinstitutionellenhetienannanekonomi
än investerarens (direktinvesteringsföretag). Direktinvesterarens
syfte är att utöva en betydande grad av inflytande på ledningen
avföretaget idenandraekonomin.
(1) StatisticalClassificationofProductsbyActivity (CPA),1993.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—174
▼B
Bilaga7.2
Översiktöverposterfråningåendebalanstillutgåendebalans
Klassifikation
avtillgångar,
skulderoch
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1ochIII.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Ickefinansi-
ella till-
gångarAN P.5,K.1,
K.2K.3,K.4,
K.5,K.6,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN
Producerade
tillgångarAN.1 P.5,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1
Fastatill-
gångar(1)AN.11 P.51,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.11
Materiella
fastatill-
gångarAN.111 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.111
Bostäder AN.1111 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1111
Övriga
byggnader
ochanlägg-
ningarAN.1112 P.511,K.1 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1112
Maskiner
ochinventa-
rierAN.1113 P.511,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1113
Odladetill-
gångarAN.1114 P.511,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.1114
Immateriella
fastatill-
gångarAN.112 P.512,K.1 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.112
Lager-
stockarAN.12 P.52 K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.12
Värde-
föremålAN.13 P.53 K.4,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.131996R2223—SV—27.02.1998—001.001—175
▼B
Klassifikation
avtillgångar,
skulderoch
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1ochIII.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Ickeprodu-
cerade till-
gångarAN.2 K.2,
P.513,K.1K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.2
Materiella
icke produ-
cerade till-
gångarAN.21 K.21,
P.513,K.1K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.21
Mark AN.211 K.21,
P.513,K.1K.3,K.62,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.211
Mineraltill-
gångarAN.212 K.21,
P.513K.3,K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.212
Ickeodlade
biologiska
tillgångarAN.213 K.21,
P.513K.3,K.5,
K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.213
Vattenre-
surserAN.214 K.21,
P.513K.3,K.61,
K.62,K.7,
K.8,K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.214
Immateriella
icke produ-
cerade till-
gångarAN.22 K.22,
P.513K.3,K.62,
K.7,K.8,
K.9,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AN.22
Finansiella
tillgångar/
skulder(2)AF F. K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF
Monetärt
guldoch
särskilda
drag-
ningsrätter
(SDR)
(endasttill-
gångar)AF.1 F.1 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.21,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.1
Sedlar,mynt
ochinlåningAF.2 F.2 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—176
▼B
Klassifikation
avtillgångar,
skulderoch
netto-
förmögenhetIV.1
Ingående
balansIII.1ochIII.2
TransaktionerIII.3.1
Andra
volymföränd-
ringarIII.3.2
Kapitalvinster
IV.3
Utgående
balansIII.3.2.1
Neutrala
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2
Reala kapi-
talvinster/-
förluster
Värdepapper
andraän
aktierAF.3 F.3 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.3
Lån AF.4 F.4 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.4
Aktieroch
andra
ägarandelarAF.5 F.5 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.5
Försäkring-
stekniska
reserverAF.6 F.6 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.6
Obetalda/
förutbetalda
inkomster
ochutgifterAF.7 F.7 K.7,K.8,
K.10,
K.12.1,
K.12.22K.11.1 K.11.2 AF.7
Netto-
förmögenhetB.90 B.10.1 B.10.2 B.10.31 B.10.32 B.90
(1) Memorandumpost:AN.mVaraktiga konsumtionsvaror.
(2) Memorandumpost:AF.mDirekta investeringariutlandet.AN.…,AF.…ärfrånKlassifikation avtillgångar.
Saldoposter
B.10.1 Förändringarinettoförmögenhet genomsparandeochkapitaltransfereringarB.10.2 Förändringarinettoförmögenhet genomandravolymförändringar avtillgångarB.10.31 Förändringarinettoförmögenhet genomneutrala kapitalvinster/-förluster
B.10.32 Förändringarinettoförmögenhet genomreala kapitalvinster/-förluster
B.90 NettoförmögenhetTransaktionerifinansiella tillgångarochskulder
F. Transaktioner ifinansiella tillgångar ochskulder
F.1 Monetärt guldochsärskildadragningsrätter (SDR)F.2 Sedlar,myntochinlåning
F.3 Värdepapper andraänaktier
F.4 LånF.5 Aktierochandraägarandelar
F.6 Försäkringstekniskareserver
F.7 Obetalda/förutbetalda inkomsterochutgifterTransaktionerivarorochtjänster
P.5 Bruttoinvestering
P.51 FastbruttoinvesteringP.511 Anskaffningminusavyttringavmateriella fastatillgångar
P.512 Anskaffningminusavyttringavimmateriella fastatillgångar
P.513 Ökningavvärdet avicke finansiella icke producerade tillgångar1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—177
▼B
Saldoposter
P.52 Lagerinvestering
P.53 Anskaffningminusavyttringavvärdeföremål
AndrakapitalbildningsposterK.1 Kapitalförslitning
K.2 Anskaffningminusavyttringavickefinansiella icke producerade tillgångar
K.21 Anskaffningminusavyttringavmarkochandramateriella icke producerade tillgångarK.22 Anskaffningminusavyttringavimmateriella icke producerade tillgångar
K.3 Ekonomisktillblivelse avicke producerade tillgångar
K.4 Ekonomisktillblivelse avproducerade tillgångarK.5 Naturlig tillväxt avicke odladebiologiskatillgångar
K.6 Ekonomisktförsvinnandeavickeproducerade tillgångar
K.61 UttagavnaturtillgångarK.62 Övrigtekonomisktförsvinnandeavicke producerade tillgångar
K.7 Förlustgenomkatastrofer
K.8 KonfiskationutanersättningK.9 Övrigavolymförändringar iickefinansiella tillgångar
K.10 Övrigavolymförändringar ifinansiella tillgångar ochskulder
K.11 Nominella kapitalvinster/-förlusterK.11.1 Neutrala kapitalvinster/-förluster
K.11.2 Reala kapitalvinster/-förluster
K.12 Klassificerings- ochstrukturförändringarK.12.1 Förändringisektorklassificering ochstruktur
K.12.2 Förändringiklassificering avtillgångar ochskulder
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering avguldK.12.22 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder annat än monetarisering/demoneta-
risering avguld1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—178
▼B
KAPITEL8
KONTOSYSTEMOCHSALDOPOSTER
8.01 ENSredovisarflödenochstockarienordnaduppsättningavkontonvilka
beskriverdetekonomiskakretsloppetfråninkomstbildning,viafördelning
och omfördelning av inkomster och slutligen kapitalbildning i form av
tillgångar.
8.02 Vart och ett av kontona visar transaktioner som balanserar, antingen på
grund av de definitioner som har använts eller därför att någon viktig
saldopostförsvidaretill nästakonto.
8.03 Genom en strukturerad redovisning av transaktionerna, gjord i enlighet
med en logisk analys av det ekonomiska livet, erhåller man de aggregat
som krävs för att studera en bransch, en institutionell sektor eller
undersektor liksom den totala ekonomin. Uppdelningen av kontona har
genomförts så att man ska få fram den mest betydelsefulla ekonomiska
informationen.
8.04 Kontonagrupperasitreolikakategorier:
a) löpande konton,
b) kapitalbildningskonton,
c) balansräkningar.
Löpande konton behandlar bildande, fördelning och omfördelning av
inkomsternaochhurdessaanvändsiformavslutligkonsumtion.Vidare
kanmanhärberäknasparandet,vilketärenviktigfaktorvidkapitalbild-
ningen.
Kapitalbildningskonton analyserar de olika komponenterna i förändring-
arna av tillgångar och skulder hos olika enheter, och gör att man kan
beräknaförändringarinettoförmögenhet(skillnadenmellantillgångaroch
skulder).
Balansräkningarvisartotalatillgångarochskulderhosdeolikaenheterna
vid början av och slutet av bokföringsperioden, såväl som deras
nettoförmögenhet. Flödena för varje tillgångs- eller skuldpost som har
redovisats i kapitalbildningskontona uppträder igen i förändringarna i
balansräkningskontona.
8.05 Kontosystemet avser, helt eller delvis, institutionella enheter, institutio-
nella sektorereller undersektorer,branschereller dentotala ekonomin.
8.06 Saldoposternatasframbådebruttoochnetto.Deärbruttoredovisadeom
de beräknas före avdrag för kapitalförslitning och de är netto om de
beräknas efter ett sådant avdrag. Det är mera informativt att uttrycka
saldopostersomrörinkomsterinettotermer.
8.07 Kontonapresenteraspåolikasätt:
a) i form av integrerade ekonomiska räkenskaper somvisar kontona för
allainstitutionellasektorer,dentotalaekonominochutlandetienenda
tabell.
b) iformavenuppsättningkontonsomgermeradetaljeradinformation.
De tabeller som visar hur varje konto ställs upp visas i det avsnitt i
detta kapitel somheter”Kontosystem”.
c) i form av matriser, i vilka varje konto representeras parvis av en rad
ochenkolumn.
8.08 Översiktligpresentation avkonton,saldoposterochhuvudaggregat:1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—179
Tabell8.1— Översiktligpresentationavkonton,saldoposterochhuvudaggregat
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystemförinstitutionella sektorer
Löpande
kontonI. Produktionskonto I. Produktionskonto B.1 Förädlingsvärde
B.2 Driftsöverskott
B.3 Sammansatt förvärvsin-
komst
B.4 Företagarinkomst
B.5 PrimärinkomstsaldoB.6 Disponibelinkomst
B.7 Justeraddisponibel
inkomst
B.8 SparandeNationalprodukt (BNP/NNP)
Nationalinkomst (BNI,NNI)
Disponibelnationalinkomst
SparandeII. Inkomstfördelings- och
inkomstanvändnings-
kontonII.1. Konto för primär
inkomstfördelningII.1.1. Konto för inkomst-
bildning
II.1.2. Konto för allokering
avprimärainkomsterII.1.2.1. Konto för företaga-
rinkomster
II.1.2.2. Konto för allo-
keringavövriga
primärainkomster
II.2. Konto för sekundär
inkomstfördelning
II.3. Konto för omfördel-
ningavinkomsterin
natura
II.4. Inkomstanvändnings-
konto
II.4.1. Kontoföranvändning
avdisponibelinkomst
II.4.2. Kontoföranvändning
avjusteraddisponibel
inkomst▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—180
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystemförinstitutionella sektorer
Kapitalbild-
ningskontonIII. Kapitalbildningskonton III.1. Kapitalkonto III.1.1. Konto för
förändringarinetto-
förmögenhetgenom
sparandeochkapi-
taltransfereringar
III.1.2. Konto för anskaff-
ningavicke
finansiella tillgångarB.10.1 Förändringar i
nettoförmögenhet
genomsparande
ochkapitaltransfe-
reringar
B.9 Finansiellt
sparande/netto-
upplåning
B.9 Finansiellt
sparande/netto-
upplåning
B.10.2 Förändringar i
nettoförmögenhet
genomandra
volymförändringar i
tillgångarna
B.10.3 Förändringar i
nettoförmögenhet
genomnominella
kapitalvinster/-
förluster
B.10.31 Förändringar i
nettoförmögenhet
genomneutrala
kapitalvinster/-
förluster
B.10.32 Förändringar i
nettoförmögenhet
genomreala kapi-
talvinster/-förlusterIII.2. Konto för finansiella
transaktioner
III.3. Konto för andra
förändringaritill-
gångarnaIII.3.1. Konto för andra
volymförändringar i
tillgångarna
III.3.2. Omvärderingskonto III.3.2.1. Neutrala kapital-
vinster/-förluster
III.3.2.2. Reala kapital-
vinster/-förluster
Balansräk-
ningarIV. Balansräkningar IV.1. Ingående balansräk-
ning
IV.2. Förändringar i
balansräkningen
IV.3. Utgående balansräk-
ningB.90 Nettoförmögenhet
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet
B.90 NettoförmögenhetNationalförmögenhet
Förändringarinational-
förmögenhet
Nationalförmögenhet▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—181
Konton Saldoposter Huvudaggregat
Kontosystemförinstitutionella sektorer
0. Varu-
och
tjänste-
kontoTransaktionskonton
0. Varu-ochtjänstekonto
Utlandskonton
Löpande
kontonV. Utlandskonton V.I. Utrikeskonto för varor
ochtjänster
V.II. Utrikeskonto för
primärainkomsteroch
löpandetransfereringarB.11 Utrikessaldo för
varorochtjänster
B.12 Bytesbalans
B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhetgenom
sparandeochkapi-
taltransfereringar
B.9 Finansiellt sparande/
nettoupplåning
B.9 Finansiellt sparande/
nettoupplåning
B.10.2 Förändringer i netto-
förmögenhetgenom
andravolymföränd-
ringaritillgångarna
B.10.3 Förändringar i netto-
förmögenhetgenom
nominella, neutrala
resp.reala kapital-
vinster/-förluster
B.90 Nettoförmögenhet
B.10 Förändringar i netto-
förmögenhet
B.90 NettoförmögenhetUtrikessaldoförvaroroch
tjänster
Bytesbalans
Finansiellt sparande/netto-
upplåning
Finansiell utlandsställning
Finansiell utlandsställningKapitalbild-
ningskontonV.III. Utrikeskonto förkapi-
talbildningV.III.1. Kapitalkonto V.III.1.1. Konto för
förändringari
nettoförmögenhet
genomsparande
ochkapitaltransfe-
reringar
V.III.1.2. Konto föranskaff-
ningavicke
finansiella till-
gångar
V.III.2. Kontoförfinansiella
transaktioner
V.III.3. Konto för andra
förändringaritill-
gångarnaV.III.3.1. Konto för andra
volymförändringar
itillgångarna
V.III.3.2. Omvärdering-
skonto
Balansräk-
ningarV.IV. Konto för utrikes till-
gångarochskulderV.IV.1. Ingående belansräk-
ning
V.IV.2. Förändringari
balansräkningen
V.IV.3. Utgåendebalansräk-
ning▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—182
▼B
KONTOSYSTEM
8.09 Kontosystemetärsammansatt avtrehuvudsakligakategorier avkonton:
a) Löpande konton:
1) Produktionskontot(I).
2) Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonton (II).
b) Kapitalbildningskonton (III).
c) Balansräkningar (IV).
LÖPANDEKONTONProduktionskonto(I) (
1)
8.10 Produktionskontot (I) visar de transaktioner som hänför sig till den
egentliga produktionsprocessen.Detställsuppförinstitutionella sektorer
ochförbranscher.Tillgångssidaninnefattarproduktionochanvändnings-
sidaninsatsförbrukning.
8.11 Produktionskontot kan användas för att ta fram en av de mest
betydelsefulla balansposterna i systemet — förädlingsvärdet, alltså det
värde som genereras av varje enhet som har en produktionsaktivitet —
och ett utomordentligt viktigt aggregat: bruttonationalprodukten.
Förädlingsvärdet är ekonomiskt betydelsefullt både för institutionella
sektorerochförbranscher.
8.12 Liksom saldoposterna i de följande kontona, kan förädlingsvärdet
(sadloposten i kontot) beräknas före eller efter kapitalförslitning, dvs.
brutto eller netto. Då produktionen värderas till baspriser och insatsför-
brukningentillmottagarpriser,kommerförädlingsvärdetinteattinkludera
produktskatterminusproduktsubventioner.
8.13 Produktionskontot för den totala ekonomin inkluderar i tillförseln,
förutom produktionen av varor och tjänster, också produktskatter minus
produktsubventioner. Detta gör att man får bruttonationalprodukten (till
marknadspris)somsaldopost.
8.14 Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektor, behandlas hela värdet av produktion av FISIM som
insatsförbrukningiennominell sektormedproduktinsvärdet nollochett
negativt förädlingsvärde lika stort som insatsförbruknigen men med
omvänt tecken. På detta sätt reducerar man förädlingsvärdet för alla
sektorer och branscher tillsammans totalt sett med detta belopp. För att
förenkla presentationen av kontona kan man låta bli att sätta in en
tilläggskolumnfördennominellasektorn,ochiställetbeaktamotsvarnde
värdeikolumnenfördentotala ekonomin.
Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonton(II)
8.15 Fördelning och användning av inkomsterna analyseras i fyra led: primär
inkomstfördelning,sekundärinkomstfördelning,omfördelningarinnatura
ochinkomstanvändning.
Det första ledet rör inkomstbildning som ett direkt resultat av produk-
tionsprocessen och fördelning av dessa inkomster mellan
produktionsfaktorerna (arbete, kapital) och den offentliga sektorn (via
skatterpåproduktionochimport,liksomviasubventioner).Detmöjliggör
beräkning av driftsöverskott (eller sammansatt förvärvsinkomst när det
gäller hushållen)ochavprimärinkomst.
Detandra ledet visar omfördelning avinkomster via transfereringar som
ärandraänsocialatransfereringarinnatura.Härfårmanframdisponibel
inkomst.
Det tredje ledet beskriver omfördelning via sociala transfereringar in
natura,vilket gerjusteraddisponibelinkomst.
Detfjärdeledetbeskriverhurinkomsternakonsumerasochsparas,vilket
gersparandet.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—183
(1) Sekapitel 3”Produkttransaktioner”.
Tabell8.2.— KontoI:Produktionskonto
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
3595 3595 P.1 Produktion 1753 102 434 1269 37 3595 3595
3048 3048 P.11 Marknadspro-
duktion/FISIM 1722 102 74 1129 21 3048 3048
171 171 P.12 Produktionför
egenslutlig
användning 31 0 0 140 0 171 171
376 376 P.13 Övrigickemark-
nadsproduktion 360 16 376 376
1904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Insatsförbruk-
ning/FISIM 1904 1904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
minusprodukt-
subventioner 133 133
1824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1*g Förädlingsvärde,
brutto/bruttona-
tionalprodukt
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kapitalförslit-
ning
1602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1*n Förädlingsvärde,
netto/nettonatio-
nalprodukt
P.11Finansiella företag: 102inkluderar 48avseende FISIM(P119).
P.2Totala ekonomin:1904motsvarar summan avalla institutionella sektorer (1856)ochFISIM(48).
B.1gTotala ekonomin:1824motsvarar summan avalla institutionella sektorer (1739),plusskatter minussubventioner påprodukter(133)minusFISI M(48).▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—184
▼B
Kontonförprimärinkomstfördelning(II.1)
Kontoförinkomstbildning(II.1.1)
Uppställningen av kontot för inkomstbildning efter institutionell sektor
visasitabellen 8.3.
8.16 Kontot för inkomstbildning presenteras också efter branscher, i kolum-
nernaitillgångs- ochanvändningstabellerna.
8.17 Kontot för inkomstbildning visar sektorer, undersektorer och branscher
somärkälla till, snarareändestination för,deprimärainkomsterna.
8.18 Detanalyserarivilkenutsträckningförädlingsvärdetkantäckalöneroch
kollektiva avgifter och övriga produktionsskatter minus produktions-
subventioner. Det mäter driftsöverskottet, vilket är överskottet (eller
underskottet) på produktionsaktiviteterna innan man har beaktat räntor,
arrendeneller avgifter somproduktionsenheten
a) måste betala på finansiella tillgångar eller på materiella icke
producerade tillgångar somdenharlånat eller arrenderat,
b) mottarfrånfinansiellatillgångarellerfrånmateriellaickeproducerade
tillgångar somdenäger.
Driftsöverskottetmotsvarardeninkomstsomenheternaerhållerfrånegen
användning av produktionsutrustningen. Det är den sista saldopost som
kan beräknas både för branscher och för institutionella sektorer och
undersektorer.
8.19 Närdetgällerpersonligaföretagihushållssektorn,kommersaldoposteni
inkomstbildningskontot att implicit innehålla ett element som motsvarar
ersättningförarbetesomutförsavägarenelleravhansfamiljemedlemmar
ochvilkenintegåratträknaseparatfrånhansvinstsomföretagare.Denna
kallassammansatt förvärvsinkomst.
8.20 För produktion för egen räkning av bostadstjänster i ägarbebodda
bostäder,ärsaldoposteniinkomstbildningskontot ettdriftsöverskott.
Kontoförallokeringavprimärainkomster(II.1.2)
8.21 I motsats till inkomstbildningskontot, behandlar kontot för allokering av
primära inkomster de inhemska enheterna och insitutionella sektorerna
sommottagare ochinte somproducenter avprimärainkomster.
8.22 Primärainkomsterärinkomstersominhemskaenhetermottarpågrundav
sittdirektadeltagandeiproduktionsprocessen,liksomdetärdeinkomster
som mottas av ägaren till en finansiell tillgång eller en materiell icke
producerad tillgång i utbyte mot tillförda medel eller upplåtande av den
materiella icke-producerade tillgången förenannaninstitutionell enhet.
8.23 Kontotförallokeringavprimärainkomster(II.1.2)kanberäknasbaraför
institutionella sektorer och undersektorer eftersom det för branscher inte
ärmöjligtattbrytanervissaflödensomärförknippademedfinansiering
(främmande kapital ochupplåning)ochmedtillgångar.
8.24 Eftersom indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM) inte allokeras till
användandesektorer,ärdepostersomvisasförräntordesomsvararmot
faktisktbetaldaellermottagnaräntor.Enjusteringgörspåtillgångssidani
kolumnen finansiella företag (med negativt tecken) och i kolumnen
nominell sektor(medpositivt tecken). Föratt förenkla presentationen av
kontonaärdetmöjligtattavståfrånattläggatillenextrakolumnförden
nominella sektorn, och istället presentera det motsvarande talet i
kolumnenfördentotala ekonomin.
8.25 Kontot för allokering av primära inkomster bryts ner i ett konto för
företagarinkomster (II.1.2.1) och ett konto för allokering av övriga
primärainkomster(II.1.2.2).
Kontoförföretagarinkomster(II.1.2.1)
8.26 Syftet med kontot för företagarinkomster är att bestämma en saldopost
som motsvarar begreppet rörelseöverskott före utdelning och inkomst-
skatt,somvanligen användsiaffärsbokföring.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—185
Tabell8.3— KontoII.1.1:Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.1b/B.1*b Förädlingsvärde,
brutto/Bruttona-
tionalprodukt 872 73 188 575 31 1824 1824
B.1n/B.1*n Förädlingsvärde,
netto/Nettonatio-
nalprodukt 735 63 158 533 28 1602 1602
762 762 23 39 140 15 545 D.1 Löneroch
kollektiva
avgifter
569 569 12 39 87 10 421 D.11 Egentlig lön
193 193 11 0 53 5 124 D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter
174 174 10 0 48 4 112 D.121 Arbetsgivares
faktiskakollek-
tiva avgifter
19 19 1 0 5 1 12 D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter
235 0 235 0 3 2 3 86 D.2 Skatterpå
produktionoch
import 0
141 0 141 D.21 Produktskatter 0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—186
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
121 0 121 D.211 Mervärdesskatter
(skatterav
momstyp) 0
17 0 17 D.212 Importskatter
ochtullar, exklu-
sivemoms 0
17 0 17 D.2121 Importtullar 0
0 0 0 D.2122 Skatterpå
import,exklusive
momsoch
importtullar 0
3 0 3 D.214 Produktskatter,
exklusivemoms
ochimportskatter 0
94 0 94 0 3 2 3 86 D.29 Övrigaproduk-
tionsskatter 0
−44 0 −44 0 −1 0 0 −35 D.3 Subventioner 0
−8 0 −8 D.31 Produktsubven-
tioner 0
0 0 0 D.311 Importsubven-
tioner 0
−8 0 −8 D.319 Övrigaprodukt-
subventioner 0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—187
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
−36 0 −36 0 −1 0 0 −35 D.39 Övrigaproduk-
tionssubven-
tioner 0
429 429 8 92 46 55 276 B.2b Driftsöverskott,
brutto
442 442 442 B.3b Sammansatt
förvärvsinkomst,
brutto
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Driftsöverskott,
netto
432 432 432 B.3n Sammansatt
förvärvsinkomst,
netto▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—188
Tabell8.4— KontoII.1.2:Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.2b Driftsöverskott,
brutto 276 55 46 92 8 429 429
B.3b Samman-
sattförvärvsin-
komst,brutto 442 442 442
B.2n Driftsöverskott,
netto 139 45 16 60 5 217 217
B.3n Samman-
sattförvärvsin-
komst,netto 432 432 432
6 6 D.1 Löneroch
kollektiva
avgifter 766 766 2 768
6 6 D.11 Egentlig lön 573 573 2 575
D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 193 193 0 193
D.121 Arbetsgivares
faktiskakollek-
tiva avgifter 174 174 0 174
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter 19 19 0 19▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—189
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
0 D.2 Skatterpå
produktionoch
import 235 235 0 235
0 D.21 Produktskatter 141 141 0 1410 D.211 Mervärdesskatter
(skatterav
momstyp) 121 121 0 121
0 D.212 Importskatter
ochtullar, exklu-
sivemoms 17 17 0 17
0 D.2121 Importtullar 17 17 0 17
0 D.2122 Skatterpå
import,exklusive
momsoch
importtullar 0 0 0 0
D.214 Produktskatter,
exklusivemoms
ochimportskatter 3 3 0 3
0 D.29 Övrigaproduk-
tionsskatter 94 94 0 94
0 D.3 Subventioner −44 −44 0 −44
0 D.31 Produktsubven-
tioner −8 −8 0 −8
0 D.311 Importsubven-
tioner 0 0 0 0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—190
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
0 D.319 Övrigaprodukt-
subventioner −8 −8 0 −8
0 D.39 Övrigaproduk-
tionssubven-
tioner −36 −36 0 −36
446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Kapitalinkomst 78 160 30 134 5 407 39 446222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Ränta 25 125 12 33 5 200 22 222
0 0 P.119 Justeringför
indirektmätta
finansiella
tjänster(FISIM) −48 0 0
120 36 84 0 0 36 48 D.42 Inkomstfrån
bolag 3 25 18 57 0 103 17 120
60 0 60 36 24 D.421 Utdelningfrån
bolag 3 25 5 13 0 46 14 60
60 36 24 0 24 D.422 Ägaruttagfrån
kvasibolag 13 44 0 57 3 60
14 14 0 0 0 0 0 D.43 Återinvesterade
vinstmedel från
direktainvester-
ingariutlandet 4 7 0 3 0 14 0 14
25 25 25 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 5 0 0 20 0 25 0 25▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—191
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
65 65 0 27 7 0 31 D.45 Arrenden 41 3 0 21 0 65 65
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5b/B.5* Primärinkomst-
saldo,brutto/
Bruttonationalin-
komst
1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5* Primärinkomst-
saldo,netto/
Nettonationalin-
komst
Justeringenförindirekt mättafinansiella tjänsterFISIMförTotalaekonomin (0)ärsumman avsektornFinansiellaföretag (−48)ochenkonstruerad sektor(+48).▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—192
▼B
8.27 Närdetgällerdenoffentligasektornochhushållensideellaorganisationer
berördetta kontoendastderasmarknadsaktiviteter.
8.28 Företagaringkomstmotsvarardriftsöverskottellersammansattförvärvsin-
komst(påtillgångssidan):
plus kapitalinkomst sommottasisambandmedfinansiellaoch
andratillgångar somhörtill företaget (påtillgångssidan);
minus ränta på skulder som åvilar företaget liksom arrenden för
mark eller andra icke-producerade materiella tillgångar
somarrenderasavföretaget (påanvändningssidan).
Kapitalinkomstsomföretagetärskyldigbetalaiformavutdelningareller
återinvesterade vinstmedel från direkta utlandsinvesteringar, dras inte av
frånföretagarinkomster.
Kontoförallokering avövrigaprimärainkomster(II.1.2.2)
8.29 Syftetmedkontotförallokeringavövrigaprimärainkomsterärattåtergå
från begreppet företagarinkomst till begreppet primär inkomst. Därför
innehållerdetdeelementiprimärinkomstsomintetasmedikontotför
företagarinkomster.
a) När det gäller bolags utdelningar och återinvesterade vinstmedel från
direkta investeringar iutlandet (påanvändningssidan).
b) Närdetgäller hushåll:
1) Kapitalinkomst som man är skyldig betala, förutom arrenden och
ränta som betalas i samband med företagaraktivitet (på till-
gångssidan).
2) Lönerochkollektiva avgifter (påtillgångssidan).3) Kapitalinkomstsommanharsomfordran,förutomsådansomman
harisambandmedföretagaraktivitet (påtillgångssidan).
c) Närdetgäller offentliga sektorn:
1) Kapitalinkomstsommanärskyldigbetala,förutomsådansomman
är skyldig betala i samband med marknadsaktiviteter (på
användningssidan).
2) Skatter på produktion och import minus subventioner (på till-
gångssidan).
3) Kapitalinkomstsommanharsomfordran,förutomsådansomman
harisambandmedmarknadsaktiviteter (påtillgångssidan).
Kontoförsekundärinkomstfördelning(II.2)
8.30 Kontot för sekundär inkomstfördelning visar hun saldot från de primära
inkomsterna i en institutionell sektor allokeras genom omfördelning:
löpande inkomst -och förmögenshetsskatter etc., sociala avgifter och
förmåner (förutom sociala transferingar in natura) och andra löpande
transfereringar.
8.31 Saldoposten på kontot är disponibel inkomst, vilken återspeglar löpande
transaktioner och som explicit utesluter kapitaltransfereringar, reala
kapitalvinster eller -förluster liksom konsekvenserna av händelser som
naturkatastrofer.
8.32 Sociala bidrag bokförs(
1) på användningssidan av hushållens konto för
sekundärinkomstfördelningochpåtillgångssidanavkontotförsekundärinkomstfördelning för de institutionella sektorer som är ansvariga för
förvaltandet av sociala trygghetsförsäkringar. När arbetsgivarna är
skyldiga betala sociala kollektiva avgifter för sina anställda, blir de
förstinräknadeunderlönerochkolletivaavgifer—påanvändningssidan
avarbetsgivarenskontoförinkomstbildning —eftersom deutgörendel
avlönekostnaderna;debokförsocksåsomlönerochkollektivaavgifterpå
tillgångssidan av hushållens konto för allokering av primära inkomster
eftersomdemotsvarar förmåner tillhushållen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—193
(1) De sociala avgifter som visas på användningssidan av hushållens konto för sekundär
inkomstfördelning är netto för administrationsavgifter till pensionsfonder och
försäkringsbolag,varstillgångar helteller delvisbestår avfaktiska sociala avgifter.
Tabell8.5— KontoII.1.2.1KontoförföretagarinkomsterochII.1.2.2Kontoförallokeringavövrigaprimärainkomster
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
II.1.2.1.
Företagarin-
komsterB.2b Driftsöver-
skott,brutto276 55 46 92 8 429 429 II.1.2.1.
Företagarin-
komster
B.3b Sammansatt
förvärvsin-
komst,brutto442 442 442
B.2n Driftsöver-
skott,netto139 45 16 60 5 217 217
B.3n Sammansatt
förvärvsin-
komst,netto432 432 432
244 27 217 2 7 9 102 97 D.4 Kapitalin-
komst78 160 4 5 0 247 21 268
160 13 147 2 0 2 77 66 D.41 Ränta 25 125 0 0 0 150 16 166
0 0 P.119 Justeringför
indirekt mätta
finansiella
tjänster
(FISIM)−48 0 0
D.42 Inkomstfrån
bolag3 25 4 5 0 37 5 42
D.421 Utdelning
frånbolag3 25 4 5 0 37 5 42
D.422 Ägaruttag
frånkvasi-
bolag000 0 0 0 0 0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—194
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
14 14 D.43 Återinveste-
radevinst-
medel från
direkta inve-
steringar i
utlandet470 1 1 1 1
25 25 25 D.44 Kapitalin-
komst,
tillräknad
försäkringsta-
garna500 0 5 5
45 45 0 7 7 0 31 D.45 Arrenden 41 3 0 44 44
901 901 6 532 41 65 257 B.4b Företagarin-
komst,brutto
679 679 3 490 11 55 120 B.4n Företagarin-
komst,netto
II.1.2.2.
Allokeringav
övrigaprimära
inkomsterB.4b Företagarin-
komst,brutto257 65 41 532 6 901 901 II.1.2.2.
Allokeringav
övriga
primära
inkomsterB.4n Företagarin-
komst,netto120 55 11 490 3 679 679
6 6 D.1 Löneroch
kollektiva
avgifter766 766 2 768
6 6 D.11 Egentlig lön 573 573 2 575
D.12 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter193 193 0 193▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—195
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
D.121 Arbetsgivares
faktiska
kollektiva
avgifter174 174 0 174
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter19 19 0 19
0 0 D.2 Skatter på
produktion
ochimport235 235 0 235
0 0 D.21 Produktskatter 141 141 0 141
0 0 D.211 Mervärdes-
skatter
(skatter av
momstyp)121 121 0 121
0 0 D.212 Importskatter
ochtullar,
exklusive
moms17 17 0 17
0 0 D.2121 Importtullar 17 17 0 17
0 0 D.2122 Skatter på
import,exklu-
sivemoms
ochimport-
tullar00 0 0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—196
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
0 0 D.214 Produkts-
katter, exklu-
sivemoms
ochimports-
katter33 0 3
0 0 D.29 Övriga
produktions-
skatter94 94 0 94
0 0 D.3 Subventioner −44 −44 0 −44
0 0 D.31 Produktsub-
ventioner−8 −8 0 −8
0 0 D.311 Importsub-
ventionen00 0 0
0 0 D.319 Övriga
produktsub-
ventioner−8 −8 0 −8
0 0 D.39 Övriga
produktions-
subventioner−36 −36 0 −36
202 39 163 5 37 37 36 48 D.4 Kapitalin-
komst26 129 5 160 18 178
62 3 59 5 17 37 D.41 Ränta 12 33 5 50 6 56
120 36 84 36 48 D.42 Inkomstfrån
bolag14 52 0 66 12 78
60 0 60 36 24 D.421 Utdelning
frånbolag180 99 1 8▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—197
Användning Tillgång
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
60 36 24 0 24 D.422 Ägaruttag
frånkvasi-
bolag13 44 0 57 3 60
0 0 0 0 D.43 Återinveste-
radevinst-
medel från
direkta inve-
steringar i
utlandet30 3 3
D.44 Kapitalin-
komst,
tillräknad
försäkringsta-
garna20 0 20 20
20 20 0 20 D.45 Arrenden 21 0 21 21
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5b/B.5* Primärin-
komstsaldo,
brutto/Brutto-
nationalin-
komst
1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5*n Primärin-
komstsaldo
netto/Nettona-
tionalinkomst▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—198
Tabell8.6— KontoII.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.5b/B.5*b Primärinkomst-
saldo,brutto/
Bruttonationalin-
komst 209 29 221 1390 6 1855 1855
B.5n/B.5*n Primärinkomst-
saldo,netto/
Nettonationalin-
komst 72 19 191 1348 3 1633 1633
213 1 212 178 10 24 D.5 Löpande
inkomst-och
förmögenhets-
skatteretc. 213 213 213
204 1 203 176 7 20 D.51 Inkomstskatter 204 204 204
9 9 2 3 4 D.59 Övrigalöpande
skatter 9 9 9
322 322 322 D.61 Socialaavgifter 14 39 268 1 322 322
303 303 303 D.611 Faktiskasociala
avgifter 2 38 263 303 303
174 174 174 D.6111 Arbetsgivares
faktiskasociala
avgifter 1 18 155 174 174
160 160 160 D.61111 Arbetsgivares
obligatoriska
faktiskasociala
avgifter 1 15 144 160 160▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—199
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
14 14 14 D.61112 Arbetsgivares
frivilliga faktiska
socialaavgifter 3 11 14 14
97 97 97 D.6112 Anställdasegen-
avgifter 1 20 76 97 97
85 85 85 D.61121 Anställdasobli-
gatoriskasociala
avgifter 1 15 69 85 85
12 12 12 D.61122 Anställdasfrivil-
liga egenavgifter 5 7 12 12
32 32 32 D.6113 Egenföretagares
ochicke
anställdassociala
avgifter 32 32 32
22 22 22 D.61131 Egenföretagares
ochicke
anställdas obli-
gatoriskasociala
avgifter 22 22 22
10 10 10 D.61132 Egenföretagares
ochicke
anställdas frivil-
liga sociala
avgifter 10 10 10
19 19 19 D.612 Tillräknade
socialaavgifter 12 1 5 1 19 19▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—200
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
332 332 1 289 29 13 D.62 Socialaförmåner
andraänin
natura 332 332 332
232 232 232 D.621 Kontantasocial-
försäkringsför-
måner 232 232 232
29 29 28 1 D.622 Privatfonderade
socialaförmåner 29 29 29
19 19 1 5 1 12 D.623 Ickefonderade
sociala
löneförmåner 19 19 19
52 52 52 D.624 Kontantasocial-
bidrag 52 52 52
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andralöpande
transfereringar 10 49 108 36 36 239 39 278
45 2 43 31 4 8 D.71 Skade-
försäkringspre-
mier,netto 45 45 45
45 45 45 D.72 Skade-
försäkringsford-
ringar 6 1 35 42 3 45
96 96 96 D.73 Löpandetransfe-
reringarinom
denoffentliga
sektorn 96 96 96▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—201
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
32 1 31 31 D.74 Löpandeinterna-
tionell
samverkan 1 1 31 32
56 2 54 2 40 8 1 3 D.75 Diverselöpande
transfereringar 4 4 10 1 36 55 1 56
1826 1826 40 1187 382 32 185 B.6b Disponibel
inkomst,brutto
1604 1604 37 1145 352 22 48 B.6n Disponibel
inkomst,netto▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—202
Tabell8.7— KontoII.3:Kontoföromfördelningavinkomsterinnatura
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.6b Disponibel
inkomst,brutto 185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Disponibel
inkomst,netto 48 22 352 1145 37 1604 1604
219 219 13 206 D.63 Socialatransfe-
reringarinnatura 219 219 219
162 162 0 162 D.631 Socialanatu-
raförmåner 162 162 162
78 78 78 D.6311 Social-
försäkringsför-
måner,återbetal-
ningar 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andrasocial-
försäkringsför-
månerinnatura 65 65 65
19 19 0 19 D.6313 Socialbidrag i
formavnatu-
raförmåner 19 19 19
57 57 13 44 D.632 Transfereringar
avindividuella
icke marknads-
produkter 57 57 57
1826 1826 27 1406 176 32 185 B.7b Justeraddispo-
nibelinkomst,
brutto▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—203
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
1604 1604 24 1364 146 22 48 B.7n Justeraddispo-
nibelinkomst,
netto▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—204
▼B
Kontoföromfördelningavinkomsterinnatura(II.3)
8.33 Kontot för omfördelning av inkomster in natura ger en bredare bild av
hushållensinkomstergenomattinkluderaflödensominnebäranvändning
av individuella varor och tjänster som dessa hushåll erhåller gratis, t.ex.
sociala förmåner in natura och transfereringar av individuella icke-
marknadsprodukter.Dessatvåkategorieravflödengrupperastillsammans
under begreppet sociala transfereringar in natura. Detta underlättar
jämförelser över tiden när det är skillnader eller sker förändringar i de
ekonomiska och sociala villkoren, och kompletterar analysen av vilken
rolldenoffentliga sektornspelariomfördelningen avinkomster.
8.34 Sociala transferingar in natura bokförs på tillgångssidan av kontot för
omfördelning av inkomster in natura när det gäller hushåll, och på
användningssidannärdetgäller offentliga sektornochhushållensideella
organisationer.
8.35 Saldopostenikontotföromfördelningavinkomsterinnaturaärjusterad
disponibelinkomst.
Inkomstanvändningskonto(II.4)
8.36 För de institutionella sektorer som har slutlig konsumtion visar inkom-
standvändningskontot hur den disponibla inkomsten (eller justerade
disponiblainkomsten)delasuppmellankonsumtionsutgifter(ellerfaktisk
konsumtion)ochsparande.
8.37 I ENS har bara offentliga sektorn, hushållens ideella organisationer och
hushållen slutlig konsumtion. Dessutom ingår i inkomstanvändnings-
kontot för hushållen och för pensionsfonderna en korrigeringspost (D8
Justering för förändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver)
vilken refererar till hur transaktionerna mellan hushållen och pensions-
fondernabokförs(1).
Kontoföranvändningavdisponibelinkomst(II.4.1)
8.38 Kontot för användning av disponibel inkomst omfattar begreppet
konsumtionsutgifter finansierade av de olika ingående sektorerna:
hushållen,denoffentliga sektornochhushållensideella organisationer.
8.39 Saldopostenpåkontotföranvändningavdisponibelinkomstärsparande.
Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst(II.4.2)
8.40 Kontotföranvändningavjusteraddisponibelinkomstomfattarbegreppet
faktiskkonsumtion,vilketmotsvararvärdetavdevarorochtjänstersom
faktisktstårtillförfogandeförhushållenförslutligkonsumtion,ävennär
dennakonsumtionfinansierasavdenoffentligasektornelleravhushållens
ideella organisationer.
Följaktligen kommer offentligga sektorns faktiska konsumtion endast att
innefatta kollektiv konsumtion. Eftersom hushållens ideella organisatio-
ners samtliga konsumtionsutgifter betraktas som individuella, är deras
faktiskakonsumtionlika mednoll.
8.41 Förekonomintotalt,blirkonsumtionsutgifterochfaktiskkonsumtionlika;
detärbarafördelningenmellandeinstitutionellasektorernasomärolika.Detsammagällerfördisponibelinkomstochjusteraddisponibelinkomst.
8.42 Sparandeärsaldopostenibådaversionernaavinkomstanvändningskontot.
Dess värde är identiskt för alla sektorer, oavsett om det har erhållits
genomattdrakonsumtionsutgifterfråndisponibelinkomstellergenomatt
drafaktiskkonsumtionfrånjusterad disponibelinkomst.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—205
(1) Sekapital 4”Fördelningstransaktioner”.
Tabell8.8— KontoII.4.1:Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.6b Disponibel
inkomst,brutto 185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Disponibel
inkomst,netto 48 22 352 1145 37 1604 1604
1371 1371 13 996 362 P.3 Konsumtionsut-
gift 1371 1371
1215 1215 13 996 206 P.31 Individuell
konsumtionsut-
gift 1215 1215
156 156 156 P.32 Kollektiv
konsumtionsut-
gift 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justeringför
förändringi
hushållensnetto-
fordranpå
pensionsreserver 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8b Sparande,brutto
233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Sparande,netto
−41 −41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—206
▼B
8.43 Sparande är det (positiva eller negativa) belopp som återstår efter de
löpande transaktionerna och som etablerar länken till kapitalbildningen.
Om sparandet är positivt, kommer den icke använda inkomsten att
användastillförvärvavtillgångarellertillattbetalaavskuldförbindelser.
Omsparandetärnegativt,blirvissatillgångaravveckladeellerocksåökar
vissaskuldförbindelser.
KAPITALBILDNINGSKONTON(III)(1)
8.44 Kapitalbildningskontona är flödeskonton på vilka bokförs olika orsaker
till förändringar i tillgångar eller skulder hos enheterna liksom
förändringariderasnettoförmögenhet.
8.45 Förändringar i tillgångar bokförs på vänstra sidan i kontona (plus eller
minus) och förändringar i skulder och i nettoförmögenhet redovisas på
högrasidan(pluseller minus).
Kapitalkonto(III.1)
8.46 Kapitalkontot visar anskaffning minus avyttringar av icke-finansiella
tillgångar hos inhemska enheter och mäter förändringar i netto-
förmögenhet beroende på sparande (slutsaldoposten i de löpande
kontona)ochkapitaltransfereringar.
8.47 Kapitalkontot gör det möjligt att bestämma i vilken omfattning anskaff-
ning minus avyttringar av icke-finansiella tillgångar har finansieras av
sparandeochavkapitaltransfereringar. Detvisarfinansielltsparande:det
belopp som är tillgängligt för en enhet eller en sektor att, direkt eller
indirekt, finansiera andra enheter eller sektorer, eller nettoupplåning: det
belopp som en enhet eller en sektor måste låna från andra enheter eller
sektorer.
Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfe-
reringar(III.1.1)
8.48 Detta konto visar den förändring i nettoförmögenhet som beror på
sparande och kapitaltransfereringar, denna motsvarar nettosparande plus
mottagna kapitaltransfereringar minus kapitaltransfereringar som ska
betalas.
Kontoföranskaffningavicke-finansiella tillgångar(III.1.2.)
8.49 Detta konto visar anskaffning minus avyttringar av icke-finansiella
tillgångar för att gå från begreppet förändring i nettoförmögenhet
beroende på sparande och kapitaltransfereringar till finansiellt sparande
eller nettoupplåning.
Kontoförfinansiellatransaktioner(III.2)
8.50 På kontot för finansiella transaktioner bokförs efter typ av finansiellt
instrument, förändringar i finansiella tillgångar och skulder vilka bygger
uppfinansiellt sparandeeller nettoupplåning.
8.51 Den klassificering av tillgångar och skulder som används i kontot för
finansiella transaktioner är identisk med den som används i balansräk-
ningarna.
Kontoförandraförändringaritillgångarna(III.3)
8.52 Kontot för andra förändringar i tillgångarna visar förändringar i
enheternas tillgångar ochskulder,utomsådana somskerisambandmed
sparande eller frivilliga transfereringar av förmögenhetsvärden, vilka
bokförs i kapitalkontot och kontot för finansiella transaktioner. Kontot
delasuppitvå:kontotförandravolymförändringaritillgångarna(III.3.1)
ochomvärderingskontot (III.3.2).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—207
(1) Sekapitel 5”Finansiella transaktioner”ochkapitel VI”Övrigatransaktionerochandra
flöden”.
Tabell8.9— KontoII.4.2:Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst
Användning Tillgång
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.7b Justeraddispo-
nibelinkomst,
brutto 185 32 176 1406 27 1826 1826
B.7n Justeraddispo-
nibelinkomst,
netto 48 22 146 1364 24 1604 1604
1371 1371 1215 156 P.4 Faktiskkonsum-
tion 1371 1371
1215 1215 1215 P.41 Faktiskindivi-
duellkonsumtion 1215 1215
156 156 156 P.42 Faktiskkollektiv
konsumtion 156 156
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justeringför
förändringi
hushållensnetto-
fordranpå
pensionsreserver 11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8b Sparande,brutto
233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Sparande,netto
−41 −41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—208
Tabell8.10— KontoIII.1.1:Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparandeochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.8n Sparande,netto 48 11 −10 160 24 233 233
B.12 Bytesbalans −41 −41
D.9 Mottagnakapi-
taltransfereringar 33 6 23 62 4 66
D.91 Kapitalskatter 2 2 2
D.92 Investerings-
bidrag 23 23 4 27
D.99 Andrakapitalt-
ransfereringar 10 4 23 37 37
D.9 Betalade kapi-
taltransfereringar −16 −7 −34 −5 −3 −65 −1 −66
D.91 Kapitalskatter −2 −2 −2D.92 Investerings-
bidrag −27 −27 −27
D.99 Andrakapitalt-
ransfereringar −16 −7 −7 −3 −3 −36 −1 −37
192 −38 230 21 178 −38 4 65 B.10.1 Förändringari
nettoförmögenhet
genomsparande
ochkapitaltrans-
fereringar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—209
Tabell8.11— KontoIII.1.2:Kontoföranskaffningavicke-finansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.10.1 Förändringari
nettoförmögenhet
genomsparande
ochkapitaltrans-
fereringar 65 4 −38 178 21 230 −38 192
376 376 19 61 37 9 250 P.51 Fastbruttoinves-
tering 376 376
303 303 14 49 23 8 209 P.511 Anskaffning
minusavyttring
avmateriella
fastatillgångar 303 303
305 305 13 50 24 7 211 P.5111 Anskaffningav
nyamateriella
fastatillgångar 305 305
11 11 1 4 1 1 4 P.5112 Anskaffningav
befintligamateri-
ella fasta
tillgångar 11 11
−13 −13 −5 −2 −6 P.5113 Avyttringav
befintligamateri-
ella fasta
tillgångar −13 −13
51 51 5 12 12 1 21 P.512 Anskaffningav
nyaimmateriella
fastatillgångar 51 51▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—210
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
53 53 10 9 12 1 21 P.5121 Anskaffningav
nyaimmateriella
fastatillgångar 53 53
6 6 3 2 1 P.5122 Anskaffningav
befintliga imma-
teriella fasta
tillgångar 66
−8 −8 −5 −2 −1 P.5123 Avyttringav
befintliga imma-
teriella fasta
tillgångar −8 −8
22 22 2 20 P.513 Ökningavvärdet
avicke-finansi-
ella icke
producerade till-
gångar 22 22
5 5 2 3 P.5131 Väsentliga
förbättringar av
icke-finansiella
icke-producerade
tillgångar 55
17 17 17 P.5132 Kostnadervid
ägarbyteavicke-
finansiella icke-
producerade till-
gångar 17 17
−222 −222 −3 −42 −30 −10 −137 K.1 Kapitalförslit-
ning▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—211
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
28 28 2 26 P.52 Lagerinvestering 28 28
10 10 5 3 2 P.53 Anskaffning
minusavyttring
avvärdeföremål 10 10
1 4 2 −7 K.2 Anskaffning
minusavyttring
avicke-finansi-
ella icke-
producerade till-
gångar
1 3 2 −6 K.21 Anskaffning
minusavyttring
avmarkoch
andramateriella
icke-producerade
tillgångar
1 −1 K.22 Anskaffning
minusavyttring
avimmateriella
icke-producerade
tillgångar
−38 38 4 148 −50 5 −69 B.9 Finansiellt
sparande(+)/
nettoupplåning
(−)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—212
Tabell8.12— KontoIII.2:Kontoförfinansiellatransaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
B.9 Finanssiellt
sparande(+)/
nettoupplåning
(−) −69 5 −50 148 4 38 −38 0
691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoförvärvav
finansiella till-
gångar/
F Skuldåtagande
netto 140 232 170 33 28 603 88 691
1 −1 −1 F.1 Monetärtguld
ochsärskilda
dragningsrätter
(SDR)
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedlar,myntoch
inlåning 130 2 132 −2 130
37 3 34 2 10 2 15 5 F.21 Sedlarochmynt 35 35 2 3764 2 62 7 41 4 10 F.22 Överförbar
inlåning 63 2 65 −1 64
29 6 23 3 17 1 2 F.29 Övriginlåning 32 32 −3 29
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Värdepapper
andraänaktier 6 53 64 123 20 143
254 10 244 5 45 167 27 F.4 Lån 71 94 28 24 217 37 254▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—213
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
86 3 83 3 1 63 16 F.41 Kortfristigalån 16 32 11 17 76 10 86
168 7 161 2 44 104 11 F.42 Långfristiga lån 55 62 17 7 141 27 168
46 2 44 3 36 3 2 F.5 Aktierochandra
ägarandelar 26 13 4 43 3 46
36 36 36 F.6 Försäkringstek-
niskareserver 36 36 36
33 33 33 F.61 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
serveroch
pensionsfonder 33 33 33
22 22 22 F.611 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
server 22 22 22
11 11 11 F.612 Hushållens
nettofordran i
pensionsfonder 11 11 11
3 3 3 F.62 Förskottsbetaling
avförsäkring-
spremieroch
reserverför
utestående ford-
ringar 3 3 3▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—214
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktionerochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
82 21 61 8 40 6 7 F.7 Obetalda/förut-
betalda
inkomsteroch
utgifter 37 10 5 52 30 82
36 18 18 11 1 6 F.71 Handelskrediter
ochförskott 8 6 4 18 18 36
46 3 43 8 29 5 1 F.79 Övrigaobetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter, exklu-
sivehandelskre-
diterochförskott 29 4 1 34 12 46▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—215
▼B
Kontoförandravolymförändringaritillgångarna(III.3.1)
8.53 De förändringar som bokförs i kontot för andra volymförändringar i
tillgångarna påverkar nettoförmögenheten i balansräkningarna för enhe-
terna, sektorerna och undersektorerna i fråga. Denna förändring, som
kallas förändring i nettoförmögenhet genom andra volymförändringar i
tillgångarna, utgörsaldopostenikontot.
Omvärderingskonto(III.3.2)
8.54 På omvärderingskontot bokförs förändringar i värdet av tillgångar och
skuldersomföljeravförändringarideraspriser.
Förengiventillgångeller skuld,mätsdennaförändringsom
a) antingenskillnadenmellandessvärdevidslutetavbokföringsperioden
ochdessvärdevidbörjanavbokföringsperiodenellerviddetdatumdå
denförsttogsmedibalansräkningen,
b) ellerskillnadenmellandessvärdeviddetdatumdådenslutadeatttas
uppibalansräkningenochdessvärdevidbörjanavbokföringsperioden
eller viddetdatumdådenförsttogsinibalansräkningen.
Dennaskillnad kallasför”nominell kapitalvinst (eller-förlust)”.
En nominell kapitalvinst motsvarar den positiva omvärderingen av en
tillgångeller dennegativa omvärderingenaven(finansiell) skuld.
En nominell kapitalförlust motsvarar den negativa omvärderingen av en
tillgångeller denpositivaomvärderingen aven(finansiell) skuld.
8.55 Deflödensomredovisasiomvärderingskontotändrarnettoförmögenheten
i balansräkningarna hos de berörda enheterna. Denna förändring som
kallas”förändringarinettoförmögenhetengenomnominellakapitalvinster
och kapitalförluster”, utgör saldoposten i kontot. Den redovisas på sidan
förförändringariskulderochnettoförmögenhet.
8.56 Omvärderingskontot bryts ned i två underkonton: kontot för neutrala
kapitalvinster/-förluster (III.3.2.1) och kontot för reala kapitalvinster/-
förluster(III.3.2.2).
Kontoförneutralakapitalvinster/-förluster(III.3.2.1)
8.57 På kontot för neutrala kapitalvinster/-förluster bokförs förändringar i
värdet av tillgångar och skulder i proportion till förändringarna i den
allmännaprisnivån.Sådanaförändringarmotsvarardenomvärderingsom
är nödvändig för att bibehålla den allmänna köpkraften hos tillgångarna
ochskulderna.Dengenerella prisindexnivånsombörtillämpas fördessa
beräkningar är prisindex för slutlig nationell användning, exklusive
lagerinvesteringar.
Kontoförrealakapitalvinster/-förluster(III.3.2.2)
8.58 Reala kapitalvinster och -förluster mäter skillnaden mellan nominella
kapitalvinster och-förlusterochneutrala kapitalvinster och-förluster.
8.59 Omdenominellakapitalvinsternanettodenominellakapitalförlusternapå
engiventillgångöverstigerdeneutralakapitalvinsternanettodeneutrala
kapitalförlusterna, är det en real kapitalvinst på tillgången för den enhet
somägerden.Dennavinståterspeglardetfaktumattdetfaktiskaprisetför
tillgången, i genomsnitt, har stigit snabbare än den allmänna prisnivån.
Omvänt så medför en nedgång i det relativa priset på tillgången en real
kapitalförlust fördenenhetsomägerden.
På samma sätt medför en ökning i relativpriset för en skuld en real
kapitalförlust på skulderna, medan en minskning i relativpriset för en
skuldinnebärenrealkapitalvinst påskulderna.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—216
Tabell8.13— KontoIII.3.1:Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
10 10 −2 12 AN Ickefinansiella
tillgångar
−7 −7 −3 −2 −2 AN.1 Produceradetill-
gångar
3 3 3 K.4 Ekonomisktill-
blivelseav
producerade till-
gångar
−9 −9 −4 −5 K.7 Förlustgenom
katastrofer
1 −1 K.8 Konfiskation
utanersättning
1 1 1 K.9 Övriga
volymföränd-
ringariicke-
finansiella till-
gångar
−2 −2 −3 −2 3 K.12 Klassificerings-
ochstruk-
turförändringar
−3 3 K.12.1 Förändringari
sektorklassifi-
ceringoch
struktur▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—217
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
−2 −2 −2 K.12.2 Förändringi
klassificering av
tillgångar och
skulder
−2 −2 −2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
avguld
K.12.22 Förändringi
klassificering av
tillgångar och
skulderannatän
monetarisering/
demonetarisering
avguld
Därav:
−4 −4 −3 −1 AN.11 Fastatillgångar
−1 −1 −1 AN.12 Lagerstockar−2 −2 −2 AN.13 Värdeföremål
17 17 3 14 AN.2 Ickeproducerade
tillgångar
24 24 24 K.3 Ekonomisktill-
blivelseavicke
producerade till-
gångar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—218
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
4 4 4 K.5 Naturligtillväxt
avicke odlade
biologiskatill-
gångar
−9 −9 −2 −7 K.6 Ekonomisk
försvinnandeav
icke producerade
tillgångar
−8 −8 −2 −6 K.61 Uttagavnatur-
tillgångar
−1 −1 −1 K.62 Övrigtekono-
miskförsvin-
nandeavicke
producerade
tillgång
−2 −2 −2 K.7 Förlustgenom
katastrof
4 −4 K.8 Konfiskation
utanersättning
K.9 Övriga
volymföränd-
ringariicke
finansiella till-
gångar
−1 1 K.12 Klassificerings-
ochstruk-
turförändringar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—219
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
−1 1 K.12.1 Förändringari
sektorklassifi-
ceringoch
struktur
K.12.2 Förändringari
klassificering av
tillgångar och
skulder
K.12.22 Förändringi
klassificering av
tillgångar och
skulderannatän
monetarisering/
demonetarisering
avguld
Därav:
17 17 3 14 AN.21 Materiella icke
producerade till-
gångar
AN.22 Immateriellaicke
producerade till-
gångar
5 5 2 1 2 AF Finansiella till-
gångar/skulder −3 2 −1 −2
K.7 Förlustgenom
katastrof▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—220
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
3 −3 K.8 Konfiskation
utanersättning
3 3 2 1 K.10 Övriga
volymföränd-
ringari
finansiella till-
gångaroch
skulder −4 2 −2
2 2 −2 2 2 K.12 Klassificerings-
ochstruk-
turförändringar 1 −1
−2 2 K.12.1 Förändringari
sektorklassifi-
ceringoch
struktur 1 −1
2 2 2 K.12.2 Förändringari
klassificering av
tillgångar och
skulder
2 2 2 K.12.21 Monetarisering/
demonetarisering
avguld
K.12.22 Förändringi
klassificering av
tillgångar och
skulderannatän
monetarisering/
demonetarisering
avguld▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—221
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
TotalMotsvarande poster
iS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktioner,andra flöden och
saldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande poster
i
Total Varu-
och
tjänste-
kontoUtlands-
kontoUtlands-
kontoVaru-
och
tjänste-
konto
Därav:
7 7 7 AF.1 Monetärtguld
ochsärskilda
dragningsrätter
(SDR)
AF.2 Sedlar,myntoch
inlåning
3 −3 AF.3 Värdepapper
andraänaktier
−4 −4 −4 AF.4 Lån −3 −1 −4
−2 2 AF.5 Aktierochandra
ägarandelar
2 2 2 AF.6 Försäkringstek-
ninskareserver 2 2
AF.7 Obetalda/förut-
betalda
inkomsteroch
utgifter
B.10.2 Förändringari
nettoförmögenhet
genomandra
volymföränd-
ringari
tillgångar 17 −4 2 2 17▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—222
Tabell8.14— KontoIII.3.2:Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.
Omvärdering-
skontoK.11 Nominella
kapitalvinster/
förlusterIII.3.2.
Omvärdering-
skonto
280 280 8 80 44 4 144 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerade
tillgångar
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Fastatill-
gångar
7 7 2 1 4 AN.12 Lagerstockar
8 8 5 1 1 AN.13 Värdeföremål
154 154 3 45 23 2 81 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
152 152 3 45 23 1 80 AN.21 Materielle
icke produce-
radetillgångar
2 2 1 AN.22 Immateriella
icke produce-radetillgångar
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansiella
tillgångar/
skulder18 51 7 76 3 78▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—223
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
12 12 1 11 AF.1 Monetärt guld
ochSDR
AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning
44 4 40 1 6 30 3 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier1 34 7 42 2 44
AF.4 Lån
34 3 31 1 10 16 5 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar16 17 34 34
AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver
AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter
B.10.3 Förändringar
inetto-
förmögenhet
genomnomi-
nellakapital-
vinster/-
förluster134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—224
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.1.
Neutrala kapi-
talvinster/-
förlusterK.11.1 Neutralakapi-
talvinster/
förlusterIII.3.2.1.
Neutralakapi-
talvinster/-
förluster
198 198 6 56 32 3 101 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
121 121 5 34 20 2 60 AN.1 Producerade
tillgångar
111 111 5 28 18 2 58 AN.11 Fastatill-
gångar
5 5 2 1 2 AN.12 Lagerstockar
5 5 4 1 1 AN.13 Värdeföremål
78 78 2 22 12 1 41 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Materiella
icke produce-
radetillgångar
1 1 1 AN.22 Immateriella
icke produce-
radetillgångar
147 11 136 3 36 8 70 18 AF Finansiella
tillgångar/
skulder36 68 14 6 2 126 6 132
15 15 2 14 AF.1 Monetärt guld
ochSDR▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—225
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
32 2 30 2 17 3 8 AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning12 62 12 92 3 2
28 3 25 1 4 19 2 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier1 21 4 26 2 28
29 1 28 2 24 1 AF.4 Lån 18 7 3 1 29 29
28 2 26 8 13 4 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar14 14 28 28
8 1 7 6 1 1 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver77 1 8
7 3 5 1 3 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter32 1 6 1 7
B.10.31 Förändringar
inetto-
förmögenhet
genomneut-
ralakapital-
vinster/
förluster82 5 26 87 8 208 6 214▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—226
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
III.3.2.2.
Reala kapital-
vinster/-
förlusterK.11.2 Reala kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.2.
Reala kapital-
vinster/-
förluster
81 81 2 24 12 1 43 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
5 5 1 3 AN.1 Producerade
tillgångar
AN.11 Fastatill-
gångar
3 3 3 AN.12 Lagerstockar
2 2 1 AN.13 Värdeföremål
77 77 2 22 12 1 40 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
76 76 2 22 12 1 40 AN.21 Materiella
icke produce-
radetillgångar
1 1 AN.22 Immateriella
icke produce-
radetillgångar
−57 −5 −52 −2 −20 −6 −13 −10 AF Finansiella
tillgångar/
skulder−18 −17 −7 −6 −2 −50 −3 −54
−3 −3 −3 AF.1 Monetärt guld
ochSDR▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—227
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konto TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagAndraflöden ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konto Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
−32 −2 −30 −2 −17 −3 −8 AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning−1 −26 −2 −1 −29 −2 −32
17 1 15 2 11 1 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier1 13 3 16 1 17
−29 −1 −28 −2 −24 −1 AF.4 Lån −18 −7 −3 −1 −29 −29
6 5 2 3 1 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar33 6 6
−8 −1 −7 −6 −1 −1 AF.6 Försäkring-
stekniskareserver−7 −7 −1 −8
−7 −3 −5 −1 −3 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter−3 −2 −1 −6 −1 −7
B.10.32 Förändringar
inetto-
förmögenhet
genomreala
kapital-
vinster/-
förluster51 5 12 9 2 80 −1 78▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—228
▼B
BALANSRÄKNINGAR(IV)(1)
8.60 Syftet med balansräkningar är att ge en bild av tillgångar, skulder och
nettoförmögenhet hos enheter vid början av och vid slutet av bokföri-
ngsperiodenliksomavförändringarmellanbalansräkningarna.Ordningen
ärföljande:
a) Ingående balansräkning(IV.1).
b) Förändringaribalansräkning(IV.2).
c) Utgående balansräkning(IV.3).
Ingåendebalansräkning(IV.1)
8.61 Den ingående balansräkningen visar värdet av de tillgångar och skulder
sominnehasavenheterna vidbörjanavbokföringsperioden.
Dessa poster kategoriseras på grundval av klassificeringen av tillgångar
ochskulder.
Devärderastill löpandepriservidbörjanavbokföringsperioden.Skillnaden mellan tillgångar och skulder — saldoposten i kontot — är
nettoförmögenheten vidbörjanavbokföringsperioden.
Förändringaribalansräkning(IV.2)
8.62 I kontot för förändringar i balansräkningen bokförs som förändringar i
värdet av tillgångar och skulder under loppet av bokföringsperioden och
de aggregerar beloppen i de olika kapitalbildningskontona, dvs.
förändringar i nettoförmögenheten som beror på sparande och på
kapitaltransfereringar, förändringar i nettoförmögenheten som beror på
andra volymförändringar i tillgångar och förändringar i nettoförmögen-
hetensomberorpånominella kapitalvinster/-förluster.
Utgåendebalansräkning(IV.3)
8.63 Denutgåendebalansräkeningenvisarvärdetavtillgångarochskuldersom
innehas av enheterna vid slutet av bokföringsperioden. Dessa poster
kategoriseras på grundval av samma klassificering som används för den
ingående balansräkningen och värderas till löpande priser vid slutet av
bokföringsperioden.
Skillnadenmellantillgångarochskulderärnettoförmögenhetenvidslutet
avbokföringsperioden.
8.64 Värdet av en tillgång eller skuld i den utgående balansräkningen är lika
medsummanavdessvärdeideningåendebalansräkningenochbeloppet
försammakontopostikontotförförändringaribalansräkningen.
UTLANDSKONTO(V)
8.65 I utlandskontona bokförs transaktioner mellan inhemska och utländska
enheter.Utlandetbildarinteeninstitutionellsektorisigsjälv,meniENS
strukturspelardetenliknande roll.
8.66 Systemet avutlandskonton följer samma allmänna mönster somkontona
fördeinstitutionella sektorerna, dvs.:
a) Löpande konton.
b) Kapitalbildningskonton.
c) Balansräkningar.
8.67 Dessakontonställsuppfrånutlandetsutgångspunkt.Sålundaärdetsom
utgörtillgångförutlandetenanvändningfördeninhemskaekonomin,och
vice versa. På liknande sätt är en finansiell tillgång som innehas av
utlandet en skuld för den inhemska ekonomin, och vice versa (förutom
monetärtguldochsärskildadragningsrätter).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—229
(1) Sekapitel 7”Balansräkningar”.
Tabell8.15— KontoIV:Balansräkningar
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
IV.1.
Ingående
balansräkning9922 9922 324 2822 1591 144 5041 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
6047 6047 243 1698 1001 104 3001 AN.1 Producerade
tillgångar
5544 5544 231 1423 913 99 2878 AN.11 Fastatill-
gångar
231 231 2 97 47 85 AN.12 Lagerstockar
272 272 10 178 41 5 38 AN.13 Värdeföremål
3875 3875 81 1124 590 40 2040 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
3809 3809 81 1124 578 37 1989 AN.21 Materiella
icke produce-
radetillgångar
66 66 12 3 51 AN.22 Immateriella
icke produce-
radetillgångar
7365 573 6792 172 1819 396 3508 897 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1817 3384 687 289 121 6298 297 6595 IV.1.
Ingående
balansräkning
770 770 80 690 AF.1 Monetärt guld
ochSDR
1587 105 1482 110 840 150 382 AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning40 1281 102 10 38 1471 116 1587▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—230
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
1388 125 1263 25 198 950 90 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier44 1053 212 2 1311 77 1388
1454 70 1384 8 24 115 1187 50 AF.4 Lån 897 328 169 43 1437 17 1454
1409 113 1296 22 411 12 651 200 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar687 715 4 1406 3 1409
396 26 370 4 291 20 30 25 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver12 335 19 5 371 25 396
361 134 227 3 55 19 150 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter137 22 108 35 302 59 361
B.90 Netto-
förmögenhet4121 268 1300 4352 375 10416 276 10692
IV.2.
Förändringari
balansräk-
ningenTotala
förändringar i
tillgångar/
skulder
482 482 25 110 56 1 290 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
289 289 21 61 25 −1 182 AN.1 Producerade
tillgångar
239 239 21 47 20 1 150 AN.11 Fastatill-
gångar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—231
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
34 34 4 1 29 AN.12 Lagerstockar
16 16 10 4 −2 3 AN.13 Värdeföremål
193 193 4 49 30 2 108 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
191 191 4 48 30 1 108 AN.21 Materiella
icke-produce-
radetillgångar
2 2 1 AN.22 Immateriella
icke-produce-
radetillgångar
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansiella
tillgångar/
skulder155 285 176 33 28 677 91 767 IV.2.
Förändringari
balansräk-
ningen
19 1 18 1 17 AF.1 Monetärt guld
ochSDR
130 11 119 12 68 7 15 17 AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning130 2 132 −2 130
187 9 178 13 35 29 80 21 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier7 87 71 165 22 187
250 10 240 5 45 163 27 AF.4 Lån 68 93 28 24 213 37 250
80 5 75 1 13 34 19 9 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar42 30 4 77 3 80▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—232
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
38 38 38 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver38 38 38
82 21 61 8 40 6 7 AF.7 Obetalda/
förutbetalde
inkomsteroch
utgifter37 10 5 52 30 82
B.10 Förändringar
inetto-
förmögenhet,
totalt
Beroende på:216 10 2 276 31 535 −34 501
B.10.1 Sparandeoch
kapitaltrans-
fereringar65 4 −38 178 21 230 −38 192
B.10.2 Andra
volymföränd-
ringari
tillgångar17 −4 2 2 17 17
B.10.3 Nominella
kapital-
vinster/-
förluster134 10 38 96 10 288 4 292
B.10.31 Neutralakapi-
talvinster/-
förluster82 5 26 87 8 208 6 214
B.10.32 Reala kapital-
vinster/-
förluster51 5 12 9 2 80 −1 78▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—233
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
IV.3.
Utgående
balansräkning10404 10404 349 2932 1647 145 5331 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
6336 6336 264 1759 1026 103 3183 AN.1 Producerade
tillgångar
5783 5783 252 1470 933 100 3028 AN.11 Fastatill-
gångar
265 265 2 101 48 114 AN.12 Lagerstockar
288 288 10 188 45 3 41 AN.13 Värdeföremål
4068 4068 85 1173 620 42 2148 AN.2 Ickeproduce-
radetillgångar
4000 4000 85 1172 608 38 2097 AN.21 Materiella
icke produce-
radetillgångar
68 68 1 12 3 51 AN.22 Immateriella
icke produce-
radetillgångar
8152 630 7522 205 2018 519 3802 978 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1972 3669 863 322 149 6975 388 7362▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—234
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Konton TotalMotsvarande
posteriS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktioner,andra flöden,
stockar ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minMotsvarande
posteri
Total Konton Varu-
och
tjänste-
kontoUtlan-
dskont-
oUtlan-
dskont-
oVaru-
och
tjänste-
konto
788 788 81 707 AF.1 Monetärt guld
ochSDRIV.3.
Utgående
balansräkning
1717 116 1601 122 908 157 15 399 AF.2 Sedlar,mynt
ochinlåning40 1411 104 10 38 1603 114 1717
1575 134 1441 38 233 29 1030 111 AF.3 Värdepapper
andraän
aktier51 1140 283 2 1476 99 1575
1704 80 1624 8 29 160 1350 77 AF.4 Lån 965 421 197 67 1650 54 1704
1489 118 1371 23 424 46 670 209 AF.5 Aktieroch
andraägaran-
delar729 745 4 4 1483 6 1489
434 26 408 4 329 20 30 25 AF.6 Försäkring-
stekniska
reserver12 373 19 5 409 25 434
443 156 288 11 95 25 157 AF.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter174 32 113 35 354 89 443
B.90 Netto-
förmögenhet4337 278 1302 4628 406 10951 242 11193▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—235
▼B
LÖPANDEKONTON
Utrikeskontoförvarorochtjänster(V.I)
8.68 Import av varor och tjänster bokförs på tillgångssidan av kontot och
export av varor och tjänster bokförs på användningssidan. Skillnaden
mellan tillgång och användning är saldopost i kontot, och kallas
”utrikessaldo för varor och tjänster”. Om den är positiv, betyder detta
ett överskott för utlandet och ett underskott för den inhemska ekonomin
—ochvice versaomdenärnegativ.
8.69 För att vara konsistent med mått på inhemska enheters produktion,
värderas importen till en motsvarighet till baspriser, dvs. netto från
importskatter meninklusive importsubventioner.
Import av varor som redovisas i utrikeskontot för varor och tjänster
värderasfob,dvs.vidgränsenförexportlandet.Exportavvarorvärderas
ocksåfob.
När transport- och försäkringstjänster som inkluderas i fob-värdet av
importen av varor (dvs. mellan fabriken och gränsen för exportlandet)
betalas av inhemska enheter, måste de inkluderas i värdet av export av
tjänsterfördetlandsomimporterar varorna.Omväntifall transport-och
försäkringstjänstersominkluderasifob-värdetavexportenproducerasavutländskaenheter,måstedessainkluderasivärdetavimportenavtjänster
fördetlandsomexporterar varorna.
Utrikeskontoförprimärainkomsterochlöpandetransfereringar(V.II)
8.70 Syftet med utrikeskontot för primära inkomster och löpande transferer-
ingarärattbestämma bytesbalansen,vilkeniENSstrukturmotsvarar de
institutionella sektorernas sparande. Detta konto är en komprimerad
versionavkontosystemetföreninstitutionellsektorochsträckersigfrån
kontotförallokeringavprimärainkomstertillinkomstanvändningskontot.
8.71 På tillgångssidan visar utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar utrikessaldot för varor och tjänster. Det visar också, på
tillgångs- eller användningssidan, alla fördelningstransaktioner med
utlandetvidsidanavkapitaltransfereringar.
UTRIKESKONTONFÖRKAPITALBILDNING(V.III)
Kapitalkonto(V.III.1)
8.72 Påutrikeskontotförkapitalbildningbokförsanskaffningminusavyttringar
av icke-producerade icke-finansiella tillgångar för utländska enheter och
det mäter förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitalt-
ransfereringar.
8.73 Saldopostenikapitalkontotärfinansielltsparandeellernettoupplåningför
utlandet. Den är lika med, men har omvänt tecken mot, summan av
finansiellt sparande eller nettoupplåning för de inhemska institutionella
enheterna.
Kontoförfinansiellatransaktioner(V.III.2)
8.74 Uppställningen av det finansiella kontot för utlandet är identiskt med de
institutionella sektorernasfinansiella konto.
Kontoförandraförändringaritillgångar(V.III.3)
8.75 Liksom för de institutionella sektorerna, bestämmer man successivt de
förändringarinettoförmögenhetensomföljeravandravolymförändringar
i tillgångarna eller av nominella kapitalvinster eller -förluster, de
sistnämndanedbrutna ineutrala ochreala kapitalvinster och-förluster.
8.76 Frånvaron av producerade tillgångar i kapitalbildningskontona och i
balansräkningarnaförutlandetberorpådenkonventionenligtvilkenman
konstruerar en inhemsk institutionell enhet, och utlandet anses ha
förvärvatenfinansielltillgångochviceversaförtillgångarsominhemska
enheterägeriandraländer.
BALANSRÄKNINGAR(V.IV)
8.77 Balansräkningarförutlandetinnehållerfinansiellatillgångarochskulder.
På tillgångssidan upptar dessa totala förvärv minus avyttringar mellan
utländskaochinhemskaenheter avmonetärt guldochSDR.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—236
▼B
Tabell8.16— Kontosystemförutlandet
V.I:Utrikeskontoförvarorochtjänster
Användning Tillgång
P.6 Exportavvarorochtjänster 536 P.7 Importavvarorochtjänster 497
P.61 Exportavvaror 462 P.71 Importavvaror 392
P.62 Exportavtjänster 74 P.72 Importavtjänster 105
B.11Utrikessaldo för varor och
tjänster −39
V.II:Utrikeskontoförprimärainkomsterochlöpandetransfereringar
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 6 B.11 Utrikessaldo för varor och
tjänster −39
D.11 Egentlig lön 6
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 2
D.2 Skatter på produktion och
import 0D.11 Egentlig lön 2
D.21 Produktskatter 0 D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 0
D.211 Mervärdesskatter
(skatteravmomstyp)0D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.212 Importskatter och tullar,
exklusivemoms 0D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 0
D.2121 Importtullar 0D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0D.2 Skatter på produktion och
import 0
D.21 Produktskatter 0
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatterD.211 Mervärdesskatter
(skatter avmomstyp)0
D.29 Övrigaproduktionsskatter 0 D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms och import-
tullar 0
D.2121 Importtullar 0
D.3 Subventioner 0 D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0
D.31 Produktsubventioner 0D.311 Importsubventioner 0 D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 0
D.29 Övrigaproduktionsskatter 0
D.319 Övrigaproduktsubventioner 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—237
▼B
Användning Tillgång
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0D.3 Subventioner 0
D.31 Produktsubventioner 0
D.4 Kapitalinkomst 66 D.311 Importsubventioner 0D.41 Ränta 16D.42 Inkomstfrånbolag 36 D.319 Övrigaproduktsubventioner 0
D.421 Utdelningfrånbolag 0 D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 36
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar iutlandet 14D.4 Kapitalinkomst 39
D.41 Ränta 22
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 1D.42 Inkomstfrånbolag 17
D.51 Inkomstskatter 1 D.421 Utdelningfrånbolag 14
D.59 Övrigalöpandeskatter 0 D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 3
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.61 Socialaavgifter 0 D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.611 Faktiskasociala avgifter 0D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiskakollektiva avgifter 0D.51 Inkomstskatter 0
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiskakollektiva avgifter 0D.59 Övrigalöpande skatter 0
D.6112 Anställdasegenavgifter 0
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0D.61 Sociala avgifter 0
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0D.611 Faktiskasocialaavgifter 0
D.612 Tillräknade socialaavgifter 0 D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 0
D.62 Socialaförmånerandraänin
natura 0D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.6112 Anställdasegenavgifter 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—238
▼B
Användning Tillgång
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 0D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 9D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 2D.612 Tillräknade socialaavgifter 0
D.73 Löpande transfereringar
inomdenoffentliga sektorn 4
D.74 Löpande internationell
samverkan 1D.62 Socialaförmånerandraänin
natura 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 2D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsreserver 0D.624 Kontanta socialbidrag 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 39
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 3
D.73 Löpande transfereringar
inomdenoffentliga sektorn 4
D.74 Löpande internationell
samverkan 31
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsreserver 0
B.12Bytesbalans −41
V.III:Utrikeskontoförkapitalbildning
V.III.1:Kapitalkonto
V.III.1.1: Konto för förändringar i nettoförmögenhet genom
sparandeochkapitaltransfereringar
Användning Tillgång
B.10.1Förändring i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar −38B.12Bytesbalans −41
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 41996R2223—SV—27.02.1998—001.001—239
▼B
Användning Tillgång
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag 4D.99 Andrakapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −1
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag 0D.99 Andrakapitaltransfereringar −1
V.III.1.2: Kontoföranskaffningavicke-finansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke-
producerade tillgångar 0B.10.1Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar −38
K.21 Anskaffning minus avyttring
av mark och andra icke
producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke-produ-
cerade tillgångar 0
B.9Finansiellt sparande (+)
nettoupplåning (−) −38
V.III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 50F Skuldåtagandenetto 88
F.1 Monetärt guldochSDR 1
F.2 Sedlar,myntochinlåning 11 F.2 Sedlar,myntochinlåning −2
F.21 Sedlarochmynt 3 F.21 Sedlarochmynt 2F.22 Överförbarinlåning 2 F.22 Överförbarinlåning −1
F.29 Övriginlåning 6 F.29 Övriginlåning −3
F.3 Värdepapperandraänaktier 5 F.3 Värdepapperandraänaktier 20F.4 Lån 10 F.4 Lån 371996R2223—SV—27.02.1998—001.001—240
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.41 Kortfristigalån 3 F.41 Kortfristigalån 10
F.42 Långfristiga lån 7 F.42 Långfristiga lån 27
F.5 Aktierochandraägarandelar 2 F.5 Aktierochandraägarandelar 3
F.6 Försäkringstekniskareserver 0 F.6 Försäkringstekniskareserver 0
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 0F.612 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 0
F.62 Förskottbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 30
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 21F.71 Handelskrediterochförskott 18
F.71 Handelskrediter ochförskott 18 F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusivehandelskrediter ochförskott 12
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 3
B.9Finansiellt sparande (+)
nettoupplåning(−) −38
V.III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
V.III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 0 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0 K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12.2 Förändringar i klassificering
avtillgångar ochskulder 0K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—241
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar0K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0Därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
AF Finansiella tillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0 AF.4 Lån 0
K.8 Konfiskationutanersättning 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
K.12.2 Förändringiklasseficeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångarochskulderanatän
monetarisering/demonetari-
seringavguld 0
Därav:
AF.1 Monetärt guldochSDR 0
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 0
V.III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster (−)K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster(−)
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 0 AF Skulder 3
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar,myntochinlåning 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—242
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar 7 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.1 Monetärt guldochSDR 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 4AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 3
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3.Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 4
V.III.3.2.1: Kontoförneutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−)K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−)
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF Skulder 6
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar,myntochinlåning 2
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 2
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar 11 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.1 Monetärt guldochSDR 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 1
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 1
AF.3 Värdepapperandraänaktier 3
AF.4 Lån 1AF.5 Aktierochandraägarandelar 2AF.6 Försäkringstekniskareserver 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—243
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.31Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 6
V.III.3.2.2: Kontoförreala kapiutalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster(−)K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−)
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF Skulder −3
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.2 Sedlar,myntochinlåning −2
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 1
AF.4 Lån 0
AF Finansiella tillgångar −5 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.1 Monetärt guldochSDR 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver −1AF.2 Sedlar,myntochinlåning −2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −1
AF.3 Värdepapperandraänaktier 1AF.4 Lån −1AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver −1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster −3
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster −1
V.IV:Balansräkningarförutlandet
V.IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 297
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 116AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 77
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.4 Lån 17
AF.5 Aktierochandraägarandelar 3
AF Finansiella tillgångar 573 AF.6 Försäkringstekniskareserver 251996R2223—SV—27.02.1998—001.001—244
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guldochSDR 0 AF.7 Sedlar,myntochinlåning 59
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 105AF.3 Värdepapperandraänaktier 125
AF.4 Lån 70
AF.5 Aktierochandraägarandelar 113AF.6 Försäkringstekniskareserver 26AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 134
B.90Nettoförmögenhet 276
V.IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 91
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −2AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 22
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.4 Lån 37
AF.5 Aktierochandraägarandelar 3
AF Finansiella tillgångar 57 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.1 Monetärt guldochSDR 1 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 30
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 11
AF.3 Värdepapperandraänaktier 9AF.4 Lån 10AF.5 Aktierochandraägarandelar 5
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 21
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom −34
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar −38
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—245
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 4
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 6
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster −1
V.IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 388
AN.2 Icke-producerade tillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 114
AN.21 Materiella icke-producerade
tillgångar 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 99
AN.22 Immateriella icke-produce-
radetillgångar 0AF.4 Lån 54
AF.5 Aktierochandraägarandelar 6
AF Finansiella tillgångar 630 AF.6 Försäkringstekniskareserver 25
AF.1 Monetärt guldochSDR 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 89
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 116
AF.3 Värdepapperandraänaktier 134
AF.4 Lån 80AF.5 Aktierochandraägarandelar 118AF.6 Försäkringstekniskareserver 26
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 155
B.90Nettoförmögenhet 242
KONTOFÖRVAROROCHTJÄNSTER(0)
8.78 Syftetmedkontotförvarorochtjänsterärattvisa—förproduktgrupper
ochfördentotala ekonomin—hurdetillgängliga produkternaanvänds.
8.79 Det visar därför — för produktgrupper och för den totala ekonomin —
tillgång (produktion och import) och användning av varor och tjänster
(insatsförbrukning, slutlig konsumtion, fasta bruttoinvesteringar, lagerin-
vesteringar,anskaffningminusavyttringavvärdeföremål, export).
8.80 Eftersom produktionen värderas till baspriser och användningen till
mottagarpriser, måste produktskatter minus produktsubventioner tas med
påtillgångssidan.
8.81 Användningenredovisaspåhögrasidanikontotförvarorochtjänsteroch
tillgången på vänstra sidan, dvs. på motsatta sidorna jämfört med de
löpandekontonafördeinstitutionellasektorerna,eftersomproduktflödena
utgördenandrasidanavdemonetära flödena.
8.82 Kontotförvarorochtjänsterärdefinitionsmässigtibalansochhardärför
ingensaldopost.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—246
▼B
Tabell8.17— Konto0:Varu-ochtjänstekonto
Tillgång Användning
P.1 Produktion 3595 P.2 Insatsförbrukning 1904
P.11 Marknadsproduktion 3048
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171P.3/P.4 Konsumtionsutgift/Faktisk
konsumtion 1371
P.13 Övrig icke-marknadsproduk-
tion 376P.31/
P.41Individuell konsumtionsut-
gift/Faktisk individuell
konsumtionsutgift 1215
D.21 Produktskatter 141 P.32/
P.42Kollektiv konsumtionsutgift/
Faktisk kollektiv konsum-
tionsutgift 156
D.31 Produktsubventioner −8
P.51 Fastbruttoinvestering 356
P.7 Importavvarorochtjänster 497 P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 303
P.71 Importavvaror 392 P.5111 Anskaffning av nya materi-
ellafastatillgångar 305
P.72 Importavtjänster 105 P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella tillgångar 11
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella tillgångar −13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 51
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke-producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiella icke-produ-
cerade tillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiella icke-produ-
cerade tillgångar 17
P.52 Lagerinvestering 28
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 10
P.6 Exportavvarorochtjänster 536
P.61 Exportavvaror 462P.62 Exportavtjänster 741996R2223—SV—27.02.1998—001.001—247
▼B
INTEGRERADEEKONOMISKAKONTON
8.83 Deintegreradeekonomiskakontonagerenkoncisöverblicköverkontona
för en ekonomi: löpande konton, kapitalbildningskonton och balansräk-
ningar.
Desammanförisammatabellkontonaförallainstitutionellasektorer,den
totala ekonomin och utlandet, och de balanserar alla flöden och alla
tillgångarochskulder.Degörocksåattmankanavläsaaggregatendirekt.
8.84 Itabellenöverdeintegreradekontonabokförsanvändning,tillgångaroch
förändringar i tillgångar på vänstra sidan, medan tillförsel, skulder och
förändringariskulderredovisaspådenhögrasidan.
8.85 För att göra tabellen lättläst samtidigt som den ger en bild av hela den
ekonomiska processen är de aggregeringsnivåer som används de högsta
somärförenliga medenförståelseavsystemetsstruktur.
8.86 Kolumnerna i tabellen representerar de institutionella sektorerna,
nämligen: icke-finansiella företag, finansiella företag, offentlig sektor,
hushållensideellaorganisationerochhushåll.Detfinnsocksåenkolumn
för den totala ekonomin, en kolumn för utlandet och en kolumn som
balanserartillgång ochanvändningavvarorochtjänster.
8.87 Radernaitabellenrepresenterardeolikakategoriernaavtransaktioner,av
tillgångar ochskulder,avsaldoposterochavvissaaggregat.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—248
Tabell8.18— Integreradeekonomiskakonton
LÖPANDEKONTON
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
I.
Produktions-
konto/utrikes-
kontoför
varoroch
tjänster497 497 P.7 Importav
varoroch
tjänster497 497 I.
Produktions-
konto/utrikes-
kontoför
varoroch
tjänster536 536 P.6 Exportav
varoroch
tjänster536 536
3595 3595 P.1 Produktion 1753 102 434 1269 37 3595 3595
1904 1904 6 694 246 29 881 P.2 Insatsförbruk-
ning1904 1904
133 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsub-
ventioner133 133
1824 1824 31 575 188 73 872 B.1g/B.1*g Förädlingsvä-
rde,brutto/
bruttonatio-
nalprodukt872 73 188 575 31 1824 1824 II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning
222 222 3 42 30 10 137 K.1 Kapitalförslit-
ning
1602 1602 28 533 158 63 735 B.1n/B.1*n Förädlingsvä-
rde,netto/
nettonational-
produkt735 63 158 533 28 1602 1602
−39 −39 B.11 Utrikessaldo
förvaroroch
tjänster−39 −39▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—249
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning768 6 762 23 39 140 15 545 D.1 Löneroch
kollektiva
avgifter766 766 2 768 II.1.2.
Kontoför
allokering av
primära
inkomster
191 0 191 0 2 2 3 51 D.2-D.3 Skatter minus
subventioner
påproduktion
ochimport191 191 0 191
133 0 133 D.21-D.31 Produktskatter
minus
produktsub-
ventioner133 133 0 133
58 0 58 0 2 2 3 51 D.29-D.39 Övrigaskatter
påproduktion
minusövriga
subventioner
påproduktion58 58 0 58
429 429 8 92 46 55 276 B.2g Driftsöver-
skott,brutto276 55 46 92 8 429 429
442 442 442 B.3g Sammansatt
förvärvsin-
komst,brutto442 442 442
217 217 5 60 16 45 139 B.2n Driftsöver-
skott,netto139 45 16 60 5 217 217
432 432 432 B.3n Sammansatt
förvärsin-
komst,netto432 432 432▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—250
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
II.1.2.
Kontoför
allokering av
primära
inkomster446 66 380 7 44 46 138 145 D.4 Kapitalin-
komst78 160 30 134 5 407 39 446
1855 1855 6 1390 221 29 209 B.5g Primärin-
komstsaldo,
brutto/brutto-
nationalin-
komst209 29 221 1390 6 1855 1855
II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstför-
delning1633 1633 3 1348 191 19 72 B.5n/B.5*n Primärin-
komstsaldo,
netto/nettona-
tionalinkomst72 19 191 1348 3 1633 1633
II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstfördel-
ning213 1 212 0 178 0 10 24 D.5 Löpande
inkomst-och
förmögenhets-
skatter etc.213 213 0 213
322 0 322 322 D.61 Sociala
avgifter14 39 268 0 1 322 0 322
332 0 332 1 0 289 29 13 D.62 Sociala
förmåner
andraänin
natura332 332 0 332
278 9 269 2 71 139 46 11 D.7 Andra
löpande trans-
fereringar10 49 108 36 36 239 39 278▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—251
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
1826 1826 40 1187 382 32 185 B.6g Disponibel
inkomst,
brutto185 32 382 1187 40 1826 1826 II.3.
Kontoför
omfördelning
avinkomster
innatura
1604 1604 37 1145 352 22 48 B.6n Disponibel
inkomst,netto48 22 352 1145 37 1604 1604
II.3.
Kontoför
omfördelning
avinkomster
innatura219 219 13 206 D.63 Sociala trans-
fereringar in
natura219 219 219
1826 1826 27 1406 176 32 185 B.7g Justerad
disponibel
inkomst,
brutto185 32 176 1406 27 1826 1826 II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto
1604 1604 24 1364 146 22 48 B.7n Justerad
disponibelinkomst,netto48 22 146 1364 24 1604 1604
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skontoB.6g Disponibel
inkomst,
brutto185 32 382 1187 40 1826 1826
B.6n Disponibel
inkomst,netto48 22 352 1145 37 1604 1604
1371 1371 1215 156 P.4 Faktisk
konsumtion1371 1371
1371 1371 13 996 362 P.3 Konsumtions-
utgift1371 1371▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—252
Användning Tillgång
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
11 0 11 0 0 11 0 D.8 Justeringför
förändringi
hushållens
nettofordran
påpensions-
reserver11 11 0 11
455 455 27 202 20 21 185 B.8g Sparande,
brutto
233 233 24 160 −10 11 48 B.8n Sparande,
netto
−41 −41 B.12 Bytesbalans▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—253
KAPITALBILDNINGSKONTON
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
III.1.1.
Kontoför
förändringari
netto-
förmögenhet
genom
sparandeoch
kapitaltransfe-
reringarB.8n Sparande,
netto48 11 −10 160 24 233 233 III.1.1.
Kontoför
förändringari
netto-
förmögenhet
genom
sparandeoch
kapitaltransfe-
reringarB.12 Bytesbalans −41 −41
D.9 Mottagna
kapitaltransfe-
reringar33 0 6 23 0 62 4 66
D.9 Betalade
kapitaltransfe-
reringar (−)−16 −7 −34 −5 −3 −65 −1 −66
192 −38 230 21 178 −38 4 65 B.10.1 Förändringer
inetto-
förmögenhet
genom
sparandeoch
kapitaltrans-
fereringar65 4 −38 178 21 230 −38 192 III.1.2.
Kontoför
anskaffning
avicke finan-
siella till-
gångar
III.1.2.
Kontoför
anskaffningav
icke finansi-
ella tillgångar376 376 19 61 37 9 250 P.51 Fastbruttoin-
vestering376 376
−222 −222 −3 −42 −30 −10 −137 K.1 Kapitalförslit-
ning(−)
28 28 0 2 0 0 26 P.52 Lagerinves-
tering28 28▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—254
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
10 10 0 5 3 0 2 P.53 Anskaffning
minusavytt-
ringav
värdeföremål10 10
0 0 0 1 4 2 0 −7 K.2 Anskaffning
minusavytt-
ringavicke-
finansiella
icke-produce-
radetillgångar
−38 38 4 148 −50 5 −69 B.9 Finansiellt
sparande−69 5 −50 148 4 38 −38 0 III.2.
Kontoför
finansiella
transaktioner III.2.
Kontoför
finansiella
transaktioner691 50 641 32 181 120 237 71 F Nettoförvärv
avfinansiella
tillgångar/
skuldåtagande
netto140 232 170 33 28 603 88 691
0 1 −1 0 −1 F.1 Monetärt guld
ochSDR
130 11 119 12 68 7 15 17 F.2 Sedlar,mynt
ochinlåning0 130 2 0 0 132 −2 130
143 5 138 12 29 26 53 18 F.3 Värdepapper
andraän
aktier6 53 64 0 0 123 20 143
254 10 244 0 5 45 167 27 F.4 Lån 71 0 94 28 24 217 37 254
46 2 44 0 3 36 3 2 F.5 Aktieroch
andraägaran-
delar26 13 0 4 43 3 46▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—255
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
36 0 36 0 36 0 0 0 F.6 Försäkring-
stekniska
reserver03 6 0 0 3 6 0 3 6
82 21 61 8 40 6 0 7 F.7 Obetalda/
förutbetalda
inkomsteroch
utgifter37 0 10 5 0 52 30 82
III.3.1.
Kontoför
andra
volymföränd-
ringari
tillgångarna15 15 0 2 1 −2 14 K.3-10och
K.12Andra
volymföränd-
ringar,totalt−3 2 −1 0 0 −2 0 −2 III.3.1.
Kontoför
andra
volymföränd-
ringari
tillgångarna24 24 0 0 0 0 24 K.3 Ekonomisk
tillblivelse av
icke-produce-
radetillgångar
3 3 0 0 3 0 0 K.4 Ekonomisk
tillblivelse av
producerade
tillgångar
4 4 0 0 4 0 0 K.5 Naturlig
tillväxt av
icke odlade
biologiska
tillgångar
−9 −9 0 0 −2 0 −7 K.6 Ekonomisk
försvinnande
avicke-
producerade
tillgångar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—256
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
−11 0 −11 0 0 −6 0 −5 K.7 Förlustgenom
katastrofer00 000 00 0
0 0 0 0 0 8 −3 −5 K.8 Konfiskation
utanersätt-
ning00 000 00 0
1 1 0 0 0 0 1 K.9 Övriga
volymföränd-
ringariicke-
finansiella
tillgångar
3 0 3 0 2 0 1 0 K.10 Övriga
volymföränd-
ringari
finansiella
tillgångar och
skulder−4 2 0 0 0 −2 0 −2
0 0 0 0 0 −6 0 6 K.12 Klassifice-
rings-och
struk-
turföränd-
ringar10 − 100 00 0
Därav:
10 0 10 0 0 0 −2 12 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
−7 −7 0 0 −3 −2 −2 AN.1 Producerade
tillgångar
17 0 17 0 0 3 0 14 AN.2 Icke-produce-
radetillgångar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—257
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
5 0 5 0 2 1 0 2 AF Finansiella
tillgångar/
skulder−3 2 −1 0 0 −2 0 −2
B.10.2 Förändringar
inetto-
förmögenhet
genomandre
volymföränd-
ringari
tillgångar17 −4 2 2 0 17 0 17
III.3.2.
Omvärdering-
skontoK.11 Nominella
kapital-
vinster/-
förlusterIII.3.2.
Omvärdering-
skonto
280 0 280 8 80 44 4 144 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
126 126 5 35 20 2 63 AN.1 Producerade
tillgångar
154 0 154 3 45 23 2 81 AN.2 Icke-produce-
radetillgångar
91 7 84 1 16 2 57 8 AF Finansiella
tillgångar/
skulder18 51 7 0 0 76 3 78▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—258
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
Konton Total Varor
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
min
Utlan-
dskont-
oS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
B.10.3 Förändringar
inetto-
förmögenhet
genomnomi-
nellakapital-
vinster/-
förluster134 10 38 96 10 288 4 292▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—259
BILANSRÄKNINGAR
Tillgångar Skulder
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
IV.1.
Ingående
balansräkning9922 0 9922 324 2822 1591 144 5041 AN Icke-finansi-
ella tillgångarIV.1.
Ingående
balansräkning
6047 6047 243 1698 1001 104 3001 AN.1 Producerade
tillgångar
3875 0 3875 81 1124 590 40 2040 AN.2 Icke-produce-
radetillgångar
7365 573 6792 172 1819 396 3508 897 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1817 3384 687 289 121 6298 297 6595
B.90 Netto-
förmögenhet4121 268 1300 4352 375 10416 276 10692
IV.2.
Förändringari
balansräkningTotala
förändringar i
tillgångarIV.2.
Förändringari
balansräkning
482 0 482 25 110 56 1 290 AN Icke-finansi-
ella tillgångar
289 289 21 61 25 −1 182 AN.1 Producerade
tillgångar
193 0 193 4 49 30 2 108 AN.2 Icke-produce-
radetillgångar▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—260
Tillgångar Skulder
Konton TotalVaror
och
tjänster
(tillg.)Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offent-
lig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagKodTransaktioner
ochandra
flöden, stockar
ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offent-
lig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minUtlan-
detVaror
och
tjänster
(tillg.)Total Konton
787 57 730 33 199 123 294 81 AF Finansiella
tillgångar/
skulder155 285 176 33 28 677 91 767
B.10 Förändringar
inetto-
förmögenhet,
totalt216 10 2 276 31 535 −34 501
B.10.1 Sparandeoch
kapitaltrans-
fereringar65 4 −38 178 21 230 −38 192
B.10.2 Andra
volymföränd-
ringari
tillgångar17 −4 2 2 0 17 0 17
B.10.3 Nominella
kapitalvinster
(+)/-förluster
(−)134 10 38 96 10 288 4 292
IV.3.
Utgående
balansräkning10404 0 10404 349 2932 1647 145 5331 AN Icke-finansi-
ella tillgångarIV.3.
Förändringari
balansräkning
6336 6336 264 1759 1026 103 3183 AN.1 Producerade
tillgångar
4068 0 4068 85 1173 620 42 2148 AN.2 Icke-produce-
radetillgångar
8152 630 7522 205 2018 519 3802 978 AF Finansiella
tillgångar/
skulder1972 3669 863 322 149 6975 388 7362
B.90 Netto-
förmögenhet4337 278 1302 4628 406 10951 242 11193▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—261
▼B
AGGREGAT
8.88 Aggregatenärsammanfattandeindikatoreröverresultatetavaktiviteteni
den totala ekonomin liksom de är nyckeltal för makroekonomisk analys
ochjämförelser itidochrum.
BRUTTONATIONALPRODUKTTILLMARKNADSPRIS(BNP)
8.89 Bruttonationalprodukten till marknadspris är det slutliga resultatet av
produktionsaktiviteten hosinhemska produktionsenheter.
Denkandefinieras påtresätt:
a) BNPärsummanavförädlingsvärdenbruttofördeolikainstitutionella
sektorerna eller de olika brancherna plus produktskatter minus
subventioner (vilka inte har allokerats till sektorer eller branscher).
Denärocksåsaldoposteniproduktionskontotfördentotalaekonomin.
b) BNPärsummanavinhemskainstitutionella enhetersslutligaanvänd-
ningavvarorochtjänster(faktiskkonsumtionochbruttoinvestering),
plusexportminusimportavvarorochtjänster.
c) BNP är summa av användning i kontot för den totala ekonomins
inkomstbildning (löner och kollektiva avgifter, skatter minus subven-
tionerpåproduktionochimport,driftsöverskottbruttocohsammansatt
förvärvsinkomstfördentotala ekonomin).
8.90 Genom att dra av kapitalförslitning från BNP, erhåller vi nettonatoinal-
produktiontill marknadspris(NNP).
DRIFTSÖVERSKOTTFÖRDENTOTALAEKONOMIN
8.91 Driftsöverskottbrutto(ellernetto)fördentotalaekonominärsummanav
driftöverskott brutto (eller netto) i de olika branscherna och de olika
institutionella sektorerna.
SAMMANSATTFÖRVÄRVSINKOMSTFÖRDENTOTALAEKONOMIN
8.92 Sammansattförvärvsinkomstbrutto(ellernetto)identotalaekonominär
identisk med sammansatt förvärvsinkomst brutto (eller netto) i
hushållssektorn.
FÖRETAGARINKOMSTFÖRDENTOTALAEKONOMIN
8.93 Företagarinkomstbrutto(ellernetto)fördentotalaekonominärsumman
avföretagarinkomster brutto(eller netto)ideolikasektorerna.
NATIONALINKOMST(TILLMARKNADSPRIS)
8.94 Nationalinkomst(tillmarknadspris)brutto(ellernetto)innefattarheladen
primära inkomst som erhålls av inhemska institutionella enheter: löner
och kollektiva avgifter, skatter minus subventioner på produktion och
import, kapitalinkomst (erhållen minus utbetald), driftöverskott (brutto
eller netto)ochsammansatt förvärvsinkomst(bruttoeller netto).
Bruttonationalinkomst (tillmarknadspris)ärlikamedBNPminusprimär
inkomst som inhemska enheter betalar till utländska enheter plus primär
inkomstsominhemska enhetererhåller frånutlandet.
Bruttonationalinkomst (till marknadspris) är som begrepp identiskt med
detengelskauttrycket”GrossNationalProduct”(GNP)(1)somdethittills
iallmänhet använtsinationalräkenskaper.
IENS79beräknadeemellertid GNPpåett annorlundasätt(2).
Nationalinkomst är inte ett produktionsbegrepp utan ett inkomstbegrepp,
vilket är tydligare om det uttrycks i nettotermer, dvs. efter avdrag för
kapitalförslitning.
DISPONIBELNATIONALINKOMST
8.95 Disponibelnationalinkomst brutto(ellernetto),ärsummanavdisponibla
inkomsterbrutto(ellernetto)fördeinstitutionella sektorerna.Disponibel1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—262
(1) EndirektsvensköversättningavdettabegreppkandockintegöraseftersomBNPistället
används som akronym för det engelska begreppet ”Gross Domestic Product”, GDP,(egentligeninhemsk bruttoprodukt,enbenämning somdockejanvändes).
(
2) IENS79beräknadesGNP(tillmarknadspris)genomtillBNP(tillmarknadspris)lägga
löner och kapitalinkomster som erhålls från utlandet och dra bort motsvarande flöden
sombetalas till utlandet.
▼B
nationalinkomst brutto (eller netto) är lika med nationalinkomst (till
marknadspris)brutto(ellernetto)minuslöpandetransfereringar(löpande
inkomst-och förmögenhetsskatter etc., sociala avgifter, sociala förmåner
ochandralöpandetransfereringar)sombetalastillutländskaenheter,plus
löpandetransfereringar sommottasavinhemska enheterfrånutlandet.
SPARANDE
8.96 Detta aggregat mäter den andel av disponibel nationalinkomst som inte
användstillkonsumtionsutgifter.
Nationellt sparande brutto (eller netto) är summan av sparande brutto
(eller netto)fördeolikainstitutionella sektorerna.
BYTESBALANS
8.97 Saldoposteniutrikeskontotförprimärainkomsterochlöpandetransferer-
ingarrepresenteraröverskottet(omdetärnegativt)ellerunderskottet(om
det är positivt) för den totala ekonomin på dess löpande transaktioner
(handel med varor och tjänster, primära inkomster, löpande transferer-
ingar)medutlandet.
FINANSIELLT SPARANDE (+) ELLER NETTOUPPLÅNING (−) FÖR DEN
TOTALAEKONOMIN
8.98 Finansiellt sparande (+) eller nettoupplåningen (−) för den totala
ekonomin är summan av finansiellt sparande eller nettoupplåning för de
institutionella sektorerna. Den representerar de nettoresurser som den
totala ekonomin ställer till förfogande för utlandet (om den är positiv)
eller mottar från utlandet (om den är negativ). Finansiellt sparande (+)
eller nettoupplåning (−) för den totala ekonomin är lika med men med
motsatt tecken som finansiellt sparande (−) eller nettoutlåning (+) för
utlandet.
NETTOFÖRMÖGENHETFÖRDENTOTALAEKONOMIN
8.99 Nettoförmögenhetfördentotalaekonominärsummanavnettoförmögen-
hetenförallainstitutionellasektorer.Denrepresenterarvärdetavdeicke-
finansiellatillgångarna identotalaekonominminussaldotavfinansiella
tillgångar ochskulderförutlandet.
MATRISPRESENTATION
8.100 Itidigaredelaravdettakapitelharettsystemav(T-)kontonpresenterats.
Samtidigt tillåter ENS begrepp och definitioner andra presentationssätt.
Dessa möjliggör ytterligare insikter och ger underlag för olika typer av
analys.
8.101 Input-outputtabellenutgörenvidaanvändmatrispresentationavdetaljerad
ochsammanhängandeinformationomflödetavvarorochtjänsterochom
strukturen på produktionskostnaderna. Matrisen innehåller mer informa-
tionänT-kontonaförvarorochtjänster,produktionochinkomstbildning;
exempelvis visas konsumtionsutgifter efter produktgrupp eller ursprung-
sbransch och insatsförbrukning visas både efter produktgrupp eller
producerande bransch och efter användande produktgrupp eller bransch.
Disaggregerade länkningar mellan dessa kontonutvecklas vidare i ENS
tillgångs- och användningstabeller, genom en specifikation av bransch-
produktionenefter produktgrupper.
8.102 Återstodenavdettaavsnittkommertillattbörjamedattvisahursystemet
avkontonochsaldoposterocksåkanpresenterasimatrisformat.Itabellen
presenteras alla transaktioner för den totala ekonomin och för utlandet.
Dessutomingårett aggregerat varu-ochtjänstekonto.
8.103 Därefter diskuteras de allmänna syften som kan uppnås med en
räkenskapsmatris. En avgörande egenskap är de stora möjligheter som
finns att utvidga eller att komprimera en sådan matris beroende på
specifikaomständigheterochbehov.Slutligenillusterashurdettafungerar
i praktiken. Särskilt kommer länkningarna mellan tillgångs- och
användningstabellerna och sektorräkenskaperna att utvecklas genom
insättning av arbetskraftskonton, så att man når fram till ramen för
sociala räkenskapsmatriser (SRM). En SRM möjliggör, utom andra
användningar, att en mer integrerad analys av ekonomiska och sociala
frågorkangenomföras—däribland arbetslöshet.
MATRISPRESENTATIONAVENS-KONTON
8.104 TabellVIII.*1presenterarhelakontosystemetmedsaldoposterienmatris.
För detta ändamål har kontona för primär inkomstfördelning, för1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—263
▼B
inkomstanvändning och för andra förändringar i tillgånger inte under-
indelats. För övrigt hålls möjligheten öppen att kombinera kontot för
inkomstomfördelning in natura med den sekundära inkomstfördelningen
ellerattintegöradet.Slutligenharettkontosomvisarnettoförmögenhet
lagtstill.
8.105 De sifferuppgifter som presenteras i tabellerna i detta avsnitt motsvarar
exakt det numeriska exempel som använts tidigare i detta kapitel. I
samtligamatriserhardeboxersominnehållerensaldopostmarkeratsmed
fetstil.
8.106 En matrispresentation gör att varje transaktion kan representeras med en
enda notering och att karaktären på transaktionen beskrivs av dess
position. Varje konto representeras av ett rad- och kolumnpar och man
följerdenkonventionenatttillgångenvisasiradernaochanvändningeni
kolumnerna. Så t.ex. ”betalas” nettonationalprodukten (1602) av
producenterna i ekonomin, medan den ”tas emot” i kontot för primär
inkomstfördelning.TabellVIII.*1visardettaicell(3,2),detvillsägapå
rad 3 i kolumn 2. Eftersom denna tabell håller isär transaktioner med
utlandetiettseparatkonto,kommerdessdiagonalelementsomärcellerna
(3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) och (8,8) bara att innehålla transaktioner
mellan inhemska enheter.
8.107 Rad- och kolumntotalerna har inte namngetts. Deras huvudsakliga
funktion i matrisräkenskaper är att tillförsäkra att alla konton verkligen
representerar fullständiga balanser, i den meningen att totala inkomster
(radsummor)blirlikamedtotalautgifter(kolumnsummor).Dessutomkan
inte meningsfulla saldoposter, som knyter ihop på varandra följande
konton,tasframominte detta villkoräruppfyllt.
8.108 Rad 1 visar användning av varor och tjänster, till mottagarpris:
insatsförbruking(1904)ikolumn2,slutligkonsumtion(1371)ikolumn
5,bruttoinvestering (414)ikolumn7ochexport(536)ikolumn14.
8.109 Elementen i rad 1 summerar användning av varor och tjänster, till
mottagarpris(4225).Kolumn1visartillgångenavvarorochtjänster(som
också är totalt 4225, naturligtvis). Produktion (till basispris) plus
produktskatter minus produktsubventioner (3728) visas i skärningen
med rad 2. Importen (497) härrör sig från utrikeskontot för varor och
tjänster(rad14).
8.110 Rad 2 visar produktion (till baspris) plus produktionskatter minus
produktsubventioner. På grund av denna värdering är summan av rad 2
(3728) och den motsvarande summan av kolumn 2, inklusive produkts-
katterminusproduktsubventioner.Detmedförattdessaskatterinräknasi
saldopostenikonto2,nettonationalprodukten (NNP)(1),secell(3,2).De
flesta saldoposter kan beräknas brutto eller netto. I denna matris visas
allasaldoposter netto. Kapitalförslitning (222) noteras direkt på kapita-
lunderkontot för anskaffning av icke-finansiella tillgångar (rad 7 och
kolumn2).
8.111 Rad3visardeprimärainkomstersommottagitsavdentotalaekonomin:
nettonationalprodukt i cell (3,2), kapitalinkomst från andra inhemska
sektorer(341)idiagonalenochprimärainkomstflödenfrånutlandet(72)i
cell (3,15). Eftersom denna matris inte underindelar kontot för primär
inkomstfördelning, bryter den inte ner förädlingsvärdet som betalas av
producenter i olika komponenter på det sätt som visas i inkomstbild-
ningskontot.
8.112 Vidsidanavdiagonalelementeninnehållerkolumn3primärinkomstsom
betalas till utlandet (41) i cell (15,3) och saldoposten, nettonationalin-
komst(1633)somförbinderdetta kontomednästa.
8.113 Matrisen lämnar valfrihet att kombinera kontot för inkomstomfördelning
innatura meddensekundära inkomstfördelningen eller att inte göra det.
Om inte omfördelningen av inkomster in natura visas, innehåller
diagonalen löpande transfereringar, förutom sociala transfereringar in
natura, mellan inhemska sektorer (1096). Transfereringarna består av
löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc., sociala avgifter och
förmåner andra än sociala transferingar in natura och andra löpande
transfereringar. Om inkomstomfördelning in natura tas med, så visar
diagonalenikonto4ocksåsocialatransfereringar innatura;aggregerade
med andra löpande transfereringsflöden är detta lika med 1315. I båda
fallen börjar rad 4 med nettonationalinkomsten, medan löpande
transfereringarfrånutlandet(10)redovisasicell(4,15).Kolumn4visar,
förutom diagonalposten, löpande transfereringar till utlandet (39), i cell1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—264
(1) Egentligeninhemsk nettoprodukt,jfr.nottill punkt8.94.
▼B
(15,4), medan saldoposten, (justerad) disponibel nettoinkomst (1604),
sättspåkontotföranvändningav(justerad) disponibelinkomst.
8.114 Om inkomstomfördelning in natura tas med, utgör konto 5 kontot för
användningen av den justerade disponibla inkomsten. I annat fall är det
kontotföranvändningavdisponibelinkomst.Pådenaggregeradenivånär
detbaraenfrågaomterminologi,eftersomtotaldisponibelinkomstärlika
med total justerad disponibel inkomst och totala konsumtionsutgifter är
lika med total faktisk konsumtion. Förutom den disponibla inkomsten
visar raden på detta konto en justering för förändringar i hushållens
nettofordringar på inhemska pensionsreserver (11) i diagonalen och en
justeringförhushållensnettofordringarpåutländskapensionsreserver(0)i
kolumn15.Kolumneninnehåller,vidsidanavslutligkonsumtion(1371)
och diagonalposten, en justering för förändringar i utländska hushålls
nettofordringar på inhemska pensionsreserver (0), se cell (15,5), och
saldoposten, nettosparande (233), vilken sätts i det första kapitalunder-
kontot(konto6).
8.115 Kapitalkontothardelatsupppåtvåunderkonton.Idetförsta,påradenför
kontot för förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och
kapitaltransfereringar, har nettosparande utökats med kapitaltransferer-
ingar som mottas från inhemska sektorer (61), se cell (6,6), och från
utlandet,secell(6,16).Ikolumnenfördettakontovisaskapitaltransferer-
ingarattbetala tillinhemskasektorerochtillutlandet(4),secell(16,6).
Detta resulterar i en saldopost, förändring i nettoförmögenhet genom
sparande och kapitaltransfereringar (230), som överförs till kontot för
förändringaribalansräkningen (konto11).
8.116 På nästa rad i kontot för anskaffning av icke-finansiella tillgångar visas
kapitalförslitning, se cell (7,2), anskaffning minus avyttringar av icke
producerade icke-finansiella tillgångar av inhemska enheter (0), se cell
(7,7), liksom av utländska enheter (0), se cell (7,17), och förändringar i
tillgångar beroende på sparande och kapitaltransfereringar (833), se cell
(7,12). Detta ger den total som är tillgänglig för inhemska enheter för
anskaffning av tillgångar. Sådana anskaffningar visas i två steg: först
anskaffning av icke-finansiella tillgångar i kolumnen i detta konto,
därefter förvärv av finansiella tillgångar (inklusive utrikes finansiella
tillgångar) i kolumnen i nästa konto. Kolumnen i detta konto, konto 7,
innehåller alltså bruttoinvestering, secell (1,7),diagonalcellen (7,7)som
diskuterats ovan, förändringar i skulder genom sparande och kapitalt-
ransfereringar (603), secell (12,7),och saldopost en finansiellt sparande
för den totala ekonomin (38), vilken sätts i nästa konto avseende
finansiella transaktioner.
8.117 Konto 8, det finansiella kontot, inleds med finansiellt sparande för den
totalaekonomin,secell(8,7),ochdärtillkommerfinansiellatransaktioner
mellan inhemska sektorer (533) på diagonalen liksom nettoförändringen
av skulder mot utlandet (50), se cell (8,18). Kolumnen innehåller
diagonalposten och nettoförvärv av finansiella tillgångar mot utlandet
(88) i cell (18,8). Naturligtvis är nettoförändringen av skulder mot
utlandet plus finansiellt sparande för den totala ekonomin lika med
nettoförvärvet av finansiella tillgångar mot utlandet, så att man också i
detta kontobibehåller balansenmellan rad-ochkolumntotalerna.
8.118 Kontot för andra förändringar i tillgångar, konto 9, redovisar på raden
förändringar i tillgångar beroende på andra förändringar (389), se cell
(9,12),ochikolumnenredovisasförändringariskulderberoendepåandra
förändringar (74), se cell (12,9), samt saldoposten förändringar i
nettoförmögenhet beroende påandraförändringar(305),secell (11,9).
8.119 De sista fyra kontona för den totala ekonomin hänför sig till balansräk-
ningarna och förändringarna i dessa. Först ger den ingående
balansräkningen på raden den ingående stocken av tillgångar (16714),
secell(10,12),ochikolumnendeningåendestockenavskulder(6298),
secell(12,10),liksomdeningåendenettoförmögenheten(10416),secell
(13,10). Därefter redovisas i kontot för förändringar i balansräkningen
bådakomponenternaidessaförändringarpåraden,secellerna(11,6)och
(11,9),ochdetotalaförändringarnainettoförmögenhet(535)ikolumnen,
se cell (13,11). I den utgående balansräkningen visas på raden den
ingående stocken av skulder, se cell (12,10), båda komponenterna avförändringar i skulderna, cellerna (12,7) och (12,9), samt det utgående
nettovärdet (10951), se cell (12,13). Naturligtvis blir summan av dessa
element lika med den utgående stocken av tillgångar, vilken också
beräknas i kolumnen i detta konto: den ingående stocken av tillgångar,
cell (10,12), plus båda komponenterna av förändringar i tillgångar, se
cellerna (7,12) och (9,12). Slutligen ger det extra kontot för netto-
förmögenhet den ingående nettoförmögenheten, cell (13,10), och totala
förändringar i nettoförmögenheten, cell (13,11), på raden och den
utgåendenettoförmögenheten ikolumnen, cell (12,13).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—265
▼B
8.120 Förutlandetharsammakontoninkluderatssomfördentotalaekonomin,
låtvaraiennågotmeraggregeradform.Fördetförstavisarutlandskontot
förvarorochtjänsterpåradenimportenförtotalaekonomin,cell(14,1),
och i kolumnen exporten, cell (1,14), liksom saldoposten, cell (15,14),
utrikessaldo för varor och tjänster (− 39). Notera att alla saldoposter i
kontonaförutlandetbetraktasfrånutlandetsperspektiv.Föratterhållade
relevanta aggregaten för den totala ekonomin måste man därför skifta
tecken.
8.121 Fördetandraredovisasiutrikeskontotförprimärainkomsterochlöpande
transfereringar saldoposten i det tidigare kontot, liksom även primär
inkomst, löpande transfereringar och justering för värdeförändring i
hushållens nettofordran på pensionsfonder, respektive till och från
utlandet. De posterna har redan diskuterats ovan. Allt detta ger
bytesbalansen(−41),somvisasicell (16,15).
8.122 För det tredje har också kapitalkontot för utlandet indelats i två
underkonton: ett för bytesbalansen, kapitaltransfereringar till och från
utlandet samt saldoposten, förändringar i den finansiella utlandsställ-
ningennettoberoendepåbytesbalansenochkapitaltransfereringar(−38),
se cell (21,16); ett annat för förändringar i tillgångar beroende på
bytesbalansenochkapitaltransfereringar(50),secell(17,22),anskaffning
minus avyttringar av icke producerade icke-finansiella tillgångar av
utländska enheter, se cell (7,17), förändringar i skulder beroende på
bytesbalansen och kapitaltransfereringar (88), se cell (22,17), samt
saldoposten utlandets finansiella sparande (−38),somöverförs till nästa
konto.
8.123 Fördetfjärdevisarkontotförfinansiellatransaktionernettoanskaffningav
utrikes finansiella tillgångar, cell (18,8), och utlandets finansiella
sparande,cell(18,17),påradenliksomnettoökningenavutrikesskulder,
cell(8,18),ikolumnen.Fördetfemtevisarkontotförandraförändringari
tillgångarna på raden sådana förändringar i tillgångarna (7), se cell
(19,22), och i kolumnen sådana förändringar i skulderna (3), se cell
(22,19), liksom också saldoposten, förändringar i den finansiella
utlandsställningen netto beroende på andra förändringar (4), se cell
(21,19).
8.124 Tillslutärbalansräkningarnaförutlandetanalogameddemfördentotala
ekonomin.Elementsomännuinteharnämntsovanärföljande:ingående
stock av utländska tillgångar (573), se cell (20,22), ingående stock av
utländska skulder (297), se cell (22,20), ingående utrikes finansiell
ställning netto för utlandet visavi den totala ekonomin (276), se cell
(23,20), totala förändringar i den utrikes finansiella ställningen för
utlandet(−34),secell(23,21),samtdenutgåendefinansiellaställningen
förutlandetvisavidentotala ekonomin(242),secell (22,23).
8.125 Somettnästastegkandettareduceradematrisformatdisaggregerasföratt
visadenfullständigauppsättningenkontoninklusivedetaljerfördeolika
kategorierna av aktörer och transaktioner. Den fulla potentialen hos
matrisräkenskaperkanemellertidtydligastvisasominteallakontongörs
detaljerade på samma sätt, utan att man istället väljer ut den mest
relevanta klassificeringen för varje konto. Denna egenskap behandlas
merautförligtinästadelavsnitt.
EGENSKAPERHOSRÄKENSKAPSMATRISER
8.126 VarjenoteringiensådanaggreradmatrissomtabellVIII.*1kanuppfattas
som totalsumman av en undermatris i vilken man visar de olika
kategorierna av involverade aktörer i rad- och kolumnhuvud för den
uppsättningtransaktionersombehandlas.Enmycketanvändbarmöjlighet
i en matrispresentation av konton är att man kan välja olika typer av
aktörer eller grupper av sådana i varje konto, utan att avstå från
sammanhanget ochintegreringen meddetkompletta bokföringssystemet.
Detbetyderattmankantillämpa”multiplaaktörerochmultiplasektorer”,
genomattivarjekontoväljadenenhetellerdenklassificeringavenheter
somärdenmestrelevanta fördeflödensombehandlas.
8.127 I princip kan varje konto brytas ned på två rätt så olika sätt: genom
underindelningavdentotala ekonominigrupperavenhetereller genom
att föra de kategorier av transaktioner som visas i ett konto till olika
underkonton. T.ex. kan en underindelning av den totala ekonomin i de
förstafemkontonagöraspåföljandesätt:
a) Urskiljaprodukterivaru-ochtjänstekontotochklassificeradessaefter
produktgrupper.
b) Urskiljalokalaverksamhetsenheteriproduktionskontotochklassficera
dessaefterbranscher.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—266
▼B
c) Urskiljainstitutionellaenheterikontonförprimärrespektivesekundär
inkomstfördelning och för inkomstanvändning och klassificera dessa
efter institutionella (under)sektorer.
8.128 Sådana underindelningar får två betydelsefulla konsekvenser. För det
första framgår det, för alla kategorier av transaktioner som urskiljs i en
enstaka cell, vilken grupp av betalande enheter som har utbytt vad med
vilken grupp av mottagande enheter. För det andra visas sambanden
mellan olika ekonomiska flöden genom detaljerade korsklassificeringar.
Exempelvispresenterarman,idetexempelsomgavsiföregåendestycke,
ett enkelt inkomstkretslopp — på lägsta aggregerings- (meso-) nivå —
genomföljandesamband:
a) Undermatris (3,2) visar vilken institutionell undersektor som mottar
förädlingsvärde nettofrånvilkabranscher.
b) Undermatriser (4,3) och (5,4) visar vilken institutionell undersektor
som mottar primär inkomst och disponibel inkomst från vilken
institutionell undersektor (naturligtvis kan olika klassificeringar tillä-
mpasikontonaförinkomstfördelningochförinkomstanvändning; då
blirdessaundermatriser inte längrekvadratiska).
c) Undermatris (1,5) visar vilken produktgrupp som konsumeras av
vilkeninstitutionell undersektor.
d) Undermatris(2,1)visarvilkenbranschsomframställervilkaprodukt-
grupper.
8.129 Närmansammanställer ensådanmatrisärdetlämpligtattbörjamedatt
ställa uppenkontostruktursomärrelevant fördetilltänka användnings-
områdena. Följaktligen väljer man till varje konto de mest användbara
enheternaochklassifikationerna.Detbliremellertidipraktikenfrågaom
eninteraktivprocess.Antat.ex.attdetfinnsenkategoriavtransaktioner
förvilkenendastdetotalainkomsternaochutgifternaföraktörerna(rad-
och kolumnsummorna i undermatrisen) är kända men inte vem som
betaladetillvem(deninrestruktureniundermatrisen).Dettaproblemkan
lösasgenomatt mansätterinett icke uppdelathjälpkonto.
8.130 Blanddeallmänna egenskapernaienmatrispresentation finnsföljande:
a) En detaljerad matrispresentation är avpassad för matematisk behand-
ling genom matrisalgebra; detta kan också vara till hjälp nar man
avstämmer kontona.
b) En detaljerad matris visar en samtidig nedbrytning av samman-
hängandetransaktionermellanbetalandeochmottagandeenheter;som
en följd av detta är det en lämplig form för att på en mesonivå visa
samband mellan ekonomiska flöden, inkluderat sådana flöden som
involverar två olika typer av enheter (t.ex. konsumtionsutgifter förolikakategorieravvarorochtjänsterförettantalundersektorerinom
hushållen).
c) För en uppsättning konton som ger nedbrytning av transaktioner på
betalande och mottagande enheter är matrispresentation mera koncis
än andra presentationsmetoder; betalning (utgifter) från en enhet och
mottagande (inkomster) av en annan enhet som är involverade i en
transaktion representeras avenendanotering.
8.131 En aggregerad matris för den totala ekonomin kan fungera som en
referenstabellföråtföljande,meradetaljeradetabeller.Såfortläsarengår
vidare till endetaljerad presentation avdelar avsystemet (tillgångs- och
användningstabeller, sektorräkenskaper etc.) skall relationen mellan de
detaljerade undermatriserna och den aggregerade matrisen vara klar
genomkodsystemet.Matrispresentationärsärskiltfördelaktigomdetinte
är möjligt eller önskvärt att visa en lika detaljerad klassificering i alla
kontonisystemet.
8.132 Matrispresentationärettanvändbartverktygförattutnyttjaflexibiliteteni
systemet. Exempelvis kan man arbeta vidare med sambanden mellan de
socialaochekonomiskaaspekternaisystemetförattkommaframtillen
social räkenskapsmatris. SRM-ansatsen presenteras och belyses i nästa
avsnittavdetta kapitel.
ANPASSSNINGAVMATRISENIREDUCERATFORMATTILLSPECIFIKA
TYPERAVANALYS
8.133 Tillgångs-ochanvändningstabellernaärinkriktadepåenklassificeringav
rader och kolumner som är bäst lämpad för att beskriva de ekonomiska
processersommanstuderar,nämligenproduktionsprocessenochanvänd-
ningen av produkter. Emellertid tar dessa matriser inte med sambanden
mellan förädlingsvärde och slutliga utgifter. Genom att utvidga en
tillgångs- och användningstabell, eller en input-outputtabell, så att den1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—267
▼B
visar hela kretsloppet för inkomster på en mesonivå fångar man upp de
väsentliga drageniensocialräkenskapsmatris (SRM).
8.134 EnSRMdefinierashärsom:PresentationavENS-kontonienmatrissom
utvecklar länkarna mellan en tillgångs- och användningstabell och
sektorräkenskaperna. Utmärkande för SRM är att den inriktar sig på
individernas roll i ekonomin, vilket kan visas bland annat genom
ytterligare uppdelning av hushållssektorn och en uppdelad redovisning
av arbetsmarknaderna (t.ex. genom att urskilja olika kategorier av
anställda).
8.135 En viktig social angelägenhet är nivåerna på och sammansättningen av
sysselsättning och arbetslöshet. En SRM ger vanligtvis ytterligare
informationomdennafrågaviaenunderindelningavlönerochkollektiva
avgifter efter typ av anställd person. Den underindelningen är lämplig
både för användningen av arbetskraft efter bransch, vilken visas i
tillgångs- ochanvändningstabeller, ochförtillförseln avarbetskraft efter
socio-ekonomisk undergrupp, vilken visas i kontot för allokering av
primärainkomsterförhushållen.Detbetyderatt matrisen intebaravisar
tillgångochanvändningavolikaproduktgrupper,utanocksåtillgångoch
användningavolikakategorier avarbetskraft.
8.136 Klassificeringen av anställda och egenföretagare kan grundas på en
kombinationavbakgrunds-och(huvudsakliga)arbetskarakteristiskadrag,
sådanasomkön,utbildning,ålderochbostadsortåenasidanochyrke,typ
avanställningsförhållande (heltid/deltid, tillsvidare/tillfälligt) ochregion
ochundergrupperavsysselsattaåandrasidan.Ettannatövervägandebör
vara att variationer i relativa lönesatsförändringar inom grupperna bör
vara mindre än variationer mellan grupperna. En klassificering av
sysselsättningefter branschärmindre relevant, eftersom denredanvisas
iSRMgenomkorsklassificering medförädlingsvärdet.
8.137 Bådeinlänningaranställdaiutländskaföretagochutlänningarsomarbetar
förinhemskaföretagplusanställdasomtemporärtarbetarutomlandsskall
hållas isär. På det sättet kan sysselsättningen beräknas genom att räkna
antalet (med nationell avgränsning) anställda personenheter. Uppenbar-
ligen inkluderas då egenföretagarna, för vilkas arbetsinsats en imputerad
ersättningkanhållasseparatfråndenresterandesammansattaförvärvsin-
komsteniSRM.
8.138 Det bör noteras särskilt, att om man jämför 1) arbetsinkomst för alla
personer som den visas i SRM, 2) en uppdelning av dessa inkomster i
arbetade timmar och genomsnittliga timförtjänster och 3) det potentiella
utbudet av arbetskraft efter typ av person och hushållsgrupp (uttryckt i
årsverken) får man detaljerad information om sammansättningen av
arbetslösheten och en aggregerad indikator (”arbetslöshet uttryckt i
årsverken”) vilkenär1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—268
Tabell8.19— Matrispresentationavkontosystemochsaldoposterfördentotalaekonomin
Konto 0.
Varoroch
tjänsterI.-IV.TOTALAEKONOMIN V.UTLANDET
TOTA-
LTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning(in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
itillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
kontoför
varoroch
tjänsterV.2
Utrikes
kontoför
primära
inkomster
ochlöpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
itillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
0.Varor
ochtjänster1 Handels-
och trans-portmargi-
nalerInsatsför-
brukningSlutlig
konsumtionBruttoin-
vesteringExportav
varorochtjänster
0 1904 1371 414 536 4225
T
O
T
A
L
A
E
K
O
NO
M
I
NI.Produk-
tion2 Produktion
&produkts-
katter/
produktsub-ventioner
3728 3728
II.1Primär
inkomstför-delning3 Nettonatio-
nalproduktKapitalin-
komstPrimära
inkomsterfrånutlandet
1602 341 72 2015
II.2/3
Sekundärinkomst-(om-)
fördelning
(innatura)4 Nationalin-
komst,nettoLöpande
transferer-ingar(1315)Löpande
transferer-ingarfrånutlandet
1633 1096 10 2739
II.4Inkom-
stanvänd-ning5 (Justerad)
disponibelinkomst,nettoJustering
förförändringihushållens
netto-
fordranpåpensionsre-serverJustering
förförändringihushållens
netto-
fordranpåpensionsre-servermot
utlandet
1604 11 0 1615
III.1.1
Sparandeochkapi-
taltransfe-
reringar6 Sparande,
nettoKapitalt-
ransferer-ingarKapitalt-
ransferer-ingarfrån
utlandet
233 61 1 295
III.1.2
Anskaff-
ningav
ickefinan-siella till-gångar7 Kapitalförs-
litningAnskaff-
ning minus
avyttringav
icke finan-siella ickeproduce-
rade till-
gångarFörändring-
ari
tillgångar
genomsparandeochkapi-
taltransfe-
reringarAnskaff-
ningminus
avyttringav
icke finan-siella ickeproduce-
rade till-
gångar
222 0 833 0 1055
III.2Finan-
siella8 Finansiellt
sparande i
den totala
ekonominNettoförvä-
rvav
finansiella
tillgångar(=skuldåta-gande,
netto)Nettoö-
kningav
utrikes
skulder
38 553 50 641▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—269
Konto 0.
Varoroch
tjänsterI.-IV.TOTALAEKONOMIN V.UTLANDET
TOTA-
LTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning(in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
itillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
kontoför
varoroch
tjänsterV.2
Utrikes
kontoför
primära
inkomster
ochlöpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
itillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
III.3Andra
förändring-
aritillgångar9 Förändring-
ari
tillgångargenomandra
förändring-
ar
379 379
IV.1
Ingåendebalansräk-
ning10 Ingående
balansavtillgångar
16714 16714
IV.2
Förändring-
ari
balansräk-ningen11 Forändring
inetto-
förmögenh-
etgenomsparande
ochkapi-
taltransfe-reringarFörändring
inetto-
förmögenh-
etgenomandra
förändring-
ar
230 305 535
IV.3
Utgåendebalansräk-
ning12 Förändring-
ariskuldergenom
sparande
och kapi-taltransfer-ingarFörändring-
ariskuldergenom
andra
förändring-arIngående
balansavskulderUtgående
netto-förmögenh-
et
603 74 6298 10951 17926
Netto-
förmögenh-
et13 Ingående
netto-
förmögenh-etFörändring
inetto-
förmögenh-et
10416 535 10951
U
TL
A
N
D
ETV.1Utrikes
kontoförvaroroch
tjänster14 Import av
varor ochtjänster
497 497
V.2Utrikes
kontoför
primärainkomsteroch
löpande
transferer-ingar15 Primära
inkomster
till utlandetLöpande
transferer-
ingartillutlandetJustering
för
förändringihuhållensnetto-
fordranpå
pensionsre-servermotutlandetUtrikes-
saldoför
varorochtjänster
41 39 0 −39 41
V.3.1.1
Sparande
ochkapi-taltransfe-reringar16 Kapitalt-
ransferer-
ingar tillutlandetBytesbalans
4 −41 −37▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—270
Konto 0.
Varoroch
tjänsterI.-IV.TOTALAEKONOMIN V.UTLANDET
TOTA-
LTI.
ProduktionII.1
Primär
inkomstför-
delningII.2/3
Sekundär
inkomst-
(om-)fördel-
ning(in
natura)II.4
Inkom-
stanvändningIII.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarIII.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarIII.2
FinansiellaIII.3
Andra
förändringar
itillgångarIV.1
Ingående
balansräk-
ningIV.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenIV.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhetV.1
Utrikes
kontoför
varoroch
tjänsterV.2
Utrikes
kontoför
primära
inkomster
ochlöpande
transferer-
ingarV.3.1.1
Sparande
ochkapitalt-
ransferer-
ingarV.3.1.2
Anskaffning
avicke
finansiella
tillgångarV.3.2
FinansiellaV.3.3
Andra
förändringar
itillgångarV.4.1
Ingående
balansräk-
ningV.4.2
Förändringar
ibalansräk-
ningenV.4.3
Utgående
balansräk-
ningNetto-
förmögenhet
1234567891 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 2 0 2 1 2 2 2 3
V.3.1.2
Anskaff-
ningavickefinan-siella till-
gångar17 Förändring
iutrikes
tillgångargenombytesbalans
ochkapi-
taltransfe-reringar
50 50
V.3.2
Finansiella18 Nettoförvä-
rvav
utrikesfinansiellatillgångarUtlandets
finansiella
sparande
88 −38 50
V.3.3
Andra
förändring-aritillgångar19 Förändring
iutrikes
tillgångargenomandra
förändring-
ar
77
V.4.1
Ingåendebalansräk-
ning20 Ingående
balansavutrikes till-
gångar
573 573
V.4.2
Förändring-aribalansräk-
ningen21 Förändring
ifinansiellutlandsställ-ninggenom
bytesbalans
ochkapi-taltransfe-
reringarFörändring
ifinansiellutlandsställ-ninggenom
andra
förändring-ar
−38 4 −34
V.4.3
Utgåendebalansräk-ning22 Förändring
iutrikesskuldergenom
bytesbalans
ochkapi-taltransfe-reringarFörändring
iutrikesskuldergenom
andra
förändring-arIngående
balansavutrikesskulderUtgående
finansiellutlandsställ-ning
88 3 297 242 630
Netto-
förmögenh-
et23 Ingående
finansiell
utlandsställ-ningFörändring
ifinansiell
utlandsställ-ning,totalt
276 −34 242
TOTAL 4225 3728 2015 2739 1615 295 1055 641 379 16714 535 17926 10951 497 41 −37 50 50 7 573 −34 630 242▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—271
▼B
konsistent,bådebegreppsmässigtochnumeriskt,meddeandramakroekonomiska
indikatorerna; dessa kan också härledas inom ramen för SRM. Vidare får man
fram arbetslösheten som den konventionellt definieras genom att jämföra
antalsuppgiften om de anställda personerna (utom utlänningar) och den
potentiella totala arbetskraften.
8.139 På detta stadium är det kanske användbart att ställa upp en SRM som
illustration. För detta ändamål får tabell 8.20 exemplifiera utformningen
av en SRM vilken redovisar alla transaktioner som urskiljs i ENS (dvs.
alla flöden förutom ”andra förändringar i tillgångar”). Den huvudsakliga
nyhetenärdennyainnebördsomknytstillkontotförinkomstbildning,för
att underlätta länkning till detaljerade arbetsmarknadsanalyser och
nationalräkenskaper. Den aggregererade SRM som visas här är tänkt
som en summarisk tabell, till vilken åtföljande mera detaljerade tabeller
kan knytas. Möjliga typer av klassificeringar i varje konto anges inom
parentesirubrikerna till radernaochkolumnerna.
8.140 Kontosystemet i denna matris är detsamma som i tabell 8.19.
Förändringarna mellan den matrisen och den aggregerade SRM som
presenterashärinnebär
a) att man utelämnar kontot för andra förändringar i tillgångar, ingående
balansräkning, kontot för förändringar i balansräkningen, utgående
balansräkning och kontot för nettoförmögenheter, både för hela
ekonomin och för utlandet, och att man utelämnar utrikeskontot för
finansiella transaktioner,
b) attmangörenuppdelningavkontotförprimärinkomstfördelningoch
detandrakapitalunderkontot, och
c) att man kombinerar båda kapitalunderkontona (exklusive fasta brut-
toinvesteringar) och kombinerar utrikeskontot för varor och tjänster
medutrikeskontotförprimärainkomsterochlöpande transfereringar.
8.141 De första två raderna och kolumnerna i tabell 8.20 innehåller en
aggregerad version av tillgångs- och användningstabellen, som har
explicit här länkats med de andra kontona i systemet. Notera att rader
ochkolumner itillförseltabellerna, cell (II,I),harbyttplats.
8.142 Det tredje kontot redovisar inkomstbildningen och det spelar en viktig
roll.Detklassificerasefterprimärinkomstkategori:1)ersättningtillolika
typeravanställda,2)övrigaskatterminussubventionerpåproduktionen,
3)driftsöverskottnettooch4)sammansatt förvärvsinkomstnetto.
8.143 Dettakontoinnehållertransaktionermellantvåolikatyperavenheter.Det
gäller särskilt löner och kollektiva avgifter, vilka redovisas som en
transaktion (arbete i utbyte mot lön) mellan en institutionell enhet
(arbetsgivaren) och en person (den anställde). I denna SRM uppfattas
anställda personer somseparata enheter sommottar löner och kollektiva
avgifter från arbetsgivare i inkomstbildningskontot och för över denna
inkomst till sina hushåll i kontot för allokering av primära inkomster.
Dessa enheter klassificeras sedan i grupper av anställda och egen-
företagare. Detta förfarande tjänar till att integrera
arbetsmarknadsanalyser ochnationalräkenskaper.
8.144 Den (residuala) sammansatta förvärvsinkomsten och driftsöverskottet
stannar hos den producerade enheten, men klassificeringen av produce-
rande enheter behöver inte vara densamma som i produktionskontot. I
själva verket är vissa klassificeringar efter institutionell undersektor
särskiltrelevantafördriftsöverskottochsammansattförvärvsinkomst.Det
innebär en korsklassificering av dessa förädlingsvärdekomponenter efter
branschochinstitutionell undersektoriSRM.
8.145 Eftersom saldoposten i cell (III, II) är lika med totalt inhemskt
förädlingsvärde, kommer de primära insatskategorierna att innefatta alla
personer som är anställda i inhemska företag. I kolumn III förs så
ersättningentillutlänningaranställdaiinhemskaföretagövertillutlandet.
En meningsfull, nationell saldopost erhålls i konto III först om
ersättningar till inhemska personer anställda i utländska företag läggs
till. Det sker på rad III och för detta ändamål kan tillskapas en separat
kategori: inlänningar anställda i utländska företag. Ytterligare en fördel
med att infoga denna kategori är att det underlättar beräkning av
sysselsättning,såsomdennakonventionellt definieras.
8.146 Resultatet avallt detta äratt inkomstbildningskontot avslutas meden ny
saldopost(1473)mellandettotalaförädlingsvärdetnettoochNNI.Denna
saldopost som kallas totala genererade inkomsten netto, till baspris, ger
den totala inkomst som har intjänats av inhemska institutionella enheter
somettresultat avatt dehardeltagit iproduktionen.
8.147 Kontot för allokering av primära inkomster i en detaljerad SRM visar
hushållens arbetsinkomst(er) som ett bidrag från en eller flera1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—272
▼B
hushållsmedlemmar som är anställda eller egenföretagare. Bland annat
kommer det att visa i vilken omfattning som varje hushållsgrupp är
beroendeavfleraslagavkällortill(arbets)inkomst.Bortsettfråndettaär
transaktionskategorierna i kontona för fördelning och användning av
inkomsterdesamma somiföregående tabell.
8.148 IutformningenavdennaSRMharkapitalkontotochdetfinansiellakontot
blivit hopflätade, varvid det finansiella kontot inte klassificerats efter
institutionellsektorutaneftertypavfinansielltillgång.Följaktligenskulle
en disaggregering av denna SRM visa, efter institutionell undersektor,
bådeförvärvminusavyttringaravolikatyperavfinansiellatillgångar,se
cell(IX,VII),ochåtagandeminusåterbetalningavolikatyperavskulder,
secell(VII,IX).Dessatvåkategorieravtransaktionerharkombineratsi
den mån utlandet är involverat. Detta gör att saldoposten finansiellt
sparande i tabell VIII.x2 inkluderas fast med omvänt tecken när den
betraktasfråndennationella ekonominssynpunkt,secell (IX,XI).
8.149 En stor del av de totala volymförändringarna i nettoförmögenhet består
troligenavökningaravfastatillgangar.Ommanärsärskiltintresseradav
dynamiken i en ekonomi är det betydelsefullt att visa i vilka branscher
somproduktionskapaciteten harutvidgats.Dettaärsyftetmedkontotför
fasta bruttoinvesteringar (konto VIII) som har satts in i denna SRM. En
meradetaljerad tabell skulledåvisa
a) veminvesterar var,påradernaidetta konto—cell (VIII,VII),och
b) varmaninvesterar ivad,ikolumnerna —cell (I,VIII).
Vemavseridetta fall eninstitutionell undersektor, varavserenbransch
ochvadavserenproduktgrupp.Genomdettakontoförfastabruttoinves-
teringar visar SRM på mesonivå de länkar som finns mellan fasta
bruttoinvesteringar efter institutionell sektor, som visas i kapitalkontot,
och fasta bruttoinvesteringar efter produktgrupp, som innefattas i
tillgångs-ochanvändningstabellerna.
8.150 Tabell 8.21 används för att illustrera vilken sorts information som kan
erhållas från en mera detljerad SRM. Dess främsta syfte är att visa
följande:
a) Hur inkomster bildas, omfördelas och används med en samtidig
underindelning av arbetsinkomst efter några få kategorier av anställda
personer; detta möjliggör en mera detaljerad analys av länken mellan
branschernas förädlingsvärde och primär inkomst efter hushållsunder-
grupper.
b) Interdependensen mellan inkomstfördelning och produktionsstruktur;
bland annat är den relaterad till varierande efterfrågemönster i olika
hushållsundergrupper.
c) Allokeringavsparandet efterundersektor,inklusive underindelning av
fasta bruttoinvesteringar efter investerande bransch; det möjliggör en
meradetaljeradanalysavlänkarnamellanfastabruttoinvesteringarefter
undersektorer ochfastabruttoinvesteringar efterproduktgrupp.
Föratt underlätta presentationen har antalet grupper i varje kontohållits
tillettminimum.EnfulltgenomfördSRMskulleurskiljaflerakategorieri
kontona.
8.151 Eftersom en SRM integrerar både utgiftsflöden och inkomstflöden med
tillgångs- och användningstabeller på mesonivå, kan den tjäna som en
utformningförberäkningavenstoruppsättningkonton.SRM-ansatsenär
särskilt användbar om man vill göra jämförelser mellan detaljerad
information, exempelvis över produktion och utrikeshandel med basdata
från t.ex. en arbetskraftsundersökning, en hushållsbudgetundersökning
ocheninvesteringsenkätförbranscher.Därtillkommerattenuppläggning
avkontonaienSRM-raminnebärattmankananvändamatrisalgebraför
avstämning.
8.152 Genom att integrera mera basdata har man möjlighet att studera flera
samhällsområden och att analysera dem på ett sammanhängande sätt.
Framföralltkommermanåtattgöralänkningenmellansysselsättningoch
inkomstfördelningsaspekter med mer makroorienterade mål som tillväxt
avnettonationalprodukten,betalningsbalansjämvikt,stabilaprisnivåeretc.
bättremedenSRM.VidareerbjuderSRMenramochkonsistenta(basårs-
)data för modeller för hela ekonomin (allmän jämvikt) med detaljerad
klassificering av aktörer, inklusive branscher, typer av arbetskraft och
undergrupperavhushåll.
8.153 Tabell 8.22 visar delar av den information som ingår i en fullt utbyggd
SRM. Den betraktar totala förädlingsvärdet netto, dvs. cell (3,2) i den
aggregerade tabellen 8.20, genom ett förstoringsglas. För att underlätta
korsreferenser med tillgångs- och användningstabellen, är branscherna1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—273
▼B
bara klassificerade i NACE-avdelningar. Mäns och kvinnors arbetsin-
komst bryts ner efter yrkeskategori och bostadsort för den anställde.
Driftsöverskott netto visas efter företagets, till vilket arbetsstället hör,
(under)sektor, och sammansatt förvärvsinkomst netto efter hushållsföre-
tagetsbelägenhet.Idettaexempelinnehållersammansattförvärvsinkomst
fortfarandeenimputeradersättningfördetarbetesomgörsavegenföret-
agaren. Som framgår summerar talen i denna tabell till de likalydande
totalernaitabeller8.20och8.21.Exempelvisvisastotalaförädlingsvärdet
nettoidetnedrehögrahörnet.
8.154 Ytterligareinformationsomkanerhållasfrånensådantabellärföljande:
a) Andelenkvinnligarbetsinkomst efter branschochregion.
b) Graden av koncentration av kvinnlig arbetsinkomst i en viss
yrkeskategori efter branschochregion.
c) Sammansättningen av arbetsinkomst efter yrke i varje bransch och
regionförbådakönen.
d) Den regionala uppdelningen av sammansatt förvärvsinkomst efter
bransch.
e) Den vikt som offentliga företag eller utlandsägda företag har i
driftsöverskottet ivarjebransch.
8.155 I denna tabell kommer den detaljerade informationen om löner och
kollektiva avgifter från arbetsmarknadsstatistik; dess integrering med
nationalräkenskapsramen förbättrar relevansen lika väl som tillförlitlig-
hetenbådefördennakälla ochförnationalräkenskaperna.
Arbetsinkomster som de visas i denna tabell kan delas upp i en
volymkomponentochenpriskomponentefterarbetskraftstypochbransch;
årsverken resp. (vägda, på årsbasis) förtjänsttal. Vid sidan av detta
innehållerocksåenfulltutbyggdSRMentabellsomvisarallokeringenav
dessa arbetsinkomster och därmed sammanhängande sysselsättning i
hushållsgrupper. Liknande transaktioner kan även visas för imputerad
arbetsinkomstochföregenföretagare.
En uppsättning data som innehåller en beräkning av imputerad arbetsin-
komst för egenföretagarenheter såväl som en uppdelning av all
arbetsinkomst i en volymkomponent och en priskomponent ger detalje-
rade arbetskraftsdata som är mycket användbara för alla typer av analys
och som är direkt länkade med alla betydelsefulla makroekonomiska
aggregat, inklusive sysselsättning (dvs. det totala antalet sysselsatta
personenheter)ochårsverken(dvs.total arbetskraftsinsats).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—274
Tabell8.20— Schematiskpresentationavensocialräkenskapsmatris
KONTO0.Varoroch
tjänster
(produkter)TOTALAEKONOMIN UTLANDET
TOTALI.Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning(primära
inkomstkate-
gorier)II.1.Primär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.2.Sekundär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.4.Använd-
ningav
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fastkapital-
bildning
(branschvis)III.2.Finan-
siell (finansi-
ella tillgångar)Löpande Kapital
I=1 II=2 III=3a IV=3b V=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X=14/15 XI=16/17
0.Varoroch
tjänster
(produkter)I=1 Handels-
ochtrans-
portmargi-
nalerInsatsför-
brukningSlutlig
konsumtionLagerinves-
tering(1)Fastbrut-
toinves-
teringExportav
varoroch
tjänster
0 1904 1371 38 376 536 4225
T
O
T
A
L
A
E
K
O
N
O
M
I
NI.Produk-
tion(bran-
scher)II=2 Produktion
3595 3595
II.1.1.
Inkomst-
bildning
(primära
inkomstka-
tegorier)III=3a FÖRÄD-
LINGS-
VÄRDE
NETTO
(BASI-
SPRISER)Lönerinkl.
kollektiva
avgifterfrån
utlandet
1469 6 1475
II.1.2.Allo-
keringavprimära
inkomsterIV=3b Produkts-
katterminusproduktsub-
ventionerGENE-
RERADINKOMST,
NETTO
(BASIS-
PRIS)Kapitalin-
komstKapitalin-
komsterochproduk-
tionsskatter
minus
produk-
tionssub-
ventioner
från
utlandet
133 1473 341 66 2013
II.2.
Sekundär
inkomstför-delningV=4 NETTONA-
TIONAL-
INKOMSTLöpande
transferer-
ingarLöpande
transferer-
ingarfrånutlandet
1633 1096 10 2739▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—275
KONTO0.Varoroch
tjänster
(produkter)TOTALAEKONOMIN UTLANDET
TOTALI.Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning(primära
inkomstkate-
gorier)II.1.Primär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.2.Sekundär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.4.Använd-
ningav
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fastkapital-
bildning
(branschvis)III.2.Finan-
siell (finansi-
ella tillgångar)Löpande Kapital
I=1 II=2 III=3a IV=3b V=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X=14/15 XI=16/17
T
O
T
A
L
A
E
K
O
N
O
M
I
NII.4.
Användning
avdispo-
nibel
inkomst
(institutio-
nella
sektorer)VI=5 DISPO-
NIBEL
INKOMST,
NETTOJustering
för
förändringi
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
serverJustering
för
förändringi
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
servermot
utlandet
1604 11 0 1615
Kapital
(institutio-
nella
sektorer)VII=6/7a SPARAND-
E,NETTOKapitalt-
ransferer-
ingar(2)Nettoökning
avskulderKapitalt-
ransferer-
ingarfrån
utlandet(2)
233 61 603 1 898
Fastkapi-
talbildning
(branschvis)VIII=7b Kapitalförs-
litningNettoinves-
tering
222 154 376
III.2.Finan-
siell(finan-
siella till-gångar)IX=8 Nettoförvär-
vav
finansiellatillgångarUTLAN-
DETS
FINANSI-ELLA
SPARAND-
E
641 −38 603▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—276
KONTO0.Varoroch
tjänster
(produkter)TOTALAEKONOMIN UTLANDET
TOTALI.Produktion
(branscher)II.1.1.
Inkomstbild-
ning(primära
inkomstkate-
gorier)II.1.Primär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.2.Sekundär
inkomstfördel-
ning(institu-
tionella
sektorer)II.4.Använd-
ningav
disponibel
inkomst (insti-
tutionella
sektorer)Kapital (insti-
tutionella
sektorer)Fastkapital-
bildning
(branschvis)III.2.Finan-
siell (finansi-
ella tillgångar)Löpande Kapital
I=1 II=2 III=3a IV=3b V=4 VI=5 VII=6/7a VIII=7b IX=8 X=14/15 XI=16/17
U
T
L
A
N
D
ETLöpande X=14/15 Importav
varoroch
tjänsterLönerinkl.
kollektiva
avgifter till
utlandetKapitalin-
komsteroch
produk-
tionsskatter
minus
produk-
tionssub-
ventioner
till utlandetLöpande
transferer-
ingartill
utlandetJustering
för
förändringi
hushållens
nettofordran
på
pensionsre-
servertill
utlandet577
497 2 39 39 0
Kapital XI=16/17 Kapitalt-
ransferer-
ingartill
utlandetBYTESBA-
LANS
4 −41 −37
TOTAL 4225 3595 1475 2013 2739 1615 898 376 603 577 −37
(1) Inklusiveanskaffningminusavyttring avvärdeföremål.
(2) Inklusiveanskaffningminusavyttring avicke-finansiella icke-produceradetillgångar.▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—277
Tabell8.21— Exempelpåenmerdetaljeradsocialräkenskapsmatris
KONTO 0.Varoroch tjänster
(produkter)TOTALAEKONOMIN RAD Totalt
I.Produktion
(branscher)II.1.1Inkomstbildning
(primärainkomstkategorier)II.1Primärinkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.2Sekundärinkomstfördelning
(institutionellasektorer)II.4Användningavdisponibelinkomst
(institutionella sektorer)Kapital
(institutionella sektorer)Fastkapitalbildning
(branschvis)III.2Finansiell
(finansiellatillgångar)Löpan-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
0.Varoroch tjänster
(produkter)Jordbruks-,jakt-, skogsbruks-ochfiskerpro-
dukter(0)Ia 3 71 14 16 12 - 2 - 1 - - 2 - - 7 128
Malmochmineraler, el,tillverkade varorsamt
byggnader(1-5)Ib 36 969 246 339 269 - 3 2 4 28 3 9 109 233 435 2685
Tjänster(6-9) Ic 2 76 −78 7 209 349 208 152 13 357 - - - - - 23 - 94 1412
T
O
T
A
L
A
E
K
O
NO
M
I
NI.Produktion
(branscher)Jordbuk,jakt,skogsbrukoch fiske(A-B) IIa 87 2 - 89
Gruvor,tillverkning,eloch byggnadsverk-
samhet(C-F)IIb - 2112 11 2123
Tjänster(G-P) IIc - 39 1344 1383
II.1.1
Inkomstbild-ning(primära
inkomstkate-
gorier)Löneroch
kollektivaavgifterInländsk Inländskman IIIa 8 311 153 472
Inländsk
kvinnaIIIb 1 95 192 288
Uländska IIIc - 1 1 2
Inländskaiutlandet IIId 66
Övrigaproduktionsskatterminusprodutions-
subventionerIIIe −2 49 11 58
Driftöverskott,netto IIIf 11 64 142 217
Sammansatt förvärvsinkomst IIIg 14 262 156 432
II.1.2Primär
inkomstför-delning(institutionella
sektorer)Hushåll,anställda IVa 452 278 - 6 - - 16 - - 15 11 - 778
Hushåll,övriga IVb 20 10 - - - 60 416 - - 52 24 32 614
FöretagochIIIOIVc - - - - - 141 - 3 28 174 11 27 384
Offentligamyndigheter IVd 2 111 20 - - - - 58 16 - - - 23 - 7 237
II.2.Sekundär
inkomst
fördelning(institutionellasektorer)Hushåll,anställda Va 771 - - 56 197 - 1024
Hushåll,övriga Vb 577 - - 23 92 - 692
FöretagochIIIOVc 94 58 59 16 12 4 243
Offentligamyndigheter Vd 191 320 134 37 92 6 780
II.4.Använd-
ningav
disponibel
inkomst(institutionellasektorer)Hushåll,anställda VIa 646 - - 2 - - 648
Haushåll,övriga VIb 499 - - 9 - - 508
FöretagochIIIOVIc 107 - - - - - 107
Offentligamyndigheter VId 352 - - - - - 352
Kapital
(institutionellasektorer)Hushåll,anställda VIIa 85 - - - - - - 1 - 86
Hushåll,övriga VIIb 75 - - 16 7 - 28 4 - 130
FöretagochIIIOVIIc 83 - 4 4 25 130 95 175 - 516
Offentligamyndigheter VIId −10 1 4 - - 2 94 74 1 166▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—278
KONTO 0.Varoroch tjänster
(produkter)TOTALAEKONOMIN RAD Totalt
I.Produktion
(branscher)II.1.1Inkomstbildning
(primärainkomstkategorier)II.1Primärinkomstfördelning
(institutionella sektorer)II.2Sekundärinkomstfördelning
(institutionellasektorer)II.4Användningavdisponibelinkomst
(institutionella sektorer)Kapital
(institutionella sektorer)Fastkapitalbildning
(branschvis)III.2Finansiell
(finansiellatillgångar)Löpan-
deKapital
Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI
Fastkapital-
bildning(branschvis)Jordbuk,jakt,skogsbrukoch fiske(A-B) VIIIa 11 ---- 1 1
Gruvor,tillverkning,eloch byggnadsverk-
samhet(C-F)VIIIb 92 - 4 36 - 132
Tjänster(G-P) VIIIc 119 1 14 92 7 233
III.2.Finan-
siell
(finansiellatillgångar)Sedlar,mynt ochinlåning IXa 56 12 44 7 13 132
Lån IXb - 5 194 45 −27 217
Andrafinansiella tillgånger IXc 26 82 102 68 −24 254
Löpande X 37 345 115 2 4 9 26 - - - 4 35 - - - - 577
Kapital XI --- 4 − 4 1 − 3 7
Totalt 128 2685 1412 89 2123 1383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 −37▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—279
Tabell8.22— Exempelpåendetaljeradsubmatris:Förädlingsvärde,netto(basispriser)
(Tabell8.20,cell 3,2)NÄRINGSGREN(AvdelningariNACE) Total
Jordbruk,
jaktoch
skogsbrukFiske Utvinning
avmineralTillverk-
ningEl-,gas-,
värme-
och
vattenför-
sörjningByggverk-
samhetParti-
handel,
detalj-
handel,
reparation
avmotor-
fordon
och
personliga
artiklarHotell-
och
restau-
rangverk-
samhetTransport,
magasi-
neringoch
kommuni-
kationFinansiell
verk-
samhetFastig-
hets-och
uthyr-
ningsverk-
samhet,
företagst-
jänsterOffentlig
förvalt-
ningoch
försvar,
obligato-
risk
socialför-
säkringUtbild-
ningHälso-
och
sjukvård,
sociala
tjänster
veterinär-
verk-
samhetAndra
samhälle-
ligaoch
personliga
tjänsterIndirekt
mätta
finansiella
tjänster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Lönoch
kollek-tivaavgifter
I
N
H
E
M
S
KInländsk
manJordbruk Land IIIa1 6,2 0,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 6,8
Stad IIIa2 0,2 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,5
Hantverk Land IIIa3 0,2 0,0 3,2 21,1 0,6 12,4 1,9 0,1 2,8 0,6 0,1 0,2 0,8 0,2 1,8 46,0
Stad IIIa4 0,0 0,0 1,8 105,3 9,8 27,4 4,0 0,4 7,9 1,5 0,4 0,9 1,0 0,8 4,7 165,9
Service Land IIIa5 0,2 0,0 0,5 5,9 0,0 0,9 3,0 0,2 0,5 3,7 0,6 1,5 0,6 0,0 2,4 20,0
Stad IIIa6 0,0 0,1 1,5 35,6 2,1 3,7 6,6 0,5 1,8 6,9 3,0 5,8 0,6 0,4 7,3 75,9
Arbetsledning etc. Land IIIa7 0,1 0,0 1,7 17,7 0,2 2,6 0,7 0,2 0,3 1,8 1,3 2,7 14,0 1,0 1,8 46,1
Stad IIIa8 0,0 0,0 2,5 47,7 2,7 4,4 1,3 0,4 1,0 5,6 5,9 10,6 20,1 4,1 4,7 111,0
Inländsk
kvinnaJordbruk Land IIIb1 1,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 1,1
Stad IIIb2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
Hantverk Land IIIb3 0,0 0,0 0,0 5,7 0,0 0,0 0,1 0,1 0,0 0,1 0,0 0,1 0,4 0,2 0,8 7,5
Stad IIIb4 0,0 0,0 0,0 13,6 0,0 0,1 0,2 0,2 0,1 0,3 0,2 0,3 0,4 0,8 2,6 18,8
Service Land IIIb5 0,0 0,0 0,4 5,6 0,1 1,3 6,2 0,6 0,4 1,6 0,8 1,8 4,3 0,6 24,2 47,8
Stad IIIb6 0,0 0,0 1,2 49,6 2,9 4,6 14,3 2,5 1,0 8,8 4,7 9,0 4,9 2,0 36,6 142,1
Arbetsledning etc. Land IIIb7 0,0 0,0 0,0 1,3 0,0 0,1 0,2 0,0 0,0 1,0 0,3 0,9 9,3 2,4 5,5 21,0
Stad IIIb8 0,0 0,0 0,1 7,3 0,1 0,3 0,3 0,1 0,0 3,6 1,1 4,8 10,6 9,8 11,2 49,3
Utländskaanställda IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0
Inländska iutländska företag IIId
Övrigaproduktionsskatter minusproduktionssubventioner IIIe −2,0 0,0 −2,0 41,1 4,9 5,0 0,0 0,0 −6,0 8,3 3,7 1,0 0,0 0,0 4,0 58,0▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—280
(Tabell8.20,cell 3,2)NÄRINGSGREN(AvdelningariNACE) Total
Jordbruk,
jaktoch
skogsbrukFiske Utvinning
avmineralTillverk-
ningEl-,gas-,
värme-
och
vattenför-
sörjningByggverk-
samhetParti-
handel,
detalj-
handel,
reparation
avmotor-
fordon
och
personliga
artiklarHotell-
och
restau-
rangverk-
samhetTransport,
magasi-
neringoch
kommuni-
kationFinansiell
verk-
samhetFastig-
hets-och
uthyr-
ningsverk-
samhet,
företagst-
jänsterOffentlig
förvalt-
ningoch
försvar,
obligato-
risk
socialför-
säkringUtbild-
ningHälso-
och
sjukvård,
sociala
tjänster
veterinär-
verk-
samhetAndra
samhälle-
ligaoch
personliga
tjänsterIndirekt
mätta
finansiella
tjänster
IIa1 IIa2 IIb1 IIb2 IIb3 IIb4 IIc1 IIc2 IIc3 IIc4 IIc5 IIc6 IIc7 IIc8 IIc9 IIc10 II
Driftsöver-
skottnettoHushåll (iägarbebodda bostäder) IIIf1 60,0 60,0
HIOochoffentlig affärsdrivandeverksamhet IIIf2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 21,0 21,0
Företag Offentliga IIIf3 0,1 0,0 2,7 8,0 9,0 1,1 −12,1 0,1 3,6 1,5 1,0 0,0 6,2 10,1 −5,0 26,3
Nationella privata IIIf4 10,7 0,2 0,4 13,0 0,1 21,9 6,0 2,7 7,1 14,8 49,0 0,0 1,3 11,5 −35,0 103,7
Utländska IIIf5 0 0,0 1,4 6,0 0,0 0,4 0,5 0,3 1,8 2,2 1,5 0,0 0,0 0,0 −8,0 6,1
Sammansattförvärsvin-
komst,nettoLand IIIg1 12,3 1,4 0,0 65,4 0,0 9,4 10,7 0,5 0,5 3,0 32,9 0,0 0,0 3,4 2,1 141,6
Stad IIIg2 0,2 0,2 0,0 161,6 0,0 25,6 20,4 4,3 2,5 2,0 61,1 0,0 0,0 7,6 4,9 290,4
Delsummor:
Lönerochkollektivaavgifter(betalade avinhemska producenter) 8,0 1,0 13,0 317,3 18,5 58,0 39,0 5,3 15,9 35,5 18,4 39,1 67,0 22,3 103,6 761,8
— Inländskman IIIa 6,9 0,8 11,1 233,3 15,4 51,4 17,5 1,8 14,3 20,1 11,3 21,9 37,1 6,5 22,7 472,2— Inländskkvinna IIIb 1,0 0,1 1,7 83,1 3,0 6,4 21,3 3,5 1,5 15,4 7,1 16,9 29,9 15,8 80,9 287,6— Utländsk IIIc 0,1 0,1 0,1 0,9 0,0 0,2 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,0 0,0 2,0Sammanstattfövärvsinkomst ochdriftsöverskott 23,2 1,8 4,5 254,0 9,1 58,4 25,5 8,0 15,5 23,5 205,5 0,0 0,0 18,5 49,6 −48,0 649,1— Driftsöverskott,netto IIIf 10,8 0,2 4,5 27,0 9,1 23,4 −5,6 3,1 12,5 18,5 111,5 0,0 0,0 7,5 42,6 −48,0 217,1— Sammansatt förvärvsinkomst,netto IIIg 12,4 1,6 0,0 227,0 0,0 35,0 31,1 4,9 3,0 5,0 94,0 0,0 0,0 11,0 7,0 432,0
Totalt förädlingsvärde,netto III 29,2 2,8 15,5 612,4 32,5 121,4 64,5 13,3 25,4 67,3 227,6 40,1 67,0 40,8 157,2 −48,0 1468,9▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—281
▼B
KAPITEL9
INPUT-OUTPUTRÄKENSKAPERNASUPPBYGGNAD
9.01 Input-outputsystemetbeståravtretyperavtabeller:
a) Tillgångs- ochanvändningstabeller.
b) Tabeller som kopplar tillgångs- och användningstabellerna till
sektorräkenskaperna.
c) Symmetriskainput-outputtabeller.
9.02 Tillgångs-ochanvändningstabellerna utgörsavbransch-ochproduktma-
triser som i detalj beskriver de inhemska produktionsprocesserna och
transaktionernamedprodukterinomlandetsekonomi.Dessatabellervisar
a) strukturenpåproduktionskostnadernaochdeinkomstersomgenereras
iproduktionsprocessen,
b) flödetavvarorochtjänster somproducerasinomlandetsekonomi,
c) flödetavvarorochtjänster till ochfrånutlandet.
9.03 Entillgångstabellvisartillförselnavvarorochtjänstermedfördelningpå
produkt och typ av leverantör, varvid uppdelning görs på inhemsk
produktionochimport.Ettförenklatexempelpåentillgångstabellvisasi
tabell 9.1.
Tabell9.1— Förenkladtillgångstabell
TillgångBranscher Utlandet Totalt
(1) (2) (3)
Produkter (1) Produktionefter
produktoch
branschImportav
produkterTotal tillgång av
produkter
Totalt (2) Total produktion
efter branschTotal import Total tillgång
9.04 En användningstabell visar användning av varor och tjänster med
fördelningpåproduktochtypavanvändning,dvs.sominsatsförbrukning
(branschvis), slutlig konsumtion, bruttoinvestering eller export. Tabellen
visar dessutom bruttoförädlingsvärdets komponenter, dvs. löner och
kollektiva avgifter, övriga produktionsskatter minus produktionssubven-
tioner, sammansatt förvärvsinkomst netto, driftsöverskott netto och
kapitalförslitning. Ett förenklat exempel på en användningstabell visas i
tabell 9.2.
Tabell9.2— Förenkladanvändningstabell
AnvändningBranscher UtlandetSlutlig
konsumtionBruttoinves-
teringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Insatsför-
brukning
efter
produkt
och
branschExport Konsum-
tionsut-
gifterBruttoin-
vesteringTotal
använd-
ningefter
produkt
Förädlingsvär-
dets kompo-
nenter(2) Förädlin-
gsvärde
efter
kompo-
nentoch
bransch
Totalt (3) Totala
insatser
efter
bransch1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—282
▼B
9.05 Mellantillgångs-ochanvändningstabellernagällertvåtyperavidentiteter
(förutsattatttillgångochanvändningärkonsistentvärderade,setabellerna
9.5och9.6):
a) Branschidentiteten: Branschens produktion = Insatser i branschen.
Tillämpatpåvåraförenkladetillgångs-ochanvändningstabelleranger
detta att radvektorn i cell (2,1) i tabell 9.1 skall vara lika med
radvektornicell (3,1)itabell 9.2.
Förvarjebranschgäller alltså:
Produktion=Insatsförbrukning+Förädlingsvärde.
b) Produktidentiteten: Total tillgång efter produkt = Total användning
efter produkt.
Tillämpatpåvåraförenkladetabellerskallkolumnvektornicell(1,3)i
tabell 9.1varalika medkolumnvektorn icell (1,5)itabell 9.2.
Förvarjeproduktgäller alltså:Produktion+Import=Insatsförbrukning+Export+Konsumtionsutgifter+-
Bruttoinvestering.
Dessaekvationerförbranscherochprodukterkananvändasförattpröva
ochförbättraberäkningarnaskonsistensochfullständighet(sepunkt9.11).
9.06 Tillgångs- och användningstabeller utgör den centrala ramen för alla
branschtabeller, t.ex. tabeller över sysselsättning, bruttoinvestering och
kapitalstockar.
9.07 Tillgångs- och användningstabellerna innehåller alla flöden i följande
konton:
a) Produktkontot.
b) Produktionskontot,
c) Inkomstbildningskontot.
9.08 En tillgångstabell och en användningstabell kan också kombineras och
redovisassomenendatabell.Dettakanuppnåsgenomattadderatvårader
ochenkolumntillanvändningstabellen, nämligenproduktionochimport
(se tabell 9.3). Lägg märke till att raderna och kolumnerna från
tillgångstabellen ipunkt9.03haröverförtshit.
Tabell9.3— Kombineradtillgångs-ochanvändningstabell (förenklad)
Produkter Branscher UtlandetKonsum-
tionBruttoin-
vesteringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Produkter (1) — Insats-
förbru-
kningExport Konsu-
mtions-
utgifterBrut-
toin-
vesteri-
ngTotal
använd-
ning
efter
produkt
Branscher (2) Produ-
ktion— — — — Total
produk-
tion
efter
bransch
Förädlingsvär-
detskompo-
nenter(3) — Förädl-
ingsvä-
rde
Utlandet (4) Import —
Totalt (5) Total
tillgång
efter
produktTotala
insatser
efter
bransch
9.09 En symmetrisk input-outputtabell är en produkt * produkt- eller
bransch * bransch-matris, som i detalj beskriver de inhemska produk-
tionsprocesserna och transaktionerna i produkter i landets ekonomi. En
symmetriskinput-outputtabellfördelarombådetillgångochanvändningi
en enda tabell. Det finns en viktig begreppsmässig skillnad mellan en1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—283
▼B
symmetrisk input-outputtabell och en kombinerad tillgångs- och
användningstabell:idensistnämndatypenavtabellkombinerarstatistiken
produktermedbranscher;idensymmetriskainput-outputtabellendäremot
kombinerasproduktermedprodukterellerbranschermedbranscher.Ien
symmetrisk input-outputtabell tillämpas alltså endera en produktklassifi-
cering eller en branschklassificering för både rader och kolumner (se
tabell 9.4).
Tabell9.4— Förenkladsymmetriskinput-outputtabell(produkt*produkt)
Produkter UtlandetKonsum-
tionsutgifterBruttoinves-
teringTotalt
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter (1) Insatsför-
brukningExport Konsum-
tionsut-
gifterBruttoin-
vesteringTotal
användning
efter
produkt
Förädlingsvär-
detskompo-
nenter(2) Förädlin-
gsvärde————
Utlandet (3) Import — — — —
Totalt (4) Total
tillgång
efter
produkt— — — Total
tillgång=T-
otal
användning
9.10 Större delen av den statistik som kan erhållas från produktionsenheter
angervilkentypavprodukterdeharsåltoch,vanligenmindredetaljerat,
vilken typ av produkter de har producerat/sålt. Tillgångs- och
användningstabellerna har utformats för att passa denna typ av statistisk
information (dvs. bransch och produkt). Däremot finns inte ofta
information av typen produkt * produkt eller bransch * bransch, vilket
krävs för den symmetriska input-outputtabellen. Så t.ex. ger branschun-
dersökningarvanligenimformationomdentypavproduktersomanvänts
och om de produkter som tillverkats. Information om insatser i form av
produkter och förädlingsvärdekomponenter för varje tillverkad produkt
gårdockvanligeninteattsamlain(iettidealfallskulleadministrationav
ett företag resultera i en redovisning av alla kostnader fördelade på de
olika typerna av produktion och samtidigt av insatsförbrukningens
sammansättning med avseende på produkttyp). I praktiken är därför den
information somställts upp i form av tillgångs- och användningstabeller
en praktisk utgångspunkt för att konstruera den mer analytiska
informationen i de symmetriska input-outputtabellerna.
Produkt * bransch-informationen i tillgångs- och användningstabellerna
kan konverteras till produkt * produkt (bransch * bransch) genom att
läggatillextrastatistiskinformationominsatsstrukturen,ellergenomatt
antakonstantinsatsstrukturförproduktellerförnäringsgren(sepunkterna
9.54-9.60).
9.11 Tillgångs- och användningstabellerna tjänar både statistiska och analy-
tiskaändamål.
Viktigastatistiska ändamål ärföljande:
a) Attidentifiera bristerochinkonsistenserideprimäradatakällorna.
b) Attberäkna vikter,indextal ochpris-ochvolymmått.
c) Attgöraskattningarresidualt(attberäknaenvariabelgenomattförst
beräkna alla andra variabler i ekvationen), t.ex. för produktion eller
slutligkonsumtionavspeciella produkter.
d) Att kontrollera och förbättra konsistens, rimlighet och fullständighet
hosvärdenitillgångs-ochanvändningstabellernaochideaggregerade
tabellerna (som produktionskonto). Därför bör avstämningen inte
begränsastill tillgångs- ochanvändningstabeller ilöpande priser
1) genom att framställa tillgångs- och användningstabeller i löpande
och fasta priser för två eller flera år kan skattningar av volym-,
värde- och prisförändringar avstämmas samtidigt: jämfört med att
integrera tillgångs- och användningstabeller för ett enda år i taget
innebärdetta enavsevärt utökadeffektivitet iavstämningsarbetet,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—284
▼B
2) medhjälpavtabellersomvisarkopplingentillsektorräkenskaperna
kan en direkt jämförelse göras med dessa, t.ex. uppgifter om
inkomstomfördelning, sparande och om finansiellt sparande
(beräknat som resultatet av finansiella transaktioner). Detta
garanteraråtminstoneattmanefteravstämningenuppnårkonsistens
mellan tillgångs- och användningstabellerna och sektorräkenska-
perna,
3) attförsökahärledasymmetriskainput-outputtabellerfråntillgångs-
ochanvändningstabellernakanavslöjainkonsistenserochsvagheter
idesistnämndatabellerna.Därfinnsocksåmöjligfeedbackfrånde
symmetriskainput-outputtabellernatilltillgångs-ochanvändnings-
tabellerna.
e) Att göra skattningar för tidsperioder för vilka mindre tillförlitliga
uppgifter finns att tillgå, t.ex. att skatta årssiffror på basis av de
detaljeradetillgångs-ochanvändningssuppgifternaförettbenchmark-
år eller att skatta kvartalssiffror på basis av årliga tillgångs- och
användningstabeller.
9.12 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen ger en detaljerad bild av sammansättningen av tillgång
ochanvändningavvaror,tjänsterocharbetskraftochdeprimärinkomster
somärinvolverade.Sådanatabellerochdejämförelsetalsomkanhärledas
från dem, t.ex. produktivitetssiffror, är viktiga områden för ekonomisk
analys.
9.13 Tillgångs-ochanvändningstabellerna ochinput-outputtabellen kanockså
användas som verktyg för ekonomisk analys. De båda tabelltyperna har
olikaförtjänster.Förberäkning avdirektaochindirekta effekterbehöver
tillgångs- och användningstabellerna förses med specifika antaganden
eller kompletterande statistisk information. För beräkning av kumulativa
effekterärkravenpådessaantagandenochytterligaredataallrastarkast.I
själva verket är kraven för beräkning av kumulativa effekter med en
tillgångs- och användningstabell liktydiga med att konstruera en
symmetrisk input-outputtabell. För att beräkna kumulativa effekter är
därfördensymmetriskainput-outputtabellenattföredrasomverktyg.För
beräkning av direkta effekter och effekter av första ordningen är
emellertidtillgångs-ochanvändningstabellersomjusteratsmedettutvalt
antal antaganden (eller statistisk information) i allmänhet att föredra på
grundavatt
a) beräkningen ärmindre beroendeavantaganden,
b) tillgångs-ochanvändningstabellentillhandahållerfleradetaljeränden
symmetriskainput-outputtabellen,
c) uppgifternaitillgångs-ochanvändningstabellenkanbättrekopplastill
andratyperavstatistiska data.
Dessa egenskaper är också till hjälp när tillgångs- och användnings-
tabellerna integreras i en makroekonomisk modell: den resulterande
totalmodellenärnärmarefaktiskstatistik,kanvisaenmängddetaljeroch
kanrelativtlättkopplastillområdenförvilkaannanstatistiskinformation
finnsatt tillgå (t.ex.arbetsmarknad eller miljö).
9.14 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen kananvändasförattberäkna
a) effekter av pris- eller skattesatsförändringar på värdena på tillgångs-
eller användningssidan,
b) effekter av volymförändringar på värdena på tillgångs- eller
användningssidan,
c) effekter av prisförändringar på tillgångssidan på priserna på
användningssidan,
d) effekter av volymförändringar på användningssidan på volymen på
tillgångssidan,
e) effekter av volymförändringar på tillgångssidan på volymen på
användningssidan.
Beräkningarna kan visa såväl indirekta som direkta effekter. Så t.ex.
kommerensignifikantuppgångavenergiprisernaintebaraattpåverkade
branschersomärintensivaenergiförbrukare,utanocksådebranschersom
använder de energiintensiva producenternas produktion. Med hjälp av
några antaganden kan beräkningar av storleken på sådana indirekta
effekter härledas från tillgångs- och användningstabellerna och de
symmetriskainput-outputtabellerna. Exempel påvanligaantaganden är
a) konstantinsatsstrukturivärdetermer,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—285
▼B
b) konstant sammansättning av värdet på produktionen per bransch och
produkt,
c) konstantproduktsammansättning ihushållenskonsumtionsutgifter.
Dessaantagandenärförhållandevissteladådeinnebärattrelativpriserna
inte förändras, att produktionsprocesserna förblir tekniskt desamma och
att ingen substitution äger rum mellan olika kategorier i hushållenskon-
sumtionsutgifter. Emellertid kan sådana allmänna antaganden modifieras
genom att man först tar hänsyn till förändringar i relativpriser, t.ex.
Leontief-prismodellen.Dettakansedanutvidgasmedekonometriskaeller
andra beräkningar av relativprisernas och andra variablers inflytande på
tekniskakoefficienter eller hushållenskonsumtionsutgifter.
Beräkningarna behöver inte begränsas till tillgång och användning av
varorochtjänster.Dekanocksåtillämpaspåtillgångochanvändningav
arbetskraft ochpåförädlingsvärdets komponenter.
9.15 Tillgångs- och användningstabellerna och den symmetriska input-
outputtabellen kan integreras i makroekonomiska modeller för att förse
dessa med ett mer detaljerat ekonomiskt underlag. Speciella typer avanalys som utnyttjar tillgångs- och användningstabeller och den
symmetriskainput-outputtabellen ärt.ex.
a) analysavproduktion,kostnadsstrukturerochproduktivitet,
b) prisanalys,
c) analysavsysselsättning,
d) analysavstrukturenpåinvestering, konsumtion,exportetc.,
e) analysavsambandetmellaninhemskproduktionochmiljö(t.ex.med
fokus på användning av speciella produkter som bränsle, papper och
glas),
f) analysavimportavnädvändigenergi,
g) analysavgenomslaget avnyateknologier,
h) känslighetsanalys av effekterna av ändringar i skattesatser och
regleringar.
TILLGÅNGS-OCHANVÄNDNINGSTABELLER
9.16 Tabellerna 9.5 och 9.6 visar tillgångs- och användningstabeller mera
detaljerat.
9.17 Den klassificering som används för näringsgrenar är NACE Rev. 1 och
denklassificeringsomtillämpasförprodukterärCPA.Dessaklassificer-
ingar är helt och fullt avpassade till varandra: på varje aggregeringsnivå
redovisar CPA de viktigaste produkterna från näringsgrenarna enligt
NACERev.1.
9.18 I tillgångs- och användningstabellerna är klassificeringen av produkter
minst lika detaljerad som klassificeringen av näringsgrenar, t.ex.
tresiffernivån i CPA (200 grupper) och tvåsiffernivån i NACE Rev. 1
(60grupper).
9.19 Distinktionen mellan marknadsproduktion, produktion för egen slutlig
användningochövrigickemarknadsproduktionskalltillämpasendastför
samma branschproduktion; distinktionen krävs inte för varje produkt-
grupp.
9.20 Distinktionen mellan marknadsproducenter och producenter för egen
slutliganvändningåenasidanochövrigaickemarknadsproducenteråden
andraskallanvändasendastförbranschernärbådatypernaavproducent
finnsinomsammabransch.Iallmänhetkommerdennadistinktiondärför
endast att tillämpas för underindelning av ett mycket begränsat antal
branscher,t.ex.sjuk-ochhälsovårdochundervisning(sepunkt3.66).
9.21 Importochexportskallunderindelasi
a) leveranser inomEU,
b) importochexporttillochfrånövrigaländer.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—286
Tabell9.5— Tillgångstabellibaspriserinklusiveövergångtillmottagarpriser
Branscher(NACE)
1234……nΣ(1) Import cifTotal tillgångtill
baspriserHandels-och
transportmargi-
nalerProduktskatter
minussubven-
tionerTotal tillgång till
mottagarpriser
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktion efter produkt och bransch till
baspriser2
3
4
.
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Total produktionefter bransch 0
Avtotalen:
Marknadsproduktion
(3)Föregenslutliganvändning 00
Övrigickemarknadsproduktion 00▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—287
Tabell9.6— Användningstabellimottagarpriser
Branscher(NACE)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Insatsförbrukningtill mottagarpriser
efter produktochbranschSlutlig användningimottagarpriser/
fob:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentligsektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) Export,fob2
3
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Total insatsförbrukningefter
branschTotal slutliganvändningefter typ Total användning
Lönerokollektiva avg.
Övrigaproduktionsskatternetto (3) Förädlingsvärdetskomponenterefter
bransch Kapitalförslitning
Driftsöverskott,netto
Σ(3) (4) Förädlingsvärdeefter bransch
Σ(1)+ Σ (5) Produktiontillbaspriserefter
bransch
Kompletterande uppg.:
FastbruttoinvesteringRealkapitalstockArbetskraftsinsats(6)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—288
▼B
9.22 I tillgångstabellen värderas flödena av varor och tjänster till baspriser. I
användningstabellen värderas flödena avvaror ochtjänster till mottagar-
priser.Förattuppnåidentitetmellantillgångochanvändningvisartabell
9.5ocksåövergångenfråntillgångibasprisertilltillgångimottagarpriser.
Eftersom tillgång ska vara lika med användning visar tabellen också
övergången från användning i mottagarpriser till användning i baspriser.
Följandetvåidentiteter härledsfråndennaövergång:
a) Tillgång till mottagarpris ärlika medanvändningtill mottagarpris.
b) Tillgång till basprisärlikamedanvändningtill baspris.
9.23 Förädlingsvärdet registreras i baspriser. Det är nettoresultatet av
produktion värderad till baspriser minus insatsförbrukning värderad till
mottagarpriser.
9.24 FörädlingsvärdetillfaktorprisärinteettbegreppiENS.Ickedestomindre
skulle det kunna härledas från förädlingsvärde till baspris genom att
subtraheraövrigaproduktionsskatterminussubventioner.
9.25 BNP värderas till marknadspriser. Detta aggregat kan härledas från
tillgångs-ochanvändningstabeller påföljande tresätt:
a) Aggregatet produktion till baspris efter bransch minus aggregatet
insatsförbrukning till mottagarpris efter bransch plus produktskatter
netto (produktionsansatsen). Insatsförbrukningen efter bransch inklu-
deraranvändningavindirektmättafinansiellatjänster,somregistreras
iennominell bransch(sepunkt9.33).
b) Aggregatet av de olika komponenterna i förädlingsvärdet till baspris
efter näringsgren minus användning av indirekt mätta finansiella
tjänster(somregistrerasiennominellnäringsgren,sepunkt9.33)plus
produktskatter netto(inkomstansatsen).
c) Summanavkategorierna islutliganvändningminusimport: export−
import + konsumtionsutgifter + bruttoinvestering (samtliga till
mottagarpris) (användningsansatsen).
9.26 Användningstabellen 9.6 innehåller också en del kompletterande
uppgifter:
bruttoinvesteringar, realkapitalstock och arbetskraftsinsats efter bransch.
Sådana uppgifter är nödvändiga för produktivitetsanalys och kan också
komma till nytta vid flera andra typer av analyser (t.ex. analys av
sysselsättning).
9.27 I ENS värderas realkapitalstocken till de marknadspriser som råder vid
balansräkningens datum. För fasta tillgångar som inköpts tidigare år
innebär detta att kapitalförslitningen för tidigare år skall dras från de
löpande marknadspriserna för nya tillgångar av samma typ och kvalitet.
Detta nettobegrepp för realkapitalstock skulle kunna användas för att
beräkna kapitalintensitet. För produktivitetsanalys används emellertid
oftare ett specifikt bruttobegrepp för realkapitalstock. Enligt detta
bruttobegreppskallallafastatillgångarvärderastilllöpandemarknadspris
förnya tillgångar avsamma typ och kvalitet; inget avdrag bör görasför
kapitalförslitning under senaste och tidigare år. Detta bruttobegrepp för
realkapitalstockenäringetstandardbegreeppiENSmenkanlättberäknas
medhjälpavPI-metoden(”Perpetual InventoryMethod”).Medtankepå
den stora användningen av sådana bruttosiffror rekommenderas att
inkluderabådebrutto-ochnettotalförrealkapitalstocken somkomplette-
randeinformation.
9.28 Förproduktivitetsanalysärantalarbetadetimmarattföredrasomvariabel
för arbetskraftsinsats. För att dra slutsatser om antalet sysselsatta kan
emellertid också antalet arbetstillfällan vara relevant. Båda variablerna
kanunderindelas, t.ex.ianställda ochegenföretagare.
9.29 För att rätt kunna sammanställa och förstå tillgångs- och användnings-
tabellernaärdetviktigtatterinrasignågraavderäkenskapskonventioner
somtillämpas iENS:
a) Produktionihjälpverksamhetregistrerasinteseparat;allainsatsersom
användsienhjälpverksamhetbehandlassominsatsidenprimäraeller
sekundära verksamhet som den stöder. Hjälpverksamheter kan t.ex.
vara försäljning, bokföring, lagring och städning (se punkterna 3.12
och3.13).
b) Varor och tjänster som produceras och konsumeras under samma
räkenskapsperiod och inom samma lokala branschenhet identifieras
inteseparat.Deregistrerasdärförintesomendelavproduktioneneller
insatsförbrukningen hos denna lokala branschenhet. Detta kan t.ex.
gälla
1) fröerochplantorförsåddochplantering,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—289
▼B
2) kolsomförbrukasavkolgruvorvidtillverkning avbriketter,
3) elektriskenergisomförbrukasavkraftstationer.
c) Mindretillverknings-,underhålls-,service-ellerreparationsarbetenför
andra lokala branschenheter skall registreras netto, dvs. exklusive
värdet av de inblandade varorna. I motsats härtill skall transaktionen
registreras brutto, dvs. som köp och försäljning av de inblandade
varorna,närvarornablirföremålförenväsentligfysiskförändring.
d) Varaktiga varor kan hyras eller bli föremål för operationell leasing.
Vid sådana tillfällen registreras de som bruttoinvestering och
realkapitalstock i ägarens bransch; i användarens bransch registreras
hyresbeloppet sominsatsförbrukning.
e) Personer som arbetar via förmedlingar för temporära arbeten
registreras som sysselsatta i dessa förmedlingars bransch och inte i
de branscher i vilka de faktiskt arbetar. I sistnämnda branscher
registreras följaktligen betalningen till dessa personer som insatsför-
brukning (och inte som lön). Utkontrakterad arbetskraft behandlas på
sammasätt.
f) SysselsättningochlönärvidabegreppiENS:
1) Sysselsättning av sociala skäl räknas också som sysselsättning.
Detta är t.ex. tillämpligt på arbetsplaceringar för handikappade,
sysselsättningsprojekt för personer som har varit arbetslösa länge
och sysselsättningsprogram för ungdomar som söker arbete.
Följaktligen är de berörda personerna anställda och uppbär lön
(inte sociala transfereringar), fastän deras produktivitet kan vara
(mycket)lägreänandraanställdas.
2) Sysselsättning innefattar också några fall där de inblandade
personerna inte alls förväntas arbeta, t.ex. avskedade personer
som under någon tid uppbär betalning från sin förre arbetsgivare.
Arbetskraftsinsatsiformavantalarbetadetimmarstörsemellertid
inteavdennakonvention,eftersomingafaktiskaarbetstimmarhar
registrerats.
9.30 Itillgångs-ochanvändningstabellerna måstetvåjusteringspostserinföras
för att nå överensstämmelse mellan värderingen av importen i tillgångs-
ochanvändningstabellernaochisektorräkenskaperna(seocksåtabellerna
9.5och9.6).
I tillgångstabellen värderas varuimporten till cif-värden. Detta är en
överskattningavimportkostnadennärdetransport-ochförsäkringstjänster
som ingår i cif-värdet utförs av inhemska subjekt (t.ex. transport i egen
regiellertransporterutfördaavinhemskatransportföretag).Förattfårätt
saldo mellan import och export måste därför också exporten av tjänster
ökas lika mycket som importen överskattas. I sektorräkenskaperna
värderas importen av varor till fob-värden. Detta är en överskattning av
importenliksomifalletmedcif-värderingen.Ifrågaomfob-värderingen
är emellertid överskattningen mindre, vilket innebär att den beräknade
exportökningen också är mindre. Resultatet av att använda olika
värderingsprinciper är sålunda att saldot mellan import och export är
detsamma, men att både total import och total export blir större vid cif-
värderingen. De två värderingsprinciperna kan bringas till överensstäm-
melse i tillgångs- och användningstabellerna genom införande av
justeringsposter för både import och export. Justeringsposterna skall
vara lika med värdet av transport- och försäkringstjänster som till-
handahållsavinhemskaföretagochsomingåricif-värdetmeninteifob-
värdet, dvs. som avser transport och försäkring från exportlandets gräns
till importlandets gräns. När dessa justeringsposter väl har införlivats i
tillgångs-ochanvändningstabellernabehöverdeingenspeciellbehandling
iinput-outputberäkningarna.
9.31 Ägarbyteavbefintligavarorregistrerasianvändningssidetabellensomen
negativ utgift för säljaren och en positiv utgift för köparen. För den
berördaproduktgruppenärägarbyteavenbefintligvaraliktydigtmeden
omklassificering av användning. Det är endast transaktionskostnaderna
som inte utgör en omklassificering: de registreras som användning av
företagstjänster (handel, förmedling). För ändamål som beskrivning och
analys kan det vara en fördel att redovisa den relativa storleken på
ägarbyten av befintliga varor separat för några produktgrupper, t.ex. av
begagnade bilareller avreturpapper.
9.32 Inhemskaenhetersdirektainköpiutlandetochutlänningarsdirektköppå
deninhemskamarknadenberäknasvanligengenomenspeciellhanteringi
den statistiska kompileringsprocessen. De införs som justeringar av
ingångsskattningaravimport,exportoch,avseendekonsumtionsdelenav
utlandsköpen, konsumtionsutgifter. För att få balans mellan tillgång och
användning på produktnivå ska dessa inköp fördelas på de olika1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—290
▼B
produktgruppersomärberörda.Fördeproduktgrupperdärsådanainköp
ärviktigakanderedovisassomundergrupp,t.ex.utgiftförlogi.
9.33 Genomgående i tillgångs- och användningstabellerna har näringsgren-
sklassificeringen NACE Rev. 1 utökats med en nominell bransch för
användning av indrekt mätta finansiella tjänster. I tillgångstabellen
registreras inga transaktioner alls för denna bransch. I användnings-
tabellen registreras summa användning av indirekt mätta finansiella
tjänster som insatsförbrukning i den nominella branschen. Då den
nominella branschen inte har några andra transaktioner blir dess
driftsöverskott netto negativt och till storleken lika med dess insatsför-
brukning;alla andra komponenter iförädlingsvärdet ärnoll.Följaktligen
är det totala förädlingsvärdet brutto lika med (det negativa) driftsö-
verskottetnetto.
9.34 Övergången från tillgång och användning till baspris till mottagarpris
innefattar
a) omfördelning avhandelsmarginaler,
b) omfördelning avtransportmarginaler,
c) tilllägg avproduktskatter (utomavdragsgill mervärdesskatt),
d) avdragavproduktsubventioner.
Beräkningenavdennaövergångärenviktigdelavavstämningsprocessen.
Särskilda tabeller kan visa övergången mera utförligt (se tabellerna 9.7
och 9.8). De tabellerna kan också tjäna viktiga analytiska ändamål, t.ex.
prisanalysochanalysaveffekterna avändradeproduktskattesatser.
9.35 Vid framställningen av tillgångs- och användningstabeller och avstäm-
ningen mellan de två sidorna finns det i allmänhet alltid ett val av
tyngdpunktmellantvåolikasättattjusterastatistiskadataenligtföljande:
a) För varje produkt kan tillgång till baspris justeras till värdering i
mottagarpriser för att möjliggöra avstämning mot användning till
mottagarpris.
b) Användningtillmottagarpriskanjusterastillvärderingibasprisföratt
matcha tillgång tillbaspris.
9.36 Ipraktikenkanbådatypernaavavstämningarbehövasförattbyggaupp
en tillgångs- och användningstabell. Båda alternativen har att göra med
ellerkräverliknandeslagavjustering,dvs.avseendeproduktskatterminus
produktsubventionerochhandels-ochtransportmarginalermedfördelning
påprodukter.Isjälvaverketärdetförstaalternativetintemöjligtutandet
andra,eftersomdetvanligeninteärmöjligtattkännatillkolumnernaför
produktskatter,produktsubventionerochhandels-ochtransportmarginaler
mednedbrytningpåprodukteritillgångstabellenomintefördelningenav
de enskilda produkterna på användningskategorier är känd från
användningstabellen till mottagarpriser (tabell 9.6).
9.37 Därmedärföljande tabeller involverade iavstämningsprocessen:
a) Tillgångs- och användningstabellerna 9.5 och 9.6 som visar slutre-
sultaten av avstämningen mellan total tillgång och användning av
produktertillmottagarpris ochtill baspris.
b) Tabellerna över handels- och transportmarginaler och över produkts-
katter minusproduktsubventioner (tabellerna 9.7och9.8).
9.38 Övergången från baspris till mottagarpris vad gäller tillgång och
användning (se punkt 9.34) inbegriper omfördelning av handelsmargi-
naler: värdering till baspris betyder att handelsmarginalerna registreras
somendelavproduktenhandelstjänst,medanvärderingtillmottagarpris
innebär att handelsmarginalerna allokeras till de produkter som de
belastar. Enmotsvarandesituation gäller förtransportmarginaler.
9.39 Summan av handelsmarginaler på produkter är lika med summan av
handelsmarginaler för branscherna inom varuhandeln plus de sekundära
handelsmarginalerna inom andra branscher. En motsvarande ekvation
gäller förtransportmarginalerna.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—291
Tabell9.7— Enkeltabellöverhandels-ochtransportmarginaler
Branscher(NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Handels- och transportmarginaler på
insatsförbrukning efter produkt och
branschHandels- och transportmarginaler på
slutliganvändning:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Handels- och transportmarginaler på
insatsförbrukningefter branschHandels- och transportmarginaler på
slutliganvändningefter typTotala handels-ochtransportmarginaler▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—292
Tabell9.8— Enkeltabellöverproduktskatterminussubventioner
Branscher(NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Produktskatter minus produktsubven-
tioner på insatsförbrukning efter
produktochbranschProduktskatter minus produktsubven-
tionerpåslutliganvändning:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Produktskatter minus produktsubven-
tionerpåinsatsförbrukningefterbranschProduktskatter minus produktsubven-
tionerpåslutliganvändningefter typTotala produktskatter minus produktsub-
ventioner▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—293
▼B
9.40 Transportmarginaler inkluderar alla transportkostnader som betalas
separat av köparen och som ingår i användning av produkter till
mottagarpris men inte i baspris för en tillverkares produktion eller i
handelsmarginalerna hos parti- eller detaljhandeln. Transportmarginalen
innefattar isynnerhet
a) transportavvarorfråndenplatsdärdehartillverkatstilldenplatsdär
köparen mottar dem i det fall tillverkaren betalar en tredje part för
transportenomdetta beloppdebiteras köparenseparat,
b) transportavvarorordnadavtillverkaren,parti-ellerdetaljhandlarenpå
sådant sätt att köparen betalar separat för transprotkostnaderna även
när transporten utförs av tillverkaren eller av parti- eller detaljhand-
larensjälv.
Övriga kostnader för att transportera varor registreras inte som trans-
portmarginaler, t.ex.
a) om tillverkaren transporterar varorna själv och transportkostnaden
inkluderas i baspriset för tillverkarens produktion; denna transport
representerarenhjälpverksamhetochdeenskildatransportkostnadernaärinte identifierbara somtransportkostnader,
b) om tillverkaren låter ombesörja transporten av varorna utan särskild
fakturaförtransporttjänsternaochdessatransportkostnaderinkluderas
i baspriset för tillverkarens produktion; dessa transportkostnader är
identifierbara som sådana och registreras som en del av tillverkarens
insatsförbrukning,
c) om parti- och detaljhandlare låter ombesörja att varor förflyttas från
denplatsdärdesjälvamottarvarornatillenplatsdärenannanköpare
mottar dem kommer dessa kostnader att inkluderas i handelsmargi-
nalen, om ingen särskild avgift tas ut för transporten till köparen.
Liksom var fallet för tillverkare kan dessa kostnader representera
hjälpverksamhet hosparti- ochdetaljhandlare eller inköpaventjänst
förinsatsförbrukningochdärmedingåihandelsmarginaler menintei
transportmarginaler,
d) ometthushållköpervaroravseddaförslutligkonsumtionochlåteren
tredje partutföratransportenregistreras dessatransportkostnadersom
konsumtionsutgift av tjänster (och inkluderas inte i någon handels-
eller transportmarginal).
9.41 Tabell 9.7 visar en något förenklad bild av en handels- och trans-
portmarginalmatris, emedan:
a) Ingenuttryckligskillnadgörsmellanhandels-ochtransportmarginaler.
Bådatypernaavmarginalerskullekunnaredovisasförvarjeprodukt-
grupp. En annan lösning är att ha separata tabeller: en för
handelsmarginaler ochenförtransportmarginaler.
b) Förhandelsmarginaler börpartihandelochdetaljhandel behandlasvar
för sig för att ta hänsyn till skillnaderna i priser. Då man utarbetar
tabellerna bör man ha klart för sig att partihandlare också kan sälja
direkt till hushållen (t.ex. möbler) och att detaljhandlare också kan
säljatill näringsidkare(t.ex.till kaféerochrestauranger).
c) Vid beräkning och analys av handelsmarginaler på produkter som
ingår i hushållens konsumtionsutgifter skulle de viktigaste distribu-
tionskanalernaförvarjeproduktgruppocksåkunnasärskiljasförattta
hänsyn till prisskillnaderna mellan dem; distinktionen mellan parti-
ochdetaljhandelärnämligenförgrov.Såkant.ex.varorochtjänstser
köpas av hushållen i snabbköp, speceributiker, blomsteraffärer,
varuhus, utomlands eller erhållas som naturainkomst. Vidare kan
andrahandsförsäljning vara mycket viktig för en del produkter, t.ex. i
frågaomcigaretterkandetgällaförsäljningikaféer,restaurangeroch
bensinstationer. Givetvis kan sådana mera förfinade distinktioner
införas endast om de tillgängliga datakällorna innehåller tillräcklig
information för åtminstone grova skattningar av varje distributions-
kanalsvikt.
d) Vid beräkning av transportmarginaler kan ett särskiljande av trans-
porttyper (t.ex. med järnväg, flyg, sjöledes eller på landsväg) vara
mycket användbart.
9.42 Skatterpåproduktionochimportbeståravföljande:
a) Produktskatter(D21),dvs.
1) mervärdesskater (skatteravmomstyp)(D211),
2) importskatter ochtullar; exklusive moms(D212),3) produktskatter,exklusivemomsochimportskatter (D214).
b) Övrigaproduktionsskatter(D29).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—294
▼B
Liknande kategorier särskiljsförsubventionerpåproduktionochimport.
Subventioner behandlas som om de vore negativa skatter på produktion
ochimport.
Definitionerna påalla dessakategorier hargjortsipunkterna 4.14-4.39.
9.43 Tillgång till baspris inkluderar nettot av övriga produktionsskatter (dvs.
minus övriga subventioner på produktionen). För att åstadkomma
övergång från baspris till mottagarpris (eller vice versa, se punkt 9.34),
måste de olika produktskatterna läggas till och produktsubventionerna
drasifrån(eller vice versa).
9.44 Mervärdesskatt kan vara avdragsgill, ej avdragsgill eller inte tillämplig,
enligtföljande:
a) Avdragsgill moms är vanligen tillämplig för större delen av
insatsförbrukningen,störredelenavfastabruttoinvesteringarochdelar
avlagerinvestering.
b) Ej avdragsgill moms är ofta tillämplig på konsumtionsutgifter, vissa
fasta bruttoinvesteringar, delar av lagerinvestering och delar av
insatsförbrukning.
c) Momsäriallmänhet inte tillämplig på
1) export(ivarjefallexporttill länderutanförEU),
2) allavarorellertjänstermednollprocentigmomsoavsettproduktens
användning,
3) alla producenter undantagna frånmervärdesskatteregistrering (små
affärsföretag, religiösaorganisationer, etc.).
9.45 Mervärdesskatt registreras netto i ENS; alla tillgångsposter värderas till
baspris, dvs. exklusive fakturerad moms; insatsförbrukning och slutlig
användningregistrerasimottagarpriser,dvs.exklusiveavdragsgillmoms.
9.46 Tabell 9.8 över produktskatter minus produktsubventioner är förenklad,
emedan
a) deolikatypernaavproduktskatterintesärskiljsochproduktsubventio-
nernainte visasseparat,
b) olika skattesatser och subventioner kan gälla för olika distributions-
kanaler; dessa bör därför också särskiljas där det finns relevant och
tillräcklig information.
9.47 Produktskatterochproduktsubventioner,beståravdebeloppsomförfallit
till betalning endast när dessa bestyrks av taxeringar, deklarationer etc.
eller av de belopp som faktiskt betalats (se punkt 4.27). Produktskatter
(och produktsubventioner) beräknas vanligen produktvis genom tillämp-
ning av de officiella skattesatserna (subventionsgraderna) på de olika
flödena. Efteråt bör en analys göras av skillnaderna mot taxeringar eller
faktisktbetalade belopp.
a) Vissa sådana skillnader betyder att den ursprungliga beräkningen av
produktskatter inteöverensstämmer medENSdefinitioner, varför
1) vid skattebefrielse ursprungsberäkningen av produktskatter skall
sänkas,
2) vid underlåtenhet att betala produktskatter (t.ex. erläggandet av
skattärobligatorisktmeningentaxeringföreligger)beräkningenav
produktskatterbörsänkas,
3) vidböterberäkningen avproduktskatter börhöjas.
Ändringar i beräkningen av produktskatter får följdverkningar på
variablersomberäknasgenomtilläggellersubtraktionavdeberäknade
produktskatterna. Så t.ex. kan produktion till baspris av en specifik
produktgrupp beräknas genom subtraktion av produktskatter från den
beräknade användningen i mottagarpriser. Emellertid kan också
beräkning av produktion i baspriser kombineras med beräkningar av
produktskatter för att komma fram till en beräkning av användning i
mottagarpriser.
b) Ett antal andra skillnader ska inte tas hänsyn till i tillgångs- och
användningstabellen enligt följande:
1) Skillnaderiperiodisering,t.ex.betalningarkanavsetaxeringarför
flera år,
2) Företagsoförmågaattbetala(konkurser):dettabörregistrerassom
enövrigvolymförändringavfinansiellatillgångarochskulder,dvs.
ejitillgångs- ochanvändningstabellen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—295
▼B
c) Inågrafallkanskillnadernaocksåtydapåattursprungsberäkningenav
produktskatterochproduktsubventionerärbehäftadmedallvarligafel,
t.ex. på grund av att produktionsvärdet för någon produkt är
underskattat. Då kan också modifieringar av beräkningarna av flöden
avvarorochtjänster varaberättigade.
Vid övergången från användning av produkter till mottagarpriser till
baspriskanmodifieringenavursprungsberäkningenavproduktskatteroch
produktsubventioner redovisas som en separat post. För alla input-
outputberäkningar blir det emellertid nödvändigt att fördela denna
modifiering på produkter, även om detta bara kan baseras på en enkel
matematisk schablon(t.ex.proportionell fördelning).
9.48 Användningstabellen 9.6 visar inte i vilken utsträckning de använda
varornaochtjänsternahartillverkatsinomlandetellerimporterats.Denna
informationärnödvändigförallaanalyserdärkopplingenmellantillgång
ochanvändningavvarorochtjänsterinomlandetsekonomispelarenroll.
Ettsådantfalläranalysavhurförändringariexportmellerkonsumtions-
utgifter påverkar import, inhemsk produktion och närliggande variabler,
tillexempelsysselsättning.Isjälvaverketgällerdetflertaletanalysersom
visats i punkterna 9.14 och 9.15. Input-outputsystemet innehåller därför
ocksåenanvändningstabellförimporteradeprodukterochenförinhemskt
producerade varorochtjänster(setabellerna 9.9och9.10).
9.49 Vid utarbetandet av användningstabellen för import skall all tillgänglig
information om importens användning utnyttjas, t.ex. kan för en del
produkterdestörreimportföretagenvarkändaochförendelproducenter
kan uppgifter finnas om importens storlek. Emellertid är direkt statistisk
information om importens användning i allmänhet otillräcklig. Sådan
information måste därför vanligen kompletteras med antaganden på
produktgruppsnivå.
9.50 Användningstabellen för inhemskt producerade varor och tjänster kan
sedan erhållas genom att subtrahera importtabellen från den totala
användningstabellen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—296
Tabell9.9— Användningstabellförimport
Branscher(NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)För importprodukter: Insatsförbrukning
i mottagarpriser/cif efter produkt och
branschFörimportprodukter:
Slutliganvändningimottagarpriser/cif:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisationer
(HIO)
c) offentligsektor
Bruttovinvestering:
d) fast bruttoinvestering och värde-
föremål
e) lagerinvestering
f) export2
3
.
.
.
.
.
m
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning av importpro-
dukterefter branschTotal slutlig användning av importpro-
dukterefter typTotal import▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—297
Tabell9.10— Användningstabelltillbasprisförinhemskproduktion
Branscher(NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Förinhemskproduktion:
Insatsförbrukning i baspriser efter
produktochbranschFörinhemskproduktion:
Slutliganvändningtill baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållens ideella organisa-
tioner(HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fast bruttoinvestering och
värdeföremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
....
.
m
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning för inhemsk
produktiontillbasprisefter branschSlutlig användning av inhemsk produk-
tiontillbasprisTotal inhemskproduktion
Användningavimportprodukter (3) Total insatsförbrukning av importpro-
dukterefter branschSlutlig användning av importprodukter
till basprisTotal import
Produktskatternetto (4) Produktskatter netto på insatsförbruk-
ningefterbranschProduktskatter netto på slutlig använd-
ningSummaproduktskatter netto
Σ(1)+(3)+(4) (5) Total insatsförbrukningimottagarpriser
efter branschTotal slutliganvändningefter typ Total användning
Lönerokollektiva avgifter
Övrigaproduktionsskatternetto
KapitalförslitningDriftsöverskottnetto(6) Förädlingsvärdets komponenter efter
bransch
Σ(6) (7) Förädlingsvärdeefter bransch▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—298
Branscher(NACE)
123……nΣ(1) Slutlig användninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1)+(3)+(4)+ Σ(6) (8) Produktiontillbasprisefter bransch
Investeringar
RealkapitalstockArbetskraftsinsats(9)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—299
▼B
9.51 För att tillgodose mer specifika ändamål kan de ovan presenterade
tillgångs- och användningstabellerna modifieras genom införande av
alternativa och kompletterande klassificeringar. Viktiga exempel är
följande:
a) Mer detaljerade produkt- och branschklassificeringar baserade på
nationellaklassificeringarellerföratttahänsyntillspecifikaändamål,
t.ex.föranalysavdenrollsomforskningochutvecklingharilandets
ekonomi.
b) Mer detaljerad geografisk nedbrytning av import och export, t.ex.
handel inom EU med fördelning på länder och handel med länder
utanför EU med underindelning på ekonomiska regioner och några
specifika ländersomUSAochJapan.
c) Klassificering avimportpå
1) import av produkter som också produceras inhemskt (”konkurre-
randeimport”),
2) import av produkter som inte produceras inhemskt (”komplette-
randeimport”).
De båda typerna av import kan förväntas ha olika samband med och
betydelse fördennationella ekonomin.Konkurrerandeimportkanbli
föremål för analys (och ekonomisk politik), eftersom den kan utgöra
ett substitut för inhemsk produktion; den skulle därför kunna upptas
som en separat kategori av (potentiell) slutlig användning i
användningstabellerna. För den kompletterande importen kommer
analyserna huvudsakligen att inriktas på hur pris- eller volymföränd-
ringar(t.ex.ihändelseavenoljekris)påverkar landetsekonomi.
d) Klassificeringavlönerochkollektivaavgiftereftersådanakriteriasom
utbildning,deltid/heltid,ålderochkön.Ensådanklassificeringskadå
också tillämpas på den kompletterande informationen om sysselsätt-
ning. På detta sätt kan tillgångs- och användningstabellerna också
användasförolikaslagsanalyseravarbetsmarknaden;
e) Nedbrytningavlönerochkollektiva avgifteri
1) egentliglön,varav
— anställdas egenavgifter (global skattning av detta begrepp kan
bli nödvändig om egenavgift inte bara beror på lönen utan
också på t.ex. den anställdes övriga inkomster, ålder och
civilstånd),
2) arbetsgivareskollektiva avgifter.Ensådannedbrytning tillåter analys avdesociala avgifternas rollför
priset på arbetskraftsinsats och övervältrandet av denna pålaga på
driftsöverskottbrutto.
f) Ändamålsklassificering av slutlig konsumtion (COICOP för hushåll
ochCOFOGföroffentligasektorn).Denfunktionellaklassificeringen
av dessa utgifter gör det möjligt att uppskatta hur varje funktion
påverkar den övriga ekonomin. Så kan t.ex. betydelsen av offentliga
ochprivatautgifterförhälso-ochsjukvård,transporterochundervis-
ning bedömas. Ett liknande fall är analys av de offentliga
försvarsutgifternasbetydelseförvissainhemskabranscher,isynnerhet
producenter avflygplan, lastbilarochvapen.
g) Omklassificeringavbruttoinvesteringarochrealkapitalstock somhyrs
utavägaren,t.ex.genomoperationellleasing:defastatillgångarnakan
behandlas som om de ägs av användaren (i motsats till standardbe-
handlingen i ENS). Syftet med en sådan omklassificering är att göra
kostnadsstrukturerna jämförbara mellan branscher som hyr fasta
tillgångar och sådana som äger motsvarande fasta tillgångar. För en
konsistentkontobehandlingkräverensådanomklassificeringocksåatt
uthyrarens insatsförbrukning och inhyrarens produktion modifieras
medhyranfördenfastatillgången.
h) Omklassificering av sysselsättning och löner för utkontrakterad
arbetskraft och personer som arbetar via platsförmedlingar för
temporära arbeten: syftet med en sådan omklassificereing är att göra
branschers kostnadsstruktur mera jämförbar genom att registrera
personer som anställda i de branscher ”där de faktiskt arbetar”.
Omklassificeringeninnebärocksåenmodifieringavinsatsförbrukning
ochproduktionideaktuella branscherna.
TABELLER SOM KOPPLAR TILLGÅNGS- OCH ANVÄNDNINGSTA-
BELLERNATILLSEKTORRÄKENSKAPERNA
9.52 Uppgifterna i tillgångs- och användningstabellerna skall kopplas till
sektorräkenskaperna för att säkerställa att tillgångs- och användnings-1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—300
▼B
tabellen är konsistent med sektorräkenskaperna. Detta åstadkommes
genom att införa en tabell med variabler som är korsklassificerade efter
branschochsektor(setabell 9.11).
SYMMETRISKAINPUT-OUTPUTTABELLER
9.53 I ENS är produkt * produkt-tabellen den viktigaste symmetriska input-
outputtabellen ochtabellen beskrivshär.
9.54 Produkt * produkttabellen (se tabellerna 9.4 och 9.12) kan beräknas
genom konvertering av tillgångs- och användningstabellerna, båda i
baspriser.Detta innebärenformatförändring, dvs.fråntvåasymmetriska
tabeller till en symmetrisk tabell (se också punkt 9.09). Konverteringen
kanindelasiföljande tresteg:
a) Allokeringavsekundäraprodukteritillgångstabellentilldebranscher
därdeärprimärprodukter.
b) Flyttningarikolumnernaianvändningstabellenfråninsatsibranscher
till insatsihomogenabranscher(utanaggregering avraderna).
c) Aggregering av de detaljerade produkterna (rader) i den nya
användningstabellen till de homogena branscher som redovisas i
kolumnerna, omdetta ärtillämpligt.
9.55 Stega)innebäromflyttningavproduktioniformavsekundärprodukteri
tillgångstabellen. Eftersom sekundärprodukter visas som poster ”utanför
diagonalen” i tillgångstabellen är en sådan omflyttning jämförelsevis
enkel.Sekundärprodukternabehandlassomtilläggtilldebranscherdärde
ärprimärprodukter ochtasbortfråndebranscherdärdeproduceras.
9.56 Steg b) är mer komplicerat eftersom basdata om insats hanför sig till
branscher och inte till de individuella produkter som produceras i1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—301
▼B
respektive bransch. Den slags konvertering som skall göras här kräver
konverteringavinsatshänförligtillsekundärproduktionfråndenbransch,
där denna sekundärproduktion har producerats, till den bransch som den
huvudsakligen tillhör (som den är karakteristisk för). Vid en sådan
konverteringärföljande tvåolikaansatsertänkbara:
1) Medelstkompletterande statistiskochtekniskinformation.
2) Medelstantaganden.
9.57 Kompletterande statistisk och teknisk information skall utnyttjas så
mycket som möjligt. Så t.ex. kunde det vara möjligt att erhålla specifik
information om den insats som krävs för att producera vissa slag av
produkter. Emellertid är information av detta slag vanligen ofullständig.
Tillslutblirdetsannoliktnödvändigtatttillgripaenklaantagandenföratt
görakonverteringen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—302
Tabell9.12— Symmetriskinput-outputtabelltillbaspris(produkt*produkt)
Produkt(CPA)
123……nΣ(1) Slutliganvändninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1) Insatsförbrukningtillbasprisprodukt*produktSlutliganvändningibaspriser:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållensideella organisationer (HIO)
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fastbruttoinvestering ochvärdeföremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
.
...
.
n
Σ(1) (2) Total insatsförbrukning till baspris efter
produktSlutliganvändningtill basprisefter typ Total användning
till baspris
Produktskatter
Produktsubventioner(−)(3) Produktskatter nettoefter produkt Produktskatter netto efter typ av slutlig
användningSumma produkts-
katter netto
Σ(1)+(3) (4) Total insatsförbrukning till mottagarpris efter
produktTotalslutliganvändningeftertyptillmottagar-
prisTotal användning
till mottagarpris
Lönerochkollektiva avgifter
Övrigaproduktionsskatternetto
Kapitalförslitning
Driftsöverskottnetto(5) Förädlingsvärdetskomponenter efter produkt
Σ(5) (6) Förädlingsvärdeefter produkt
Σ(1)+(3)+ Σ(5) (7) Produktiontill basprisefter produkt
Import (8) Importcifefter produkt(7)+(8) (9) Tillgång till basprisefter produkt▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—303
Produkt(CPA)
123……nΣ(1) Slutliganvändninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Bruttoinvestering
Realkapitalstock
Arbetskraftsinsats(10)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—304
▼B
9.58 Deantagandensomanvändsförattflyttaproduktionochtillhörandeinsats
berorytterstpåföljandetvåteknikantaganden:
a) Branschteknik,därantagandetärattallaproduktersomproducerasav
lokala verksamhetsenheter i en bransch är producerade med samma
insatsstruktur.
b) Produktteknik, där antagandet är att alla produkter i en produktgrupp
harsamma insatsstrukturoavsettivilkenbranschdeproduceras.
Valetavbästaantagande förvarjefallärinte lätt.Detmåsteipraktiken
beropådetnationellanäringslivetsstruktur,t.ex.gradenavspecialisering,
och på homogeniteten i den nationella teknik som används för att
produceraprodukterinomenproduktgrupp.Såkant.ex.stövlartillverkas
avläderochavsyntetmaterial.Ettantagandeomsammaproduktteknikför
alla stövlar (eller t.ex. skodon, när en högre aggregeringsnivå används)
kan sålunda vara problematiskt; ett antagande om branschteknik kan då
varaett bättre alternativ.
Enkeltillämpningavproduktteknik-antagandetharoftagivitresultatsom
är oacceptabla, så till vida att de input-outputkoefficienter som fram-kommer ibland är osannolika eller till och med orimliga (t.ex. negativa
koefficienter). Osannolika koefficienter kan bero på mätfel och på
heterogenitet (produktmix)idenbranschdärdenöverfördaproduktenär
primärprodukt.Dettaskullekunnaövervinnasgenomattgörajusteringar
på basis av kompletterande information eller genom att så långt möjligt
utnyttja initierade bedömningar. En annan lösning är naturligtvis att
tillämpa det alternativa antagandet om branschteknik. I praktiken är
tillämpning av antaganden om blandad teknik i kombination med
kompletterande upplysningar den bästa strategin för framställning av
symmetriskainput-outputtabeller.
9.59 Betydelsen av den roll antagandena spelar beror på omfattningen av
sekundärproduktion,vilkenisinturintebaraberorpåhurproduktionenär
organiserad i ekonomin utan också på produktindelningen. Ju mer
detaljeradproduktindelningdestomersekundärproduktionkanförväntas.
9.60 Stegc)innebäraggregeringavprodukternaidennyaanvändningstabellen
till de branscher där de produceras enligt steg a) och detta ger en
symmetrisk input-outputtabell med korsklassificering av produkter mot
produkter. Dessa ändringar utgår från data från lokala branschenheter
medanderesulterandeposternaöverensstämmermed”homogenaproduk-
tionsenheter”.
9.61 Klassificeringarna i den symmetriska input-outputtabellen
överensstämmer med dem i tillgångs- och användningstabellerna, då de
förra är en omvandling av de senare (givetvis med undantag för
klassificeringen påbransch/homogen bransch).
9.62 Den symmetriska input-outputtabellen 9.12 bör kompletteras med
åtminstone följandetvåtabeller:
a) Enmatrissomvisarimportensanvändning;dennatabelläruppbyggd
på samma sätt som importtabellen i tillgångs- och användnings-
tabellerna(setabell9.10),utomattprodukt*produkt-klassificeringen
används.
b) Ensymmetriskinput-outputtabellförinhemskproduktion(tabell9.13).
Den senare tabellen används för att beräkna de kumulerade koefficien-
terna,dvs.Leontief-inversen.Medutgångspunktitabell9.13ärLeontief-
inversen lika med inversen av skillnaden mellan enhetsmatrisen I och
matrisen av tekniska koefficienter som erhållits från matrisen [(1,1)].
Leontief-inversen kan också beräknas för inhemsk produktion och
konkurrerande import (se punkt 9.51). Man får då anta att den
konkurrerande importen är producerad på samma sätt som den
konkurrerandeinhemska produktionen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—305
Tabell9.13— Symmetriskinput-outputtabellförinhemskproduktion(produkt*produkt)
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1) Slutliganvändninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Förinhemskproduktion:Insatsförbrukning till
basprisprodukt*produktFör inhemsk produktion: Slutlig användning
till
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) hushållen
b) hushållensideella organisationer (HIO)
c) offentligsektor
Bruttoinvestering:
d) fastbruttinvestering ochvärdeföremål
e) lagerinvestering
f) Export2
3
..
.
...
n
Σ(1) (2) Totalinsatsförbrukningavinhemskproduktion
till basprisefter produktSlutlig användning av inhemsk produktion till
basprisTotal inhemsk
produktion
Användningavimportprodukter (3) Total insatsförbrukning av importprodukter
efter produktSlutlig användning av importproduktion till
basprisTotal import
Produktskatternetto (4) Produktskatter nettopåinsatsförbrukningefter
produktProduktskattet nettopåslutliganvändning Totalproduktskatter
netto
Σ(1)+(3)+(4) (5) Total insatsförbrukning i mottagarpriser efter
produktTotal slutliganvändningefter typ Total användning
Lönerokollektiva avgifter
Övrigaproduktionsskatternetto
Kapitalförslitning
Driftsöverskottnetto(6) Förädlingsvärdetskomponenter efter produkt
Σ6 (7) Förädlingsvärdeefter produkt
Σ(1)+(3)+(4) Σ(6) (8) Produktiontill baspriserefter produkt▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—306
Produkter
(CPA)
123……nΣ(1) Slutliganvändninga)b)c)d)e)f) Σ(3) Σ(1)+ Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Bruttoinvestering
Realkapitalstock
Arbetskraftsinsats(9)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—307
▼B
KAPITEL10
PRIS-OCHVOLYMMÅTT
10.01 Allaflödenochbeståndsomingåriettsystemavekonomiskaräkenskaper
äruttrycktaimonetäraenheter.Dessaärdengemensammanämnaresom
kan användas för att värdera alla de transaktioner som bokförs i
räkenskapernas olika konton och som gör det möjligt att där härleda
meningsfulla saldoneller balansposter.
När man använder en monetär enhet som mätare uppstår problemet att
dennaenhetvarkenärstabilellervedertagensominternationellstandard.
Av stor betydelse i ekonomisk analys är att ekonomisk tillväxt mellan
olika perioder mäts i fast penningvärde. Det är då nödvändigt att i de
förändringar i ekonomiska värden som bokförts kunna skilja mellan vad
somberorpåprisförändringarochvadsomavspeglarvolymförändringar.
Ekonomisk analys behöver också göras i form av jämförelser i rummet,
dvs. mellan olika nationella ekonomier. Volymjämförelser mellan
produktions- och inkomstnivåerna kommer då i förgrunden, men också
renaprisjämförelseräravintresse.Detärdärförnödvändigtattdela upp
devärdemässigaskillnadernaförgivnaaggregatmellantvåolikaländeri
komponenter,såattdenenaavspeglardevolymmässigaskillnadernaoch
denandradeprismässiga.
10.02 Vidjämförelseritidenavflödenochstockarmåstelikastorviktfästasvid
attmannoggrantmätersåvälprisförändringarsomvolymförändringar.På
kort sikt är det lika intressant att mäta förändringar i priser som
förändringar i volymer av utbud och efterfrågan. När det gäller mer
långsiktiga förändringar, måste analysen av ekonomisk tillväxt beakta
förändringarnairelativpriserna förolikatyperavvarorochtjänster.
Det främsta syftet är inte bara att ge övergripande mått på pris- och
volymförändring för räkenskapssystemets huvudaggregat utan även att
tillhandahålla en hel sammanställning av ömsesidigt beroende mått som
gör det möjligt att genomföra en systematisk och detaljerad analys av
inflationen ochavekonomisktillväxt ochdessvariationer.
10.03 Dengenerellaregelnvidjämförelsermellanländeräratttillförlitligamått
måste föreligga för både volymkomponenten och priskomponenten i de
olika ekonomiska aggregaten. Eftersom spridningen mellan indextalen
enligt Laspeyres respektive Paasches formler ofta är betydande vid
jämförelser mellan länder är det bara Fishers indexformel som är
användbaridetta sammanhang.
10.04 Nationalräkenskapernaharfördelenattdebådegerenbassomärlämplig
för att konstruera ett system av pris- och volymindex och möjliggör att
motsvarandedata blirinbördeskonsistenta.
Fördelarnamedenbokföringsmässigansatskansammanfattaspåföljande
sätt:
1) Genomattanvändaett kontosystemsomtäcker hela ekonominärdet
rent begreppsmässigt nödvändigt att priser och fysiska enheter för de
olikavarornaochtjänsternaisystemetdefinieraspåettkonsistentsätt.
I ett sådant system är det helt avgörande att t.ex. pris- och
volymbegreppen för en given grupp av produkter definieras lika
bådepåtillgångssidan ochpåanvändningssidan.
2) Ett kontosystem för samhällsekonomin medför ur rent statistisk
synpunkt kontomässiga restriktioner som måste upprätthållas både i
löpande och i fasta priser och som vanligen kräver justeringar och
avstämningföratt säkerställa konsistensmellan pris-ochvolymdata.
3) Vidare ger uppläggningen av ett integrerat system av pris- och
volymindex kopplat till nationalräkenskaperna ökade kontrollmöjlig-
heter.Ommanantarattdetfinnsettavstämtochbalanserandesystem
avtabellerövertillgångochanvändningilöpandepriser,såinnebären
uppställning av ett motsvarande system av tabeller i fasta priser att
man också kan härleda ett system av implicita prisindex. Genom att
analysera trovärdigheten i dessa index kan man få underlag för att
justerauppgifternaifastapriserochiblandocksåuppgifternailöpande
priser.
4) Slutligengerenkontomässiguppställningmöjlighetattmätapris-och
volymförändringar för saldoposter, som definitionsmässigt kan
härledas frånandraposterpådeolikakontona.
10.05 Trots fördelarna med ett integrerat system som bygger på att alla
transaktionerärredovisadepåettkonsistentsätt,såvältotaltsettsomnär
man går ner på branschnivå, måste det framhållas att de pris- och
volymindex man därvid erhåller inte räcker föralla behov eller besvarar
alla frågor som rör pris- och volymförändringar. Kontomässiga restrik-1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—308
▼B
tionerellervalenavpris-ochvolymindexformler,somärnödvändigaför
ett integrerat system, kan ibland utgöra hinder. Det kan också finnas
behovavpris-ochvolymindexarförkortareperioder,t.ex.månads-eller
kvartalsvis.Idessafallkandetsålundafinnasbehovavandraformerav
pris-ochvolymindex.
OMFATTNINGEN AV PRIS- OCH VOLYMINDEX I EKONOMISKA
RÄKENSKAPER
10.06 Bland alla de flödesvariabler som i löpande priser redovisas i
nationalräkenskaperna kan man för somliga — det gåller då främst
produkterna—draenskiljelinjemellanpris-respektivevolymförändring
sommotsvararvadsomgörspåmikroplanet.Förmångaandraflödensom
också registreras i nationalräkenskaperna är ensådan skiljelinje inte lika
uppenbar.
I det förstnämnda fallet avser flödesvariabeln transaktioner av varor och
tjänster,därvärdetförvarochenäridentisktmedantaletfysiskaenheter
multiplicerade med respektive styckpriser. För att kunna bestämma den
genomsnittliga förändringen i priser och volymer är det i detta fall ett
primärtkravattmanvethurtransaktionernaiflödesvariabelnfördelaspå
olikaslagavvarorochtjänster.
I det andra fallet — som gäller transaktioner som avser varudistribution
ellerfinansförmedlingellerutgörsaldoposter,t.ex.förädlingsvärdet—är
detsvårtellert.o.m.principielltomöjligtattdelauppvärdetienpris-och
envolymkomponent, varförandraspeciella metoder måstetillämpas.
Det finns också för ett antal aggregat behov av att mäta den reala
köpkraften. Detta gäller t.ex. löner och kollektiva avgifter, disponibel
inkomstförhushållenellernationalinkomsten ochkangörast.ex.genom
att respektive aggregat deflateras med en prisindex för de varor och
tjänstertill vilkainkomsternaanvänds.
10.07 Det måste understrykas att målsättningen och metoden när man mäter
köpkraft är fundamentalt annorlunda än när man deflaterar varor och
tjänster eller saldoposter. För dessa kan man sålunda konstruera ett
integreratsystemavpris-ochvolymindexsombl.a.kananvändasföratt
mätaekonomisktillväxt.Fastprisberäkningenavtransaktionernagörsidet
sistnämnda fallet med hjälp av prisindex som avser helt andra trans-
aktioner än de man vill beräkna och den kan modifieras efter vilka
analysbehovsomföreligger.Dethandlardärföromkonventionersominte
är unika och självklara på samma sätt som beräkningar som ingår i det
integrerade systemet avpris-ochvolymindex.
DETINTEGRERADESYSTEMETAVPRIS-OCHVOLYMINDEX
10.08 Den systematiska uppdelningen av förändringar i löpande värden i de
bådakomponenternaförändringiprisochförändringivolymärbegränsad
tilldetransaktionersomredovisasikontotförvarorochtjänster(0)ochi
produktionskontot (I). Den görs sålunda för data som avser olika
branscherellertäckerhelaekonomin.Saldoposter,t.ex.förädlingsvärden,
kan inte direkt delas upp i pris- och volymkomponenter. Uppdelningen
kan dock görasindirekt, med hjälp av de transaktioner somanvändsnär
manhärleder ifrågavarande saldoposter.
Användningen av ett kontosystem medför en dubbel restriktion för
beräkningarna enligt följande:
a) Avstämningen mellan tillgång och användning i kontot för varor och
tjänstermåstefortlöpandefrånettårtillnästagörasbådeilöpandeoch
ifastapriser.
b) Varje aggregat för den totala ekonomin måste utgöra summan av
motsvarandetransaktioner fördeolikabranscherna.
Detfinnsentredjerestriktion,sominteisighängersammanmedattman
använder sig av ett kontosystem, utan betingas av ett medvetet val,
nämligenattvarjeförändringietttransaktionsvärdemåstekunnahänföras
antingen till en prisförändring eller till en volymförändring eller till en
kombination därav.
När dessa tre krav är uppfyllda, innebär värderingen av kontot för varor
ochtjänsterifastapriserattmankanerhållaettintegreratsystemavpris-
ochvolymindex.
10.09 De transaktionsslag som berörs när man vill konstruera ett integrerat
systemavpris-ochvolymindex framgårnedan:1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—309
▼B
Transaktioneriprodukter
Produktion P.1
Marknadsproduktion P.11
Produktionföregenslutliganvändning P.12
Övrigicke marknadsproduktion P.13
Insatsförbrukning P.2
Konsumtionsutgift P.3
Individuell konsumtionsutgift P.31
Kollektiv konsumtionsutgift P.32
Faktiskkonsumtion P.4
Faktiskindividuell konsumtion P.41
Faktiskkollektiv konsumtion P.42
Bruttoinvestering P.5
Fastbruttoinvestering P.51
Lagerinvestering P.52
Anskaffningminusavyttring avvärdeföremål P.53
Exportavvarorochtjänster P.6Exportavvaror P.61
Exportavtjänster P.62
Importavvarorochtjänster P.7
Importavvaror P.71
Importavtjänster P.72
Skatterochsubventioneravprodukter
Produktskatter,exkl.moms D.212ochD.214
Produktsubventioner D.31
Momspåprodukter D.211
Kapitalförslitning K.1
Saldoposter
Förädlingsvärde B.1
BNP B.1*g
PRIS-OCHVOLYMINDEXFÖRANDRAAGGREGAT
10.10 Utöver de pris- och volymmått som anförts ovan kan även följande
aggregatspaltasuppipris-ochvolymkomponenter. Syftenamedsådana
mått ärdockolikartade.
Lagerstockar AN.12
Fastatillgångar AN.11
Lönerochkollektiva avgifter D.1
Bådeingåendeochutgåendelagerstockkanbehövaberäknasifastapriser
förattmandärigenomskallkunnaberäknavolymenilagerinvesteringarna
underperioden.
Fasta tillgångar behöver beräknas i fasta priser för att man skall kunna
beräknakapitalkvoter(”capitaloutputratios”)ochförattmanskallkunna
beräknakapitalförslitning ifastapriser.
Lönerochkollektiva avgifter behöverberäknas ifastapriserföratt man
skall kunna beräkna produktivitet och i vissa fall också när man vill
bestämma produktionsvolymen med hjälp av den reala kostnadsutveck-
lingen.
10.11 Löner och kollektiva avgifter är ett inkomstaggregat. För att mäta
inkomsternasköpkraftkanderealalönernaberäknasgenomdeflationmed1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—310
▼B
enprisindexsomavserdevarorochtjänstersomköpsavlöntagare.Även
andra inkomstaggregat, t.ex. hushållens disponibla inkomster och
nationalinkomsten, kanpåmotsvarandesättberäknas ireala termer.
GENERELLAPRINCIPERFÖRATTMÄTAPRIS-OCHVOLYMINDEX
DEFINITIONAVPRISEROCHVOLYMERFÖRMARKNADSPRODUKTER
10.12 Utformningenavettintegreratsystemavpris-ochvolymindexbyggerpå
förutsättningen att det för enstaka, homogena slag av varor eller tjänster
— produkter — finns ett värde (v), som kan erhållas genom att ett
styckpris(p)multipliceras medantalet kvantitetsenheter (q).
v/C17p/C3q
10.13Definitionc — Pris definieras som värdet av en kvantitetsenhet av
produkten,därkvantiteternaäristriktmeninghomogena,
intebaraifysiskbemärkelseutanävenienmängdandra
avseenden, som beskrivs i 10.16. För att kvantiteterna
skall vara ekonomiskt sett additiva fordras att de är
identiskaochattdeharsammaprisperenhet.Förvarje
aggregat avtransaktioner, somavser produkter ochsom
ingår i systemet, måste pris-och volymmått konstrueras
såatt
v¨ardeindex ¼prisindex /C3volymindex :
Detta innebär att varje förändring i värdet för ett sådant
aggregat måste bero på antingen en prisförändring eller
envolymförändringeller enkombination avbåda.
10.14 Förtransaktionersomavservarorärdetimångafalllättattdefinieraen
fysisk enhet och också ett styckpris. Ibland är detta emellertid mer
komplicerat, exempelvis för unikt utformade kapitalvaror, och speciella
metodermåstedärvidtillgripas.
För transaktioner som avser tjänster är det ofta svårare att precisera det
somkännetecknar de olika tjänsterna och ange enkvantitet, och detkan
finnasskildauppfattningaromvilkakriteriersomböranvändas.Dettakan
gällaviktigabranschersombankerochannanfinansförmedling,parti-och
detaljhandel, konsulttjänster, undervisning, forskning och utveckling,
sjukvård och rekreationstjänster. Med hänsyn till att sådana tjänste-
producerande branscher blir alltmer betydelsefulla är det nödvändigt att
hittagemensammalösningarförhurdessatjänsterskallkvantifieras,även
omdetdåbarakanrörasigomkonventioner.
SKILLNADERIKVALITETOCHSKILLNADERIPRIS
10.15 De olika fysiska och andra egenskaper som måste beaktas när man vill
identifieraolikaprodukterinnebärolikheterikvalitetochspelarenviktig
roll,samtidigt somdeförorsakarsvårastatistiska problem.
Förhållandetärnämligenattmångavarorochtjänstersomäravseddaför
ett bestämt ändamål finnsienmångfald varianter somharolika kvalitet
ocholikapris.
10.16 Skillnaderikvalitet avspeglasavföljande faktorer:
a) Fysiskaegenskaper.
b) Leveranser påolikalokaliteter eller marknader.
c) Leveranserunderolikatiderpådygnetellerolikaperioderunderåret.
d) Skillnader i försäljningsvillkor eller i de omständigheter eller den
omgivningdärprodukternatillhandahålls.
Trots givna fysiska egenskaper, innebär olikheter på grund av de övriga
angivna faktorerna att de fysiska kvantiteterna inte är identiska i
ekonomisk bemärkelse och att de olika kvantiteterna har olika värden.
Motsvarande olikheter istyckpris betraktas somen skillnad i volym och
intesomskillnadipris.
I själva verket gäller att en betalning vid ett varuköp täcker inte bara
självatillverkningsprisetutanocksåtjänstersomknutitstillvarannärden
bjuds ut på en marknad. Detta innebär att man i princip måste betraktaidentiskavaruslagsomsäljsmedolikapriserunderolikaomständigheter
som olika produkter. Denna slutsats tillämpas explicit i tabellerna över
tillgång och användning, där värdet av handels- och transportmarginaler
— som vanligen representerar huvuddelen av de tjänster som knyts till
varuflödena —redovisasseparat.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—311
▼B
10.17 Inomengivenmarknadochförengivenperiodkanförekomstenavolika
styckpris,meddeundantagsomangesi10.19,ansesutgörabevispåattde
föreligger kvalitetsskillnader. Därigenom måste exempelvis olika bilmo-
deller och t.o.m olika versioner av samma modell behandlas som olika
produkter, på samma sätt måste man skilja mellan järnvägsresor i första
respektiveandraklass.
När man beräknar pris- och volymmått är det nödvändigt att man
använder en så detaljerad indelning i produkter — produktklassificering
— som möjligt, så att varje produkt här högsta möjliga homogenitet,
oavsettvilkendetaljnivå mansedananvändernärresultaten presenteras.
10.18 Kvalitetsdimensionen måste också beaktas när man vill registrera
förändringar mellan olika perioder. En förändring i kvalitet genom att
defysiskaegenskapernaienproduktmodifierasmåstesålundabetraktas
som en volymförändring och inte som en prisförändring. På samma sätt
måste vägningseffekterna vid aggregeringar beaktas. En ändrad
sammansättningiettaggregatavtransaktioner,såattinnehålletförskjuts
iriktning mot produkter av högre kvalitet måste sålunda registreras som
en volymökning och inte som en prisökning. Därav följer att vid
förändringariproduktionenmåsteändradeandelarmellanmarknadermed
olika prisnivåer, t.ex. mellan hemmamarknad respektive exportmarknad,
eller mellan användning i produktionen och för konsumtion registreras
somenvolymförändringochintesomenprisförändring.Generelltgäller
attenprisförändringförettgivetflödebarakanuppstågenomattpriserna
förändrasförindividuella transaktioner.
10.19Definition— Förekommande observerade skillnader i styckpris
betraktas inte som en indikator på att det finns kvalitets-
killnader när följande omständigheter föreligger, nämligen
brist på information, prisdiskriminering som avspeglar
begränsad valfrihet eller förekomsten av parallella mark-
nader.
10.20 Bristpåinformationinnebärattköparenintealltidharfullständigkunskap
om föreliggande prisolikheter och därför oavsiktligt accepterar ett högre
pris.Detta—ellermotsatsen—kanocksåuppkommaidetillfällensom
säljareochköpareförhandlarompriset.Åandrasidangällerattskillnaden
mellan prisetvidspeciella försäljningsformer, t.ex.vidtorghandel eller i
enbasar,därsådanadiskussioneromprisetoftaförs,ochprisetpåsamma
varuslagivanligdetaljhandel,t.ex.varuhus,normaltmåstebetraktassom
enkvalitetskillnad somavspeglarolikheter iförsäljningsvillkor.
10.21 Prisdiskrimineringinnebärattsäljarenharmöjlighetattbegäraolikapriser
förolikakundkategoriertrotsattdetrörsigomidentiskaslagavprodukter
somsäljsunderexaktsammaomständigheter.Idessafallfinnsingeneller
begränsad valfrihet för kunder som tillhör en speciell kategori. Den
princip som gäller är att prisskillnader betraktas som prisdiskriminering
när olika priser begärs för identiska produkter, som säljs under lika
betingelser i en klart avgränsad marknad. Sådana prisskillnader innebär
sålundainte någonskillnad ikvalitet.
Eftersom det för varor alltid finns möjligt till vidareförsäljning är
prisdiskriminering där svår att tillämpa och kan antas förekomma mera
sällan. När prisskillnader enligt undantagsregeln existerar för samma
varuslagkandenormaltiställetantasberopåbristfälliginformationeller
förekomstenavparallella marknader.
I tjänsteproducerande branscher, t.ex. transportväsende, kan företagen
tillämpa lägre priser för köpsvaga grupper, t.ex. pensionärer eller
studerande.Omdessaharfrihetattresatillreduceratprisoavsetttidpunkt
måste detta betraktas som prisdiskriminering. Om det reducerade priset
baragällervidvissatillfällen,t.ex.närutnyttjandegradenärsomlägst,är
detemellertid fråganomresormedlägrekvalitet.
10.22 Detfinnsfleraskältillattparallellamarknaderkanförekomma.Kunderna
kansålundavaraförhindradeattiönskadomfattningköpatillettvisstpris
pågrundavatttillgångenärbegränsad.Dettakangeupphovtillensvart,
parallellmarknaddärdeönskadeinköpenkangöras,fasttillhögrepriser.
Detfinnsocksåmöjlighettillenparallelmarknaddärprisernaärlägrepå
grundavattsäljarenintebetalarskattifullutsträckning.Ocksåidessafall
betraktas prisvariationer somen skillnad i prisoch inte somen olikhet i
volym.
10.23 En ändrad sammansättning i en flödesvariabel påverkar värdet när
prisskillnader föreligger till följd av brist på information, prisdiskrimi-
neringeller förekomstenavparallella marknader.
Antag att en viss andel av kvantiteterna för en produkt under en viss
periodsäljstill lägrepristill envisskundkategoriutanatt detföreligger
skillnader i fysiska egenskaper, typ av marknad, tidpunkt eller period,1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—312
▼B
försäljningsvillkorellerandraliknandefaktorer.Enminskningundernästa
period av andelen sådan försäljning innebär allt annat lika att det
genomsnittliga priset för produkten ökar. Denna ökning måste då
betraktassomenprisökningochintesomenvolymökning.
PRINCIPERNAFÖRICKEMARKNADSPRODUKTIONAVTJÄNSTER
10.24 Viduppläggningenavettfullständigtsystemavpris-ochvolymindexför
alltillgångochanvändningavvarorochtjänsteruppstårspeciellaproblem
förickemarknadsproduktionavtjänster.Dessaskiljersigfrånmarknads-
produktionavtjänstergenomattdeintesäljstillnågotmarknadsprisoch
devärderas avkonventiontill densjälvkostnad till vilken deframställts.
Denna motsvarar summan av insatsförbrukning, löner och kollektiva
avgifter, skatter minus subventioner på produktionen och kapitalförslit-
ning.
10.25 Iavsaknadavmöjlighetenattangeettmarknadsmässigtbestämtstyckpris
och dess förändring kan man i stället som approximation använda
styckkostnaden. Detta är i princip möjligt när de icke marknads-
producerade tjänsterna används individuellt. Man kan då bestämma
kvantitetersomärhomogenaochkvalitativtlikvärdaochsomavspeglari
vilken omfattning som tjänsterna utnyttjas. Genom att värdera dessa till
basårets styckkostnader kan man erhålla data i fasta priser, som kan
användas för att analysera produktivitetsförändringarna för dessaindivi-
duellaickemarknadsproduceradetjänster.Förickemarknadsproducerade
tjänster, som utnyttjas kollektivt, är det i allmänhet omöjligt att beräkna
kvantiteter och styckkostnader som avspeglar nyttjandegraden. Om man
då med indirekta metoder söker beakta produktivitetsförändringarna,
måstemanfästaanvändarnasuppmärksamhet påatt detta skett.
10.26 Inationalräkenskapernaärdetavytterstaviktattmantillämparprincipen
att produktion och användning av icke marknadsproducerade tjänster —
på samma sätt som produktion och användning av varor och marknads-
produktion av tjänster — definieras i termer av det faktiska flödet av
produkterochintemedavseendepåvilkenslutligbehovstillfredsställelse
somuppnåtts.Eftersomdennaocksåberottpåenmängdandrafaktorerär
det t.ex. inte möjligt att mäta volymen undervisningstjänster genom
förändringen i utbildningsnivå eller volymen sjuk- och hälsovård genom
förbättringen ibefolkningenshälsotillstånd.
PRINCIPERFÖRFÖRÄDLINGSVÄRDETOCHBNP
10.27 Förädlingsvärdetibaspris,somredovisasiproduktionskontot,ärdenenda
saldopost som ingår i det integrerade systemet av pris- och volymindex.
De speciella egenskaperna i denna saldopost måste dock understrykas,
liksom den betydelse som gäller för de därtill knutna pris- och
volymindex.
I motsats till de olika flödena av varor och tjänster kan inte
förädlingsvärdet anses representera någon bestämd transaktionstyp. Den
kan därför inte heller betraktas som möjligt att direkt dela upp i en
priskomponentochenvolymkomponent.
10.28 Definition— Förädlingsvärdet i fasta priser definieras som skillnaden
mellanproduktionenifastapriserochinsatsförbrukningen
ifastapriser.
VA¼X
P0ðÞQ1ðÞ /C0X
p0ðÞq1ðÞ
därPochQärpriserochkvantiteterförproduktionenoch
p och q är priser och kvantiteter för insatsförbrukningen.
Den teoretiskt riktiga metoden för att beräkna
förädlingsvärdetifastapriserärgenomdubbeldeflatering,
dvs.attmandeflaterarbådeproduktionochinsatsförbruk-
ningvarförsigochberäknarförädlingsvärdetifastapriser
som skillnaden — som saldopost — mellan de båda
prisomräknadeflödena.
10.29 Det kan i en del fall, när statistiska grunddata är ofullständiga eller ej
tillräckligt tillförlitliga, vara nödvändigt att använda sig av en enkel
indikator.Omdetfinnsbrauppgifterförförädlingsvärdetilöpandepriser,
ärettalternativtilldubbeldeflateringattiställetdeflateraförädlingsvärdet
medenprisindexsomavserproduktionen.Implicitinnebärdettaattmanantar att prisindex för insatsförbrukningen är densamma som för pro-
duktionen.Enannanmöjligmetodärattextrapoleraförädlingsvärdetfrån
basåretmedhjälpavenvolymindexsomavserproduktionen.Dennakan
bestämmasantingenmedhjälpavkvantitativaindikatorerellergenomatt
deflatera produktionen med hjälp av en lämplig prisindex. Denna metod
innebär de facto att man antar att volymförändringen är densamma för
insatsförbrukningensomförproduktionen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—313
▼B
Förvissatjänstebranscher,bådemarknadsproducenterochickemarknads-
producenter, kan det visa sig omöjligt att erhålla tillförlitliga mått på
produktionenspris-ellervolymförändringar.Dettagällert.ex.bankeroch
finansförmedling, konsulttjänster, undervisning och försvar. I dessa fall
kan förädlingsvärdet i fasta priser fastställas med ledning av förändring-
arnaifastapriseravlönerochkollektivaavgiftersamtkapitalförslitning.
Närmangördessaberäkningarkanmanvaratvungenattaccepterasådana
förenklademetoder,trotsattdetkansaknasskälattantaattarbetskrafts-
produktiviteten äroförändradpåbådekortochlångsikt.
10.30 Isakensnaturliggerdärförattpris-ochvolymindexförförädlingsvärdet
är annorlunda än motsvarande index för de flöden av varor och tjänster
somingåridetintegrerade systemet.
Motsvarande gäller också för pris- och volymindex för en aggrererad
saldopost som BNP. Denna motsvarar summan av alla förädlingsvärden
minusdeindirektmättatjänsternafrånbankerochannanfinansförmedling
(FISIM)plusskaterminussubventioneravprodukter.BNPtillmarknads-
priskan ocksåerhållas somensaldopostmellan total slutlig användning
ochimport.
PROBLEMVIDPRINCIPERNASTILLÄMPNING
10.31 Närmanskalltillämpaprincipernaförpris-ochvolymmätningavdeolika
flödenainationalräkenskapssystemetärdetnödvändigtattpreciseravilka
metodersomskalltillämpas iendelproblemfall.
ALLMÄNTILLÄMPNING
10.32 Behovetavattbestämmavilkaavdefaktorersombeskrivitsiföregående
avsnittsomförklararolikheternaiprisuppstårsåsnartmanvillanalysera
tidsseriermeddatailöpandepriserochvilldelauppdessaiprisförändring
ochvolymförändring.Enslutsatsärattävenommanarbetarpådetaljerad
nivå, så ger en serie med kvantitativa data bara en grov bild av
volymutvecklingen. Detta beror på att den bara ofullständigt beaktar de
ändringar som kan ha skett i sortimentet när det däri förekommer
kvalitetsmässigtolikavarianter.Dettainnebärt.ex.attettoförändratantal
fysiska enheter i ett flöde underskattar volymökningen om det skett en
förskjutning av sammansättningen i riktning mot varianter med högre
kvalitet. En sådan förskjutning innebär en ökning av den genomsnittliga
kvaliteteten iflödet,någotsommåstekommatilluttrycksomenökning
av volymindex. För att på bästa sätt mäta volymförändringar är det i
allmänhet att föredra att man deflaterar en värdeserie med en prisindex.
Eftersom alla förändringar i genomsnittskvalitet på ett riktigt sätt
avspeglas i värdeserien kommer man att få en rättvisande volymindex
ommandividerarmedenrepresentativprisindexsomharkorrigeratsmed
hänsyntill kvalitetsförändringar.
10.33 Deflatering med prisindex behöver emellertid inte alltid att vara bäst i
praktikenutanandrametodermåstetillgripas. Envärdeseriekant.ex.ha
erhållits genom att multiplicera prisuppgifter med kvantitetsdata och en
fastprisseriekandåerhållasgenomattapplicerabasåretspriserpåserien
avkvantitativadata.Andraproblemfallärnärvärdeserienärosäkereller
svårigheterföreliggerattfåentillförlitligprisindex.Beräkningarnamåste
dåbaseraspåkvantitativaindikatorer.Detärdärvidnödvändigtattsetill
att kvantiteterna avser produkter som är så homogent sammansatta som
möjligt. Om ingen av dessa metoder går att tillämpa kan det för
fastprisberäkningar av produktionen vara nödvändigt att basera dessa på
fastprisberäkningaravinsatsförbrukningochandraproduktionskostnader.
10.34 Föricke marknadstjänster ärdetintemöjligt att deflatera värdedata med
någon prisindex och andra metoder måste därför tillgripas. Detta
behandlasipunkterna 10.41-10.46nedan.
TILLÄMPNINGISPECIELLAFALL
Varorochmarknadstjänster
10.35 Av alla flödena i ekonomin är det för varor och marknadstjänster som
förändringar lättast kan delas upp i pris- och volymkomponenter. Klar
åtskillnad måstedärvidgörasmellan
a) flöden som avser transaktioner som faktiskt skett på marknaden till
givnapriser,
b) flödensomavserproduktionföregenslutliganvändning(t.ex.uttagav
jordbruksprodukter ur egen rörelse och boendetjänster i ägarbebodda
bostäder),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—314
▼B
c) flöden vars värde definieras som skillnaden i transaktionsvärden för
varorochtjänster (t.ex.handelsmarginaler),
d) flöden vars värde definieras som skillnaden mellan olika transferer-
ingaroch/ellerfinansiellatransaktioner(t.ex.indirektmättafinansiella
tjänster ochförsäkringstjänster).
10.36 Flödena i kategori a) är de vanligaste och mest lätthanterliga.
Förändringarna i dessa flöden kan på ett naturligt sätt delas upp i
prisförändringochvolymförändring. Dengenerella metoden att deflatera
värdeseriermedprisindexgåratttillämpanärhelstvarornaochtjänsterna
kanuttryckasienhetersomideflestafallärhomogenafrånettårtillett
annat.
10.37 Flödena i kategori b) är konstruerade statistiska transaktioner som
kännetecknas av att det saknas ett bestämt transaktionspris. Detta gäller
t.ex. uttag av jordbruksprodukter för egen slutlig användning eller varor
för investering i egen regi. För tjänster är boendetjänster i ägarbebodda
bostäder de vanligaste. Värdedata för dessa transaktionstyper beräknas
genom att man använder priserna för motsvarande produkter när de är
marknadsförda,varvidmotsvarandedeflatorskallanvändas.Eftersomdet
ärvanligtatt värderabyggnadsverksamhet iegenregimedhjälp avdata
över produktionskostnader hellre än genom prisdata måste deflatorn
beakta detta.
10.38 De vanligaste flödena i kategori c) är sådana att värdet i löpande priser
bestämssomskillnadenivärdetavtvåolikaflödenavvaror.Dettagäller
t.ex.ifrågaomhandelsmarginaler,varsvärdeilöpandeprisererhållssom
skillnadenmellandetfaktiskaellertillräknadeprissomerhållespåvaror
vid återförsäljningen från parti- och detaljhandel och det pris som
distributörerna skulle få erlägga vid inköp för att fylla på lagerna i
motsvarande omfattning. Enligt en metod kan handelsmarginaler i fasta
priser också de beräknas som skillnaden mellan försäljningsvärdet och
inköpsvärdetifastapriser.Enalternativmetodärattextrapolerabasårets
värde på handelsmarginalerna med en volymindex antingen för
försäljningen eller för inköpen för parti- och detaljhandel. För att vara
helt korrekt måste man i detta alternativ ta hänsyn till att handels-
marginalerna är olika för olika varuområden och typer av användning.
Dettabeaktasexplicit itillgångs- ochanvändningstabellerna.
10.39 Kategori c) innefattar också resebyråtjänster, vilka motsvarar värdet av
resebyråernasavgifterochprovisioner.Ocksådessatjänsterkanberäknas
som skillnaden mellan två typer av flöden — den totala betalning som
köparen erlägger till resebyråerna och dessas kostnader för persontrans-
porter och hotell- och restaurangtjänster. Volymmåttet kan erhållas som
skillnaden mellan flödena omräknade till fasta priser. Alternativt kan
provisionerna definieras som ett pris per arrangerad resa eller uppehälle
ochvolymindikatornsamvarierardåmedvolymenarrangeraderesoreller
uppehällen.
10.40 De flöden som avses i kategori d) är de indirekt mätta finansiella
tjänsterna samt avgifterna för försäkringstjänster. Finansiella tjänster
produceras av banker och andra finansinstitut och består i att låna ut
pengar till företag eller hushåll, tillhandahålla en säker och lättillgänglig
formförsparande,erbjudasäkertförvaravpengarochandravärdesaker,
köpa och sälja främmande valutor, inkassera checkar, ge ekonomisk
rådgivning, bedriva handel med aktier och obligationer samt ge råd
beträffande finansiella placeringar. I en del fall går det att med lätthet
definiera dessa tjänster och ange ett specifikt pris, t.ex. för hyra av
bankfack, emission av aktier och obligationer. Det går då att beräkna
transaktionsvärden,somkandelasuppipris-ochvolymkomponenter.För
finansförmedlingstjänster, som bara kan mätas indirekt, och för
försäkringstjänster går det bara att på ett godtyckligt sätt göra uppdel-
ningar på pris- och volymkomponenter, varvid dessa måste baseras på
vedertagna konventioner.
Flödenavickemarknadsproduceradetjänster
10.41 Icke marknadsproducerade tjänster produceras av offentliga sektorn och
av hushållens ideella organisationer (HIO) och täcker ett stort antal
tjänster som både är nödvändiga och användbara för samhället. De kan
indelasiföljandetvåkategorier:
a) Tjänster som utförs på individuell bas, dvs. där användaren eller
förmånstagaren kan identifieras individuellt. Konsumtion av dessa
tjänster förutsätter attett individuellt initiativ kommer till stånd.
b) Rent kollektiva tjänster, dvs. tjänster som konsumeras kollektivt av
hela befolkningen.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—315
▼B
10.42 Tjänstersomutförsåtindividerkanavseenskildaindivider(t.ex.sjukoch
hälsovård) eller grupper av individer (t.ex. undervisning). På grund av
dessa egenskaper kan de utföras både som marknadsproducerade och i
form av icke marknadsproducerade tjänster; i många fall föreligger
valfrihet,såattindividenkanvändasigantingentillettenskiltföretagoch
betalaettmarknadspriselleranlitaenproducentinomdetoffentligaeller
hushållens ideella organisationer och erhålla tjänsten gratis eller mot en
obetydligavgift.
Närdetgällermarknadsproducenterbörmetodenattdeflateravärdenmed
prisindexanvändas;därigenomkommerändringarisammansättningenav
produkter med olika priser att korrekt återspeglas som volymförändring
och inte som prisförändring. För icke marknadsproducerade tjänster
föreligger bara möjligheten att utgå från kvantitativa indikatorer. För
undervisningkandetdågälla antalet undervisningstimmar iklassereller
individuellt och för sjuk- och hälsovård antalet behandlingar på sjukhus
eller antalet besök hos läkare eller sköterskor. I båda fallen finns det en
kvalitetsdimension som avspeglar åtgången av resurser per elev eller
patient, dvs. styckkostnaderna. Det är viktigt att vid beräkningarna
användauppgiftermedensådandetaljredovisningattsåstorhomogenitet
som möjligt föreligger för styckkostnaderna. Det är bara under denna
förutsättning som ändringar i sammansättningen korrekt återspeglas som
volymförändring.
För tjänster som görs åt individer måste volymerna för produktion och
användning i princip baseras på användningen av dessa; därigenom
undviker man att olika kriterier används beroende på om tjänsterna är
marknadsprodukter eller icke marknadsprodukter. Självklart måste varje
formavkvalitetsförändringbetraktassomenvolymförändring,mendetta
gäller i lika hög grad marknadsproducerade som icke marknadsproduce-
radeindividuella tjänster.
10.43 De kollektiva tjänsterna produceras av offentliga sektorn till hela
befolkningens fördel. De spänner över ett omfattande aktivitetsområde,
såsom allmän förvaltning, försvar, utrikespolitik, rätts- och polisväsen,
planväsende, miljövård, ekonomisk politik, etc. Eftersom dessa tjänster
konsumeraskollektivt,indirektochfortlöpande,gårdetinteattmätaderas
volymutveckling genomatt utgåfrånnyttjandegraden.
10.44 Det är inte säkert att det i praktiken går att få tillförlitliga kvantitetsin-
dikatorer för icke marknadsproducerade tjänster åt individer och man är
då hänvisad till att använda samma metoder som för kollektiva tjänster.
Detärdånödvändigtattutgåfrånenvärderingifastapriseravdeolika
slagenavproduktionskostnader,dvs.
a) insatsförbrukning,
b) lönerochkollektiva avgifter,
c) övrigaproduktionsskatter, minusövrigaproduktionssubventioner,
d) kapitalförslitning.
Användningen av produktionskostnader för att approximativt mäta pro-
duktionen innebär att det inte går att analysera produkti-
vitetsförhållandena.
10.45 Beräkningenavinsatsförbrukningifastaprisergerinteupphovtillnågra
speciella problem eftersom det rör sig om marknadsprodukter. Den kan
skeantingen genom att deflatera värdeserier medlämplig prisindexeller
genomattanvändakvantitetsdata somprisomräknasmedbasåretspriser.
10.46 Beräkning i fasta priser av löner och kollektiva avgifter samt
kapitalförslitning kan göras i enlighet med den allmänna beskrivning
som framgår i punkterna 10.53 och 10.54 nedan. Övriga produktions-
skatteräroftaavdentypenattdekanrelaterastillenvolymindikator,t.ex.
sysselsättningsvolymeller antal bilarsomanvändsiverksamheten.
Skatterochsubventionerpåproduktionochimport
10.47 Trots att det integrerade systemet av pris- och volymindex i huvudsak
avser transaktioner i varor och tjänster utesluts inte möjligheten att
beräkna pris- och volymförändringar också för vissa andra typer avtransaktioner. Denna möjlighet föreligger sålunda för skatter och
subventioner som är direkt kopplade till de kvantiteter eller värden som
avser själva produkterna. I tabellerna över tillgång och användning
redovisas värdet av dessa skatter och subventioner explicit. Genom att
tillämpa de regler som anges nedan är det möjligt att erhålla pris- och
volymmått ocksåfördetyperavskatter ochsubventionersomredovisas
påkontotförvarorochtjänster, nämligen
a) produktskatter,exkl. moms(D.212ochD.214),1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—316
▼B
b) produktsubventioner (D.31),
c) momspåprodukter(D.211).
10.48 Deenklastefallenärnärskatternautgörettfastbeloppperkvantitetsenhet
av den produkt för vilken transaktionerna redovisas. Värdet av skatte-
intäkterna beroridessafall på
a) denkvantitet avproduktensomingåritransaktionsvärdet,
b) detbeloppsombeskattasperenhet,dvs.skattepriset.
Uppdelningen av skatteintäkternas förändring i en volym- och en
priskomponent kan då göras nästan utan problem. Förändringen i volym
bestäms sålunda av hur kvantiteterna av den beskattade produkten
förändrats medan prisförändringen motsvarar förändringen i det belopp
sombeskattasperenhet,alltså skatteprisetsförändring.
10.49 Mer vanligt förekommande fall är att skatten utgör en viss procent av
transaktionsvärdet. Värdetavskatteintäkterna beroridessafallpå
a) kvantiteten avproduktersomingåritransaktionsvärdet,
b) styckprisetpåprodukternaitransaktionsvärdet,
c) skattesatsen (iprocent).
Skattepriseterhållesdågenomattskattesatsenappliceraspåproduktpriset.
Enändringivärdetavskatteintäkterna kanocksåidessafalldelasuppi
envolymkomponentsomkanfastställasmedledningavförändringenide
beskattadekvantiteternaochenprisförändringsommotsvararändringeni
skattepriset (b*c).
10.50 Volymutvecklingen för produktskatter (exkl. moms) (D.212 och D.214)
mätsgenomattbasåretsskatteprisappliceraspådebeskattadekvantiteter
somproduceratsellerimporterats,ellergenomattnärtransaktionsvärdena
värderats i basårets priser, basårets skattesats appliceras. Man måste då
beakta att skattepriset varierar mellan olika typer av användning. Detta
görsitillgångs-ochanvändningstabellerna.
10.51 På samma sätt mäter man volymutvecklingen för produktsubventioner
(D.31) genom att basårets subventionspris appliceras på de subventione-
rade kvantiteter som producerats eller importerats, eller genom att när
transaktionsvärdena värderats i basårets priser, basårets subventionssats
appliceras. Man måste då beakta att subventionspriset varierar mellan
olikatyperavanvändning.
10.52 Momspåprodukter(D.211)beräknasbådeförekonominsomhelhetoch
för enskilda branscher eller typ av användning på nettobas och omfattar
enbart den ej avdragsgilla momsen. Denna definieras som skillnaden
mellanutgåendemoms,dvs.momspådeproduktermansåltochingående
moms, dvs. moms på de produkter som köpts. Som ett alternativ är det
möjligt att också definiera moms på produkter som summan av all ej
avdragsgill momssomanvändarna haftatt betala.
Ej avdragsgill moms i fasta priser kan beräknas genom att basårets
momssatser appliceras på de olika flödena omräknade i basårets priser.
Varjeförändringsomdåskettlöpandeimomssatsernakommerdärvidatt
avspeglasiprisindexenochej ivolymindexenförej avdragsgill moms.
Denandelsomkandrasavfrånutgåendemomsochsålundapåverkaden
ejavdragsgilla momsen—deningående momsen—kanhaändrats
Denandelsomkandrasavfrånutgåendemomsochsålundapåverkaden
ejavdragsgilla momsen—deningående momsen—kanhaändrats
a) antingen genom att rätten att dra av moms ändrats genom skatte-
bestämmelser, som kan ha trätt i kraft antingen direkt eller med viss
tidsförskjutning,
b) eller genom att det skett en ändring i produkternas fördelning på
användningsområden(t.ex.såattandelenområdendärmanfårdraavmomsökat).
Enändring avavdragsgill momsgenomändrade skattebestämmelser blir
meddenangivnametodenbetraktadsomettändratskattepris,påsamma
sättsomgäller enändradmomssats.
Åandrasidanblirenändringavavdragsgillmomssomberorpåenändrad
fördelningpåanvändningsområdennågotsompåverkarvolymindexenför
ejavdragsgill moms.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—317
▼B
Kapitalförslitning
10.53 Attberäknavolymmåttförkapitalförslitning innebäringastörreproblem
om det finns bra uppgifter om beståndet av fasta tillgångar —
kapitalstocken — och dennas sammansättning. PI-metoden (”Perpetual
Inventory Method”), som används av flertalet länder för att mäta
kapitalförslitning i löpande priser, utgår nämligen från kapitalstocken i
fasta priser. För att gå från en värdering av kapitalbeståndet i anskaff-
ningskostnader till en värdering i återskaffningskostnader måste man
omvärdera kapitalanskaffningen under ett antal tidigare år till gemen-
sammapriser,dvs.basårets.Depris-ochvolymindexsomdåerhållskan
användas för beräkna både kapitalförslitning i fasta priser och dess
prisindex.
NärmaninteanvänderPI-metodenföratt beräknafastatillgångar måste
kapitalförslitningifastaprisererhållasgenomattdeflateradatailöpande
priser med prisindex för fast bruttoinvestering i olika produkter. Hänsyn
måste då tas till ålderssammansättningen hos de föremål som ingår i
beståndet.
Lönerochkollektivaavgifter
10.54 För att mäta arbetskraftsinsatsen från avlönad personal i volymmässiga
termer kan som kvantitetskomponent i löner och kollektiva avgifter
betraktas en arbetstimme av specificerad typ och kvalifikationsnivå.
Precissomförvarorochtjänstermåstehänsyntastillolikakvaliteter på
arbetsinsatsen och beräkning göras av kvantitetsrelativer — alltså
förändringskvoter från en period till nästa. Det pris som gäller för varje
typavarbetsinsatsärtimlönenochkollektivaavgifterochdennavarierar
givetvis mellan olika typer av arbeten. Ett volymmått för arbetsinsatsen
kan beräknas som ett vägt genomsnitt av kvantitets-relativerna för olika
typer av arbeten, där vikterna är löner och kollektiva avgifter under det
föregåendeåretellerunderettfastbasår.Alternativtkanmanberäknaen
lönesatsindex för arbete, som är ett vägt genomsnitt av förändringskvo-
terna för lönesatser i olika typer av arbeten, även då med löner och
kollektiva avgifter som vikter. Om man vill beräkna en volymindex av
Laspeyre-typ genom att deflatera löner och kollektiva avgifter med
lönesatsindex, måstedessavaraavPaasche-typ.
10.55 Ommanvillmätadenreellaköpkraftenförlönerochkollektivaavgifter
kan man använda en prisindex som avser lönernas användning. Den
prisindex som då vanligen kommer ifråga är implicitprisindex för privat
konsumtioneller konsumentprisindex (KPI).
Fastatillgångarochlagerstockar
10.56 Uppgifter i fasta priser behövs både för fasta tillgångar och för
lagerstocker.Fördeförrabehövsdessavidberäkningen avkapitalkvoter
och de kan erhållas genom PI-metoden. I andra fall måste uppgifter om
kapitalbeståndetsvärdeinsamlasfrånproducenternaochdeflateringgöras
med prisindexar över fasta bruttoinvesteringar, varvid hänsyn måste tas
tilldefastatillgångarnas åldersstruktur.
Lagerinvestering mäts som skillnaden mellan uppläggning av lager och
uttag ur lager, jämte värdet av återkommande lagerförluster under
ifrågavarandeperiod.Fastprisberäkningarkanerhållasommandeflaterar
dessakomponenter.Närvolymförändringarnaochprisutvecklingenförde
lagrade varorna är någorlunda regelbundna kan lagerinvesteringar också
beräknas genom att volymförändringen för lager multipliceras med årets
eller basårets genomsnittspriser. Som ett andra alternativ och en
kontrollmöjlighet kan lagerinvestering beräknas som skillnaden mellan
lagerstocken vid periodens slut och lagerstocken vid periodens början.
Därvidmåste lagervärden minuslageromvärdering enligt producenternas
bokföringräknasomochvärderasigenomsnittspriser,somantingenavser
beräkningsåret eller basåret. I det första fallet erhåller man volymen av
lagerinvesteringar ilöpande priser,idetandrafallet ibasåretspriser.
Måttpåsamhällsekonominsrealainkomster
10.57 Det är inte möjligt att dela upp ett inkomstflöde i en pris- och en
volymkomponent och av detta skäl kan inte pris- och volymmått
definieras på samma sätt som för flödes- och beståndsstorheter enligt
beskrivningarna ovan. Inkomstflöden kan mätas i reala termer bara omman väljer ut en bestämd korg av varor och tjänster för vilken
inkomsterna normalt används och använder prisindex för dessa varor
och tjänster som deflator av de löpande inkomsterna. Detta val är alltid
godtyckligt i det avseendet att inkomsterna sällan används för utgifter
underexaktsammaperiod.Endelkansparasförattanvändassenareeller1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—318
▼B
alternativt kan periodens inköp ha finansierats genom inkomster och
sparandefråntidigare perioder.
10.58 Bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser mäter den totala inhemska
produktionen (exkl. insatsförbrukningen) i volym förhela samhällsekon-
omin.Dentotalrealainkomstenförinvånarnapåverkasintebaraavdenna
produktionsvolym utan även av det bytesförhållande som gäller när
exportinkomster kan användas för att finansiera importutgifter. Om
bytesförhållandet (”terms of trade”) ökar, vilket sker när exportpriserna
ökariförhållande till importpriserna, behöver manmindre export föratt
köpa en given mängd import, och vid en given volym av inhemsk
produktion kan då varor och tjänster omallokeras från export till
konsumtioneller kapitalbildning.
10.59 Denrealainhemskabruttoinkomstenkanerhållasgenomattläggadens.k.
bytesförhållandevinsten till den fastprisberäknade BNP. Bytesförhållan-
devinsteneller vilket ocksåkanförekomma,-förlustendefinieras som
T¼X/C0M
P/C0X
Px/C0M
Pm/C20/C21
vilketärliktydigtmedbytesbalansöverskottetdeflateratmedenprisindex
P minus skillnaden mellan exporten i fasta priser och importen i fasta
priser.ValetavdeflatorPbörgörasavdestatistiskamyndigheternaivarje
land,somkantahänsyntilldespeciellaförhållandensområder.Omdet
finnsosäkerhetomvilketvalsombörgörasärdettroligtattettgenomsnitt
mellan import-ochexportprisindexarna kanvaraenlämplig deflator.
10.60 Detgåratturskiljaochdefinieraettantalolikarealinkomstaggregatenligt
tablån nedan:
Bruttonationalprodukten ifastapriser
plus bytesförhållandevinsten eller -förlusten
lika med reala inhemskabruttoprodukten
plus reala primärinkomster erhållna frånutlandet
minus reala primärinkomster erlagdatill utlandet
lika med reala bruttonationalinkomsten
plus reala löpandetransfereringar erhållna frånutlandet
minus reala löpandetransfereringar erlagdatill utlandet
lika med reala disponiblabruttonationalinkomsten
minus kapitalförslitning ifastapriser
lika med reala disponiblanettonationalinkomsten.
För att kunna uttrycka de olika inkomstaggregaten i reala termer
rekommenderas att erhållna respektive erlagda primärinkomster och
transfereringar från respektive till utlandet deflateras med en index för
slutliga inhemska bruttoutgifter. Den reala disponibla nationalinkomsten
kanerhållasinettoformgenomattfrånbruttovärdetdrakapitalförslitning
ifastapriser.
VALAVINDEXFORMLEROCHBASÅR
10.61 Uppläggningen av ett integrerat system av pris- och volymindex
förutsätter ett medvetet val beträffande vilka typer av index som skall
användas.
10.62 Det mått över volymförändringen från år till år som är att föredra är en
volymindex enligt Fishers indexformel, som definieras som det geomet-
riska genomsnittet av Laspeyres och Paasches index. Sett över längreperioderbörvolymtalerhållasgenomkedjning,dvs.genomattkumulera
volymindexöverförändringarfrånårtill år.
10.63 Det mått över prisförändringen från år till år som är att föredra är en
prisindexenligtFishersformel.Prisförändringaröverlängreperioderskall
dåerhållasgenomkedjning avförändringarna frånårtill år.
10.64 KedjeindexsomanvänderLaspeyresvolymindexochPaaschesprisindex
för att mäta utvecklingen från år till år utgör acceptabla alternativ till
Fischersindex.
10.65 Trotsattkedjeindexbådeförvolymtalochförprisförändringarärvadsom
bör föredras, måste man erkänna att de förluster i additivitet i fastpris-1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—319
▼B
tabellerna som detta innebär är en allvarlig nackdel i många analytiska
sammanhang.
Varje aggregat kan definieras som en summa av sina beståndsdelar.
Additivitetinnebärattdennaegenskapbibehållsnärbådeaggregatet och
dess olika beståndsdelar för ett visst år skrivs fram var för sig med sina
respektivevolymindex.
10.66 Det rekommenderas därför att disaggregerade fastpristabeller — som
avspeglarvolymuppgiftervärderadeibasåretspriser—sammanställssom
komplement till de kedjeindexbaserade data som skall föreligga för
huvudaggregaten.
Fastprisberäkningavnationalräkenskaperbehövergöraspåfinastmöjliga
detaljnivå om uppgifterna skall vara konsistenta på det sätt som ett
integrerat system av pris- och volymmått förutsätter. Tabellerna över
tillgångochanvändninggerdencentralabegreppsmässigaochstatistiska
ramen för alla uppgifter i fasta priser. Därutöver kan fastprisdata
presenterasitilläggstabeller.
Återkommande byten av basår måste oavsett ovanstående göras i
fastprisberäkningarna. ENS har därvid antagit principen att detta fr.o.m.
1995börskevartfemteår.Närbasårenändrasärdetvanligtattdataidet
gamla basåret länkas till det nya, hellre än att omräkningar görs långt
tillbakameddetnyabasåret.Närmanpådettasättgörenuppdateringtill
nyttbasårförlorasadditiviteten idelänkade serierna.
10.67 När värden för ett basårs skrivs fram med hjälp av kedjeindex över
volymutvecklingen måste man göra klart för användarna varför man då
intelängreharadditivitet itabellerna.
Sådanaejadditivatabeller börpublicerasutanattnågrajusteringargörs.
Dennametodärlättattöverblickaochfästeranvändarnasuppmärksamhet
påproblemets vidd.
Detta hindrar inte att det kan finnas omständigheter som gör det mera
fördelaktigt för statistikproducenterna att eliminera diskrepanser så att
mankanförbättradenövergripandekonsistensenitabellerna.
PRIS-OCHVOLYMINDEXVIDJÄMFÖRELSERMELLANLÄNDER
10.68 Vid jämförelser av priser och volymer mellan olika länder måste man
överbrygga svårigheterna med jämförelser av olika nationella valutor.
Eftersomidettasammanhangvalutakursernavarkenärtillräckligtstabila
elleravspeglarskillnadernaiköpkraftpåettkorrektsätt,ärdetnödvändigt
attmanvidländerjämförelser användermetodersomliknardemsomför
ett enskilt land tillämpas vid intertemporala jämförelser. Pris- och
volymindex måste därför beräknas för par av länder, varvid man kan
användasamma typavindexformler somnärmanberäknar förändringar
från en period till en annan. Av två länder A och B kan båda ge de
nödvändiga vägningstalen och — sett ur land A:s synvinkel — en
Laspeyres-typavindexmedvikterfrånlandAkanberäknaslikavälsom
enPaasche-typsomanvänder vikternafrånlandB.
10.69 Omdenekonomiskastrukturenärmycketolikamellandebådaländerna
kanspridningenmellandessabådeindextypervaramycketbetydandeoch
resultaten skulle då bli i hög grad beroende vilken av typerna som
användes. För jämförelser mellan två länder — binära jämförelser —
fordrasdärförenligtENSatt mananvänderenFisher-index.
10.70 Direkta volymjämförelser mellan ekonomiska tillstånd som har få
gemensammadragärisigsvåraochmetodenattdeflateramedprisindex
är då det bästa alternativet. Detta gäller internationella jämförelser i än
högre grad än intertemporala. Genom att noggrant specificera och
avgränsa olika produkter och samla in information i prisundersökningar
ivarjeland,kanmanberäknapris-relativerförproduktslagochländerpar.
Eftersomprisernadåangesinationellavalutorblirdetvidtolkningenav
dessa pris-relativer nödvändigt att använda begreppet köpkraftsparitet
(”Purchasing Power Parity”, PPP). För en given produkt definieras PPP
mellanvalutornaitvåländerAochBsomdetantalenheteravlandetB:s
valutasomerfordrasförattköpasammamängdproduktersommanfåri
land A för en enhet av dess valuta. PPP erhålles för produkter och
produktgrupper på allt högre aggregeringsnivå upp till BNP genom att
PPPförproduktervägssammanmeddessandelavutgifterna.Förattfåen
prisnivå-index mellan de två länderna måste PPP-indexen divideras med
denvalutakurssomgäller mellan debådaländerna.
10.71 För icke marknadsproducerade tjänster uppstår vid internationella
jämförelser samma typ av problem som vid intertemporala. Därmed
menas att produktionsvärdena måste fastställas med ledning av produk-
tionskostnaderna. Den metod som man använder vid internationella1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—320
▼B
jämförelser är att beräkna PPP med hjälp av pris-relativer för viktiga
komponenter i dessa produktionskostnader. Denna metod, som innebär
volymjämförelser av produktionskostnaderna, beaktar inte skillnader i
produktivitetiickemarknadsproduktionmellandebådaländerna.Detär
därförviktigtattutvecklametodersomiställetbyggerpåjämförelserav
produktionsvolymerna. Detta är i princip möjligt för de individuella
tjänsterna, med samma allmänna metoder som vid intertemporala
jämförelser.
10.72 Behovet att kunna göra internationella jämförelser mellan olika länder
markeras i ENS. Målsättningen är volymjämförelser av BNP och dess
användning och villkoret om transitivitet måste då vara uppfyllt.
Transitivitet innebär att den direktberäknade indexen för land C, baserat
pålandAmåstevaralikameddenindirektberäknadeindexsomerhållits
genomattmultipliceradendirektaindexenförlandB,baseratpålandA
meddendirektaindexenförlandCbaseratpålandB.
10.73 Det förfarande som man i ENS använder för att beräkna ett system av
multilateralavolymmåttochPPPärattutgåfrånbinärajämförelsermellan
allakombinationeravmedlemsländer.DeFisher-indexsomdåanvändsär
inte transitiva men det är möjligt att från dessa härleda ett system av
transitivaindexsomärsålångtsommöjligtanpassadetillprimäraFisher-
index.Mangördåjusteringarnaenligtminstakvadratmetoden.Minimer-
ingenavavvikelsernamellanprimäraindexochdeindexsomärtransitiva
ledertilldens.k.EKS-formeln.
10.74 EKS-index använder alla indirekta index som kan bildas för att jämföra
landimed landk, jämte den direkta indexen mellan dessa båda länder.
Det motsvarar det geometriska genomsnittet av den direkta och alla
indirektaindexmellanländerna iochk.Därvidvägerdendirektaindexen
dubbeltsåtungtsomvarjeindirektindex.Transitiviteterhållasgenomatt
varjeannatlandiEKS-indexenärinvolverativarjejämförelsemellantvå
enstakaländer.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—321
▼B
KAPITEL11
BEFOLKNINGOCHARBETSKRAFTSINSATS
11.01 Vissa jämförelser mellan länder, eller mellan branscher eller sektorer
inom samma ekonomi, blir meningsfulla endast om aggregaten i
nationalräkenskaperna (t.ex. BNP, hushållens slutliga konsumtion,
förädlingsvärdet i en bransch, löner och kollektiva avgifter) betraktas i
relation till antalet invånare och till arbetskraftsvariabler. Det är därför
nödvändigt att ha definitioner för totalbefolkning, sysselsättning, arbets-
tillfällen, antal utförda arbetstimmar, årsverken och anställdas
lönesatsvägda arbetskraftsinsats, vilka begrepp är nära knutna till de
begreppsomanvändsinationalräkenskaperna.
11.02 Termerna definieras i systemet på basis av begreppen ekonomiskt
territorium ochekonomiskhemvist.
11.03 Arbetskraftsinsatsskallklassificeraspåbasisavsammastatistiskaenheter
somanvändsföranalysenavproduktion,nämligendenlokalabranschen-
hetenochdeninstitutionella enheten.
11.04 De aggregat till vilka siffrorna för befolkning och arbetskraftsinsats
relateras är årstotaler. Därför skall årsgenomsnitt för befolkning och
arbetskraftsinsats användas.
Om undersökningnar genomförs vid flera tillfällen under året, används
medeltalet avderesultatsomfåsviddessaolikatidpunkter.
När en enstaka undersökning görs är det viktigt att undersöka om den
tillämpade perioden är fullt representativ; senast tillgängliga information
omvariationernaöveråretböranvändasförattuppskattadataföråretsom
helhet.Närmant.ex.beräknargenomsnittssysselsättning,skallmangöra
korrigering för det faktum att vissa personer inte arbetar hela året
(tillfälliga arbetstagare och/eller säsongarbetare).
TOTALBEFOLKNING
11.05Definition:På en given dag består totalbefolkningen av alla personer,
medborgare eller utlänningar, som är permanent bosatta
inom landets ekonomiska territorium, även om de tillfälligt
är frånvarande därifrån. För vissa ändamål kan ett årsge-
nomsnitt av antalet personer utgöra en lämplig bas för att
beräkna nationalräkenskapsvariabler eller för användning
somnämnareijämförelser.
11.06 Totalbefolkningen definieras i nationalräkenskaperna med avseende på
begreppethemvist (sekapitlet 2).
En person som stannar, eller avser att stanna, inom landets ekonomiska
territorium iminstettår,betraktas sompermanent bosattdär.
En person betraktas som tillfälligt frånvarande om han eller hon är
permanent bosatt, men stannar, eller avser att stanna, i utlandet under
högstett år.
Alla personer som hör till samma hushåll(1) är hemmahörande där
hushålletharsinekonomiskahemvist,dvs.därhushålletharenellerflera
bostäder som hushållsmedlemmarna betraktar och använder som sin
huvudsakliga hemvist. En medlem av ett inhemskt hushåll fortsätter att
vara hemmahörande även om personen gör täta resor utanför det
ekonomiska territoriet, eftersom den ekonomiska hemvisten förblir i den
ekonomidärhushållet ärhemmahörande.
11.07 Ettlandstotalbefolkning omfattar
a) medborgare bosatta ilandet,
b) civila medborgare som befinner sig utomlands under högst ett år
(gränspersonal,säsongarbetare, turister,patienter etc.),
c) civilautlänningar,bosattailandetiminstettår(inklusivepersonal(2)i
Europeiska gemenskapernas institutioner och i civila internationella
organisationer,somärplaceradeinomlandetsgeografiskaterritorium),
d) utländsk militär personal(2) somarbetar inom internationella militära
organisationer placerade inomlandetsgeografiskaterritorium, samt1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—322
(1) Hushållsbegreppetdefinieras ikapitel 2.Enheter ochgrupperingavenheter.
(2) Inklusivemedföljande hushållsmedlemmar.
▼B
e) utländsktekniskpersonal(1)medlångtidsuppdragsomarbetarilandet
och som anses vara anställd av värdregeringen på uppdrag av den
regering eller internationella organisation som faktiskt finansierar
arbetet.
Totalbefolkningen omfattas också enligt konvention av, oberoende av
längdenpåvistelsen utanförlandet,
a) studerandemedborgare, oavsetthurlängedestuderar iutlandet,
b) medlemmar(1)ilandetsväpnade styrkor,stationerade iutlandet,
c) medborgare(1) som är anställda vid nationella vetenskapliga baser,
förlagda utanförlandetsgeografiskaterritorium,
d) medborgare(1) som är anställda vid diplomatiska beskickningar
utomlands,samt
e) medborgare(1)somär medlemmar ibesättningar påfiskebåtar, andra
fartyg, luftfartyg och flytande plattformar, som helt eller delvis
opererar utanfördetekonomiskaterritoriet.
11.08 Åandrasidanomfattar totalbefolkningen inte
a) civilautlänningarsomuppehållersiginomterritorietunderhögstettår
(gränsarbetare, säsongarbetare, turister,patienter etc.),
b) civila medborgare sombefinnersigutomlandsiminstett år,
c) militära medborgare som arbetar inom internationella organisationer
placerade iutlandet, samt
d) medborgare som arbetar som teknisk personal med långtidsuppdrag i
utlandetochsomansesvaraanställdavvärdregeringenpåuppdragav
denregeringellerinternationella organisationsomfaktisktfinansierar
arbetet,
ochavkonventioninte heller
a) utländska studenter,oavsetthurlängedestuderarilandet,
b) medlemmar iandraländersväpnadestyrkor,stationerade ilandet,
c) utländsk personal vid utländska vetenskapliga baser, förlagda inom
landetsgeografiskaterritorium, samt
d) medlemmar av utländska diplomatiska beskickningar, stationerade i
landet.
11.09 Definitionenovanskiljersigfrånnärvarande(ellerdefacto-)befolkning,
sombeståravdepersonersomettgivetdatumfaktisktbefinnersiginom
ettlandsgeografiskaterritorium.
ARBETSKRAFT
11.10Definition:Arbetskraften består av alla personer av bägge könen och
över en viss ålder, som erbjuder arbetskraft för produktiv
verksamhet(somliggerinomsystemetsproduktionsavgräns-
ning)underengivenreferensperiod.
Den omfattar alla personer som uppfyller kraven för att tillhöra de
sysselsatta(anställda eller egenföretagare) eller dearbetslösa.
”Anställda” och ”egenföretagare” definieras under rubriken Sysselsätt-
ning.
”Arbetslösa”definieras underrubrikenArbetslöshet.
SYSSELSATTA
11.11Definition:Sysselsättning omfattar alla personer — både anställda och
egenföretagare — som är engagerade i någon form av
produktiv verksamhet, som ligger inom systemets produk-
tionsavgränsning.
ANSTÄLLDA(2)
11.12Definition:Anställda definieras som alla personer som, enligt överens-
kommelse, arbetar för en annan institutionell enhet och får
ersättning (bokfördsomD1lönerochkollektiva avgifter).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—323
(1) Inklusivemedföljande hushållsmedlemmar.
(2) ”Anställda”motsvararILO:sdefinition avbetald sysselsättning.
▼B
Enrelation mellan arbetsgivare ocharbetstagare existerar närdetmellan
ett företag och en person finns en, formell eller informell, överens-
kommelse,somnormaltharingåttsfrivilligtavbådaparterochvarigenom
personenarbetar förföretaget motersättning,kontant eller innatura.
Anställdaklassificerashäromdeintesamtidigtharegenföretagandesom
huvudaktivitet; isåfall klassificeras deunderavsnittet Egenföretagare.
11.13 Följandekategorier omfattas:
a) Personer (arbetare och tjänstemän, ledningspersonal, anställda i
hushåll, personer som utför avlönad produktiv verksamhet inom
sysselsättningsprogram) som är knutna till en arbetsgivare enligt ett
anställningsavtal.
b) Statstjänstemänochandraoffentliganställda,vilkasanställningsvillkor
ärfastställda ilag.
c) Väpnade styrkor, som består av yrkesmilitärer med lång- eller
korttidskontrakt och av värnpliktiga (inklusive värnpliktiga som
arbetar medcivila uppgifter).
d) Präster,omdebetalasdirektavdenoffentligaförvaltningenelleraven
intresseorganisation eller ideell organisation.
e) Ägaretill aktiebolag ochkvasibolag, omdearbetar idessaföretag.
f) Studenter som har ett formellt åtagande enligt vilket de bidrar med
egetarbetesominsatsiettföretagsproduktionsprocessochigengäld
fårersättning och(eller) utbildning.
g) Legoarbetare(1), om det finns en uttrycklig överenskommelse att
legoarbetaren ersättspåbasisavutfört arbete, dvs.denmängdarbete
somavlämnas sominsatsienproduktionsprocess.
h) Handikappade arbetstagare, förutsatt att det existerar en formell eller
informell relation mellan arbetsgivare ocharbetstagare.
i) Personer, anställda av vikariebyråer, vilka skall innefattas i den
branschsomanställtdemochinteibranschenhosdetföretagförvilket
defaktisktarbetar.Förinput-outputanalyskandetdockövervägasatt
göraenomklassificeringavdessapersonerochavrelateradekostnader
(separagraf 9.51).
11.14 Personer som tillfälligt inte är i arbete betraktas också som anställda,
förutsatt att de har en formell arbetsplatsanknytning. Denna formella
anknytningskallfastställas utifrånett eller flera avföljande kriterier:
a) Fortsattmottagande avlön.
b) Enförsäkranomattfååtergåiarbeteefterdettillfälligaavbrotteteller
enöverenskommelse omdatumföråtergång.
c) Varaktighetenavfrånvaronfrånarbetet,somiförekommandefallkan
vara den period under vilken arbetstagaren kan få sociala förmåner
utanskyldighetattacceptera andraarbeten.
Detta täcker personer som tillfälligt inte är i arbete på grund av
sjukdom eller skada, helgdag eller semester, strejk eller lockout,
utbildning, moderskaps- eller föräldraledighet, nedgång i den ekono-
miskaaktiviteten,tillfälligstörningellerinställelseavarbetetberoende
påsådantsomdåligtväder,mekaniskaellerelektriskastoppellerbrist
på råvaror eller bränsle, eller annan tillfällig frånvaro med eller utan
ledighet.
EGENFÖRETAGARE
11.15Definition:Egenföretagare definieras som personer som är ensamägare
eller medägare till personliga företag i vilka de arbetar,
exklusive de personliga företag som klassificeras som
kvasibolag. Egenföretagare klassificeras här om de inte
samtidigtharavlönadsysselsättningsomhuvudaktivitet;iså
fall klassificeras deunderavsnittet Anställda.
Dekantillfälligtvaraickeiarbeteunderreferensperiodenavnågotvisst
skäl.Ersättningen till egenföretagare ärsammansatt förvärvsinkomst.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—324
(1) Enlegoarbetare ärenpersonsomkommitöverensomattarbetaförettbestämtföretag
eller att tillhandahålla en bestämd kvantitet varor eller tjänster till ett bestämt företagenligtföregåendeavtalellerkontraktmeddettaföretag,menvarsarbetsplatsinteärinom
företaget.
▼B
11.16 Egenföretagare omfattar ocksåföljande kategorier:
a) Oavlönade medhjälpande familjemedlemmar, inklusive dem som
arbetaripersonligaföretagheltellerdelvissysselsattamedmarknads-
produktion.
b) Legoarbetare, vikas inkomst är en funktion av produktionsvärdet i
någon produktionsprocess för vilken de är ansvariga, oavsett hur
mycket eller litet arbete somsattsin.
c) Arbetstagare som är sysselsatta i produktion som företas uteslutande
förderasegenslutligakonsumtionelleregenkapitalbildning,antingen
individuellt eller kollektivt.
Obetalda frivilliga arbetstagare klassas som egenföretagare om deras
frivilliga aktiviteter resulterar i varor, t.ex. byggandet av en bostad, en
kyrkaellerannanbyggnad.Menomderasfrivilligaaktiviteterresulterari
tjänster, t.ex. vård eller städning utan betalning, skall de inte inräknas i
sysselsättningen, eftersom dessa frivilliga tjänster inte ingår i pro-
duktionen(se3.08).
Då det inte anses förekomma någon arbetskraftsinsats i produktionen av
boendetjänster i ägarbebodda bostäder, betraktas inte bostadsägare som
sådanasomegenföretagare.
SYSSELSÄTTNINGOCHHEMVIST
11.17 Resultaten av producentenheters verksamhet kan bara jämföras med
sysselsättningen om den senare omfattar både inhemska och utländskaarbetstagare, somarbetar förinhemska producentenheter.
Sysselsättningomfattar därförocksåföljande kategorier:
a) Utländska gränsarbetare, dvs. personer som korsar gränsen varje dag
föratt arbeta inomdetekonomiskaterritoriet.
b) Utländska säsongarbetare, dvs. personer som flyttar in i det
ekonomiska territoriet och stannar där mindre än ett år för att arbeta
ibranschersomperiodvisbehöverextraarbetskraft.
c) Medlemmar ilandets väpnadestyrkor,stationerade iutlandet.
d) Medborgare som är anställda vid nationella vetenskapliga baser,
förlagda utanförlandetsgeografiskaterritorium.
e) Medborgare som är anställda vid diplomatiska beskickningar utom-
lands.
f) Medlemmar i besättningar på fiskebåtar, andra fartyg, luftfartyg och
flytande plattformar, somdrivsavinhemskaenheter.
g) Lokalanställdavidoffentligaförvaltningsenheter,placeradeutanfördet
ekonomiskaterritoriet.
11.18 Sysselsättningomfattar däremotinte följande:
a) Invånare som är gränsarbetare eller säsongarbetare, dvs. som arbetar
inomett annatekonomisktterritorium.
b) Medborgare som är medlemmar i besättningar på fiskebåtar, andra
fartyg, luftfartyg och flytande plattformar, som drivs av utländska
enheter.
c) Lokalanställda vid utländska offentliga förvaltningsenheter, placerade
inomlandetsgeografiskaterritorium.
d) Personal i Europeiska gemenskapernas institutioner och i civila
internationella organisationer, som är placerade inom landets geogra-
fiskaterritorium (inklusivedirektrekryterade lokalanställda).
e) Medlemmar i väpnade styrkor som arbetar inom internationella
militäraorganisationer,placeradeinomlandetsgeografiskaterritorium.
f) Medborgare som arbetar vid utländska vetenskapliga baser, förlagda
inomlandetsekonomiskaterritorium.
11.19 För att möjliggöra övergången till de begrepp som generellt används i
arbetsmarknadsstatistik(sysselsättningpånationellnivå)föreskriverENS
särskiltattföljande posterskallredovisasseparat:
a) Värnpliktiga (inkluderas inte i arbetsmarknadsstatistiken, men ingår i
ENSunderoffentliga förvaltningstjänster).
b) Invånare som arbetar för utländska producentenheter (inkluderas i
arbetsmarknadsstatistiken, men ingår inte i sysselsättningen som den
definieras iENS).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—325
▼B
c) Utlänningarsomarbetariinhemskaproducentenheter(inkluderasintei
arbetsmarknadsstatistiken, men ingår i sysselsättningen som den
definieras iENS).
d) Invånare somarbetar ochpermanent borpåeninstitution.
e) Invånare som arbetar i en ålder lägre än som beaktas i arbets-
marknadsstatistik.
ARBETSLÖSHET
11.20Definition:I överensstämmelse med de normer som fastställts av
Internationella arbetsorganisationen (Trettonde internatio-
nella arbetsmarknadsstatistikerkonferensen) omfattar
”arbetslösa” alla personer över en viss ålder, som under
referensperioden
a) varutanarbete, dvs.inte hadebetald sysselsättningsom
anställdeller egenföretagare,
b) varomedelbart tillgänglig förarbete,dvs.vartillgänglig
förbetaldsysselsättningsomanställdelleregenföretagare
underreferensperioden, samt
c) sökte arbete, dvs. hade under en bestämd aktuell period
vidtagit särskilda åtgärder för att söka betald sysselsätt-
ningsomanställdeller egenföretagare.
De särskilda åtgärderna kan innefatta att registrera sig vid en offentlig
eller privat arbetsförmedling; att söka arbete hos arbetsgivare; att fråga
efter arbete vid arbetsplatser, lantbruk, fabriker, marknader eller andra
mötesplatser,attsättainellersvarapåtidningsannonser;attsökahjälpav
vänner eller släktingar; att söka efter mark, byggnader, maskiner eller
utrustningförattstartaegetföretag;attplaneraförfinansiellaresurser;att
ansökaomtillstånd ochlicenseretc.
11.21Definition:Arbetslöshetsgradangerantaletarbetslösapersoneriprocent
avarbetskraften.
Sådana tal beräknas vanligtvis med fördelning efter kön och ålder och
ibland med korsklassificering med andra demografiska variabler som
civilstånd, kvalifikationer eller nationalitet.
ARBETSTILLFÄLLEN
11.22Definition:Ett arbetstillfälle definieras som ett explicit eller implicit
avtal(1)mellanenpersonocheninhemskinstitutionellenhet
om att utföra arbete(2) i utbyte mot ersättning(3) under en
bestämd periodeller tillsvidare.
Denna definition omfattar arbetstillfällen för både anställda och egen-
företagare, dvs. för anställda när personen tillhör en annan institutionell
enhetänarbetsgivarenochföregenföretagarenärpersonentillhörsamma
institutionella enhetsomarbetsgivaren.
11.23 Begreppetarbetstillfällenskiljersigfrånbegreppetsysselsättningsomdet
definierats ovan:
a) Detomfattarandra,tredjeosv.arbetstillfälletförsammaperson.Dessa
andra, tredje osv. arbetstillfällen för en person kan antingen följa
successivt på varandra inom referensperioden (vanligtvis en vecka)
eller löpa parallellt när någon har såväl ett kvällsarbete som ett
dagarbete.
b) Åandrasidanomfattardetintepersonersomtillfälligtinteäriarbete
menharenformellanknytningtillsinaarbetsplatser,t.ex.iformaven
försäkranomattfååtergåiarbeteellerenöverenskommelseomdatum
för återgång. En sådan överenskommelse mellan en arbetsgivare och
enperson,somärpermitteradellerfrånvarandepågrundavutbildning,
räknasinte somett arbetstillfälle iENS.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—326
(1) Det explicita eller implicita avtalet hänför sig till arbetskraftsinsatsen och inte till
produktionavenvara eller tjänst.
(2) Med arbete avses varje verksamhet som bidrar till produktionen av varor eller tjänster
inomproduktionsavgränsningen.Laglighetenvadgällerarbetetocharbetstagarensålderäriprincipirrelevanta.
(
3) Ersättning måste här tolkas i en vid mening som också omfattar sammansatt
förvärvsinkomst föregenföretagare.
▼B
ARBETSTILLFÄLLENOCHHEMVIST
11.24 Ettarbetstillfälleinomettlandsekonomiskaterritoriumärettexpliciteller
implicitavtalmellanenperson(somkanvarahemmahörandeiettannat
ekonomiskt territorium) och en institutionell enhet hemmahörande i
landet.
Vidmätningavarbetskraftsinsatseniekonomiskverksamhetärendastden
producerande institutionella enhetens hemvist relevant, eftersom endast
inhemskaproducenter bidrartill bruttonationalprodukten.
11.25 Dessutom:
a) Vidräkningavantaletarbetstillfälleninnefattassådanaarbetstillfällen,
där de anställda hos en inhemsk producent tillfälligt arbetar inom ett
annat ekonomiskt territorium och där verksamhetens karaktär och
varaktighet inte berättigar till att den behandlas som en konstruerad
inhemskstatistiskenhetidetandraterritoriet.
b) Vid räkning av antalet arbetstillfällen innefattas inte sådana arbets-
tillfällen, där de utförs för utländska institutionella enheter, dvs. för
enhetersomharsinhemvistiettannatlandochsominteharföravsikt
att verkainomdetinhemskaterritoriet längreänett år.
c) Arbetstillfällen, somgäller personal vid internationella organisationer
och lokalt rekryterad personal vid ambassader, innefattas inte i
beräkningen, eftersomdenanställande enheten inte ärinhemsk.
TOTALAANTALETUTFÖRDAARBETSTIMMAR
11.26Definition:Totala antalet utförda arbetstimmar motsvarar det samman-
lagda antalet faktiskt arbetade timmar som anställd eller
egenföretagare under räkenskapsperioden, förutsatt att
produktionsresultatetliggerinomproduktionsavgränsningen.
Pågrundavdenbredadefinitionen avanställda, sominnefattar personer
som tillfälligt inte är i arbete men har en formell anknytning samt
deltidsarbetande, rekommenderar ENS som det lämpliga måttet för
produktivitetsberäkningar inte antalet personerutantotala antalet utförda
arbetstimmar.
Totala antalet utförda arbetstimmar ärdetmått påarbetskraftsinsats som
förordasisystemet.
11.27 I överensstämmelse med de normer som fastställts av Internationella
arbetsorganisationen (Tionde internationella arbetsmarknadsstatistiker-
konferensen)omfattartotala antalet faktisktutfördaarbetstimmar
a) faktisktarbetade timmar undernormalarbetstid,
b) arbetade timmar utöver dem som utförts under normal arbetstid,
vanligen ersatta medhögrebeloppännormalt(övertid),
c) tidsomtillbringaspåarbetsplatsenmeduppgiftersomförberedelserav
arbetsplatsen, reparations- och underhållsarbeten, förberedelser och
rengöring av verktyg samt utarbetande av kvittenser, fakturor,
arbetstidsrapporter ochandrarapporter,
d) outnyttjad tid tillbringad på arbetsplatsen som vänte- eller bered-
skapstid på grund av t.ex. tillfällig arbetsbrist, maskinavbrott eller
olyckor,ellertidtillbringadpåarbetsplatsenundervilkeningetarbete
utförsmensombetalasenligtett anställningsavtal medgaranti,
e) tid motsvarande korta viloperioder på arbetsplatsen, inklusive avbrott
förintagande avförfriskningar.
11.28 Åandrasidanomfattar antalet faktiskt utfördaarbetstimmar inte
a) betaldamenintearbetadetimmarsåsombetaldårligsemester,betalda
allmänna helgdagar eller betald sjukfrånvaro,
b) måltidsraster,
c) tidtillbringadpåresamellanhemmetocharbetsplatsen,ävenomden
betalas(t.ex.byggnadsarbetare).Dockinkluderassådantresandepåav
arbetsgivaren organiseradarbetstidiantalet utfördaarbetstimmar.
11.29 Totala antalet utförda arbetstimmar är det sammanlagda antalet faktiskt
utförda arbetstimmar under räkenskapsperioden i arbetstillfällen som
anställdeller egenföretagare inomdetekonomiskaterritoriet
a) inklusive arbete utanför det ekonomiska territoriet för inhemska
institutionella arbetsgivarenheter utanekonomiskhemvistdär,
b) exklusive arbete för utländska institutionella arbetsgivarenheter utan
ekonomiskhemvistinomdetekonomiskaterritoriet.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—327
▼B
11.30 Många företagsundersökningar bokför betalda timmar och inte arbetade
timmar.
I dessa fall måste arbetade timmar uppskattas för varje grupp av
arbetstillfällen med användning av all tillgänglig information om t.ex.
betald frånvaroetc.
11.31 För konjunkturanalys kan det vara lämpligt med dagkorrigering, dvs. att
justeratotalaantaletutfördaarbetstimmarmedhjälpavettstandardiserat
antal arbetsdagar perår.
ÅRSVERKEN
11.32Definition:Årsverken sommotsvarar antalet arbetstillfällen omräknade
till heltid definieras somtotala antalet utfördaarbetstimmar
dividerat medgenomsnittligt antalutfördaarbetstimmar per
årvidheltidsarbete inomdetekonomiskaterritoriet.
11.33 Denna definition beskriver inte nödvändigtvis hur begreppet beräknas:
eftersomlängdenhosettheltidsarbetstillfälleharförändratsövertidenoch
varierar mellan branscher, måste metoder användas som för varje
arbetstillfällegrupp fastställer genomsnittliga andelen av och genom-
snittliga arbetstiden för arbetstillfällen kortare än heltid. En normal
heltidsvecka måste först beräknas för varje arbetstillfällegrupp. Om
möjligt kan en arbetstillfällegrupp definieras inom en bransch med
avseende på kön och (eller) arbetets art. Arbetstimmar som fastställtsi
avtalutgörföranställdadetlämpligakriterietförattbestämmadessatal.
Årsverken beräknas separat för varje arbetstillfällegrupp, varefter de
summeras.
11.34 Trotsdetfaktumatttotalaantaletutfördaarbetstimmarärdetbästamåttet
på arbetskraftsinsatsen är det vissa fördelar med årsverken: de kan
beräknaslättareochdeunderlättardärförinternationellajämförelsermed
ländersomsaknarberäkningavantal utfördaarbetstimmar.
ANSTÄLLDASLÖNESATSVÄGDAARBETSKRAFTSINSATS
11.35Definition:Anställdas lönesatsvägda arbetskraftsinsats mäter den aktu-
ella arbetskraftsinsatsen, värderad till den lönenivå för
anställda somgällde underenutvaldbasperiod.
11.36 Lönerochkollektiva avgifterilöpandepriser,dividerade medanställdas
lönesatsvägdaarbetskraftsinsatsgerenimplicitlöneindex,jämförbarmed
denimplicita prisindexenförslutlig användning.
11.37 Syftet med begreppet anställdas lönesatsvägda arbetskraftinsats är att
beakta förändringarna i sammansättningen av arbetskraften, t.ex. från
lågavlönade till högavlönade arbetstagare. Analysen bör, för att vara
effektiv, genomföraspåbranschnivå.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—328
▼B
KAPITEL12
KVARTALSVISAEKONOMISKARÄKENSKAPER
12.01 De kvartalsvisa ekonomiska räkenskaperna utgör en integrerad del av
nationalräkenskapssystemetochärblandannatmycketviktigaföranalys
avdet innevarande året ochför beräkning avpreliminära skattningar för
det närmast föregående året. De kvartalsvisa räkenskaperna utgör en
sammanhängande uppsättning transaktioner, konton och balansposter, på
både det icke-finansiella och det finansiella området, registrerade
kvartalsvis. De följer samma principer, definitioner och struktur som de
årsvisa räkenskaperna, med vissa modifikationer, beroende på den
tidsperiodsomtäcks.
12.02 Betydelsenavkvartalsvisaräkenskapervilarväsentligenpådetfaktumatt
deärdenendauppsättningsammanhängandeindikatorer,tillgängligamed
korttidseftersläpning, somkangeenheltäckande bildavbådedenicke-
finansiella ochdenfinansiella ekonomiskaaktiviteten påkortsikt.
12.03 Den tidsperiod som de kvartalsvisa räkenskaperna hänför sig till och
behovetavtillförlitliginformationsåsnabbtsommöjligtkräverspeciella
förutsättningar.Dessainnefattar statistiskametoderförattställasamman
räkenskaperna,säsongpåverkanochbehandlingenavdenna,överensstäm-
melsen mellan de kvartalsvisa och årsvisa räkenskaperna och
särbehandling av konton beroende på referensperioden. Dessa förutsätt-
ningaranalyserasutförligtienhandbokförkvartalsvisaräkenskapersom
Eurostat avser att publicera innan föreliggande förordning börjar
tillämpas.
12.04 De statistiska metoder som används för att ställa samman kvartalsvisa
räkenskaper kan skilja sig ansenligt från dem som används för årsvisa
räkenskaper. De kan hänföras till två kategorier: direkta metoder och
indirekta metoder. Direkta metoder baseras på tillgången i kvartalsvisa
intervaller,medtillämpligaförenklingar,avliknandekällorsomdemsom
används för att ställa samman årliga räkenskaper. Å andra sidan baseras
indirekta metoder på en tidsmässig nedbrytning av de årliga räkenska-
perna enligt matematiska eller statistiska metoder utgående från
referensindikatorer som tillåter extrapolering avseende det innevarande
året.Valetmellanolikaindirektametodermåsteframföralltsyftatillatt
minimera prognosfelet för det innevarande året för att den årliga
preliminära skattningen skall komma så nära det definitiva utfallet som
möjligt.Valetmellanolikaansatserberorblandannatpådentillgängliga
kvartalsvisa informationen.
12.05 Kvartalsräkenskapsserierna visar relativt ofta upp kortsiktiga variationer
beroende på väder, vanor, lagstiftning m.m. vanligen benämnda säsong-
variationer.Trotsattsäsongmässighetärenintegreraddelavkvartalsdata
är den ofta ett hinder för att korrekt identifiera och analysera trend-
cykelkomponenten. Med den bakgrunden behövs sammanställningar av
både faktiska och säsongkorrigerade räkenskaper. Konsistensen i de
säsongkorrigerade uppgifterna bör säkras. Ett säsongkorrigeringen
näraliggande problem är korrigering för olikheter i antalet arbetsdagar
sommerutförligt kommer attbehandlas iEurostat:shandbok.
12.06 Eftersom kvartalsräkenskaper utgår från samma ram som de årliga
räkenskaperna måste de två vara ömsesidigt överensstämmande över
tiden. Det innebär, beträffande flödesvariabler, att summan av kvartals-
variabler skall vara lika med motsvarande årsvariabler för varje år. I
principärdetintenågrasvårigheteratttillgodosedetkravetförgångnaår.
Fördetinnevarandeåretblirdetemellertidproblemeftersomkvartalsdata
vanligen är tillgängliga tidigare än årsdata. Detta problem kan lösas
genomattmanbeslutarattpreliminäraskattningaravårsresultatenerhålls
genom summering av kvartalsuppgifter. När ny årlig information blir
tillgänglig och resulterar i en revidering av de preliminära resultaten,
måste kvartalsuppgifterna anpassas. Inom vissa system är de årliga
räkenskaperna en biprodukt i kvartalssystemet och det förekommer inte
någraseparata årliga beräkningar eller sammanställningar.
12.07 Tidsseriekvaliteten behöver säkras för faktiska data och i överensstäm-
melse med säsongkorrigeringsmetoderna, även för de korrigerade
uppgifterna.
12.08 Även om de flesta transaktioner och balansposter fördelas med en viss
regelmässighet på samtliga kvartal, finns det några operationer som
koncentreras till ett eller två kvartal varje år. Detta är fallet för bl.a.
inkomstskatt, utdelningar, räntor. Behandlingen av sådana fall beror
väsentligen pådenbakomliggande beräkningsmetoden.
12.09 Frånteoretisksynpunktfinnsdetintenågothinderförattdenutformning
som används för kvartalsräkenskaperna är densamma som används för
årsräkenskaperna. I praktiken är det emellertid lämpligt att förenkla och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—329
▼B
aggregera årsräkenskapernas utformning för att erhålla tillförlitliga
kvartalsräkenskaper så snabbt som möjligt (se det program för tabeller
ochfördata somskalllevereras inomramen förENS95).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—330
▼B
KAPITEL13
REGIONALARÄKENSKAPER
13.01 Med regionala räkenskaper avses en regional fördelning av de olika
konton, som ingår i nationalräkenskaperna. De regionala räkenskaperna
användersammabegreppsomdenationella, dockmeddeundantagsom
framgåravdetta kapitel.
13.02 Ett fullständigt system av ekonomiska räkenskaper på regional nivå
innebär att man behandlar varje region som en separat ekonomi.
Transaktionermedandraregionerantardåkaraktärenavensortsexterna
transaktioner. Man måste dock skilja mellan externa transaktioner som
avserandraregionerochexternatransaktioner somavserutlandet.
13.03 Begreppsmässigaproblem(jfr.13.10-13.14)utgörenviktigförklaringtill
att regionala räkenskaper är begränsade till att avse konton för produk-
tionsverksamhet ochinstitutionellt främstförhushållssektorn.
DETREGIONALATERRITORIET
13.04 Denregionalaekonomininomettlandärendelavdetlandetsnationella
ekonomi. Den nationella ekonomin definieras i termer av institutionella
enheter. Den består av alla institutionella enheter som har sin hemvist
inomettlandsekonomiskaterritorium(jfr.2.04).Ekonomisktterritorium
sammanfaller nästan, men inte helt, med landets geografiska territorium
(jfr2.05).Detekonomiskaterritoriet kanfördelaspåregionalaterritorier
samtdetutom-regionala territoriet.
13.05 Detregionala territoriet innefattar
a) denregionsomärendelavdetgeografiskaterritoriet, samt
b) allafrihandelszoner,inklusivemagasin,lagerförrådochfabrikerunder
tullkontrol inomregionen.
13.06 Det utom-regionala territoriet består av alla de delar av det ekonomiska
territorietsomintedirektkanhänförastillnågonavregionerna.Däriingår
a) detnationellaluftrummet,territorialvattnetochdenkontinentalhyllapå
internationellt vatten därlandet inneharexklusiva rättigheter,
b) territoriellaenklaver(dvs.geografiskaterritorierbelägnaiandraländer
ochienlighetmedfördragelleravtalmellanstatsmakternanyttjadeav
landets offentliga myndigheter (ambassader, konsulat, militära baser,
forskningstationeretc.),samt
c) olje- och gasfyndigheter på internationellt vatten, utanför landets del
avkontinentalhyllan, vilkadrivsavinhemska enheter.
13.07 Standardindelningenavterritoriellaenheterförstatistikändamål(Nomen-
clatureofterritorialunitsforstatistics—NUTS)gerenenkelochenhetlig
indelning av EU's ekonomiska territorium. NUTS utgör den territoriella
standardindelningen förregionalräkenskaperna.
ENHETEROCHHEMVIST
13.08 Det föreligger två typer av enheter. Den första enheten är den lokala
branschenheten (LBE), vilket används för analys av de flöden som
uppkommer i samband med produktionsprocesser och när det gäller
användning av varor och tjänster. Den andra typen är institutionella
enheter, som används för analys av flöden som påverkar inkomster,
kapital ochfinansiella transaktioner, andraflödenochbalansräkningar.
13.09 EnLBEärdendelavenbranschenhet,sommotsvararenlokalenhet.Den
lokal enheten är en institutionell enhet eller del, därav, som producerar
varorochtjänsterochsomharengeografisktidentifierbarbelägenhet.(jfr.
2.106.). Därigenom kan i princip den regionala hemvisten hos ett
arbetsställe fastställas påett otvetydigt sätt.
När det gäller transaktioner som avser produktionsverksamhet är det
nödvändigt att redovisa flöden mellan LBE, som tillhör samma
institutionella enhet och som är belägna i olika regioner. ENS
rekommenderar att leveranser mellan LBE ingår i definitionerna av
produktionochdetta ärspeciellt viktigtiregionala räkenskaper.
13.10 Närdetgällerinstitutionellaenheterärdettvåtypersommåstebeaktasi
regionala räkenskaper. Den första är de inom-regionala enheterna, vilka
har sin ekonomiska hemvist inom regionen och för vilka huvuddelen av
verksamheten sker inom regionen. Bland de inom-regionala enheterna
ingår hushåll, de aktiebolag, vars alla LBE är belägna i regionen,
kommuner och landsting, delar av socialförsäkringen samt många av
hushållensorganisationer.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—331
▼B
Deandratypenärdemulti-regionalaenheterna,varsekonomiskahemvist
gäller för flera regioner. Många aktiebolag och några hushållsorganisa-
tioneräravdennatyp.Iänstörreomfattninggällerdettadeinstitutionella
enheter, vars verksamhet täcker hela landet, t.ex. staten och vissa
aktiebolag och statliga affärsverk, i en monopol eller liknande situation,
t.ex.järnvägsväsendet ochnationella kraftföretag.
13.11 För de inom-regionala enheterna allokeras alla transaktioner till den
regiondärenheternaharsinekonomiskahemvist.Förhushållengälleratt
derasekonomiskahemvistäridenregiondebor,intedärdearbetar.För
övrigainom-regionalaenhetergällerattderasekonomiskahemvistärden
regiondärdeärbelägna.
13.12 Förmulti-regionala enheterärvissatransaktioner inte möjliga att istrikt
bemärkelseochbegreppsmässigtsetthänföratillenbestämdregion.Detta
gäller flertalet inkomstomfördelande och finansiella transaktioner.
Följaktligenkanförmulti-regionala enhetervissasaldoposterintetydligt
definieraspåregionalnivå.
13.13 Manskullekunnaövervägaattmedhjälpavolikatumreglerfördelaalla
transaktioner för multi-regionala enheter på region. Detta bör dock inte
betraktassomenbartenapproximation idetpraktiskaarbetet.Detskulle
nämligen också innebära en begreppsmässig omformulering av ENS,
eftersom de skäl som förhindrar att man uppställer ett fullständigt
kontosystem för LBE respektive produktionsenheter på nationell nivå
också i princip förhindrar att alla institutionella enheter och desskonton
fördelas på region; detta skulle sålunda i princip innebära att man
konstrueradeettfullständigt systemavkontonförLBE.
13.14 Till följd av ovannämnda sakförhållande är systemet av regionala
räkenskaperbegränsattill följande
a) Regionala branschvisafördelningar avproduktionsverksamhet:
1) Förädlingsvärdet,brutto.
2) Lönerochkollektiva avgifter.
3) Sysselsättning.
4) Antalanställda.5) Fastabruttoinvesteringar.
b) Bruttonationalprodukt perregion(BNPR).
c) Regionala kontonförhushållssektorn.
METODERFÖRREGIONALAFÖRDELNINGAR
13.15 Regionalaräkenskaperbaseraspåtransaktionerfördeenhetersomharsin
ekonomiskahemvist idetregionala territoriet. Iallmänhet kan regionala
fördelningarerhållas genommetoder somgårantingennerifrånochupp,
elleruppifrånochner,elleravsernågonformavblandningavdessa.De
tremetoderna kanbeskrivaspåföljande sätt:
a)Nerifrånochupp-metoden
Beräkningar enligt nerifrån och upp-metoden bygger på information
somgällerförenhetersomharsinekonomiskahemvistiregionenoch
somaggregerassåattdatapåregionalnivåerhålles.Summeratföralla
regioner måste dessa data stämma överens med data i de nationella
räkenskaperna.
b)Uppifrånochner-metoden
Beräkningar enligt uppifrån och ner-metoden innebär fördelning av
totaler i nationalräkenskaperna på region. Detta görs utan att man
därvid särskiljer enskilda regionala enheter. I stället använder man
fördelningsnycklar, som i så hög grad som möjligt anknyter till de
typer av transaktioner som man vill fördela. Metoden kallas uppifrån
ochnereftersomettaggregatfördelaspåregionutanattanknytastill
enskilda enheter. Det behövs emellertid en begreppsmässig föreställ-
ningomvilkaregionalaenheterdetgällerförattfördelningsnyckelns
regionala tillämplighet skallkunnaavgöras.
c)Blandade metoder
Metodenattgånerifrånochuppgårsällanatttillämpaisinrenodlade
form.Därförmåstemanävenanvändablandademetoder.Detkant.ex.
förekomma att en variabel eller ett aggregat av variabler kan
regionalfördelas med hjälp av nerifrån och upp-metoden på NUTS-1
nivån. För ytterligare regional fördelning till NUTS-2 eller NUTS-3
nivånkanuppifrånochner-metoden behöva tillgripas.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—332
▼B
13.16 Fördelen med nerifrån och upp-metoden är i princip att den direkt
utnyttjar den relevanta informationen på regional nivå. En fördel med
uppifrån och ner-metoden är att man får garanti för konsistens mellan
nationalräkenskaperochregionalräkenskaperförallaregioner.Ennackdel
är att beräkningarna inte görs med stöd av direkt information och sker
med fördelningsnycklar som bara kan antas vara korrelerade med den
variabel somdeavseratt mäta.
13.17 Flödensombegreppsmässigtärsammasominationalräkenskapernaskall
i största möjliga utsträckning beräknas regionalt med hjälp av direkt
information, dvs. enligt nerifrån och upp-metoden. Uppifrån och ner-
metodengerintetillräckligtsolittunderlagförattbedömatillförlitligheten
i beräkningarna, medan nerifrån och upp-metoden kan användas för att
fästauppmärksamhetpåskillnadersomerhållesiförhållandetilltotalerna
pånationell nivå.
AGGREGATPÅBRANSCHNIVÅ
13.18 Enbransch ien region består av engruppav LBE sombedriver samma
eller likartad ekonomisk verksamhet (jfr. 2.108). LBE är den enhet som
uppgifterna om produktionsverksamhet (produktion, insatsförbrukning,
etc.)baseraspå.
13.19 Dengenerellaprincipenärattaggregatöverproduktionsverksamhetskall
allokeras till den region där de enheter som svarar för de ifrågavarande
transaktionerna har sin ekonomiska hemvist. LBE:s hemvist är det
primärakriteriet förhurdeolikaaggregaten skallallokeras regionalt.
13.20 För att fördela fasta bruttoinvesteringar på region gäller som generell
princip att det precis som på nationell nivå är ägandesektorn som är
avgörande för hur klassificering skall ske (jfr 2.205, fotnot 1). För fasta
tillgångarsomägsavenmultiregionalenhetgällerattdeskallfördelaspå
deLBEdärdeanvänds.Förfastatillgångargällersammaprincipersomi
nationalräkenskaperna att de — när de används i form av operationell
leasing — förs till den region där ägaren har sin ekonomiska hemvist,
medanföremålsomanskaffatsgenomfinansiellleasingförstillregionen
däranvändaren harsinekonomiskahemvist.
13.21 Detkanipraktikenvarasåattdetbarafinnsinformationförenhetersom
täcker flera LBE med verksamhet i flera olika branscher och/eller
regioner. I sådana fall kan tillgängliga indikatorer (t.ex. löner och
kollektivaavgifterellersysselsättningperregion)behövaanvändasföratt
erhålla enregional fördelningpåönskvärdbranschnivå.
13.22 Närmandefinierar enLBEkanmanskiljamellan tretypfall:
a) En produktionsverksamhet med en bestämd belägenhet och en
arbetskraftanvändning över en viss nivå(1) erbjuder inga problem. I
någrafallbehövsemellertidytterligareförtydligande(jfr13.24-13.27).
b) En produktionsverksamhet med enbestämd belängenhet men med en
arbetskraftsanvändning under en viss nivå behandlas inte som en
separat LBE och dess produktion förs till den lokala enhet som
administrerar verksamheten.
c) För produktionsverksamhet som saknar en bestämd belägenhet gäller
attdethemvistbegreppsomanvändspånationell nivåskalltillämpas.
13.23 Hjälpverksamheter betraktas inte som fristående enheter, som är skilda
från den huvudverksamhet eller sidoverksamhet som de betjänar (jfr
2.104). Följaktligen skall hjälpverksamheter behandlas som integrerade
meddenLBEsomdestöder.
Hjälpverksamheterkanbedrivaspåsärskildalokaliteterochvarabelägnai
annan region än den LBE de betjänar. En strikt tillämpning av
ovannämnda huvudregel skulle vid den regionala fördelningen av
hjälpverksamheterinnebäraenunderskattningavaggregatenideregioner
som har en hög koncentration av hjälpverksamheter. I enlighet med
principerna för bestämning av hemvist gäller därför att de förs till den
regiondärdeärbelägna;branschningen skerdärvidmedledning avvad
somgäller fördetLBEsomdebetjänar.
13.24 För några branscher behövs ytterligare förtydligande av metoderna för
fördelningpåregion.Dessabranscherär
a) byggnadsverksamhet,
b) transport,magasinering ochkommunikation, och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—333
(1) Arbetskraftsanvändning över en viss nivå betyder i detta sammanhang minst en
årsarbetskraftpåhalvtid.
▼B
c) finansiell verksamhet.
13.25 För byggnadsverksamhet gäller att byggplatsen skall betraktas som en
LBEförutsattattverksamhetenärbetydande(jfr2.09fotnot4).Pågrund
av att en del utrustning, t.ex. pålningskranar och lyftkranar, är flyttbara
mellandeenskildabyggplatsernainomenLBEochinformationsaknaspå
dennanivå,rekommenderasattfastabruttoinvesteringarisådanutrustning
allokerastilldenregiondärhuvudkontoretförifrågavarandebranschenhet
ärbeläget.
13.26 Förtransportväsende,inklusivetransportirörledningar,ärdetnödvändigt
att definiera de LBE till vilka produktionsverksamheten och de fasta
bruttoinvesteringarna skall hänföras. För landtransporter (exklusive
järnvägar) gäller att produktionen och bruttoinvesteringarna förs till de
depåer eller liknande LBE där utrustningen är baserad. För sjötrans-
portväsendeskallproduktionochtransportmedelförastilldenregiondär
de har sin hemmabas. Rörledningar hänförs till den LBE som bedriver
verksamheten.
För järnvägar och luftfart skall uppifrån och ner-metoden användas och
totalerna på nationell nivå fördelas på region med hjälp av lämpliga
fördelningsnycklar. Löner och kollektiva avgifter skall allokeras till de
regionerdärarbetskraftenäranställd.Driftsöverskottbruttoskallfördelas
medhjälpavindikatorer övertågrörelser ochflyglinjer.
När det gäller kommunikationsföretag utgör teleautomater, teleapparater
och telenät etc. bara stödfunktioner. De är sålunda inga självständiga
enheter och måste hänföras till de LBE som har det administrativa
ansvaret. De fasta bruttoinvesteringarna i infrastruktur skall också föras
dit.
13.27 För finansiell verksamhet skall förädlingsvärdet fördelas från inkomst-
sidan. Löner och kollektiva avgifter skall allokeras till den LBE där
arbetskraften är anställd. Driftsöverskott, brutto, skall för kreditinrätt-
ningarfördelaspåLBEiproportiontillsummanavutlåningochinlåning
ochförförsäkringsinstitutioneriförhållandetillerhållnapremier.Defasta
bruttoinvesteringarna avser i huvudsak byggnader och skall därför
fördelaspåderegioner därdeärbelägna.
13.28 Produktionenskallvärderasibaspriser(jfr.3.47).Produkter,somanvänds
förinsatsförbrukningskallvärderasidemottagarprisersomgällernärde
används i produktionsprocessen (jfr. 3.72). Som en följd av detta blir
förädlingsvärdet förvarjebranschvärderatibaspriser.
Fasta bruttoinvesteringar skall värderas i mottagarpriser, inklusive
installationsavgifter och andra kostnader i samband med byte av
äganderätt. När de fasta tillgångarna är producerade i egen regi skall
värderingen ske i de baspriser som gäller för motsvarande produktslag
eller — när sådana uppgifter saknas — till produktionskostnaderna (jfr.
3.113).
13.29 Den regionala motsvarigheten till BNP är BNPR (bruttonationalprodukt
perregion).BNPRskallvärderas till marknadspriser, genomatt mantill
förädlingsvärdet i baspriser för alla branscher lägger regionens skatter
minus subventioner på produkter och import. Summan av BNPR i
marknadspris för varje region, inklusive BNPR för det utomregionala
territoriet, motsvararBNPtill marknadspris.
KONTONFÖRHUSHÅLLSSEKTORN
13.30 Bruttonationalprodukten per region är resultatet av produktionsverksam-
hetenideLBEsomharsinekonomiskahemvistiregionen.Fördelningen
och omfördelningen av inkomsterna resulterar i några andra viktiga
saldoposter, nämligen primär inkomst och disponibel inkomst. Till följd
av de omständigheter som anförts i 13.10-13.14 finns i de regionala
räkenskapernadessainkomstbegreppenbartförhushållssektorn.
13.31 Regionalakontonförhushållssektornutgörenpreciseringpåregionalnivå
av motsvarande konton på nationell nivå. Av praktiska skäl görs en
begränsningtill
a) kontotförallokering avprimära inkomster,
b) kontotförfördelningavsekundärainkomster.
Generelltsettärsyftetattmätaprimärinkomstochdisponibelinkomstför
dehushållsomharsinhemvistiregionen.
13.32 De regionala kontona för hushållssektorn är baserade på de hushåll som
harsinhemvistpådetregionalaterritoriet.Närdetgällerdefinitionernaav
hushåll som institutionella enheter och motsvarande för hushållssektorn
hänvisas till 2.13, 2.16, 2.75 och 2.76. Det antal personer som tillhör1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—334
▼B
hushåll med hemvist i regionen motsvarar regionens totala inhemska
befolkning.
13.33 I allmänhet är de regler som gäller för att på nationell nivå avgöra
hemvisten för hushållen tillämpiga också för de regionala kontona för
hushållssektorn.Undantaggörsdockbeträffande hemvistenförstudenter
ochlångtidspatienternärvärdregionenfinnsisammaland.Ideregionala
räkenskapernaförsdedåsomhemmavarandeivärdregionenomvistelsen
överstigerett år.
13.34 Ideregionalakontonaförhushållssektornmåstetvåövervägandengöras
förhushåll,somägerpersonligaföretag,markoch/ellerenandrabostadi
enannanregionen.
a)Ett hushållsomägerett personligt företag (sålundaej kvasibolag på
nationell nivå)ienannanregion
Det personliga företaget betraktas som en konstruerad statistisk
inhemskenhetivärdregionen.Somenkonsekvensblirdesammansatta
förvärvsinkomster som erhålles när man beräknar produktionen
branschvis en del av regionens sammansatta förvärvsinkomster.Emellertid måste sammansatta förvärvsinkomster som redovisas
regionalt i kontot för allokering av primära inkomster för hushållen
varalikameddensammansattaförvärvsinkomstsomtotalterhållesför
hushållen med hemvist i regionen oavsett i vilken region dessa
inkomsterbildats.
b)Ett hushåll, som äger mark och/eller en andra bostad i en annan
region
Ocksåidetta fall betraktas marken och/eller denandra bostadensom
en konstruerad statistisk inhemsk enhet i värdregionen. Följaktligen
kommer arrenden och hyror som betalas av den som använder
egendomen att erläggas till den konstruerade statistiska enheten. Om
den andra bostaden används av ägaren för egen slutlig konsumtion,
registreras hyresvärdet som en mellan-regional export från regionen
därbostadenärbelägentillregionendärägarenharsinhemvist.Denna
regionimporterar dessatjänsterochanvänderdemsomkonsumtions-
utgift.Påsammasättsomförsammansattaförvärvsinkomsterkommer
dedriftsöverskottsomerhållesurdennaproduktionregionaltattskilja
sig från de driftsöverskott som redovisas som inkomst i kontot för
allokering avprimära inkomsterförhushållen; förekonomintotalt är
bådadocklika.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—335
▼B
BILAGAI
INDIREKTMÄTTAFINANSIELLATJÄNSTER
FÖRÄNDRINGARIENS-KAPITLENOMFISIMALLOKERAS
Kapitel1
1.13femte
stycket,dTa bort efter ”ENS innehåller också
många specifikakonventioner t.ex.”:
”att indirekt mätta finansiella tjänster
registreras som insatsförbrukning i en
konstrueradsektoreller bransch”.Ersättmed:
”att fördela indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) på användande
sektorer/näringsgrenar”.
1.25andra
stycketLäggefteruppräkningenavdepunkter
som inleds med ”Några av de större
begreppsskillnaderna är” till följande
punkt:
”i) användningen av indirekt mätta
finansiella tjänster (FISIM) har
fördelats på användande sektorer/näringsgrenar i stället för på en
symbolisk näringsgren. Som en
följd härav är användningen av
FISIM inte längre helt och hållet
enligt vedertaget bruk registrerad
som insatsförbrukning utan kan
även bli slutlig konsumtion och
export. Detta innebär att även
importavFISIMkanförekomma.”
Kapitel3
3.63 Ta bort all text från början och fram
till:”… värderas på basis av de
avgifter och provisioner som tas ut” i
slutetavfjärdestycket.Ersättmed:
”J.Tjänster från finansförmedling
(här ingår försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster)
Tjänsterfrånfinansförmedling(exklu-
sive försäkringstjänster och
pensionsfondstjänster)bestårav
a) tjänster från finansförmedling för
vilka finansförmedlarna tar ut
avgifter direkt av sina kunder och
sommätssomsummanavavgifter
och provisioner, finansförmedlarna
kan explicit ta ut avgifter för den
finansförmedling deerbjuder.
Produktionen av sådana tjänster
värderas på basis av de avgifter
ochprovisionersomtasut.
b) tjänster från finansförmedling som
tas ut indirekt och mäts indirekt
(FISIM).
Finansmedlarna erbjuder tjänster
för vilka de inte tar ut särskilda
avgifterochprovisioner.Debetalar
istället ut lägre räntor, än annars
skulle varit fallet, till dem som
lånar in pengar och tar ut högre
räntor av dem de lånar ut till.Följaktligen bildas FISIM-produk-
tionen genom finansförmedlarnas
styrning av utlåningen och
inlåningen vilkas ränteavkastning
dekontrollerar.
Å andra sidan saknas förmed-
lingstjänster för andra värdepapper
änaktier.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—336
▼M1
▼M1
Produktionen i undersektorerna
S122 (andra finansiella institu-
tioner) och S123 (andra
finansförmedlare exklusive
försäkringsföretag och pensionsin-
stitut), exklusive
investeringsfonder värderas på
basisavskillnadenmellanaktuella
räntor sombetalas utochtas emot
och en 'referensränta'. För dem,
varesigdeärbosattailandeteller
ej, till vilka förmedlarna lånar ut
medel, mäts den som skillnaden
mellan den effektiva ränta somtas
ut för lånen och det belopp som
skulle ha tagits ut om en refe-
rensräntahadetillämpats.Fördem,
varesigdeärbosattailandeteller
ej, från vilka förmedlarna lånar in
medel, mäts den som skillnaden
mellan den ränta de skulle ha
erhållit om en referensränta hadetillämpats och den effektiva ränta
defaktiskterhåller.
c) tjänster från finansförmedling som
tillhandahålls avcentralbanken.
Centralbanken får ej tas med vid
beräkningen av FISIM. Dennas
produktion mäts som summan av
kostnaderna.”
3.70j) Tabort:
”Endast för den totala ekonomin: alla
indirekt mätta finansiella tjänster
(FISIM) tillhandahållna av inhemska
producenter.”Ersättmed:
”Användningen av indirekt mätta
finansiella tjänster hos inhemska
producenter.”
3.70 Läggtill:
”k) Genom konvention skall central-
bankens produktion i sin helhet
fördelas till insatsförbrukningen
avandrafinansförmedlare(under-
sektorernaS122—S123).”
3.76e) Läggtillefter: ”finansiellatjänsterdär
betalning skerdirekt”:
”ochdelaravindirektmättafinansiella
tjänster som används för slutlig
konsumtionavhushållen.”
3.142h) Lägg omedelbart efter ”Finansiella
tjänster, vad avser explicita provi-
sionerochavgifter” till frasen
”och den del av indirekt mätta finan-
siella tjänster som används av
utlänningar”.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—337
▼M1
Kapitel4
4.51,andra
stycketTabort:
”Om värdet av finansförmedlares
tjänster inte fördelas mellan olika
kunder, skall inte den faktiska ränte-
betalningen till eller från
finansförmedlarejusterasförattelimi-
nerademarginalersomsvararmotden
implicita avgiften hos finansförmed-
lare. En justeringspost behövs i
kontona för allokering av primärin-
komster hos finansförmedlarna och
hos en nominell bransch, till vilken,
enligt konvention, finansförmedlarnas
hela produktion allokeras som
insatsförbrukning.”Ersättmed:
”Om värdet av finansförmedlares
tjänster fördelas mellan olika kunder,
skalldefaktisktbetaldaellermottagna
räntorna till eller från finansförmed-
lare justeras för att eliminera de
marginaler somsvararmotdenimpli-
citaavgiftenhosfinansförmedlare.De
räntor som låntagare betalar till
finansförmedlare skall reduceras med
ett uppskattat värde på de betalda
avgifterna, medan de räntor som
insättare erhåller på liknande sätt
måste ökas. Värdet av dessa avgifter
behandlas som betalning för tjänster
producerade av finansförmedlare för
sina kunder och inte som räntebetal-
ningar.”
Kapitel8
8.09 FÖRKLARANDEANMÄRKNING
Läggtill:Tabell AI.1ochAI.2,föratt
visa konsekvenserna av att fördela
FISIMtill värdenangivnaikapitel 8.
”Kontosystemochsaldoposter” (siffe-
rexempel).
8.14 Tabort:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektor, behandlas hela
värdet av produktion av FISIM som
insatsförbrukningiennominell sektor
med produktionsvärdet noll och ett
negativtförädlingsvärdelikastortsom
insatsförbrukningen men med omvänt
tecken. På detta sätt reducerar man
förädlingsvärdet för alla sektorer och
branscher tillsammans totalt sett med
detta belopp. För att förenkla presen-
tationen av kontona kan man låta bli
att sätta i en tillägskolumn för den
nominella sektorn,ochistället beakta
motsvarandevärdeikolumnenförden
totala ekonomin.”Ersättmed:
”Eftersom indirekt nätta finansiella
tjänster (FISIM) är fördelade på
användarsektorer är vissa delar av
räntebetalningarna omklassificerade
till betalning för tjänster. Denna
omklassificering har konsekvenser för
värdet av produktion och insatsför-
brukning (liksom även för värdet av
import, export och slutlig konsum-
tion).”
8.24 Tabort:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) inte allokeras till
användande sektorer, är de poster
som visas för räntor de som svarar
mot faktiskt betalda eller mottagna
räntor. En justering görs på till-
gångssidan i kolumnen finansiella
företag (med negativt tecken) och i
kolumnen nominell sektor (med posi-
tivt tecken). För att förenkla
presentationen av kontona är det
möjligt att avstå från att lägga till en
extra kolumn för den nominella
sektorn, och istället presentera det
motsvarande talet i kolumnen för den
totala ekonomin.”Ersättmed:
”Eftersom indirekt mätta finansiella
tjänster (FISIM) är fördelade på
användarsektorer motsvaras posten
'ränta' i kontot för primär inkomstför-
delning av betalda resp. mottagna
räntor efter det att FISIM dragits av
frånfaktiskaräntebetalningaravlånta-
gare och lagts till långivares erhållna
räntor.”1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—338
▼M1
Kapitel9
9.25a) Tabort:
”Insatsförbrukningen efter bransch
inkluderar användning av indirekt
mätta finansiella tjänster, som regi-
strerasiennominellbransch(sepunkt
9.33).”
9.25b) Tabort:
”minus användning av indirekt mätta
finansiella tjänster (som registreras i
en nominell näringsgren, se punkt
9.33).”
9.33) Tabort:
”Genomgående i tillgångs- och
användningstabellerna har närings-
grensklassificeringen NACE Rev. 1
utökats med en nominell bransch för
användning av indirekt mätta finansi-
ella tjänster. I tillgångstabellen
registreras inga transaktioner alls för
denna bransch. I användningstabellen
registrerassummaanvändningavindi-
rekt mätta finansiella tjänster som
insatsförbrukning i den nominella
branschen. Då den nominella bran-
schen inte har några andra
transaktioner blir dess driftsöverskott
netto negativt och till storleken lika
meddessinsatsförbrukning;allaandra
komponenter i förädlingsvärdet är
noll. Följaktligen är det totala
förädlingsvärdet brutto lika med (det
negativa) driftsöverskottet netto.”1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—339
TabellA.I.1— FöljderavattfördelaFISIMtillinstitutionellsektor,inklusiveickemarknadsproducenter
Användning Tillgång
Konto TotalVaror
och
tjänster
(res.)S.2
Utlan-
detS.1
Totala
ekono-
minS.15
HIOS.14
Hushå-
llS.13
Offen-
tlig
sektorS.12
Finan-
siella
företagS.11
Icke-
finan-
siella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finan-
siella
företagS.12
Finan-
siella
företagS.13
Offen-
tlig
sektorS.14
Hushå-
llS.15
HIOS.1
Totala
ekono-
minS.2
Utlan-
detVaror
och
tjänster
(anv.)Total Konto
I.
Produktion
utrikeskonto2 2 P.72 Importavtjänster 2 2 I.
Produktion
utrikeskonto4 4 P.62 Exportavtjänster 4 4
P.1 Produktion 48 6 3 57 57
27 27 3 0 6 0 18 P.2 Insatsförbrukning
30 −2 30 48 −18 B.1 Förädlingsvärdet/
Utrikessaldoförvaror
ochtjänster−18 48 30 30
II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning30 30 48 −18 B.2 Driftsöverskott −18 48 30 30 II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning
II.1.2.
Kontoför
allokering av
primära
inkomster230 13 217 6 14 35 106 56 D.41 Ränta 33 106 14 49 7 209 21 230 II.1.2.
Kontoför
allokering av
primära
inkomster22 22 1 35 −21 48 −41 B.5 Primärinkomstsaldo −41 48 −21 35 1 22 22
II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstför-
delning22 22 1 35 −21 48 −41 B.6 Disponibelinkomst −41 48 −21 35 1 22 22 II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstför-
delning
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto28 28 3 19 6 P.3 Konsumtionsutgift II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto6 −6 −2 16 −27 48 −41 B.8n Sparande,netto/Utri-
kessaldo▼M11996R2223—SV—27.02.1998—001.001—340
TabellA.I.2— FöljderavattfördelaFISIMtillnominellsektor
Användning Tillgång
Konto TotalVaror
och
tjänst-
er
(utg.)S.2
Utlan-
detS.1
Totala
ekon-
ominS.15
HIOS.14
Hus-
hållS.13
Offen-
tlig
sektorS.12
Finan-
siella
företa-
gS.11
Icke-
finan-
siella
företa-
gNomi-
nellTransaktions-ochsaldoposterNomi-
nellS.11
Icke-
finan-
siella
företa-
gS.12
Finan-
siella
företa-
gS.13
Offen-
tlig
sektorS.14
Hus-
hållS.15
HIOS.1
Totala
ekon-
ominS.2
Utlan-
detVaror
och
tjänst-
er
(anv.)Total Konto
I.
Produktions-
kontoP.1 Produktion 48 48 48 I.
Produktions-
konto48 48 48 P.2 Insatsförbrukning 48 48
48 −48 B.1 Förädlingsvärdet/
Utrikessaldoför
varorochtjänster−48 48
II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning48 −48 B.2 Driftsöverkott −48 48 II.1.1.
Kontoför
inkomstbild-
ning
II.1.2.
Kontoför
allokering av
primära
inkomster222 16 206 7 17 39 77 66 D.41 Ränta 25 125 12 33 5 200 22 222 II.1.2.
Kontoför
allokeringav
primära
inkomsterP.119 JusteringförFISIM 48 −48
−6 −2 16 −27 48 −41 B.5 Primärinkomstsaldo −41 48 −27 16 −2 −6
II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstför-
delning−6 −2 16 −27 48 −41 B.6 Disponibelinkomst −41 48 −27 16 −2 −6 II.2.
Kontoför
sekundär
inkomstför-
delning
II.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto6 −6 −2 16 −27 48 −41 B.8n Sparande,netto/
UtrikessaldoII.4.
Inkomstan-
vändning-
skonto▼M11996R2223—SV—27.02.1998—001.001—341
▼B
BILAGAII
LEASING OCH AVBETALNINGSKÖP AV VARAKTIGA
VAROR
DEFINITIONER
1. Förutomgenomattdirektköpavaraktigavarorkaneninstitutionellenhetfå
tillgång till dem på följande sätt: genom operationell leasing, finansiell
leasing och avbetalningsköp. I samtliga tre fall förvärvar den aktuella
institutionella enheten rätten att använda en varaktig vara, trots att varan
juridisktförblirienannanenhetsägo.
Leasing
2. När en institutionell enhet A äger en varaktig vara och överför rätten att
använda denna vara till en annan enhet B, benämns A uthyraren och B
hyrestagaren. Betalningar från B till A somersättning för överföringen av
rätten att använda varan kallas hyresbetalningar. Uthyraren kan vara
identisk med, eller ett dotterbolag till, tillverkaren eller säljaren av den
varaktiga varan, med uthyraren kan också vara en fullständigt oberoende
enhet utan band med tillverkaren eller säljaren. Alla sorters tillverkade
varaktiga varor, från byggnader och anläggningar till varaktiga konsum-
tionsvaror, kan vara föremål för leasing, och varje slag av institutionell
enhetkananvändaleasingföratterhållarättenattanvändavaraktigavaror.
De två typerna av leasing, operationell och finansiell leasing, behandlas
olikaisystemet.
Operationellleasing
3. Hyrestagaren förvärvar rätten att använda en varaktig vara för en viss
tidsperiod,somkanvaralångellerkortmenintenödvändigtvisfastställdpå
förhand.Närhyresperioden upphörförväntar siguthyraren varan tillbaka i
mer eller mindre samma skick som när han hyrde ut den, bortsett från
normalförslitning.Detärdåsannoliktattuthyrarenenderahyrutvarantill
enannanhyrestagareelleranvänderdenpånågotannatsätt.Hyresperioden
täckersålundaintehela,ellerdenövervägandedelenav,varansekonomiska
livstid.
Enheter som är verksamma i operationell leasing äger expertskunskap om
de varaktiga varor som de hyr ut. De håller lager av dessa varor för att
kunna hyra ut dem direkt vid förfrågan eller med kort varsel. Vanligen
erbjuderdeenuppsättningmodellerattväljamellan.Förattderasvaraktiga
varorskallfungeravälmåsteuthyrarenutföraunderhållochreparationerpå
devarorsomdeavseratthyraut.Uthyrarentarnormaltocksåansvaretför
reparationer och underhåll för en vara, liksom för ersättning vid
oreparerbarhet, dåvaranäruthyrd.
Operationellleasingomfattarintesituationerdärägarentillutrustningockså
tillhandahåller personal att handha utrustningen, eller uthyrning av icke
producerade tillgångar. Sådana aktiviteter är klassificerade på annat ställe
(separagraf7).
Finansiellleasing
4. Hyrestagaren förvärvar rätten att använda en varaktig vara i utbyte mot
hyresbetalningar under en förutbestämd och utdragen tidsperiod. Om alla
risker och ersättningar förbundna med ägarskap, i praktiken men inte
formellt, har överförts från uthyraren till hyrestagaren, är uthyrningen
finansiell.Vidfinansiellleasingtäckerhyresperiodenhela,ellernästanhela,
den varaktiga varans ekonomiska livstid. Hyrestagaren har ofta företräde
(option) att köpa varan till ett nominellt pris vid slutet av hyresperioden.
Uthyraren behöver inte ha någon expertkunskap om varan i fråga. Han
erbjuder ingen reparation, underhåll eller ersättning av varan till hyres-
tagaren.Normaltväljsvaranavhyrestagarenochlevererasdirekttilldenne
avproducenten eller säljaren. Uthyrarensrollärsålunda rentfinansiell.
ENS godtar den ekonomiska verkligheten bakom finansiell leasing genom
attregistreradenpåföljandesätt:Uthyrarentillhandahållerhyrestagarenett
lånsomgördetmöjligtförhyrestagarenattköpaenvaraktigvara,tillvilken
hyrestagaren i praktiken blir ägaren. Systemet behandlar sålunda den
varaktiga varan som om den ägdes av hyrestagaren från början av
hyresperioden. Faktiskt betalda hyror av hyrestagaren till uthyraren måste
delas upp iåterbetalning av lånebelopp och räntebetalningar relaterade till
dettillräknade lånet.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—342
▼B
Avbetalning
5. Envaraktigvarasäljstillenköparemedöverenskomnaframtidabetalningar
sommotprestation.Varanövergåriköparensägoomedelbart,ävenomden
enligt lag förblir säljarens eller finansiärens egendom som säkerhet eller
garanti tills alla överenskomna betalningar har erlagts. Avbetalning
begränsas vanligen till varaktiga konsumtionsvaror, och de flesta köpare
är hushåll. Finansiärer av avbetalningskontrakt är vanligen fristående
institutionellaenhetersomverkarinärasamarbetemedsäljareavvaraktiga
varor.
BEHANDLINGIKONTOSYSTEMET
Operationellleasing
6. En varaktig vara som har köpts för att hyras ut är del av uthyrarens fasta
bruttokapitalbildning (P.51) och redovisas som en fast kapitaltillgång
(AN.III)iuthyrarens balansräkning under hela sittekonomiska liv. Senare
kapitalförslitning (K.1) avseende den varaktiga varan registreras i
uthyrarenskonton.
Hyresbetalningar somerhålls avenuthyrare noteras idennesproduktions-
kontosomproduktion(P.1)avhyres(leasing)tjänster.Omhyrestagarenären
producentärhyresbetalningarnadelavdennesinsatsförbrukning(P.2).När
hyrestagarenäretthushållirollenavslutkonsument,ärhyresbetalningarna
delavhushålletsutgiftförslutligkonsumtion(P.3).
7. I NACE Rev. 1 klassificeras operationell leasing av fast egendom till
aktivitetsartikel 70.20 Uthyrning av egna fastigheter. Operationell leasing
avandravaraktigavarorklassificerastillavdelning71Uthyrningavfordon
och maskiner utan bemanning samt av hushållsartiklar och varor för
personligt bruk. Operationell leasing omfattar inte uthyrning av maskiner
ochutrustningmedpersonalfördrift,vilkenklassificerasienlighetmedde
tjänster som tillhandahålls av utrustningen och personalen. Så t.ex.
klassificeras uthyrning av lastbil med förare till aktivitetsart 60.24
Vägtransport av gods. Institutionellt är aktiebolag som sysslar med
operationell leasing klassificerade till sektor S.11 Icke finansiella företag,
men uthyrare inom operationell leasing kan också hittas i sektor S.14
Hushåll.
Om uthyraren är inhemsk medan hyrestagaren är utländsk, visas hyres-
betalningar som export av tjänster (P.62). Eftersom den uthyrda varan
noteras på den inhemska enhetens (uthyrarens) balansräkning, redovisas
varanintepåutlandskontot.Omuthyrarenärutländskmedanhyrestagaren
är inhemsk, registreras hyresbetalningar som import av tjänster (P.72). I
dettafallansesintevaransjälvingåidetekonomiskaterritoriet(endastdess
tjänstergördet).Denuthyrdavarannoterassålundavarkenpåutlandskontot
eller pånågotannatkonto.
Finansiellleasing
8. Om hyrestagaren är en producent redovisas den varaktiga varan som fast
bruttokapitalbildning (P.51) för hyrestagaren i början av hyresperioden.
Över hela hyresperioden (om hyrestagaren inte försummar hyresbetal-ningarna) visas varan som en fast tillgång (AN.III) i hyrestagarens
balansräkning. Senare kapitalförslitning (K.1) redovisas i hyrestagarens
konton.Vidslutet avhyresperioden endera aköperhyrestagaren varan till
dess restvärde och den står kvar i hyrestagarens balansräkning, eller b
återgår varan till uthyraren och den noteras som en negativ fast
bruttokapitalbildning hos hyrestagaren och lämnar sålunda hyrestagarens
balansräkning, och kan föras in i uthyrarens balansräkning eller en tredje
persons,till vilkenuthyraren harsåltvidare.
9. Omhyrestagarenäretthushållirollenavslutligkonsument,behandlasden
varaktigavaransomomdenköptsavhyrestagarenförslutligkonsumtioni
börjanavhyresperioden.Detbetyderattköparensprisfördenhyrdavaranär
del av hyrestagarens utgift för slutlig konsumtion (P.3) i början av
hyresperioden och att varan endast noteras som en varaktig konsumtions-
varaiminnesposten tillhyrestagarens balansräkning.
Ett lån (F.4) till uthyraren tillräknas hyrestagaren. Värdet av lånet är
köparensprisfördenuthyrdavaranpluskostnaderförägarbyte(omdetär
några). Det utestående tillräknade lånet (AF.4) visas i uthyrarerns och
hyrestagarens balansräkningar som en finansiell tillgång respektive skuld.
Hyresbetalningaransesutgörasavtvåelement,återbetalningavlånebelopp
(F.4)ochränta(D.41),medenslutligåterbetalningsomsammanfallermed
upphörandetavdetfinansiella uthyrandet (leasing).1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—343
▼B
10. Räntan på det tillräknade lånet bestäms implicit så att ackumulerade
åtebetalningar över hyresperioden blir exakt lika med värdet av lånet. När
hyresbetalningarna ärkonstanta frånperiod till period, kommer räntedelen
avhyranattminskaövertiden,medanåterbetalningsdelenkommerattöka
medmotsvarandebelopp,somförettlånmedlikastoraavbetalningar.När
värdet av lånet, hyran och längden av hyresperioden är kända för varje
kontraktkanräntesatsen,räntebetalningarnaochåterbetalningsbeloppenlätt
beräknas med hjälp av en standardformel. När detaljerade uppgifter om
varje hyreskontrakt inte är tillgängliga, vilket ofta är fallet i praktiken,
måsterimligaantagandengörasförattklaraavdessaberäkningar.Imånga
länderbehandlar affärsbokföringen finansiell leasing påett sättsomliknar
detsomhärharbeskrivits,vilketunderlättar datasituationen.
11. Verksamhetenföruthyrareinomfinansiellleasingärfinansiellförmedling.
Vanligen tar uthyrare inte ut någon direkt avgift för sina förmed-
lingstjänster. Deras produktion är därför huvudsakligen eller enbart
finansiella förmedlingstjänster som mäts indirekt (FISIM), beräknad på
samma sätt som för förmedlare av andra finansiella tjänster
►M1 ◄(1). En del uthyrare inom finansiell leasing ådrar
sig skulder till andra oberoende enheter i de fall förfallen ränta kan
observeras och beräkningen av FISIM är okomplicerad. Andra uthyrare
inom finansiell leasing ådrar sig skulder enbart till sina moderföretag i de
fallförfallenräntakanvarasvårattobservera.Idetsenarefalletkandetbli
nödvändigtatt uppskatta summan avförfallen ränta genom att använda en
ändamålsenlig räntesats.
Företag inom finansiell leasing klassificeras till den institutionella
delsektorn S.123 Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och
pensionsinstitut.AktivitetsklassificeringenärNACERev.1aktivitetsartikel
65.21Finansiell leasing.
12. ENS behandling av finansiell leasing innebär att den uthyrda varan inte
redovisaspånågotavuthyrarenskonton.Detärinteavnågonbetydelseför
behandlingen av varan i sig om uthyraren är inhemsk eller utländsk. Om
producenten eller säljaren av varan är inhemsk medan hyrestagaren är
utländskbehandlas varansomexporterad (P.61)närhyrestagaren tardeni
besittning, dvs. i början av hyresperioden. Om producenten/säljaren är
utländsk medan hyrestagaren är inhemsk, anses varan som importerad
(P.71)närhyresperiodenbörjar.
Avbetalning
13. Den varaktiga varan registreras som om den var köpt av köparen den dag
han tar den i besittning till det pris som köparen skulle ha betalt i en
transaktionmedkontantbetalning.Köparenfåretttillräknatlån(F.4/AF.4)
med identiskt värde. ENS delar upp betalningarna från köparen till
finansiären i dels återbetalning av lånebeloppet (F.4), dels räntbetalningar
(D.41), genom att använda samma metod som tillämpades för finansiell
leasing.
Den produktionsaktivitet som utförs av finansiärer av avbetalningsköp är
finansiell förmedling. Eftersom de vanligen inte tar ut en direkt avgift för
sinatjänster,utgörsderashelaproduktionavfinansiellaförmedlingstjänster
som mäts indirekt (FISIM), beräknad som erhållen kapitalinkomst minus
förfallen ränta, med undantag av all kapitalinkomst som erhålls från eget
kapital.Liksomifalletfinansiellleasingkandenförfallnaräntanvarasvår
attobserveraochmåstedåuppskattas.
14. I NACE Rev. 1 klassificeras finansiärer av avbetalningsköp till aktivitets-
artikel65.22Annankreditgivning.Avbetalningsföretagklassificerastillden
institutionella underavdelningen S.123 Övriga finansinstitut utom
försäkringsföretag och pensionsinstitut, men finansiärer av avbetalnings-
kontraktkanocksåhittasiavdelning S.41Hushåll.
Om köparen är utländsk medan finansiären är inhemsk, behandlas varan
som exporterad (P.61) när köparen tar den i besittning. I detta fall ger
finansiärendenutländskaenheten(köparen)ettlån(F.4/AF.4).Omköparen
är en inhemsk enhet medan finansiären inte är det, registreras varan som
importerad(P.71)närdenlevererastillköparen,somsamtidigterhåller ett
lån(F.4/AF.4)fråndenutländskafinansiären.Återbetalning avlånebelopp
(F.4)ochräntebetalningar(D.41)behandlaspåsammasättsombeträffande
finansiell leasinginnefattande utländskaenheter.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—344
(1) Förytterligare detaljer, sekapitelIII,paragraf 3.63.
▼B
BILAGAIII
FÖRSÄKRING
INLEDNING
1. Detfinnstvåhuvudtyperavförsäkring:socialtrygghetsförsäkringochövrig
försäkring.
Socialtrygghetsförsäkringkanindelas i
a) offentliga socialförsäkringssystem,
b) privata fonderadesociala trygghetsförsäkringsystem,och
c) ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av
arbetsgivare.
Övrigförsäkringkanindelasi
a) övriglivförsäkring,och
b) övrigskadeförsäkring.
Återförsäkring och serviceverksamhet avseende försäkring behandlas i
särskilda avsnitt i denna bilaga. Dessa former är främst knutna till övrig
försäkring,meddekanocksåvaraknutnatill socialtrygghetsförsäkring.
DEFINITIONER
Socialtrygghetsförsäkring
2. Sociala trygghetsförsäkringssystem är sådana system, där sociala avgifter
erläggs av anställda eller andra individer, eller å deras vägnar av
arbetsgivarna, för att säkerställa rättigheter till sociala trygghets-
försäkringsförmåner för anställda eller andra avgiftserläggare eller för
derasanhörigaellerefterlevande.Socialatrygghetsförsäkringssystemtäcker
sociala risker och behov(1).Imotsats till socialhjälp och sociala bidrag är
sociala trygghetsförsäkringsförmåner betingade av deltagandet i ett socialt
trygghetsförsäkringssystem.
3. Socialatrygghetsförsäkringssystemäroftaorganiseradeikollektivaformer,
så att de som deltar inte behöver teckna individuella försäkringar i eget
namn.Emellertidbehöveringethinderföreliggaföratttecknaindividuella
försäkringar i eget namn, något som ibland t.o.m. erfordras. Individuella
försäkringar behandlas som en del av socialförsäkringarna om de täcker
socialariskerochbehovochomåtminstoneettavdeföljandetrevillkoren
äruppfyllda:
a) Deärobligatoriska, antingenenligt lageller enligtanställningsvillkor.
b) De är organiserade till förmån för en viss grupp och begränsade till
gruppensmedlemmar.
c) Enarbetsgivare erlägger premierna ådenanställdes vägnar.
Offentliga socialförsäkringssystem
4. Dessa system är inrättade, kontrollerade och finansierade av offentliga
sektornochomfattarhelasamhälletellerstoradelaravsamhället.Offentliga
socialförsäkringssystemkanvaraantingenfonderadeellerejfonderade.När
separata fonder kan identifieras är dessa offentlig egendom och tillhör ej
förmånstagarna. Socialförsäkringssystemens inkomster består av avgifter
somerläggsavindividerelleravarbetsgivarnaådeanställdasvägnar,men
dekanocksåinnefattatransfereringarfrånandraoffentligaorgan.Attdeltai
socialförsäkringssystem är vanligen men inte alltid obligatoriskt. De
ersättningar som tillfaller individerna är inte nödvändigtvis bestämda med
hänsyntill hurmycket somtidigare erlagtsiavgifter.
Det bör noteras att sociala trygghetsförsäkringssystem som offentliga
sektorn inrättat för sina egna anställda inte klassificeras som offentliga
socialförsäkringssystem utan som privata fonderade eller ej fonderade
socialatrygghetsförsäkringssystem.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—345
(1) Jfrkap4,punkt4.83-4.86,därsociala riskeroch behovdefinieras.
▼B
Privata fonderadesocialatrygghetsförsäkringssystem
5. Detfinnstvåkategorieravdessasystem.Denförstabeståravsystemivilka
sociala avgifter erläggs till försäkringsföretag eller autonoma pensions-
institut,vilkaärinstitutionellaenhetersomärskildabådefrånarbetsgivarna
och de anställda. Dessa försäkringsföretag eller autonoma pensionsinstitut
har ansvaret för att administrera de föreliggande fonderna och betala de
socialaförmånerna.Denandrakategorinbeståravsystemdärarbetsgivaren
gör avsättningar till speciella reserver som bestrider förmånerna. Dessa
reserver är åtskilda från andra reserver, men de utgör ej några från
arbetsgivarna fristående institutionella enheter och de betecknas somicke-
autonoma pensionsfonder.
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem, administrerade av arbets-
givarna
6. I dessa system gäller att arbetsgivarna betalar sociala förmåner till sina
anställda, tidigare anställda eller deras anhöriga, vilket sker med hjälp av
egnamedel ochutanattspeciella reserver avsattsförändamålet.
Övrigförsäkring
7. Övrig försäkring förser individuella institutionella enheter, som är utsatta
för vissa risker, med finansiellt skydd mot följderna av att vissa
specificerade händelser inträffar. Det är också frågan om en form av
finansförmedling, i vilken medel erlagts av försäkringstagarna och
investerats i finansiella eller andra tillgångar, vilka avsatts som tekniska
reserver för att kunna möta de framtida krav, som uppstår när de i
försäkringsbrevenspecificerade händelserna harinträffat.
Övrigförsäkringsomtecknatsavhushållkanavsesammaslagsriskeroch
behovsomdesomtäcksavdesocialatrygghetsförsäkringssystemen.Övrig
försäkring som tecknats av hushåll skiljer sig dock från social trygg-
hetsförsäkring genom att de tecknats på det individuella hushållets eget
initiativochfördessegenförmån,oberoendeavbådearbetsgivareochdet
offentliga.
Övriglivförsäkring
8. När det gäller övrig livförsäkring består försäkringstagarna enbart av
inhemska eller utländska hushåll. Försäkringstagaren gör vanliga premie-
betalningartillenförsäkringsgivaremotattdenneigengäldtillhandahåller
en förmån att vid ett datum som antingen är givet eller som, då
försäkringstagaren avlider, inträffar tidigare. Om försäkringstagaren säger
uppförsäkringenföredessförfallodagärdenneberättigadtillettbegränsat
förmånsvärde.Enförmån betalasalltså alltid till enförsäkringstagare eller
till dennes efterlevande. Försäkringsinstrument som ger en förmån om
dödsfall inträffar inom en given period men ej annars, vanligen benämnd
temporär dödsfallsförsäkring, betraktas inte som övrig livförsäkring utan
hänförs till övrig skadeförsäkring. I praktiken är det inte alltid möjligt för
försäkringsgivarna att skilja dessa försäkringar från övriga livförsäkringar
beroendepåförsäkringsföretagenskontosystem.Idessafallfåravpraktiska
skältemporära dödsfallsförsäkringar behandlassomvanliglivförsäkring.
Enlivförsäkringsfordrankanerläggasantingensomettengångsbeloppeller
somenårligersättning.Beloppetkanvarafastellerkanvarieramedhänsyn
tilldeinkomstersomgenererasavdeunderförsäkringsperiodeninvesterade
premiemedlen( withprofitpolicies [övers.anm:svensktbegreppärännuej
etablerat men i lagförslaget används ”försäkring med bonusrätt” alt. är
”försäkringmedrätttillåterbäring”]).Enspeciellformavsådantinstrument
ärunit-linkförsäkringar,förvilkautfallenvarierarmedhänsyntillvärdetav
ensärskildfond.
Övrigskadeförsäkring
9. Vid övrig skadeförsäkring kan alla slag av institutionella enheter utgöra
försäkringstagare.Övrigskadeförsäkringinnefattartemporärdödsfallsförsä-
kring och försäkring mot varje annan risk än dödsfall, t.ex. olyckor,
sjukdom,bränder. Fordringarna erläggs vanligen somengångsbelopp, men
kan också betalas årligen. Fordran betalas inte alltid vid övrig skadeförsä-
kring. Normalt är antalet fordringshavare betydligt mindre än antalet
försäkringstagare.Förenindividuellförsäkringstagaresaknasävenpålång
siktsambandmellan erlagda premierocherhållna försäkringsfordringar.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—346
▼B
Återförsäkring
10. Ettförsäkringsföretagmedåtagandengentemotförsäkringstagarnakanofta
överföranågraavderiskerdettainnebärpåandraförsäkringsföretag.Dessa
transaktioner mellan försäkringsföretagenkallasåterförsäkring.
Både liv- och skadeförsäkringsföretag kan använda sig av återförsäkrings-
transaktioner. De försäkringsföretag som åtar sig återförsäkring kan också
ha åtaganden mot försäkringstagare, alternativt kan de vara specialiserade
somåterförsäkringsföretag.
Finansiellaserviceföretagförförsäkring
11. Som serviceföretag för försäkring räknas de enheter som bedriver
verksamhet, som nära anknyter till försäkring men utan att de själva gör
någrariskåtaganden. Serviceföretag förförsäkringomfattar särskilt
a) försäkringsmäklare,
b) privata intresseorganisationer som betjänar försäkringsföretag och
pensionsinstitut, och
c) enheter vars huvudsakliga verksamhet är att utgöra övervaknings-
myndighet för försäkringsföretag och pensionsinstitut och för
försäkringsmarknaden.
BEHANDLINGIKONTOSYSTEMET
12. För att underlätta framställningen koncentreras beskrivningen som görs
nedan av de olika typerna av försäkring till de fall där enbart inhemska
subjekt är berörda. I slutet av varje stycke behandlas de speciella
omständigheter somuppstårnärävenutländska subjektärberörda.
Socialtrygghetsförsäkring
Offentliga socialförsäkringssystem
13. Denproduktionsomgörsavdeorgansomadministrerardessasystemären
del av offentliga sektorns produktion, värderad till produktionskostnad.
Följaktligenberäknasejnågonförsäkringstjänstfördessasocialförsäkrings-
system.
Arbetsgivarnas avgifter till offentliga socialförsäkringssystem (D.121)
behandlas som en del av löner och kollektiva avgifter, och är förda som
kostnad för arbetsgivarens sektor i kontot för inkomstbildning och som
intäkt för hushållen i kontot för allokering av primärinkomster. Arbets-
givarnasavgifteråterkommerikontotförsekundärinkomstfördelningsom
en del av arbetsgivarnas faktiska sociala avgifter (D.6111), erlagda av
hushållen och mottagna av det offentliga. De anställdas egenavgifter
(D.6112) och avgifter från egenföretagare och icke anställda (D.6113)
registreras också i kontot för sekundär inkomstfördelning som erlagda av
hushållen och mottagna av det offentliga. Kontanta social-
försäkringsförmåner (D.621) bokförs i kontot för sekundär
inkomstfördelning som kostnad för offentliga sektorn och intäkt för
hushållen, medan socialförsäkringsförmåner in natura förs i posterna
D.6311ochD.6312somkostnadfördetoffentligaochintäktförhushållen
ikontotföromfördelningavinkomsterinnatura.
14. Deenhetersomadministreraroffentligasocialförsäkringssystemhänförstill
delsektor S.1314 Socialförsäkring. Den aktivitetsklassificering som gäller
enligt NACE Rev. 1 är undergrupp 75.30 Obligatoriska socialförsäkrings-
aktiviteter.
När en inlänning arbetar för en utländsk arbetsgivare förs dennes avgifter
somkostnadförutlandetiutrikeskontotförprimärainkomsterochlöpande
transfereringar. Om den anställde också deltar i det utländska sociala
trygghetsförsäkringssystemet skallalla intäkter ochkostnadersomnormalt
gälleroffentligasektornförassomintäkter ochkostnaderförutlandet,och
redovisas på utrikeskontot förprimära inkomster och löpande transferer-
ingar. Emellertid anses i ENS sociala transfereringar in natura bara
förekomma mellan inhemska enheter. Alla förmåner från utländska
socialförsäkringssystem till inlänningar förs därför per definition somsocialaförmåner andraäninnatura(D.62).
Närenutlänningarbetarföreninhemskarbetsgivareförsdennesbidragsom
intäkt för utlandet i utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar. Om en utlänning omfattas av det inhemska social-
försäkringssystemet skall transaktionerna mellan den anställde och den
offentliga sektorn bokföras på utrikeskontot för primära inkomster och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—347
▼B
löpandetransfereringar.Perdefinitionbetraktasallaförmånertillutländska
anställda somsocialaförmåner andraäninnatura(D.62).
Ett exempel på de flöden som registreras för offentliga socialförsäkrings-
systemfinnsitabell AI.1.
Privata fonderadesocialatrygghetsförsäkringssystem
15. System,somfinansierasgenomautonoma fonderbehandlas annorlundaän
system finansierade genom icke-autonoma fonder. För autonoma fonder
beräknasförsäkringstjänstensom
totala faktiskaintjänade avgifter,
plus totala kompletterande bidrag,
minus försäkringsförmåner
minus ökningar(plusminskningar)ipensionsfondsreserver.
16. Alla fyra posterna i ekvation (A) redovisas exklusive kapitalvinster eller
förluster. Totala kompletterande bidrag är identiska med kapitalinkomster
somhänförstillförsäkringstagarna,vilketärinkomsterintjänadeavprivata
socialförsäkringsfondergenomplaceringavtekniskareserverochpensions-
reserver.IENSbetraktasdessareserversomtillhörandeförsäkringstagarna,
som därför erhåller de inkomster som dessa reserver genererar.
Försäkringstjänsten förs som produktion (P.1) för de autonoma fonderna
ochsomkonsumtionsutgift(P.3)förhushållen.
Försäkringstjänsterberäknasinteföricke-autonomafonder.Kostnadernaför
att administrera dessa fonder inkluderas i de olika kostnadsposterna i
arbetsgivarnasproduktionskonto.
17. De återstående transaktionerna behandlas lika i autonoma och icke-
autonoma fonder. Arbetsgivarnas faktiska avgifter (D.121) visas som en
del av löner och kollektiva avgifter, som kostnad för arbetsgivarsektorn i
kontot för inkomstbildning och som intäkt för den anställdes hushåll i
kontot för allokering av primära inkomster. Arbetsgivarsektorn kan avse
varje institutionell sektor, inklusive offentliga sektorn och hushållen, i
egenskap av arbetsgivare. Kapitalinkomster som hänförts till försäkrings-
tagarna(delavD.4)försikontotförallokeringavprimärainkomstersom
kostnadfördensektordärfondernaingårochsomintäktförhushållen.De
inhemskaautonomafondernaförstilldelsektornförförsäkringsföretagoch
pensionsinstitut (S.125). Icke-autonoma fonder förs uppenbarligen till
samma sektor som arbetsgivaren. I NACE Rev. 1 klassificeras pensions-
institutens aktivitet iundergrupp66.02Pensionsfondering.
18. Arbetsgivarnas faktiska kollektiva avgifter redovisas åter i kontot för
sekundär inkomstfördelning som del av D.6111, i form av kostnad för
hushållen och intäkt för den sektor där fonderna ingår. De anställdas
egenavgifter (D.6112) och avgifter från egenföretagare och icke anställda
(D.6113) redovisas också i kontot för sekundär inkomstfördelning som
kostnad för hushållen och intäkt för den sektor där fonderna ingår. De
avgifter som betalas av anställda och av egenföretagare och ej förvärvsar-
betandeärlikameddedirektabetalningarnaplusdekapitalinkomstersom
hänförts till försäkringstagarna exklusive avgifterna för försäkringstjänster
(som är lika med noll för de icke-autonoma fonderna). Privata fonderade
sociala avgifter, inklusive pensioner, förs på kontot för sekundär
inkomstfördelning som kostnad för fonderna och intäkter för hushållen.
Per definition betraktas alla privata fonderade sociala avgifter som del av
D.62,socialaförmåner andraäninnatura.
19. Registrering i kontot för finansiella transaktioner består av två kompo-
nenter:
a) Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för utestående
fordringar (F.62),sominnefattar alla skillnader mellan erlagda avgifter
och intjänade avgifter och mellan försäkringsförmåneroch erhållna
förmåner(1). Enligt konvention redovisas denna del som en förändring
(omnödvändigtnegativ)ifondensskulderochhushållenstillgångar.
b) Hushållens nettofordran i pensionsfonder (F.612), som också redovisas
som en förändring (om nödvändigt negativ) i fondens skulder och1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—348
(1) Faktiska intjänade avgifter, somtäckerriskersomådragits underdenlöpande perioden
avvikervanligenfrånfaktiskterlagdaavgifter.Desenaretäckeroftariskersomådragitsbåde under den löpande och efterföljande perioder. På motsvarande sätt ärförsäkringsförmånerejalltidlikamederhållnaförmåner.Förmånersomhängersammanmedenhändelseunderenbokföringsperiodkankommaattbliutbetaldaunderensenare
period.
▼B
hushållens tillgångar. Denna del motsvarar arbetsgivarnas och de
anställdasavgifterförpensioner,somdetredovisasikontotförsekundär
inkomstfördelning, minuspensionerförfallna till betalning.
20. Som en följd av att de noterats i kontot för finansiella transaktioner
förekommerF.612ochF.62ihushållensbalansräkningar(somentillgång)
ochifondernas(somenskuld).
I kontot för användning av disponibel inkomst bokförs en justering för
värdeförändring i hushållens nettofordran på pensionsreserver (D.8) som
intäkt för hushållen och kostnad för fonderna. Denna notering är identisk
med den andra komponenten av noteringen i kontot för finansiella
transaktioner.
Arbetsgivare och offentliga sektorn gör tillfälligtvis extraordinära inbetal-
ningartillprivatasocialatrygghetsförsäkringsfonderförattdärigenomöka
dessa fonders reserver. Sådana betalningar redovisas i kapitalkontot som
andrakapitaltransfereringar (D.99)ochdåsomkostnadförarbetsgivarsek-
tornellerdenoffentligasektornochintäktförfondenssektor.Eftersomde
sociala trygghetsförsäkringsfondernas reserver behandlas som om de vore
ägda av hushållen, måste en motsvarande justering göras mellan fondens
sektor och hushållen. Denna justering redovisas som andra kapitaltransfe-
reringar(D.99),dåsomkostnadförfondsektornochintäktförhushållen.
21. Om en inhemsk anställd arbetar för en utländsk arbetsgivare, förs
arbetsgivarens faktiska kollektiva avgifter (D.121) som en del av löner
ochkollektivaavgifter,iformavenkostnadförutlandetochenintäktför
hushållen. När arbetsgivaren är utländsk blir också icke-autonoma sociala
trygghetsförsäkringsfonder utländska, medan autonoma fonder kan vara
antingen inhemska eller utländska. Om den anställde är ansluten till en
utländsk fond redovisas alla flöden mellan hushållet och fondsektorn som
transaktioner mellan hushållen och utlandet. Försäkringstjänsten (som då
gällerautonomautländskafonder)redovisassomimportavtjänster(P.72).
Förändringen i nettofordringar på försäkringstekniska reserver (F.6)
redovisaspåkontotförfinansiellatransaktionerförutlandet,medanövriga
flöden redovisas på utrikeskontot för primära inkomster och löpande
transfereringar.
22. Om en utländsk anställd arbetar för en inhemsk arbetsgivare utgör
arbetsgivarens faktiska kollektiva avgifter (D.121) en del av löner och
kollektiva avgifter, i form av en kostnad för arbetsgivarens sektor och en
intäktförutlandet. Omdenutländskeanställde äranslutentill eninhemsk
social trygghetsförsäkringsfond är förekommande försäkringstjänster en
exportavtjänster(P.62).Allaandraflödenmellanfondenochdenanställde
försmellan fondsektornochutlandet.
Isynnerhetnärutländskaenheterärinblandadeärintealltiddetnödvändiga
dataunderlagettillgängligt.Beräkningenavnågraavdepostersombehöver
bokförasmåstedåiblandbaseraspåantaganden.
Ett exempel på de flöden som redovisas för privata fonderade sociala
trygghetsförsäkringssystemvisasitabell AI.2.
Ejfonderadesocialatrygghetsförsäkringssystemadministreradeavarbetsgivare
23. På samma sätt som för system finansierade med icke-autonoma fonder är
administrationskostnaderna för ej fonderade system inkluderade i de olika
kostnadsposterna i arbetsgivarens produktionskonto. Någon
försäkringstjänstberäknas sålundainte.
Eftersom ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem ej utgör någon
separatinstitutionell enhet,skildifrånifrågavarande arbetsgivare,skeralla
transaktioner mellan arbetsgivarsektorn ochhushållssektorn.
24. IENSansesenarbetsgivaresomadminstrerarettejfonderatsystemgöraen
tillräknad avgiftsbetalning till systemet på de anställdas vägnar. Denna
tillräknadesocialatrygghetsförsäkringsavgift(D.122)ärendelavlöneroch
kollektiva avgifter och redovisas som kostnad för arbetsgivaren på kontot
förinkomstbildningochsomintäktförhushållenpåkontotförallokeringav
primärainkomster.Arbetsgivarenstillräknadeavgiftvisasigenikontotför
sekundärinkomstfördelningipostD.612,dåsomkostnadförhushållenoch
intäkt för arbetsgivaren. Storleken på denna avgift måste fastställas med
ledning av arbetsgivarens förpliktelser att i framtiden tillhandahålla
förmåner. I praktiken kan avgiften vanligen sättas lika med de under
periodenutbetalda förmånerna.
25. Faktiskaavgifterfråndeanställdaredovisasnärdeförekommersomdelav
D.6112,iformavkostnadförhushållenochintäktförarbetsgivarenssektor.
I kontot för sekundär inkomstfördelning redovisas också pensioner och
andra förmåner som del av D.62, i form av intäkter för hushållen och
kostnaderförarbetsgivaren.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—349
▼B
Ej fonderade sociala trygghetsförsäkringssystem tillhör uppenbarligen
samma institutionella sektor som arbetsgivaren. I NACE Rev. 1 betraktas
desomstödverksamhet.
26. Omeninlänningarbetarförenutländskarbetsgivare,somadministrerarett
ejfonderatsocialttrygghetsförsäkringssystemskerallatransaktionermellan
hushållen och utlandet, i form av redovisning i utrikeskontot för primära
inkomster och löpande transfereringar. Om en utlänning arbetar åt en
inhemskarbetsgivare,somadministerarettsådantsystem,skertransaktioner
mellan utlandetocharbetsgivarens sektorochredovisasiutrikeskontotför
primärainkomsterochlöpande transfereringar.
Ett exempel på de flöden som registreras för ej fonderade sociala
trygghetsförsäkringssystem som administreras av arbetsgivaren visas i
tabell AI.3.
Övrigförsäkring
27. Produktionen av tjänster från övrig försäkring, såväl liv- som skadeförsä-
kring,beräknassom
faktiskt intjänade premier,
plus premietillägg,
minus försäkringsersättningar
minus ökning (plus minskning) av livförsäkringsreserver mot
utestående riskerochreserveri withprofit-försäkringar.
28. Faktisktintjänadepremierärdefaktiskapremier,somtäckerderiskersom
ådragits underdenaktuella perioden. Faktisktintjänade premier skiljer sig
vanligenfrånfaktiskterhållnapremier,eftersomdesistnämndaoftatäcker
riskersomådragesbådeunderdenlöpandeochefterföljande perioder.
Premietillägg är identiskt med de kapitalinkomster som tilldelats
försäkringstagarna,vilketmotsvararheladeninkomstsomförsäkringsföre-
tagen erhållit genom att investera de försäkringstekniska reserverna,
exklusive varje inkomst från investering av egna fonder. Försäkringstek-
niskareserverinnehållertvåkomponenter:aFörskottsbetalningavpremier
ochreservergentemotuteståendefordringar,somuppstårgenomskillnaden
mellan intjänade premier och erlagda premier respektive mellan erhållna
ersättningar och försäkringsersättningar och b livförsäkringsreserver mot
utestående risker och reserver för with-profit-försäkringar. Den senare
komponenten avser endast livförsäkring. Försäkringstekniska reserver
investeras vanligen i finansiella tillgångar, som ger intäkter i form av
räntor och utdelning. Dessa reserver kan emellertid också investeras i fast
egendom,ivilketfall inkomsternaerhålles somdriftsöverskott.
29. Försäkringsersättningar täcker försäkringsfall som inträffat under den
löpande perioden. Ofta betalas inte ersättningar förrän under en period
somärsenareändendåförsäkringsfalleninträffat.Försäkringsersättningar
ärdärförintesamma somerhållna ersättningar.
Ändringar i livförsäkringsreserver mot utestående risker och reserver för
with profit-försäkringar består av avsättningar som görstill livförsäkrings-
reserver mot utestående risker och reserver för with profit-försäkringar för
att bygga upp de kapitalsummor, som är garanterade enligt försäkringsin-
strumenten.Dessareserverberörbaralivförsäkring.
Alla fyra posterna i ekvation (B) skall mätas exklusive kapitalvinster och
förluster.
Övriglivförsäkring
30. Totala produktionen för övrig livförsäkring skall beräknas enligt ekvation
(B) och redovisas i post P.1 i produktionskontot för delsektorn
försäkringsföretag och pensionsfonder. Bortsett från den del som berör
utländskahushållanvändsproduktionenfrånövriglivförsäkringenbartsom
slutlig konsumtion av inhemska hushåll. Produktionen av livförsäk-
ringstjänster skall fördelas mellan hushåll och utlandet i proportion till
premiebetalningarna för inhemska resp. utländska hushåll. Livförsäk-
ringstjänster som konsumeras av inlänningar förs som en del avhushållens slutliga konsumtion (P.3), medan de tjänster som konsumeras
avutländska hushållärendelavexportenavtjänster (P.62).
31. Ytterligaretvåtransaktionerregistrerasförövriglivförsäkring.Ikontotför
allokering av primära inkomster redovisas kapitalinkomster vilka tilldelats
försäkringstagarna (del av D.4) som kostnad för försäkringsföretagens
sektor och som intäkt för hushållen. I kontot för finansiella transaktioner1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—350
▼B
redovisaspostenhushållensnettofordringariformavlivförsäkringsreserver
som en förändring (om nödvändigt negativ) i hushållens tillgångar och
livförsäkringsföretagens skulder. Förändringen i hushållens nettofordringar
beror på alla förändringar i livförsäkringsreserver, både tekniska reserver
(F.62)ochlivförsäkringsreservermotuteståenderiskerochreserverför with
profit-försäkringar (F.611). Förändringen i nettofordringarna är därför lika
med faktiska erlagda premier (ej intjänade) plus premietillägg minus
erhållna ersättningar (ej försäkringsersättningar) och minus
försäkringsjänster.
32. Pågrundavdessanoteringarikontotförfinansiellatransaktionerredovisas
F.611ochF.62ocksåibalansräkningarnaförhushållensomtillgångochför
försäkringsgivarnasomskuld.
Liksom för försäkringstjänsten skall kapitalinkomster som tilldelats
försäkringstagarna (= premietilläggen) fördelas mellan hushållen och
utlandet iproportiontill premierna.
Institutionellt klassificeras livförsäkringsföretagen i S.125 Försäkrings-
företagochpensionsinstitut.AktivitetsklassificeringenenligtNACERev.1
ärundergrupp66.01Livförsäkring.
33. När ett inhemskt livförsäkringsföretag producerar tjänster åt ett utländskt
hushåll redovisas försäkringstjänsten som export av tjänster (P.62). Kapi-
talinkomster som tilldelats försäkringstagarna redovisas som kostnad för
försäkringssektorn och intäkt för utlandet i utrikeskontot för primärin-
komster och löpande transfereringar. Förändringen i utländska hushålls
nettofordringar i form av livförsäkringsreserver redovisas i kontot för
finansiellatransaktionerförutlandetsomenförändringiutlandetstillgångar
ochilivförsäkringssektornsskulder.
När inhemska hushåll tecknar försäkringsskydd hos utländska livförsäk-
ringsgivare är bokföringen i princip rätlinjig: försäkringstjänsten redovisas
som import av tjänster (P.72), tilldelade kapitalinkomster förs i utrikes-
kontot för primärinkomster och löpande transfereringar som kostnad för
utlandet och intäkt för hushållen och förändringen i nettofordringar visas
som en förändring i hushållens tillgångar och utlandets skulder. De
uppgifter som skulle erfordras för att beräkna dessa poster är emellertid
normaltejtillgängliga,vanligenärendastdeerlagdapremiernakända.Det
är därför nödvändigt att göra antaganden, t.ex. genom att applicera de
relationer som gäller för inhemska försäkringsgivare mellan
försäkringstjänst ochpremier respektive mellan tilldelade kapitalinkomster
och premier på de premier somerläggs avinhemska hushåll till utländska
livförsäkringsgivare.
Ett exempel på de flöden som registreras för övrig livförsäkring visas i
tabell AI.4.
Övrigskadeförsäkring
34. Produktionenförskadeförsäkringsföretag beräknas enligt ekvation (B)och
redovisas i produktionskontot för delsektorn försäkringsföretag och
pensionsinstitut.Tjänsterfrånskadeförsäkringkananvändassominsatsför-
brukning (P.2) av varje inhemsk sektor, som slutlig konsumtion av
hushållennärdeingårihushållensslutligakonsumtionsutgifter(P.3),eller
somexport(P.62).Skadeförsäkringstjänster skallfördelas påbranscher.
Ekvation (B) skall användas för att beräkna det totala värdet av pro-
duktionen av skadeförsäkring. Denna produktion skall sedan fördelas på
användarsektorochbranschiproportiontilldepremiersomerläggsavvarje
sektor.Allainhemskasektorerutomhushållenanvänderdessatjänstersom
insatsförbrukning, medan hushållen använder dem både för insatsförbruk-
ning och för slutlig konsumtion. Hushållens användning av
skadeförsäkringstjänsterskallfördelaspåinsatsförbrukningochkonsumtion
i proportion till de erlagda premierna. Premier som klart hänger samman
medproduktionsverksamhetenipersonligaföretagskallansesrelateradetill
insatsförbrukning, medan de återstående premierna som erläggs av
hushållenskallansesvararelaterade tillslutlig konsumtion.
35. I kontot för allokering av primära inkomster redovisas kapitalinkomster
tilldelade försäkringstagarna som del av D.4, i form av kostnader för
försäkringssektornochintäkterförförsäkringstagarenssektor.Idealtskulle
kapitalinkomsterna tilldelas försäkringstagarna i proportion till de reserver
somtilldelats varjeförsäkringstagarsektor, men detta ärknappastmöjligt i
praktiken. Kapitalinkomster skall därför tilldelas försäkringstagarna i
proportiontill depremier somvarjeberördsektorfaktiskterlägger.
36. I kontot för sekundär inkomstfördelning redovisas intjänade nettopremier
somkostnad för alla försäkringstagarsektorerna och intäkt för försäkrings-
sektorn. Intjänade nettopremier beräknas som faktiska premier plus1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—351
▼B
kapitalinkomster tilldelade försäkringstagarna minus värdet av använda
skadeförsäkringstjänster.Enligtekvation(B)ärintjänade nettopremier lika
med fordringar tillgodo(1). I kontot för sekundär inkomstfördelning visas
ocksåförsäkringsersättningarsomkostnadförförsäkringssektornochintäkt
för alla sektorer med försäkringstagare. Både intjänade nettopremier och
försäkringsersättningar utgör del av post D.7, Övriga löpande transferer-
ingar.
Några ersättningar uppstår till följd av förluster eller skador som
försäkringstagaren åsamkar egendom eller personer tillhöriga en tredje
part. I sådana fall registreras de gällande fordringarna som utbetalda från
försäkringsföretagen direkt till den skadelidande sektorn, utan att indirekt
förasviaförsäkringstagarenssektor.
37. I kontot för finansiella transaktioner redovisas försäkringstagarnas
förändrade nettofordringar i form av skadeförsäkringsreserver som en
ändring av tillgångarna för försäkringstagarsektorerna och en ändring av
skulderna för försäkringssektorn. Förändringen i nettofordringar, klassifi-
cerad som F.62, beror på förskottsbetalningar av intjänade premier och
reserver gentemot utestående fordringar. F.62 finns också som en skuld i
skadeförsäkringsföretagens balansräkning och som tillgång i försäkring-
stagarens.
Skadeförsäkringsföretagen ingår i NACE Rev. 1 i undergrupp 66.03.
Skadeförsäkring. Den institutionella sektorn är S.125 Försäkringsföretag
ochpensionsfonder.
När utländska enheter tecknar försäkringskydd hos inhemska skade-
försäkringsgivare redovisas försäkringstjänsten som export av tjänster
(P.62). Kapitalinkomster tilldelade försäkringstagarna, intjänade netto-
premier och försäkringsersättningar redovisas samtliga i utrikeskontot för
primära inkomster och löpande transfereringar, medan försäkringstagarnas
nettofordringar i form av skadeförsäkringsreserver visas i kontot för
finansiella transaktioner för utlandet. I detta fall är inte beräkningarna för
utlandet svårareänfördeinhemska försäkringstagarsektorerna.
38. Närinhemskaenheterärförsäkradehosutländskaskadeförsäkringsgivareär
dataläget svårare, normalt finns uppgifter bara om erlagda premier och
erhållna ersättningar. En förenklad metod, som bortser från skade-
försäkringsreserver och dithörande tilldelade kapitalinkomster, måste
därför tillgripas:Försäkringstjänsten, som redovisas som import av tjänster
(P.72)beräknasdärvidsomskillnadenmellanerlagdapremierocherhållna
ersättningar(2). Erlagda nettopremier beräknas som erlagda premier minus
service avgift, och är därför lika med erhållna ersättningar. Både erlagda
nettopremierocherhållnaersättningarredovisasiutrikeskontotförprimära
inkomsterochlöpandetransfereringar.
Ett exempel pådeflöden somregistreras förövrig skadeförsäkringvisasi
tabell AI.5.
Återförsäkring
39. ENSredovisaråterförsäkringstransaktionerpåettenklaresättändedirekta
försäkringstransaktionerna (varmedavsestransaktioner mellan försäkrings-
företag ochvanliga försäkringstagare). Istället föratt särredovisadeolika
flödensomförekommer(intjänadepremier,fordringartillgodo,provisioner
etc.), förs återförsäkringstransaktioner helt enkelt som en tjänst som
levereras från återförsäkringsföretag till direktförsäkringsföretag. Värdet
avdennatjänstmätssomsaldotavallaflödenmellanåterförsäkringsgivare
ochdirektförsäkringsgivare.
För inhemska liv- och skadeförsäkringsföretag redovisas mottagen
återförsäkringstjänst som produktion (P.1), medan avgiven återförsäk-
ringstjänst redovisas som insatsförbrukning (P.2). Inhemska mottagna
återförsäkringstjänster från utlandet redovisas som export av tjänster
(P.62), medan avgivna återförsäkringstjänster redovisas som import av
tjänster(P.72).
40. För inhemska försäkringsföretag kan uppgifter om produktion och
insatsförbrukning av återförsäkringstjänster erhållas ur försäkringsstati-
stiken. Att beräkna import och export av återförsäkringstjänster kan vara1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—352
(1) Försäkringsersättningar(claimsdue)beståravdeersättningsskyldighetersomavserden
aktuellaperioden.FörsäkringsersättningarenligtENSärintedetsammasomförsäkring-
sersättningar enligt företagsbokföringen då det sistnämnda även innefattaradministrationskostnader vilka i nationalräkenskaperna utgör del av antingen förbruk-ningellerlönerochkollektiva avgifter.
(
2) Om möjligt skall man använda intjänade premier och försäkringsersättningar hellre än
erlagda premierocherhållna ersättningar.
▼B
svårare, och beror på tillgången av och kvaliteten i betalningsbalansstati-
stiken.Nettotavutrikestransaktioneravåterförsäkringstjänsterkandocklätt
fastställas frånförsäkringsstatistik.
Återförsäkringstransaktioner mellan inhemska försäkringsföretag är ofta
konsoliderade. För att vara i överensstämmelse med EC:s direktiv för
försäkringrekommenderasemellertidiENSattåterförsäkringstransaktioner
skall redovisas utan att vara konsoliderade. Skillnader i graden av
konsolidering av återförsäkringstjänster mellan inhemska företag påverkar
emellertid nivån på produktionen av försäkringstjänster, men saldoposter
somförädlingsvärde,driftsöverskott ochsparandepåverkas inte.
Finansiellaserviceföretagförförsäkring
41. Produktionen av serviceverksamhet åt försäkring värderas med ledning av
de avgifter eller provisioner som debiteras. När det gäller intresseorgani-
sationer som bedrivs som affärssammanslutningar för försäkringsföretag
och pensionsfonder värderas produktionen enligt de medlemsavgifter som
erläggsavsammanslutningensmedlemmar.Dennaproduktionanvändssom
insatsförbrukninghosmedlemmarna.
Institutionella enheter som i huvudsak är aktiva som serviceföretag för
försäkringsverksamhet klassificeras i S.124 Finansiella serviceföretag.
Aktivitetsklassificeringen enligt NACE Rev. 1 är undergrupp 67.20
Stödverksamhet förförsäkringochpensionsfondering.1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—353
A.III.1—Offentligasocialförsäkringssystem
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Kontoför
inkomstbildning
155 0 155 8 0 45 4 98 D.121 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter
Kontoförallo-
keringav
primära
inkomster
D.121 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 155 155 0 155
Kontoförfördel-
ningav
sekundära
inkomster
155 0 155 155 D.6111 Arbetsgivares
kollektiva
avgifter 155 155 0 155
76 0 76 76 D.6112 Anställdasegen-
avgifter 76 76 0 76
32 32 32 D.6113 Egenföretagares
ochicke
anställdassociala
avgifter 32 32 0 32▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—354
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
232 0 232 232 D.621 Kontantasocial-
försäkringsför-
måner 232 232 0 232
Kontoför
omfördelningav
inkomsterin
natura
78 78 78 D.6311 Social-
försäkringsför-
månerinnatura,
återbetalningar 78 78 78
65 65 65 D.6312 Andrasocial-
försäkringsför-
månerinnatura 65 65 65▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—355
A.III.2—Privatafonderadesocialatrygghetsförsäkringssystem
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikeskonto
0 0 P.6 Exportavvaror
ochtjänster 0 0
0 0 P.7 Importavvaror
ochtjänster 0 0
Produktions-
konto
3 3 P.1 Produktion 3 3 3
Kontoför
inkomstbildning
19 0 19 2 0 3 0 14 D.121 Arbetsgivares
fakiskaavgifter
förprivata
pensionssystem
Kontoförallo-
keringav
primära
inkomster
D.121 Arbetsgivares
faktiskaavgifter
förprivata
pensionssystem 19 19 0 19▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—356
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
12 0 12 12 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 12 12 0 12
Kontoförfördel-
ningav
sekundära
inkomster
19 0 19 19 D.121 Arbetsgivares
faktiskaavgifter
förprivata
pensionssystem 1 18 0 0 0 19 0 19
21 0 21 21 D.6112 Anställdas
avgifterför
privatapensions-
system,netto 1 20 0 0 0 21 0 21
29 0 29 0 0 0 28 1 D.622 Privatfonderede
socialaförmåner 29 29 0 29
Kontoför
användningav
disponibel
inkomst 0
3 3 3 P.3 Konsumtionsut-
gift 33
11 0 11 0 0 10 1 D.8 Justeringför
förändringi
hushållensnetto-
fodranpå
pensionsreserver 11 11 0 11▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—357
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Kontoförfinan-
siellatransak-
tioner
11 11 11 F.612 Hushållens
nettofordran i
pensionsfonder 1 10 0 0 11 0 11
1 1 1 F.62 Förskottsbetal-
ningav
försäkringspre-
mierochreserver
förutestående
fordringar 1 1 1▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—358
A.III.3—Ejfonderadesocialatrygghetsförsäkringssystem,administreradeavarbetsgivare
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Kontoför
inkomstbildning
19 0 19 1 0 5 1 12 D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter
Kontoförallo-
keringav
primära
inkomster
D.122 Arbetsgivares
tillräknade
kollektiva
avgifter 19 19 0 19
Kontoförfördel-
ningav
sekundära
inkomster
19 0 19 19 D.612 Tillräknade
socialaavgifter 12 1 5 0 1 19 0 19
19 0 19 1 0 5 1 12 D.623 Ickefonderade
sociala
löneförmåner 19 19 0 19▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—359
A.III.4—Övriglivförsäkring
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikeskonto
0 0 P.6 Exportavvaror
ochtjänster 0 0
0 0 P.7 Importavvaror
ochtjänster 0 0
Produktions-
konto
4 4 P.1 Produktion 4 4 4
Kontoförallo-
keringav
primära
inkomster
7 7 7 D.44 Kapitalinkomst,
tillräknad
försäkringsta-
garna 7 7 0 7
Kontoför
användningav
disponibel
inkomst
4 0 4 4 P.3 Konsumtionsut-
gift 44▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—360
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Kontoförfinan-
siellatransak-
tioner
22 0 22 22 F.611 Hushållens
nettofordran i
livförsäkringsre-
server 22 22 0 22▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—361
A.III.5—Övrigskadeförsäkring
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
Utrikeskonto
0 0 P.6 Exportavvaror
ochtjänster 0 0
0 0 P.7 Importavvaror
ochtjänster 0 0
Produktions-
konto
6 6 P.1 Produktion 6 6 64 0 4 0 3 0 0 1 P.2 Insatsförbruk-
ning 44
Kontoförallo-
keringav
primära
inkomster
6 6 6 D.44 Kapitalinkomst
tillräknad
försäkringsta-
garna 5 0 0 1 0 6 0 6
Kontoförfördel-
ningav
sekundära
inkomster▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—362
Användning Tillgång
TotalMotsvarande
enheterS.1
Totala
ekonom-
inS.15
HIOS.14
HushållS.13
Offentlig
sektorS.12
Finansi-
ella
företagS.11
Icke-
finansi-
ella
företagTransaktions-ochsaldoposterS.11
Icke-
finansi-
ella
företagS.12
Finansi-
ella
företagS.13
Offentlig
sektorS.14
HushållS.15
HIOS.1
Totala
ekonom-
inMotsvarande
enheter
Total Varu-
och
tjänste
kontoUtlands
kontoUtlands
kontoVaru-
och
tjänste
konto
45 2 43 0 31 4 0 8 D.71 Skade-
försäkringspre-
mier,netto 45 45 45
45 0 45 45 D.72 Skade-
försäkringsford-
ringar 6 0 1 35 0 42 3 45
Kontoför
användningav
disponibel
inkomst
2 2 2 P.3 Konsumtionsut-
gift 22
Kontoförfinan-
siellatransak-
tioner
2 0 2 0 2 0 0 0 F.62 Förskottsbetal-
ningav
försäkringspre-
mierochreserver
förutestående
fordringar 2 2 2▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—363
▼B
BILAGAIV
KLASSIFIKATIONEROCHKONTON
KLASSIFIKATIONER
KLASSIFIKATIONAVINSTITUTIONELLASEKTORER(S)
S.1 Totalaekonomin
S.11 Icke-finansiella företagS.11001 Offentligtägdaicke-finansiella företag
S.11002 Nationella privataicke-finansiella företag
S.11003 Utlandskontrollerade icke-finansiella företagS.12 Finansiella företag
S.121 Centralbanker
S.122 Andramonetära finansinstitutS.12201 Offentligtägda
S.12202 Nationella privata
S.12203 UtlandskontrolleradeS.123 Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och pensions-
institut
S.12301 Offentligtägda
S.12302 Nationella privata
S.12303 UtlandskontrolleradeS.124 Finansiella serviceföretag
S.12401 Offentligtägda
S.12402 Nationella privataS.12403 Utlandskontrollerade
S.125 Försäkringsföretagochpensionsinstitut
S.12501 OffentligtägdaS.12502 Nationella privataS.12503 Utlandskontrollerade
S.13 Offentlig sektor
S.1311 StatenS.1312 Delstater
S.1313 Kommuner
S.1314 SocialförsäkringS.14 Hushåll
S.141+S.142 Arbetsgivare(inklusiveegenföretagare utananställda)
S.143 AnställdaS.1441 Mottagare avkapitalinkomster
S.1442 Mottagare avpensioner
S.1443 Mottagare avandratransfereringarS.145 Övrigahushåll
S.15 Hushållensideella organisationer(HIO)
S.2 UtlandetS.21 Europeiskaunionen
S.211 Europeiskaunionensmedlemsstater
S.212 Europeiskaunionensinstitutioner1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—364
▼B
S.22 Tredjeländer ochinternationella organisationer
KLASSIFIKATIONAVTRANSAKTIONEROCHANDRAFLÖDEN
Transaktioner i varor och tjänster (produkter) (P)
P.1 Produktion
P.11 Marknadsproduktion
P.119 Justeringförindirektmätta finansiella tjänster (FISIM)P.12 Produktionföregenslutliganvändning
P.13 Övrigicke-marknadsproduktion
P.2 InsatsförbrukningP.3 Konsumtionsutgift
P.31 Individuell konsumtionsutgift
P.32 KollektivkonsumtionsutgiftP.4 Faktiskkonsumtion
P.41 Faktiskindividuell konsumtion
P.42 FaktiskkollektivkonsumtionP.5 Bruttoinvestering
P.51 Fastbruttoinvestering
P.511 Anskaffningminusavyttring avmateriella fastatillgångarP.5111 Anskaffningavnyamateriella fastatillgångar
P.5112 Anskaffningavbefintliga materiella fastatillgångar
P.5113 Avyttringavbefintliga materiella fastatillgångarP.512 Anskaffningminusavyttring avimmateriella fastatillgångar
P.5121 Anskaffningavnyaimmateriella fastatillgångar
P.5122 Anskaffningavbefintliga immateriella fastatillgångarP.5123 Avyttringavbefintliga immateriella fastatillgångar
P.513 Ökning av värdet av icke-finansiella icke producerade till-
gångar
P.5131 Väsentliga förbättringar av icke-finansiella icke producerade
tillgångar
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av icke-finansiella icke producerade
tillgångar
P.52 LagerinvesteringP.53 Anskaffningminusavyttring avvärdeföremål
P.6 Exportavvarorochtjänster
P.61 ExportavvarorP.62 Exportavtjänster
P.7 Importavvarorochtjänster
P.71 ImportavvarorP.72 Importavtjänster
Omfördelningstransaktioner (D)
D.1 Lönerochkollektivaavgifter
D.11 EgentliglönD.12 Arbetsgivareskollektiva avgifter
D.121 Arbetsgivaresfaktiskakollektiva avgifter
D.122 Arbetsgivarestillräknade kollektiva avgifter1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—365
▼B
D.2 Skatterpåproduktionochimport
D.21 ProduktskatterD.211 Mervärdesskatter (skatteravmomstyp)D.212 Importskatter ochtullar,exklusive moms
D.2121 Importtullar
D.2122 Skatterpåimport,exklusivemomsochimporttullarD.214 Produktskatter,exklusivemomsochimportskatterD.29 ÖvrigaproduktionsskatterD.3 SubventionerD.31 Produktsubventioner
D.311 Importsubventioner
D.319 ÖvrigaproduktsubventionerD.39 ÖvrigaproduktionssubventionerD.4 KapitalinkomstD.41 RäntaD.42 Inkomstfrånbolag
D.421 Utdelningfrånbolag
D.422 ÄgaruttagfrånkvasibolagD.43 ÅterinvesteradevinstmedelfråndirektainvesteringariutlandetD.44 Kapitalinkomst, tillräknad försäkringstagarnaD.45 Arrenden
D.5 Löpandeinkomst-ochförmögenhetsskatteretc.
D.51 InkomstskatterD.59 Övrigalöpande skatterD.6 SocialaavgifterochförmånerD.61 SocialaavgifterD.611 Faktiskasocialaavgifter
D.6111 Arbetsgivaresfaktiskakollektiva avgifter
D.61111 Arbetsgivaresobligatoriska faktiska kollektiva avgifterD.61112 Arbetsgivaresfrivilliga faktiskakollektiva avgifterD.6112 AnställdasegenavgifterD.61121 Anställdasobligatoriska egenavgifterD.61122 Anställdasfrivilliga egenavgifter
D.6113 Egenföretagares ochicke anställdas socialaavgifter
D.61131 Egenföretagares och icke anställdas obligatoriska sociala
avgifter
D.61132 Egenföretagares ochicke anställdas frivilliga socialaavgifter
D.612 Tillräknade sociala avgifter
D.62 Socialaförmåner andraäninnaturaD.621 KontantasocialförsäkringsförmånerD.622 Privatfonderadesociala förmånerD.623 Ickefonderade socialalöneförmåner
D.624 Kontantasocialbidrag
D.63 Socialatransfereringar innaturaD.631 SocialanaturaförmånerD.6311 Socialförsäkringsförmåner, återbetalningar1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—366
▼B
D.6312 Andrasocialförsäkringsförmåner innatura
D.6313 Socialbidrag iformavnaturaförmåner
D.632 Transfereringar avindividuella icke marknadsprodukter
D.7 AndralöpandetransfereringarD.71 Skadeförsäkringspremier,netto
D.72 Skadeförsäkringsfordringar
D.73 Löpandetransfereringar inomdenoffentliga sektornD.74 Löpandeinternationell samverkan
D.75 Diverselöpandetransfereringar
D.8 Justering för förändring i hushållens nettofordran på
pensionsreserver
D.9 Kapitaltransfereringar
D.91 KapitalskatterD.92 Investeringsbidrag
D.99 Andrakapitaltransfereringar
Transaktioneri finansobjekt (F)(Nettoförvärv av finansiella tillgångar/skulder)
F.1 Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR)
F.11 MonetärtguldF.12 Särskildadragningsrätter (SDR)
F.2 Sedlar,myntochinlåning
F.21 SedlarochmyntF.22 Överförbarinlåning
F.29 Övriginlåning
F.3 VärdepapperandraänaktierF.33 Värdepapperandraänaktier, exklusivefinansiella derivat
F.331 Kortfristigavärdepapper andra änaktier, exklusive finansiella
derivat
F.332 Långfristigavärdepapperandraänaktier,exklusivefinansiella
derivat
F.34 Finansiella derivatF.4 Lån
a)
F.41 Kortfristigalån
F.42 Långfristiga lånF.5 Aktierochandraägarandelar
a)
F.51 Aktierochandraägarandelar, exklusivefondandelar
F.511 Noteradeaktier, exklusive fondandelarF.512 Ickenoterade aktier, exklusivefondandelar
F.513 Andraägarandelar
F.52 FondandelarF.6 Försäkringstekniskareserver
F.61 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver ochpensions-
fonder
F.611 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver
F.612 Hushållensnettofordran ipensionsfonderF.62 Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver för
utestående fordringar
F.7 Obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifter
a)1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—367
▼B
F.71 Handelskrediter ochförskott
F.79 Övrigaobetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter,exklusive
handelskrediter ochförskott
a) MemorandumpostF.m:Direkta investeringariutlandet
Övriga kapitalbildningsposter (K)
K.1 Kapitalförslitning
K.2 Anskaffning minus avyttring av icke-finansiella icke
produceradetillgångar
K.21 Anskaffningminusavyttringavmarkochandramateriellaicke
producerade tillgångar
K.211 Anskaffning av mark och andra materiella icke producerade
tillgångar
K.212 Avyttring av mark och andra materiella icke producerade
tillgångar
K.22 Anskaffningminusavyttringavimmateriellaickeproducerade
tillgångar
K.221 Anskaffningavimmateriella icke producerade tillgångar
K.222 Avyttringavimmateriella icke producerade tillgångar
K.3 EkonomisktillblivelseavickeproduceradetillgångarK.4 Ekonomisktillblivelseavproduceradetillgångar
K.5 Naturligtillväxtavickeodladebiologiskatillgångar
K.6 EkonomisktförsvinnandeavickeproduceradetillgångarK.61 Uttagavnaturtillgångar
K.62 Övrigtekonomisktförsvinnandeavickeproduceradetillgångar
K.7 FörlustgenomkatastroferK.8 Konfiskationutanersättning
K.9 Övrigavolymförändringariicke-finansiellatillgångar
K.10 Övriga volymförändringar i finansiella tillgångar och
skulder
K.11 Nominellakapitalvinster/-förlusterK.11.1 Neutralakapitalvinster/-förluster
K.11.2 Reala kapitalvinster/-förluster
K.12 Klassificerings-ochstrukturförändringarK.12.1 Förändringisektorklassificering ochstruktur
K.12.2 Förändringiklassificering avtillgångar ochskulder
K.12.21 Monetarisering/demonetarisering avguldK.12.22 Förändring i klassificering av tillgångar och skulder annat än
monetarisering/demonetarisering avguld
KLASSIFIKATIONAVSALDOPOSTER(a)(B)
B.1 Förädlingsvärde/B.1*Nationalprodukt
B.2 DriftsöverskottB.3 Sammansattförvärvsinkomst1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—368
(a) Alla saldoposter kan beräknas brutto eller netto med avseende på kapitalförslitningen.
Kodenförbruttosaldoposterbeståravpostenskodplusbokstavenb.Påmotsvarandesätt
angesnettovärde medbokstavenniförbindelsemedenkod.
▼B
B.4 Företagarinkomst
B.5 Primärinkomstsaldo/B.5*Nationalinkomst
B.6 Disponibelinkomst
B.7 JusteraddisponibelinkomstB.8 Sparande
B.9 Finansielltsparande
B.10 FörändringarinettoförmögenhetB.10.1 Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapi-
taltransfereringar
c),d)
B.10.2 Förändringar i nettoförmögenhet genom andra volymföränd-
ringaritillgångar
B.10.3 Förändringar i nettoförmögenhet genom nominella kapital-
vinster/-förluster
B.10.31 Förändringar i nettoförmögenhet genom neutrala kapital-
vinster/-förluster
B.10.32 Förändringar i nettoförmögenhet genom reala kapitalvinster/-
förluster
B.11 Utrikessaldoförvarorochtjänster
B.12 Bytesbalans
B.90 NettoförmögenhetBF.90 Finansiellnettoförmögenhet
c) ”Förändringarinettoförmögenhetgenomsparandeochkapitaltransfereringar”ärinteen
saldopost i kontosystemet. Det är summan av högra sidan av kapitalkontot. Då den
emellertid är en viktig komponent i förändringar i nettoförmögenhet, kodas dentillsammans meddeandra komponenternaidetta aggregat.
d) ”Förändringar i nettoförmögenhet genom sparande och kapitaltransfereringar” för
utlandet hänför sig till förändringar i nettoförmögenhet som beror på bytesbalans ochkapitaltransfereringar.
KLASSIFIKATIONAVTILLGÅNGAR(A)
Icke-finansiella tillgångar (AN)
AN.1 Produceradetillgångar
AN.11 Fastatillgångar
AN.111 Materiella fastatillgångar
AN.1111 BostäderAN.1112 Övrigabyggnaderochanläggningar
AN.11121 Övrigabyggnader
AN.11122 AnläggningarAN.1113 Maskinerochinventarier
AN.11131 Transportmedel
AN.11132 Övrigamaskiner ochinventarierAN.1114 Odladetillgångar
AN.11141 Avelsdjur,mjölkkor, dragdjuretc.
AN.11142 Vingårdar,fruktträdgårdarochövrigaträdplanteringarsomger
återkommande skörd
AN.112 Immateriella fastatillgångar
AN.1121 MineralprospekteringAN.1122 Datorprogramvara
AN.1123 Litterära, musikaliska ochandrakonstnärligaoriginalverk
AN.1129 Övrigaimmateriella fastatillgångar1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—369
▼B
AN.12 Lagerstockar
AN.121 Insatsvaror
AN.122 Varoriarbete
AN.1221 Växandeskog,växandeskörd,slaktdjur etc.AN.1222 Övrigavaroriarbete
AN.123 Färdigvaror
AN.124 HandelsvarorAN.13 Värdeföremål
AN.131 Ädlametaller ochädelstenar
AN.132 Antikviteter ochandrakonstföremålAN.139 Övrigavärdeföremål
AN.2 Ickeproduceradetillgångar
AN.21 Materiella icke producerade tillgångarAN.211 Mark
AN.2111 Tomt-ochanläggningsmark
AN.2112 OdladmarkAN.2113 Rekreationsmark medanslutande ytvatten
AN.2119 Övrigmarkmedanslutande ytvatten
AN.212 MineraltillgångarAN.2121 Kol-,olje-ochnaturgastillgångar
AN.2122 Metalliska mineraltillgångar
AN.2123 Ickemetalliska mineraltillgångarAN.213 Ickeodladebiologiskatillgångar
AN.214 Vattenresurser
AN.22 Immateriella icke producerade tillgångarAN.221 Patent
AN.222 Arrendenochandraöverlåtelsebara kontrakt
AN.223 FörvärvadgoodwillAN.229 Övrigaimmateriella icke producerade tillgångar
Finansiella tillgångar/skulder (AF)
AF.1 Monetärtguldochsärskildadragningsrätter(SDR)
AF.11 MonetärtguldAF.12 Särskildadragningsrätter (SDR)
AF.2 Sedlar,myntochinlåning
AF.21 SedlarochmyntAF.22 Överförbarinlåning
AF.29 Övriginlåning
AF.3 VärdepapperandraänaktierAF.33 Värdepapperandraänaktier, exklusivefinansiella derivat
AF.331 Kortfristigavärdepapper andra änaktier, exklusive finansiella
derivat
AF.332 Långfristigavärdepapperandraänaktier,exklusivefinansiella
derivat
AF.34 Finansiella derivat
AF.4 Lån
e)
AF.41 Kortfristigalån1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—370
▼B
AF.42 Långfristiga lån
AF.5 Aktierochandraägarandelare)
AF.51 Aktierochandraägarandelar, exklusivefondandelar
AF.511 Noteradeaktier, exklusive fondandelarAF.512 Ickenoterade aktier, exklusivefondandelar
AF.513 Andraägarandelar
AF.52 FondandelarAF.6 Försäkringstekniskareserver
AF.61 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver ochpensions-
fonder
AF.611 Hushållensnettofordran ilivförsäkringsreserver
AF.612 Hushållensnettofordran ipensionsfonder
AF.62 Förskottsbetalning av försäkringspremier och reserver mot
utestående fordringar
AF.7 Obetalda/förutbetaldainkomsterochutgifterAF.71 Handelskrediter ochförskott
AF.79 Övrigaobetalda/förutbetalda inkomsterochutgifter,exklusive
handelskrediter ochförskott
e) MemorandumpostAF.m:Direkta investeringariutlandet
OMGRUPPERING OCH KODNING AV NÄRINGSGRENAR (A),
PRODUKTER (P) OCH INVESTERINGAR (FAST REALKAPITAL-
BILDNING)(PI)
A60
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
01 Jordbruk,jakt ochservice ianslutninghärtill 01
02 Skogsbrukochservicetill skogsbruk 02
05 Fiske, vattenbruk samt service i anslutning
härtill05
10 Kol-ochtorvutvinning 10
11 Utvinning av råpetroleum och naturgas samt
serviceianslutninghärtill11
12 Utvinningavuran-ochtoriummalm 12
13 Utvinningavmetallmalmer 13
14 Annanmineralutvinning 14
15 Livsmedels-ochdryckesvaruframställning 15
16 Tobaksvarutillverkning 16
17 Textilvarutillverkning 17
18 Tillverkning avkläder;pälsberedning 18
19 Garvning och annan läderberedning; tillverk-
ningavreseffekter, handväskor,skodono.d.19
20 Tillverkning av trä och varor av trä, kork,
rottingo.d.utommöbler20
21 Massa-,pappers-ochpappersvarutillverkning 21
22 Förlagsverksamhet; grafisk produktion och
reproduktionavinspelningar22
23 Tillverkning av stenkolsprodukter, raffinerade
petroleumprodukter ochkärnbränsle23
24 Tillverkning av kemikalier och kemiska
produkter241996R2223—SV—27.02.1998—001.001—371
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
25 Tillverkning avgummi-ochplastvaror 25
26 Tillverkning av icke-metalliska mineraliska
produkter26
27 Stål-ochmetallframställning 27
28 Tillverkningavmetallvarorutommaskineroch
apparater28
29 Tillverkningavmaskinersominteingåriannan
underavdelning29
30 Tillverkning avkontorsmaskinerochdatorer 30
31 Tillverkning av andra elektriska maskiner och
artiklar31
32 Tillverkning avteleprodukter 32
33 Tillverkning av precisionsinstrument, medi-
cinskaochoptiskainstrument samtur33
34 Tillverkning av motorfordon, släpfordon och
påhängsvagnar34
35 Tillverkning avandratransportmedel 35
36 Tillverkning avmöbler;annantillverkning 36
37 Återvinning 37
40 El-,gas-,ång-ochhetvattenförsörjning 4041 Vattenförsörjning 4145 Byggverksamhet 4550 Handel med och service av motorfordon;
detaljhandel meddrivmedel50
51 Parti- och agenturhandel utom med motor-
fordon51
52 Detaljhandelutommedmotorfordon;reparation
avhushållsartiklar ochpersonligaartiklar52
55 Hotell-ochrestaurangverksamhet 55
60 Landtransport; transportirörsystem 60
61 Sjötransport 6162 Lufttransport 6263 Stödtjänstertill transport;resebyråverksamhet 6364 Post-ochtelekommunikationer 6465 Finansförmedling utom försäkring och
pensionsfondsverksamhet65
66 Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom
obligatorisksocialförsäkring66
67 Stödtjänstertill finansiell verksamhet 67
70 Fastighetsverksamhet 7071 Uthyrningavfordonochmaskinerutanbeman-
ning samt av hushållsartiklar och varor för
personligtbruk71
72 Databehandlingsverksamhet m.m. 72
73 Forskningochutveckling 73
74 Andraföretagstjänster 7475 Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkring75
80 Utbildning 80
85 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhet85
90 Avloppsrening, avfallshantering, renhållning
o.d.901996R2223—SV—27.02.1998—001.001—372
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
91 Intressebevakning; religiösverksamhet 91
92 Rekreations-, kultur-ochsportverksamhet 92
93 Annanserviceverksamhet 93
95 Förvärvsarbeteihushåll 95
99 Verksamhet vid internationella organisationer,
utländskaambassadero.d.99
A31
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
AA Jordbruk,jakt ochskogsbruk A
BB Fiske B
CA Utvinningavenergimineral CA
CB Utvinningavmalmerochmineralutomenergi-
mineralCB
DA Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvaru-
framställningDA
DB Textil- ochbeklädnadsvarutillverkning DB
DC Tillverkning avläderochlädervaror DC
DD Trävarutillverkning DD
DE Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning;
förlagsverksamhet ochgrafiskproduktionDE
DF Tillverkning av stenkolsprodukter, raffinerade
petroleumprodukter ochkärnbränsleDF
DG Tillverkning av kemikalier och kemiska
produkterDG
DH Tillverkning avgummi-ochplastvaror DH
DI Tillverkning av icke-metalliska mineraliska
produkterDI
DJ Metallframställning ochmetallvarutillverkning DJ
DK Tillverkning av maskiner som ej ingår i annan
underavdelningDK
DL Tillverkning avel-ochoptikprodukter DL
DM Tillverkning avtransportmedel DM
DN Övrigtillverkning DN
EE El-,gas-,värme-ochvattenförsörjning E
FF Byggverksamhet F
GG Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
HH Hotell-ochrestaurangverksamhet H
II Transport,magasinering ochkommunikation I
JJ Finansiell verksamhet J
KK Fastighets- och uthyrningsverksamhet,
företagstjänsterK
LL Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkringL
MM Utbildning M
NN Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhetN
OO Andrasamhälleliga ochpersonligatjänster O
PP Förvärvsarbeteihushåll P1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—373
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
QQ Verksamhet vid internationella organisationer,
utländskaambassadero.d.Q
A17
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
A Jordbruk,jakt ochskogsbruk A
B Fiske B
C Utvinningavmineral C
D Tillverkning D
E El-,gas-,värme-ochvattenförsörjning E
F Byggverksamhet F
G Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
H Hotell-ochrestaurangverksamhet H
I Transport,magasinering ochkommunikation I
J Finansiell verksamhet J
K Fastighets- och uthyrningsverksamhet,
företagstjänsterK
L Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk
socialförsäkringL
M Utbildning M
N Hälso- och sjukvård, sociala tjänster; vete-
rinärverksamhetN
OAndrasamhälleliga ochpersonligatjänster O
P Förvärvsarbeteihushåll P
Q Verksamhet vid internationella organisationer,
utländskaambassadero.d.Q
P60
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
01 Jordbruks- och jaktprodukter och service i
anslutninghärtill01
02 Skogsbruksprodukterochservicetillskogsbruk 02
05 Fisk och andra fiskeriprodukter samt service i
anslutninghärtill05
10 Stenkolochbrunkol,torv 10
11 Råpetroleum och naturgas, service i anslutning
tillutvinningavråpetroleumochnaturgas,med
undantagavprospektering11
12 Uranmalm ohtoriummalm 12
13 Metallmalmer 13
14 Andraprodukterfrånutvinningavmineral 14
15 Livsmedel ochdryckesvaror 1516 Tobaksvaror 16
17 Textilvaror 17
18 Kläder,pälsberedning 18
19 Läderochlädervaror 191996R2223—SV—27.02.1998—001.001—374
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
20 Trä och varor (utom möbler) av trä och kork,
varoravhalmochandraflätningsmaterial20
21 Trycktamedia ochljudmedia 21
22 Massa,papperochpappersvaror 2223 Stenkolsprodukter, raffinerade petroleumpro-
dukterochkärnbränsle23
24 Kemikalier, kemiskaprodukterochkonstfibrer 24
25 Gummi-ochplastvaror 2526 Andraicke-metalliska mineraliska produkter 2627 Stålochmetall 27
28 Metallvaror, utommaskiner ochapparater 28
29 Maskinersomej ingåriannanunderavdelning 2930 Kontorsmaskinerochdatorer 3031 Andraelektriska maskiner ochartiklar 3132 Teleprodukter 3233 Precisionsinstrument, medicinska och optiska
instrument samtur33
34 Motorfordon,släpfordonochpåhängsvagnar 34
35 Andratransportmedel 3536 Möbler,diverseövrigatillverkade varor 3637 Återvunnetskrotochavfall 3740 El,gas,ångaochhetvatten 4041 Upptagetochrenatvatten, vattenförsörjning 41
45 Byggnadsarbeten 45
50 Handelmedochserviceavmotorfordon,detalj-
handelmeddrivmedel50
51 Parti- och agenturhandel utom med motor-
fordon51
52 Detaljhandelutommedmotorfordon,reparation
avhushållsartiklar ochpersonligaartiklar52
55 Hotell-ochrestaurangtjänster 55
60 Landtransport, transportirörsystem 6061 Sjötransport 6162 Lufttransport 6263 Stödtjänstertill transport,resebyråtjänster 6364 Post-ochtelekommunikationstjänster 6465 Finansförmedling utom försäkrings- och
pensionsfondstjänster65
66 Försäkrings- och pensionsfondstjänster utom
obligatorisksocialförsäkring66
67 Stödtjänstertill finansiell verksamhet 67
70 Fastighetstjänster 7071 Uthyrningavfordonochmaskinerutanbeman-
ning samt av hushållsartiklar och varor för
personligtbruk71
72 Databehandlingstjänster m.m. 72
73 Forskningochutveckling 7374 Andraföretagstjänster 7475 Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkring75
80 Utbildning 801996R2223—SV—27.02.1998—001.001—375
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
85 Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänster85
90 Avloppsrening, avfallshantering, renhållning
o.d.90
91 Intressebevakning,religiösa samfundstjänster 91
92 Rekreations-, kultur-ochsporttjänster 92
93 Annanservice 93
95 Förvärvsarbeteihushåll 95
99 Internationella organisationers, utländska
ambassaderso.d.tjänster99
P31
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
AA Jordbruks-,jakt-ochskogsbruksprodukter A
BB Fisk B
CA Stenkol och brunkol; torv; råpetroleum och
naturgas;uranmalm ochtoriummalmCA
CB Malmerochmineral, utomenergimineral CB
DA Livsmedel,dryckesvarorochtobak DA
DB Textil- ochbeklädnadsvaror DB
DC Läderochlädervaror DC
DD Träochträvaror DD
DE Massa, papper och pappersvaror; reproduktion
avinspelningarsamtgrafiskproduktionDE
DF Stenkolsprodukter, raffinerade petroleumpro-
dukterochkärnbränsleDF
DG Kemikalier, kemiskaprodukterochkonstfibrer DG
DH Gummi-ochplastvaror DH
DI Andraicke-metalliska mineraliska produkter DI
DJ Metaller ochmetallvaror DJ
DK Maskinersomej ingåriannanunderavdelning DK
DL El-ochoptikprodukter DL
DM Transportmedel DM
DN Övrigatillverkade varor DN
EE El,gas,värme ochvatten E
FF Byggnadsarbeten F
GG Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
HH Hotell-ochrestaurangtjänster H
II Transport,magasinering ochkommunikation I
JJ Finansiella tjänster J
KK Fastighets-,uthyrnings-ochföretagstjänster K
LL Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkringL
MM Utbildning M
NN Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänsterN
OO Andrasamhälleliga ochpersonligatjänster O
PP Förvärvsarbeteihushåll P1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—376
▼B
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
QQ Internationella organisationers, utländska
ambassaderso.d.tjänsterQ
P17
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
A Jordbruks-,jakt-ochskogsbruksprodukter A
B Fisk B
C Produkterfrånutvinningavmineral C
D Tillverkade varor D
E El,gas,värme ochvatten E
F Byggnadsarbeten F
G Partihandel och detaljhandel; reparation av
motorfordon, hushållsartiklar och personliga
artiklarG
H Hotell-ochrestaurangtjänster H
I Transport,magasinering ochkommunikation I
J Finansiella tjänster J
K Fastighets-,uthyrnings-ochföretagstjänster K
L Offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk
socialförsäkringL
M Utbildning M
N Hälso- och sjukvård, sociala tjänster, vete-
rinärtjänsterN
OAndrasamhälleliga ochpersonligatjänster O
P Förvärvsarbeteihushåll P
Q Internationella organisationers, utländska
ambassaderso.d.tjänsterQ
A6-A3
A6
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
1 Jordbruk,jakt ochskogsbruk;fiske A+B
2 Mineralutvinning och tillverkning, inklusive
energi-ochvattenförsörjningC+D+E
3 Byggverksamhet F
4 Parti- och detaljhandel, reparation av motor-
fordon, hushållsartiklar och personliga artiklar;
hotell- och restaurangverksamhet; transport,
magasinering ochkommunikationG+H+I
5 Finansiell verksamhet, fastighets- och uthyr-
ningsverksamhet,företagstjänsterJ+K
6 Andratjänster L—P
A3
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
1 Jord-ochskogsbruk,fiske A+B
2 Mineralutvinning och tillverkning, inklusive
energiochbyggverksamhetC+D+E+F1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—377
▼B
A3
Kod BeskrivningReferenstill
NACERev.1
3 Tjänster G—P
P6—P3
P6
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
1 Jord-ochskogsbruksproduktersamtfisk A+B
2 Produkter från mineralutvinning, tillverkade
varor,energiochvattenC+D+E
3 Byggnadsarbeten F
4 Parti- och detaljhandel, reparation, hotell- och
restaurangtjänster, transport och kommunika-
tionG+H+I
5 Finansiellatjänster,fastighets-,uthyrnings-och
företagstjänsterJ+K
6 Andratjänster L—P
P3
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
1 Jord-ochskogsbruksproduktersamtfisk A+B
2 Produkter från mineralutvinning, tillverkade
varor,energisamtbyggnadsarbetenC+D+E+F
3 Tjänster G—P
Pi6-Pi3
Pi6
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
1 Produktertillhörandejord-skogsbrukochfiske 01+02+05
Maskinerochinventari —
2 Metallvaror ochmaskiner 28—33+36
3 Transportmedel 34+35
Byggnaderochanläggningar 45
4 Däravbostäder —
5 Däravövrigabyggnaderochanläggningar —
6 Övrigaprodukter Övrigahuvud-
grupper
Pi3
Kod BeskrivningReferenstill
CPA
1 Metallvaror ochmaskiner, transportmedel 28—36
2 Byggnaderochanläggningar 45
3 Övrigaprodukter Övrigahuvud-
grupper1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—378
▼B
ÄNDAMÅLSKLASSIFICERINGAVINDIVIDUELLKONSUMTION
(COICOP)(*)
(En-ochtvåsiffernivå)
1.Livsmedel,drycker,tobak
1.1 Livsmedel
1.2 Drycker
1.3 Tobak
2.Beklädnadsartiklarochskor
2.1 Beklädningsartiklar
2.2 Skor
3.Bostad,vatten,el,gasochandrabränslen
3.1 Hyror3.2 Reguljärt underhållochreparation avbostäder
3.3 Andratjänster ianknytningtill bostaden
3.4 Elektricitet, gasochandrabränslen
4.Möblerochhushållsutrustning
4.1 Möbler, inrednings- och prydnadsartiklar, mattor och andra golvbelägg-
ningarsamtreparationer
4.2 Hushållstextilier
4.3 Spisar, mikrovågsugnar o.d., kylskåp, tvättmaskiner och liknande större
varaktiga hushållsinventarier inklusive tillbehör ochreparationer
4.4 Husgerådinklusiveglasochporslin
4.5 Verktygochutrustningförhusochträdgård
4.6 Andrahushållsartiklar ochtjänster
5.Hälsa
5.1 Medicinska och farmaceutiska produkter samt terapeutisk apparatur och
utrustning
5.2 Medicinskaochparamedicinska tjänster utanförsjukhusen
5.3 Sjukhustjänster
5.4 Sjuk-ocholycksfallsförsäkring
6.Transport
6.1 Inköpavmotorfordon
6.2 Driftskostnaderförpersonligatransportmedel
6.3 Transporttjänster
7.Fritid,underhållningochkultur
7.1 Utrustningochtillbehör, inklusivereparationer
7.2 Rekreations-ochkulturella tjänster
7.3 Tidningar,böckerochskrivmateriel
8.Undervisning
8.1 Undervisningstjänster
8.2 Undervisningsmateriel8.3 Stödtjänstertill undervisning1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—379
(*) Dennaklassifikation ärförnärvarandeunderrevidering.
▼B
9.Hotell,kaféerochrestauranger
9.1 Förtäring
9.2 Logitjänster
10.Diversevarorochtjänster
10.1 Personligomvårdnad
10.2 Personligatillhörigheter, ejtidigare nämnda
10.3 Kommunikation10.4 Socialatjänster
10.5 Finansiella tjänster, ejtidigare nämnda
10.6 Andratjänster, ej tidigare nämnda
ÄNDAMÅLSINDELNING AV DEN OFFENTLIGA SEKTORNS
UTGIFTER(COFOG)(*)
01.Allmännaoffentligatjänster
01.1 Verkställande och lagstiftande organ, ekonomi- och skatteförvaltning,
utrikesförvaltningochinternationell samverkanutomekonomisktbistånd
01.2 Internationellt ekonomisktbistånd
01.3 Allmängrundforskning(ejuniversitetsanknuten)
01.4 Övergripandeförvaltningstjänster01.5 Allmänadministration ochforskningm.m.för01
02.Försvar
02.1 Militärtochcivilt försvar02.2 Internationellt militärt bistånd
02.3 Försvarsrelateradtillämpad forskningochexperimentell utvecklingsverk-
samhet
02.4 Allmänadministration ochövrigforskningm.m.för02
03.Samhällsskyddochrättsskipning
03.1 Polis-ochbrandväsen
03.2 Domstolsväsen03.3 Fängelserochannankriminalvård
03.4 Allmänadministration ochforskningm.m.för03
04.Utbildningochuniversitetsforskning
04.1 Förskole-,låg-ochmellanstadieutbildning (ISCED-nivå0och1)
04.2 Högstadie-ochgymnasieutbildning (ISCED-nivå2och3)
04.3 Eftergymnasial utbildning samt universitetsforskning (ISCED-nivå 5, 6
och7)
04.4 Ejnivåanknuten utbildning(ISCED-nivå9)
04.5 Stödtjänsterinomutbildningsområdet04.6 Allmänadministration ochforskningm.m.för04
05.Hälso-ochsjukvård
05.1 Slutensjukvård
05.2 Öppensjukvårdinklusive tandvårdochparamedicinsk vård05.3 Allmänhälsovård
05.4 Mediciner, proteser, medicinsk utrustning och apparatur och andra
ordinerade hälsorelaterade produkter1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—380
(*) Dennaklassifikation ärförnärvarandeunderrevidering
▼B
05.5 Tillämpad forskning och experimentell utvecklingsverksamhet inom
hälso-ochsjukvårdsområdet
05.6 Allmänadministration ochövrigforskningm.m.för05
06.Socialtrygghet
06.1 Ekonomisktrygghet
06.2 Socialomsorg06.3 Allmänadministration ochforskningm.m.för06
07.Bostadsförsörjningochsamhällsutveckling
07.1 Bostadsförsörjning,samhällsplanering ochregionalutveckling07.2 Vattenförsörjning07.3 Renhållning och avfallshantering samt kontroll och bekämpning av
föroreningar
07.4 Gatu-ochvägbelysning07.5 Allmänadministration ochforskningm.m.för07
08.Fritidsverksamhet,kulturochreligion
08.0 Fritidsverksamhet,kulturochreligion
09.Energi
09.1 Bränsleförsörjning09.2 El-ochandraenergikällor09.3 Allmänadministration ochforskningm.m.för09
10.Jord-ochskogsbruk,jaktochfiske
10.1 Jordbruk10.2 Skogsbruk10.3 Jaktochfiske10.4 Forskning och experimentell utvecklingsverksamhet inom jordbruks-
området
10.5 Allmänadministration ochövrigforskningm.m.för10
11.Mineralbrytning,tillverkningochbyggnadsverksamhet
11.1 Mineralbrytning ochmineraltillgångar, utombränslen11.2 Tillverkning
11.3 Byggnads-ochanläggningsverksamhet
11.4 Allmänadministration ochforskningm.m.för11
12.Kommunikationer
12.1 Vägtransporter12.2 Sjötransporter12.3 Spårbundnatransporter12.4 Lufttransporter12.5 Rörtransporterochandratransportsystem12.6 Andrasamtövergripandetransportsystemfrågor
12.7 Post-ochtelekommunikationer
12.8 Allmänadministration ochforskningm.m.för12
13.Andranäringslivsändamål
13.1 Varuhandelinklusivelagrings-ochmagasineringsverksamhet,hotell-och
restaurangverksamhet
13.2 Turism1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—381
▼B
13.3 Integrerade eller tvärgående utvecklingsprojekt
13.4 Allmännanäringslivsändamålutomåtgärderinomarbetsmarknadsområdet
13.5 Åtgärderinomarbetsmarknadsområdet13.6 Allmänadministration ochforskningm.m.för13
14.Ofördeladeoffentligautgifter
14.0 Ofördeladeoffentliga utgifter1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—382
▼B
KONTON
TabellA.IV.1— Konto0:Varu-ochtjänstekonto
Tillgång Användning
P.1 Produktion 3595 P.2 Insatsförbrukning 1904
P.11 Marknadsproduktion 3048
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171P.3/P.4 Konsumtionsutgift/Faktisk
konsumption 1371
P.31/
P.41Individuell konsumtionsut-
gift/Faktisk individuell
konsumtion 1215
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 376P.32/
P.42Kollektiv konsumtionsutgift/
Faktiskkollektiv konsumtion 156
D.21 Produktskatter 141D.31 Produktsubventioner −8 P.51 Fastbruttoinvestering 376
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 303
P.7 Importavvarorochtjänster 497 P.5111 Anskaffning av nya materi-
ellafastatillgångar 305
P.71 Importavvaror 392 P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 11
P.72 Importavtjänster 105 P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar −13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 51
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 17
P.52 Lagerinvestering 28
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 101996R2223—SV—27.02.1998—001.001—383
▼B
Tillgång Användning
P.6 Exportavvarorochtjänster 536
P.61 Exportavvaror 462P.62 Exportavtjänster 74
TabellA.IV.2— Kontosystemförtotalaekonomin
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 1904 P.1 Produktion 3595
P.11 Marknadsproduktion 3048
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 171
P.13 Övrig icke-marknadsproduk-
tion 376
D.21-
D.31Produktskatter minus
produktsubventioner133
B.1*bBruttonationalprodukt 1824
K.1 Kapitalförslitning 222B.1*nNettonationalprodukt 1602
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 762 B.1* Nettonationalprodukt 1602
D.11 Egentlig lön 569D.12 Argetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusive moms 171996R2223—SV—27.02.1998—001.001—384
▼B
Användning Tillgång
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 3
D.29 Övrigaproduktionsskatter 94
D.3 Subventioner −44
D.31 Produktsubventioner −8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övrigaproduktsubventioner −8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −36
B.2Driftsöverskott 217
B.3Sammansattförvärvsinkomst 432
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 380 B.2 Driftsöverskott 217
D.41 Ränta 206 B.3 Sammansattförvärvsinkomst 432
D.42 Inkomstfrånbolag 84D.421 Utdelningfrånbolag 60 D.1 Lönerochkollektivaavgifter 766
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 24 D.11 Egentliglön 573
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direktiva investeringar i
utlandet 0D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.45 Arrenden 65 D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusivemoms 171996R2223—SV—27.02.1998—001.001—385
▼B
Användning Tillgång
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 3
D.29 Övrigaproduktionsskatter 94
D.3 Subventioner −44
D.31 Produktsubventioner −8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övrigaproduktsubventioner −8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −36
D.4 Kapitalinkomst 407
D.41 Ränta 200P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster(FISIM) 0
D.42 Inkomstfrånbolag 103D.421 Utdelningfrånbolag 46
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 57
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 14
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25
D.45 Arrenden 65
B.5*Nationalinkomst 1633
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 217 B.2 Driftsöverskott 217
D.41 Ränta 147 B.3 Sammansattförvärvsinkomst 432
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25
D.45 Arrenden 45 D.4 Kapitalinkomst 247
D.41 Ränta 150
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster(FISIM) 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—386
▼B
Användning Tillgång
D.42 Inkomstfrånbolag 37
D.421 Utdelningfrånbolag 37D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 11
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 44
B.4Företagarinkomst 679
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 163 B.4 Företagarinkomst 679
D.41 Ränta 59D.42 Inkomstfrånbolag 84 D.1 Lönerochkollektivaavgifter 766D.421 Utdelningfrånbolag 60 D.11 Egentliglön 573
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 24 D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.45 Arrenden 20 D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusivemoms 17
D.2121 Importtullar 17D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 3
D.29 Övrigaproduktionsskatter 94
D.3 Subventioner −441996R2223—SV—27.02.1998—001.001—387
▼B
Användning Tillgång
D.31 Produktsubventioner −8
D.311 Importsubventioner 0D.319 Övrigaproduktsubventioner −8
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −36
D.4 Kapitalinkomst 160
D.41 Ränta 50D.42 Inkomstfrånbolag 66D.421 Utdelningfrånbolag 9D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 57
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5*Nationalinkomst 1633
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetskatter etc. 212B.5*Nationalinkomst 1633
D.51 Inkomstskatter 203
D.59 Övrigalöpandeskatter 9 D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetskatter etc. 213
D.51 Inkomstskatter 204
D.61 Sociala avgifter 322 D.59 Övrigalöpande skatter 9D.611 Faktiskasocialaavgifter 303 D.61 Socialaavgifter 322
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174D.611 Faktiskasocialaavgifter 303
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 160D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 14D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiskakollektiva avgifter 160
D.6112 Anställdasegenavgifter 97 D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiskakollektiva avgifter 14
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85D.6112 Anställdasegenavgifter 971996R2223—SV—27.02.1998—001.001—388
▼B
Användning Tillgång
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22D.6113 Egenföretagares och icke
anställdassociala avgifter 32
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
socialaavgifter 22
D.612 Tillräknade socialaavgifter 19 D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10
D.612 Tillräknade sociala avgifter 19
D.62 Sociala förmåner andra änin
natura 332
D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232D.62 Socialaförmåner andra änin
natura 332
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29
D.624 Kontantsocialbidrag 52 D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19
D.624 Kontantsocialbidrag 52
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 269
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 43D.7 Andra löpande transferer-
ingar 239
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 45 D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 45
D.73 Löpandetransfereringarinom
denoffentliga förvaltningen 96D.72 Skadeförsäkringsfordringar 42
D.74 Löpande internationell
samverkan 31D.73 Löpandetransfereringarinom
denoffentliga förvaltningen 96
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 54D.74 Löpande internationell
samverkan 1
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 55
B.6Disponibelinkomst 1604
II.3:Kontotföromfördelningavinkomsterinnatura
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura 219B.6Disponibelinkomst 16041996R2223—SV—27.02.1998—001.001—389
▼B
Användning Tillgång
D.631 Sociala naturaförmåner 162
D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78D.63 Sociala transfereringar in
natura 219
D.6312 Andra social-
försäkringsförmånerinnatura 65D.631 Socialanaturaförmåner 162
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 57D.6312 Andra social-
försäkringsförmånerinnatura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 57
B.7Justeraddisponibelinkomst 1604
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 1371 B.6 Disponibelinkomst 1604
P.31 Individuellkonsumtionsutgift 1215
P.32 Kollektiv konsumtionsutgift 156 D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8Sparande 233
II.4.2: Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktiskkonsumtion 1371 B.7 Justeraddisponibelinkomst 1604
P.41 Faktisk individuell konsum-
tion 1215
P.42 Faktiskkollektiv konsumtion 156 D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 111996R2223—SV—27.02.1998—001.001—390
▼B
Användning Tillgång
B.8Sparande 233
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.1Förändringar i national-
förmögenhet genom
sparandeochkapital 230B.8nNettosparande 233
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 62
D.91 Kapitalskatter 2
D.92 Investeringsbidrag 23
D.99 Andrakapitaltransfereringar 37
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −65
D.91 Kapitalskatter −2D.92 Investeringsbidrag −27
D.99 Andrakapitaltransfereringar −36
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 376 B.10.1 Förändringar i national-
förmögenhet genom
sparandeochkapital 230
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 303
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 305
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 11
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar −13
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 511996R2223—SV—27.02.1998—001.001—391
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 53
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 6
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −8
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 22
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 5
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 17
K.1 Kapitalförslitning −222
P.52 Lagerinvestering 28
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 10
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 0
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9Finansiellt sparande 38
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 641F Nettoförvärvavskulder 603
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) −1
F.2 Sedlar,myntochinlåning 119 F.2 Sedlar,myntochinlåning 1321996R2223—SV—27.02.1998—001.001—392
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.21 Sedlarochmynt 34 F.21 Sedlarochmynt 35
F.22 Överförbarinlåning 62 F.22 Överförbarinlåning 65F.29 Övriginlåning 23 F.29 Övriginlåning 32
F.3 Värdepapperandraänaktier 138 F.3 Värdepapperandraänaktier 123
F.4 Lån 244 F.4 Lån 217
F.41 Kortfristigalån 83 F.41 Kortfristigalån 76
F.42 Långfristiga lån 161 F.42 Långfristiga lån 141
F.5 Aktierochandraägarandelar 44 F.5 Aktierochandraägarandelar 43
F.6 Försäkringstekniskareserver 36 F.6 Försäkringstekniskareserver 36
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 61F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 52
F.71 Handelskrediter ochförskott 18 F.71 Handelskrediterochförskott 18
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 43F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 34
B.9Finansiellt sparande 38
III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 10 AF Skulder −2
AN.1 Produceradetillgångar −7 K.7 Förlustgenomkatastrofer 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—393
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 3K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer −9 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder −2
K.8 Konfiskationutanersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 1K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −2K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder −2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld −2därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
därav:
AN.11 Fastatillgångar −4AF.4 Lån −4
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar −1 AF.6 Försäkringstekniskareserver 2AN.13 Värdeföremål −2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 17K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 24
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 4
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar −9
K.61 Uttagavnaturtillgångar −8
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar −1
K.7 Förlustgenomkatastrofer −2K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—394
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 17
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 5
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 3
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld 2
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 7
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån −4
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 2AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i national-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 171996R2223—SV—27.02.1998—001.001—395
▼B
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 280 AF Skulder 76
AN.1 Produceradetillgångar 126 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 111 AF.3 Värdepapperandraänaktier 42AN.12 Lagerstockar 7 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 8 AF.5 Aktierochandraägarandelar 34
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 154 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 152AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 2
AF Finansiella tillgångar 84
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 12
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 40AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 31AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i national-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 288
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 198 AF Skulder 126
AN.1 Produceradetillgångar 121 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 29
AN.11 Fastatillgångar 111 AF.3 Värdepapperandraänaktier 26AN.12 Lagerstockar 5 AF.4 Lån 291996R2223—SV—27.02.1998—001.001—396
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.13 Värdeföremål 5 AF.5 Aktierochandraägarandelar 28
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 78 AF.6 Försäkringstekniskareserver 7AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 76AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 6
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 136
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 15
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 30AF.3 Värdepapperandraänaktier 25AF.4 Lån 28
AF.5 Aktierochandraägarandelar 26
AF.6 Försäkringstekniskareserver 7AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 5
B.10.31Förändringar i national-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster 208
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 81 AF Skulder −50
AN.1 Produceradetillgångar 5 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −29AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 16
AN.12 Lagerstockar 3 AF.4 Lån −29
AN.13 Värdeföremål 2 AF.5 Aktierochandraägarandelar 6AN.2 Ickeproducerade tillgångar 77 AF.6 Försäkringstekniskareserver −7AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 76AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −6
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar −521996R2223—SV—27.02.1998—001.001—397
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) −3
AF.2 Sedlar,myntochinlåning −30
AF.3 Värdepapperandraänaktier 15AF.4 Lån −28AF.5 Aktierochandraägarandelar 5
AF.6 Försäkringstekniskareserver −7
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster −5
B.10.32Förändringar i national-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 80
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 9922 AF Skulder 6298
AN.1 Produceradetillgångar 6047 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1471
AN.11 Fastatillgångar 5544 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1311
AN.12 Lagerstockar 231 AF.4 Lån 1437AN.13 Värdeföremål 272 AF.5 Aktierochandraägarandelar 1406AN.2 Ickeproducerade tillgångar 3875 AF.6 Försäkringstekniskareserver 371
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 3809AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 302
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 66
AF Finansiella tillgångar 6792
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 770
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1482AF.3 Värdepapperandraänaktier 1263
AF.4 Lån 1384
AF.5 Aktierochandraägarandelar 1296AF.6 Försäkringstekniskareserver 370AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 227
B.90Nationalförmögenhet 104161996R2223—SV—27.02.1998—001.001—398
▼B
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 482 AF Skulder 677
AN.1 Produceradetillgångar 289 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 132
AN.11 Fastatillgångar 239 AF.3 Värdepapperandraänaktier 165AN.12 Lagerstockar 34 AF.4 Lån 213AN.13 Värdeföremål 16 AF.5 Aktierochandraägarandelar 77
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 193 AF.6 Försäkringstekniskareserver 38
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 191AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 52
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 2
AF Finansiella tillgångar 730
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 18
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 119
AF.3 Värdepapperandraänaktier 178
AF.4 Lån 240AF.5 Aktierochandraägarandelar 75AF.6 Försäkringstekniskareserver 38
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 61
B.10Förändringar i national-
förmögenhet, totalt därav
genom: 535
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar 230
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 17
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 288
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 208
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 801996R2223—SV—27.02.1998—001.001—399
▼B
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 10404 AF Skulder 6975
AN.1 Produceradetillgångar 6336 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1603
AN.11 Fastatillgångar 5783 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1476AN.12 Lagerstockar 265 AF.4 Lån 1650AN.13 Värdeföremål 288 AF.5 Aktierochandraägarandelar 1483
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 4068 AF.6 Försäkringstekniskareserver 409
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 4000AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 354
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 68
AF Finansiella tillgångar 7522
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 788
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1601
AF.3 Värdepapperandraänaktier 1441
AF.4 Lån 1624AF.5 Aktierochandraägarandelar 1371AF.6 Försäkringstekniskareserver 408
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 288
B.90Nationalförmögenhet 10951
TabellA.IV.3— Kontosystemföricke-finansiellaföretag
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 881 P.1 Produktion 1753
P.11 Marknadsproduktion 1722P.12 Produktion för egen slutlig
användning 31
B.1bFörädlingsvärde,brutto 872
K.1 Kapitalförslitning 137B.1nFörädlingsvärde,netto 7351996R2223—SV—27.02.1998—001.001—400
▼B
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 545 B.1n Förädlingsvärde,netto 735
D.11 Egentlig lön 421
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 124
D.121 Arbetesgivares faktiska
kollektiva avgifter 112
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 12
D.29 Övrigaproduktionsskatter 86
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −35
B.2Driftsöverskott 139
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 145 B.2 Driftsöverskott 139
D.41 Ränta 66
D.42 Inkomstfrånbolag 48 D.4 Kapitalinkomst 78D.421 Utdelningfrånbolag 24 D.41 Ränta 25D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 24 D.42 Inkomstfrånbolag 3
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.421 Utdelningfrånbolag 3
D.45 Arrenden 31 D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 4
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 41
B.5Primärinkomstsaldo 721996R2223—SV—27.02.1998—001.001—401
▼B
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 97 B.2 Driftsöverskott 139
D.41 Ränta 66
D.45 Arrenden 31 D.4 Kapitalinkomst 78
D.41 Ränta 25D.42 Inkomstfrånbolag 3D.421 Utdelningfrånbolag 3D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 4
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 5
D.45 Arrenden 41
B.4Företagarinkomst 120
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 48 B.4 Företagarinkomst 120
D.42 Inkomstfrånbolag 48
D.421 Utdelningfrånbolag 24
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 24D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
B.5Primärinkomstsaldo 72
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.24 B.5 Primärinkomstsaldo 72
D.51 Inkomstskatter 20
D.59 Övrigalöpandeskatter 4 D.61 Sociala avgifter 14
D.611 Faktiskasocialaavgifter 2
D.62 Socialaförmånerandraänin
natura 13D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 1
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 1D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 11996R2223—SV—27.02.1998—001.001—402
▼B
Användning Tillgång
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 12D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 0
D.6112 Anställdasegenavgifter 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 11D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 1
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 8D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 3D.612 Tillräknade socialaavgifter 12
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 10
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 6D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 4
B.6Disponibelinkomst 48
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för ändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0B.6Disponibelinkomst 48
B.8Sparande 48
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 65B.8nNettosparande 48
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 33
D.92 Investeringsbidrag 23
D.99 Andrakapitaltransfereringar 101996R2223—SV—27.02.1998—001.001—403
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −16
D.91 Kapitalskatter 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar −16
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 250 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar65
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 209
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 211
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 4
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar −6
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 21
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 21
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 1
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −1
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 20
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 3
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 17
K.1 Kapitalförslitning −137
P.52 Lagerinvestering 26
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—404
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar −7
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar −6
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar −1
B.9Finansiellt sparande −69
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar71 F Nettoförvärvavskulder 140
F.2 Sedlar,myntochinlåning 17 F.2 Sedlar,myntochinlåning 0
F.21 Sedlarochmynt 5 F.22 Överförbarinlåning 0F.22 Överförbarinlåning 10 F.29 Övriginlåning 0F.29 Övriginlåning 2
F.3 Värdepapperandraänaktier 6
F.3 Värdepapperandraänaktier 18
F.4 Lån 71
F.4 Lån 27 F.41 Kortfristigalån 16
F.41 Kortfristigalån 16 F.42 Långfristiga lån 55
F.42 Långfristiga lån 11
F.5 Aktierochandraägarandelar 26
F.5 Aktierochandraägarandelar 2
F.6 Försäkringstekniskareserver 0
F.6 Försäkringstekniskareserver 0 F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 0
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 7F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 37
F.71 Handelskrediter ochförskott 6 F.71 Handelskrediterochförskott 81996R2223—SV—27.02.1998—001.001—405
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 1F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 29
B.9Finansiellt sparande −69
III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 12 AF Skulder −3
AN.1 Produceradetillgångar −2 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer −5 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder −4
K.8 Konfiskationutanersättning −1 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 1
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 1K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 3K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 3K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
därav:
AN.11 Fastatillgångar −1AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån −3
AN.12 Lagerstockar −1 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 14 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 24
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar −71996R2223—SV—27.02.1998—001.001—406
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.61 Uttagavnaturtillgångar −6
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgå −1
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.8 Konfiskationutanersättning −4K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 1
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 1
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 14
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 2
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 2
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0
därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—407
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 17
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 144 AF Skulder 18
AN.1 Produceradetillgångar 63 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 58 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1
AN.12 Lagerstockar 4 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktierochandraägarandelar 16AN.2 Ickeproducerade tillgångar 81 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 80AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 8
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 3AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 5AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominella kapitalvinster/-
förluster 134
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—408
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 101 AF Skulder 36
AN.1 Produceradetillgångar 60 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1
AN.11 Fastatillgångar 58 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 18AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktierochandraägarandelar 14AN.2 Ickeproducerade tillgångar 41 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 40AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 3
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 18
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 8
AF.3 Värdepapperandraänaktier 2
AF.4 Lån 1AF.5 Aktierochandraägarandelar 4AF.6 Försäkringstekniskareserver 1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 3
B.10.31Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 82
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 43 AF Skulder −18
AN.1 Produceradetillgångar 3 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −1
AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1
AN.12 Lagerstockar 3 AF.4 Lån −18AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 3AN.2 Ickeproducerade tillgångar 40 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 40AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—409
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar −10
AF.2 Sedlar,myntochinlåning −8AF.3 Värdepapperandraänaktier 1
AF.4 Lån −1
AF.5 Aktierochandraägarandelar 1AF.6 Försäkringstekniskareserver −1AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster −3
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 51
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 5041 AF Skulder 1817
AN.1 Produceradetillgångar 3001 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 40
AN.11 Fastatillgångar 2878 AF.3 Värdepapperandraänaktier 44
AN.12 Lagerstockar 85 AF.4 Lån 897AN.13 Värdeföremål 38 AF.5 Aktierochandraägarandelar 687AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2040 AF.6 Försäkringstekniskareserver 12
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1989AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 137
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 51
AF Finansiella tillgångar 897
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 382
AF.3 Värdepapperandraänaktier 90
AF.4 Lån 50AF.5 Aktierochandraägarandelar 200AF.6 Försäkringstekniskareserver 25
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 1501996R2223—SV—27.02.1998—001.001—410
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
B.90Nettoförmögenhet 4121
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 290 AF Skulder 155
AN.1 Produceradetillgångar 182 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 150 AF.3 Värdepapperandraänaktier 7AN.12 Lagerstockar 29 AF.4 Lån 68AN.13 Värdeföremål 3 AF.5 Aktierochandraägarandelar 42AN.2 Ickeproducerade tillgångar 108 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 108AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 37
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 81
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 17
AF.3 Värdepapperandraänaktier 21AF.4 Lån 27AF.5 Aktierochandraägarandelar 9
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 7
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 216
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar 65
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 17
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 134
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 82
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 511996R2223—SV—27.02.1998—001.001—411
▼B
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 5331 AF Skulder 1972
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 40
AN.1 Produceradetillgångar 3183 AF.3 Värdepapperandraänaktier 51AN.11 Fastatillgångar 3028 AF.4 Lån 965AN.12 Lagerstockar 114 AF.5 Aktierochandraägarandelar 729
AN.13 Värdeföremål 41 AF.6 Försäkringstekniskareserver 12
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2148 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 174
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2097
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 51
AF Finansiella tillgångar 978
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 399
AF.3 Värdepapperandraänaktier 111AF.4 Lån 77AF.5 Aktierochandraägarandelar 209
AF.6 Försäkringstekniskareserver 25
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 157
B.90Nettoförmögenhet 4337
TabellA.IV.4— Kontosystemförfinansiellaföretag
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 29 P.1 Produktion 102
P.11 Marknadsproduktion 102P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
B.1bFörädlingsvärde,brutto 73
K.1 Kapitalförslitning 10B.1nFörädlingsvärde,netto 631996R2223—SV—27.02.1998—001.001—412
▼B
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 15 B.1n Förädlingsvärde,netto 63
D.11 Egentlig lön 10D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 5
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 4
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 1
D.29 Övrigaproduktionsskatter 3
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
B.2Driftsöverskott 45
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 138 B.2 Driftsöverskott 45
D.41 Ränta 77
D.42 Inkomstfrånbolag 36 D.4 Kapitalinkomst 160
D.421 Utdelningfrånbolag 36 D.41 Ränta 125
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster(FISIM) −48
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 0 D.42 Inkomstfrånbolag 25D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.421 Utdelningfrånbolag 25
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.45 Arrenden 0 D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 7
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 3
B.5Primärinkomstsaldo 191996R2223—SV—27.02.1998—001.001—413
▼B
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 102 B.2 Driftsöverskott 45
D.41 Ränta 77
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 25D.4 Kapitalinkomst 160
D.45 Arrenden 0 D.41 Ränta 125
P.119 Justering för indirekt mätta
finansiella tjänster(FISIM) −48
D.42 Inkomstfrånbolag 25D.421 Utdelningfrånbolag 25
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 7
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 3
B.4Företagarinkomst 55
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 36 B.4 Företagarinkomst 55
D.42 Inkomstfrånbolag 36
D.421 Utdelningfrånbolag 36D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
B.5Primärinkomstsaldo 19
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.10 B.5 Primärinkomstsaldo 19
D.51 Inkomstskatter 7
D.59 Övrigalöpandeskatter 3 D.61 Socialaavgifter 39
D.611 Faktiskasocialaavgifter 381996R2223—SV—27.02.1998—001.001—414
▼B
Användning Tillgång
D.62 Sociala förmåner andra änin
natura 29D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 18
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 28D.61111 Arbetesgivares obligatoriska
faktiskakollektiva avgifter 15
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 1D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiskakollektiva avgifter 3
D.6112 Anställdasegenavgifter 20
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 46D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 15
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 0D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 5
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 45 D.612 Tillräknade sociala avgifter 1D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 49
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 45
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 0D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 4
B.6Disponibelinkomst 22
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder11 B.6 Disponibelinkomst 22
B.8Sparande 11
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.1Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 4B.8nNettosparande 111996R2223—SV—27.02.1998—001.001—415
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 0
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −7
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andrakapitaltransfereringar −7
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 9 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar 4
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 8
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 7
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 1
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar 0
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 1
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 1
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 0
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar 0
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 0
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning −101996R2223—SV—27.02.1998—001.001—416
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.52 Lagerinvestering 0
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 0
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 0
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar 0
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9Finansiellt sparande 5
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar 237F Nettoförvärvavskulder 232
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) −1
F.2 Sedlar,myntochinlåning 15 F.2 Sedlar,myntochinlåning 130
F.21 Sedlarochmynt 15 F.21 Sedlarochmynt 35
F.22 Överförbarinlåning 0 F.22 Överförbarinlåning 63
F.29 Övriginlåning 0 F.29 Övriginlåning 32
F.3 Värdepapperandraänaktier 53 F.3 Värdepapperandraänaktier 53
F.4 Lån 167 F.4 Lån 0
F.41 Kortfristigalån 63 F.41 Kortfristigalån 0F.42 Långfristiga lån 104 F.42 Långfristiga lån 0
F.5 Aktierochandraägarandelar 3 F.5 Aktierochandraägarandelar 13
F.6 Försäkringstekniskareserver 0 F.6 Försäkringstekniskareserver 361996R2223—SV—27.02.1998—001.001—417
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.71 Handelskrediter ochförskott 0 F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 0
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
F.71 Handelskrediterochförskott 0
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 0
B.9Finansiellt sparande 5
III.3:Kontofärandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar −2 AF Skulder 2
AN.1 Produceradetillgångar −2 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 2
K.8 Konfiskationutanersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −2K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder −21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—418
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld −2därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
därav:
AN.11 Fastatillgångar 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 2AN.13 Värdeföremål −2 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 0K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttagavnaturtillgångar 0K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke produceradetillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning −31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—419
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 2
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 2
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld 2
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 7
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier −3AF.4 Lån −4AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar −4
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 4 AF Skulder 51
AN.1 Produceradetillgångar 2 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 2 AF.3 Värdepapperandraänaktier 34
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 17AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—420
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 57
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 11
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 30AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 16
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 10
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 3 AF Skulder 68
AN.1 Produceradetillgångar 2 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 26AN.11 Fastatillgångar 2 AF.3 Värdepapperandraänaktier 21AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 14
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 1 AF.6 Försäkringstekniskareserver 7
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 70
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 14
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 19AF.4 Lån 241996R2223—SV—27.02.1998—001.001—421
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF.5 Aktierochandraägarandelar 13
AF.6 Försäkringstekniskareserver 1AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.31 Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 5
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 1 AF Skulder −17
AN.1 Produceradetillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −26
AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 13
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 3AN.2 Ickeproducerade tillgångar 1 AF.6 Försäkringstekniskareserver −7
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar −13
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) −3
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 11
AF.4 Lån −24AF.5 Aktierochandraägarandelar 3AF.6 Försäkringstekniskareserver −1
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 51996R2223—SV—27.02.1998—001.001—422
▼B
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 144 AF Skulder 3384
AN.1 Produceradetillgångar 104 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1281AN.11 Fastatillgångar 99 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1053AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 5 AF.5 Aktierochandraägarandelar 715
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 40 AF.6 Försäkringstekniskareserver 335AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 37AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 3
AF Finansiella tillgångar 3508
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 690
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 950AF.4 Lån 1187AF.5 Aktierochandraägarandelar 651
AF.6 Försäkringstekniskareserver 30
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.90Nettoförmögenhet 268
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 1 AF Skulder 285
AN.1 Produceradetillgångar −1 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 130AN.11 Fastatillgångar 1 AF.3 Värdepapperandraänaktier 87
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål −2 AF.5 Aktierochandraägarandelar 30AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniskareserver 381996R2223—SV—27.02.1998—001.001—423
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 294
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 17
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 15
AF.3 Värdepapperandraänaktier 80AF.4 Lån 163AF.5 Aktierochandraägarandelar 19AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 10
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar 4
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar −4
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 10
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 5
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 5
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 145 AF Skulder 3669
AN.1 Produceradetillgångar 103 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1411AN.11 Fastatillgångar 100 AF.3 Värdepapperandraänaktier 1140
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 3 AF.5 Aktierochandraägarandelar 745AN.2 Ickeproducerade tillgångar 42 AF.6 Försäkringstekniskareserver 373AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 38AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—424
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 3802
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 707
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 15AF.3 Värdepapperandraänaktier 1030
AF.4 Lån 1350
AF.5 Aktierochandraägarandelar 670AF.6 Försäkringstekniskareserver 30AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.90Nettoförmögenhet 278
TabellA.IV.5— Kontosystemfördenoffentligasektorn
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 246 P.1 Produktion 434
P.11 Marknadsproduktion 74P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 360
B.1bFörädlingsvärde,brutto 188
K.1 Kapitalförslitning 30B.1nFörädlingsvärde,netto 158
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 140 B.1n Förädlingsvärde,netto 158
D.11 Egentlig lön 87D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 53
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 48
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 51996R2223—SV—27.02.1998—001.001—425
▼B
Användning Tillgång
D.29 Övrigaproduktionsskatter 2
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 0
B.2Driftsöverskott 16
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 46 B.2 Driftsöverskott 16
D.41 Ränta 39
D.42 Inkomstfrånbolag 0 D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 0 D.21 Produktskatter 141
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.45 Arrenden 7 D.212 Importskatter och tullar,
exklusivemoms 17
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 0
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 3
D.29 Övrigaskatterpåproduktion-
en 94
D.3 Subventioner −44
D.31 Produktsubventioner −8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övrigaproduktsubventioner −8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −36
D.4 Kapitalinkomst 30
D.41 Ränta 12
D.42 Inkomstfrånbolag 18
D.421 Utdelningfrånbolag 5D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 131996R2223—SV—27.02.1998—001.001—426
▼B
Användning Tillgång
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5Primärinkomstsaldo 191
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 9 B.2 Driftsöverskott 16
D.41 Ränta 2D.45 Arrenden 7 D.4 Kapitalinkomst 4
D.41 Ränta 0
D.42 Inkomstfrånbolag 4D.421 Utdelningfrånbolag 4D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar iutlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.4Företagarinkomst 11
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 37 B.4 Företagarinkomst 11
D.41 Ränta 37
D.2 Skatter på produktion och
import 235
D.21 Produktskatter 141
D.211 Mervärdesskatter (skatter av
momstyp) 121
D.212 Importskatter och tullar,
exklusivemoms 17
D.2121 Importtullar 17
D.2122 Skatter på import, exklusive
momsochimporttullar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—427
▼B
Användning Tillgång
D.214 Produktskatter, exklusive
momsochimportskatter 3
D.29 Övrigaproduktionsskatter 94
D.3 Subventioner −44
D.31 Produktsubventioner −8
D.311 Importsubventioner 0
D.319 Övrigaproduktsubventioner −8D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −36
D.4 Kapitalinkomst 26
D.41 Ränta 12D.42 Inkomstfrånbolag 14
D.421 Utdelningfrånbolag 1
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 13
B.5*Primärinkomstsaldo 191
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.0 B.5 Primärinkomstsaldo 191
D.59 Övrigalöpandeskatter 0
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc. 213
D.62 Socialaförmånerandraänin
natura 289D.51 Inkomstskatter 204
D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232D.59 Övrigalöpande skatter 9
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 5D.61 Sociala avgifter 268
D.624 Kontantsocialbidrag 52 D.611 Faktiskasocialaavgifter 263
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 155
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 139D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 144
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 4D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 111996R2223—SV—27.02.1998—001.001—428
▼B
Användning Tillgång
D.73 Löpande transfereringar
inomdenoffentliga sektorn 96D.6112 Anställdasegenavgifter 76
D.74 Löpande internationell
samverkan 31D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 69
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 8D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 7
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10
D.612 Tillräknade socialaavgifter 5
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 108
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 1
D.73 Löpande transfereringar
inomdenoffentliga sektorn 96
D.74 Löpande internationell
samverkan 1
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 10
B.6Disponibelinkomst 352
II.3:Inkomstomfördelningskonto
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura206 B.6 Disponibelinkomst 352
D.631 Sociala naturaförmåner 162
D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.6312 Andra social-
försäkringsförmånerinnatura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke-
marknadsprodukter 44
B.7Justeraddisponibelinkomst 1461996R2223—SV—27.02.1998—001.001—429
▼B
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 362 B.6 Disponibelinkomst 352
P.31 Individuellkonsumtionsutgift 206
P.32 Kollektiv konsumtionsutgift 156
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8Sparande −10
II.4.2: Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktiskkonsumtion 156 B.7 Justeraddisponibelinkomst 146
P.42 Faktiskkollektiv konsumtion 156
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8Sparande −10
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.1Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar−38 B.8n Nettosparande −10
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 6
D.91 Kapitalskatter 2
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar 41996R2223—SV—27.02.1998—001.001—430
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −34
D.91 Kapitalskatter 0
D.92 Investeringsbidrag −27
D.99 Andrakapitaltransfereringar −7
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 37 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar−38
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 23
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 24
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 1
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar −2
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 12
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 12
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 2
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −2
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 2
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 2
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning −30
P.52 Lagerinvestering 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—431
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 3
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 2
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar 2
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9Finansiellt sparande −50
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar120 F Nettoförvärvavskulder 170
F.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 0
F.2 Sedlar,myntochinlåning 7 F.2 Sedlar,myntochinlåning 2
F.21 Sedlarochmynt 2 F.21 Sedlarochmynt 0
F.22 Överförbarinlåning 4 F.22 Överförbarinlåning 2
F.29 Övriginlåning 1 F.29 Övriginlåning 0
F.3 Värdepapperandraänaktier 26 F.3 Värdepapperandraänaktier 64
F.4 Lån 45 F.4 Lån 94
F.41 Kortfristigalån 1 F.41 Kortfristigalån 32F.42 Långfristiga lån 44 F.42 Långfristiga lån 62
F.5 Aktierochandraägarandelar 36 F.5 Aktierochandraägarandelar 0
F.6 Försäkringstekniskareserver 0 F.6 Försäkringstekniskareserver 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—432
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 0
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 6
F.71 Handelskrediter ochförskott 1 F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 10
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 5F.71 Handelskrediterochförskott 6
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 4
B.9Finansiellt sparande −50
III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder −1
AN.1 Produceradetillgångar −3 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 3K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer −4 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskationutanersättning 1 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −1
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändringar i sektorklassifi-
ceringochstruktur −1
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −3K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur −3K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld 0därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—433
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
därav:
AN.11 Fastatillgångar −3AF.4 Lån −1
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 3
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 4
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar −2
K.61 Uttagavnaturtillgångar −2
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer −2
K.8 Konfiskationutanersättning 4
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −1
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur −1
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 3
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 3
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar −21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—434
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur −2
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0
därav:
AF.1Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 0
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 3AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar −2
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andravolymförändringar i till-
gångar 2
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 44 AF Skulder 7
AN.1 Produceradetillgångar 20 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AN.11 Fastatillgångar 18 AF.3 Värdepapperandraänaktier 7
AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 23 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 23AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 21996R2223—SV—27.02.1998—001.001—435
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 1
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 38
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 32 AF Skulder 14
AN.1 Produceradetillgångar 20 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 2
AN.11 Fastatillgångar 18 AF.3 Värdepapperandraänaktier 4AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 7AN.13 Värdeföremål 1 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 12 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 12AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 8
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 2
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 3
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 2AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—436
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.31Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 26
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 12 AF Skulder −7
AN.1 Produceradetillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −2
AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 3
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån −7AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 12 AF.6 Försäkringstekniskareserver −0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 12AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar −6
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) −0
AF.2 Sedlar,myntochinlåning −3AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån −2
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 12
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 1591 AF Skulder 687
AN.1 Produceradetillgångar 1001 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1021996R2223—SV—27.02.1998—001.001—437
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN.11 Fastatillgångar 913 AF.3 Värdepapperandraänaktier 212
AN.12 Lagerstockar 47 AF.4 Lån 328AN.13 Värdeföremål 41 AF.5 Aktierochandraägarandelar 4
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 590 AF.6 Försäkringstekniskareserver 19
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 578AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 22
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 12
AF Finansiella tillgångar 396
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 80
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 150
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 115AF.5 Aktierochandraägarandelar 12AF.6 Försäkringstekniskareserver 20
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 19
B.90Nettoförmögenhet 1300
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 56 AF Skulder 176
AN.1 Produceradetillgångar 25 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 2
AN.11 Fastatillgångar 20 AF.3 Värdepapperandraänaktier 71
AN.12 Lagerstockar 1 AF.4 Lån 93AN.13 Värdeföremål 4 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 30 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 30AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 10
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—438
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 123
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 1
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 7AF.3 Värdepapperandraänaktier 29AF.4 Lån 45
AF.5 Aktierochandraägarandelar 34
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 6
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 2
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar −38
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 2
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 38
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 26
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 12
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 1647 AF Skulder 863
AN.1 Produceradetillgångar 1026 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 104
AN.11 Fastatillgångar 933 AF.3 Värdepapperandraänaktier 283AN.12 Lagerstockar 48 AF.4 Lån 421AN.13 Värdeföremål 45 AF.5 Aktierochandraägarandelar 4AN.2 Ickeproducerade tillgångar 620 AF.6 Försäkringstekniskareserver 19
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 608AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 32
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 12
AF Finansiella tillgångar 519
AF.1 Monetärt guld och särskilda
dragningsrätter (SDR) 811996R2223—SV—27.02.1998—001.001—439
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 157
AF.3 Värdepapperandraänaktier 29AF.4 Lån 160
AF.5 Aktierochandraägarandelar 46
AF.6 Försäkringstekniskareserver 20AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 25
B.90Nettoförmögenhet 1302
TabellA.IV.6— Kontosystemförhushållen
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 694 P.1 Produktion 1269
P.11 Marknadsproduktion 1129
P.12 Produktion för egen slutlig
användning 140
B.1bFörädlingsvärde,brutto 575
K.1 Kapitalförslitning 42
B.1nFörädlingsvärde,netto 533
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 39 B.1n Förädlingsvärde,netto 533
D.11 Egentlig lön 39
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 0
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 0
D.29 Övrigaproduktionsskatter 3
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner −1
B.2Driftsöverskott 601996R2223—SV—27.02.1998—001.001—440
▼B
Användning Tillgång
B.3Sammansattförvärvsinkomst 432
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 44 B.2 Driftsöverskott 60
D.41 Ränta 17 B.3 Sammansattförvärvsinkomst 432
D.45 Arrenden 27
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 766D.11 Egentliglön 573
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.4 Kapitalinkomst 134
D.41 Ränta 33
D.42 Inkomstfrånbolag 57
D.421 Utdelningfrånbolag 13D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 44D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5Primärinkomstsaldo 1348
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 7 B.2 Driftsöverskott 60
D.41 Ränta 0 B.3 Sammansattförvärvsinkomst 432
D.45 Arrenden 7
D.4 Kapitalinkomst 5
D.41 Ränta 0D.42 Inkomstfrånbolag 51996R2223—SV—27.02.1998—001.001—441
▼B
Användning Tillgång
D.421 Utdelningfrånbolag 5
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
B.4Företagarinkomst 490
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 37 B.4 Företagarinkomst 490
D.41 Ränta 17D.45 Arrenden 20 D.1 Lönerochkollektivaavgifter 766
D.11 Egentliglön 573
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 193
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 19
D.4 Kapitalinkomst 129
D.41 Ränta 33
D.42 Inkomstfrånbolag 52D.421 Utdelningfrånbolag 8D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 44D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 3
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 20
D.45 Arrenden 21
B.5Primärinkomstsaldo 1348
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande skatter på inkomst,
förmögenhet osv.178 B.5 Primärinkomstsaldo 1348
D.51 Inkomstskatter 176
D.59 Andralöpandeskatter 2 D.61 Socialaavgifter 0
D.611 Faktiskasocialaavgifter 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—442
▼B
Användning Tillgång
D.61 Sociala avgifter 322 D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.611 Faktiskasocialaavgifter 303 D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiskakollektiva avgifter 0
D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 174D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiskakollektiva avgifter 0
D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiska kollektiva avgifter 160D.6112 Anställdasegenavgifter 0
D.61112 Arbetsgivares frivilliga
faktiska kollektiva avgifter 14D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.6112 Anställdasegenavgifter 97 D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 85
D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 12D.62 Socialaförmåner andra änin
natura 332
D.6113 Egenföretagares och icke
anställdas sociala avgifter 32D.621 Kontanta social-
försäkringsförmåner 232
D.61131 Egenföretagares och icke
anställdas obligatoriska
sociala avgifter 22D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 29
D.61132 Egenföretagares och icke
anställdas frivilliga sociala
avgifter 10D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 19
D.612 Tillräknade socialaavgifter 19 D.624 Kontantsocialbidrag 52
D.62 Sociala förmåner andra änin
natura 0D.7 Andra löpande transferer-
ingar 36
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.72 Skadeförsäkringsfordringar 35
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 71
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 31
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 40
B.6Disponibelinkomst 1145
II.3:Inkomstfördelningskonto
Användning Tillgång
B.6Disponibelinkomst 11451996R2223—SV—27.02.1998—001.001—443
▼B
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura 219
D.631 Socialanaturaförmåner 162D.6311 Socialförsäkringsförmåner,
återbetalningar 78
D.6312 Andra social-
försäkringsförmånerinnatura 65
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 19
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke
marknadsprodukter 57
B.7Justeraddisponibelinkomst 1364
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 996 B.6 Disponibelinkomst 1145
P.31 Individuellkonsumtionsutgift 996
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8Sparande 160
II.4.2: Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.4 Faktiskkonsumtion 1215 B.7 Justeraddisponibelinkomst 1364
P.41 Faktisk individuell konsum-
tion 1215
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 11
B.8Sparande 1601996R2223—SV—27.02.1998—001.001—444
▼B
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.1Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar178 B.8n Nettosparande 160
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 23
D.92 Investeringsbidrag 0D.99 Andrakapitaltransfereringar 23
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −5
D.91 Kapitalskatter −2
D.99 Andrakapitaltransfereringar −3
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 61 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar178
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 49
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 50
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 4
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar −5
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 12
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 9
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 3
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar 0
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—445
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.5131 Väsentliga förbättringar av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning −42
P.52 Lagerinvestering 2
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 5
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 4
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar 3
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 1
B.9Finansiellt sparande 148
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar181 F Nettoförvärvavskulder 33
F.2 Sedlar,myntochinlåning 68 F.2 Sedlar,myntochinlåning 0
F.21 Sedlarochmynt 10 F.22 Överförbarinlåning 0
F.22 Överförbarinlåning 41 F.29 Övriginlåning 0
F.29 Övriginlåning 17
F.3 Värdepapperandraänaktier 0
F.3 Värdepapperandraänaktier 29
F.4 Lån 28
F.4 Lån 5 F.41 Kortfristigalån 11F.41 Kortfristigalån 3 F.42 Långfristiga lån 171996R2223—SV—27.02.1998—001.001—446
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.42 Långfristiga lån 2
F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 5
F.5 Aktierochandraägarandelar 3 F.71 Handelskrediterochförskott 4
F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 1
F.6 Försäkringstekniskareserver 36
F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 33
F.611 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver 22
F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 11
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 3
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 40
F.71 Handelskrediter ochförskott 11F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 29
B.9Finansiellt sparande 148
III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.1 Produceradetillgångar 0 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskationutanersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—447
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.21 Monetarisering/demonetari-
seringavguld 0därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
därav:
AN.11 Fastatillgångar 0AF.4 Lån 0
AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.12 Lagerstockar 0AN.13 Värdeföremål 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 0
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttagavnaturtillgångar 0K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—448
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF Finansiella tillgångar 2
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 2
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 2
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 2
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 80 AF Skulder 0
AN.1 Produceradetillgångar 35 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 28 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 0AN.13 Värdeföremål 5 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 451996R2223—SV—27.02.1998—001.001—449
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 45
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 16
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 6AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 10
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 96
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 56 AF Skulder 6
AN.1 Produceradetillgångar 34 AF.2 Kontanter, valuta och insätt-
ningar(påbank) 0
AN.11 Fastatillgångar 28 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 3
AN.13 Värdeföremål 4 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 22 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 2
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 22
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 36
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 17
AF.3 Värdepapperandraänaktier 4AF.4 Lån 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—450
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AF.5 Aktierochandraägarandelar 8
AF.6 Försäkringstekniskareserver 6AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 1
B.10.31Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 87
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster(+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 24 AF Skulder −6
AN.1 Produceradetillgångar 1 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0
AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån −3AN.13 Värdeföremål 1 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −2
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 22AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 22
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar −20
AF.2 Sedlar,myntochinlåning −17
AF.3 Värdepapperandraänaktier 2
AF.4 Lån −0AF.5 Aktierochandraägarandelar 2AF.6 Försäkringstekniskareserver −6
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster −1
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinster/-förluster 91996R2223—SV—27.02.1998—001.001—451
▼B
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 2822 AF Skulder 289
AN.1 Produceradetillgångar 1698 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 10
AN.11 Fastatillgångar 1423 AF.3 Värdepapperandraänaktier 2
AN.12 Lagerstockar 97 AF.4 Lån 169AN.13 Värdeföremål 178 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 108
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 1124AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1124
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1819
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 840AF.3 Värdepapperandraänaktier 198
AF.4 Lån 24
AF.5 Aktierochandraägarandelar 411AF.6 Försäkringstekniskareserver 291AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 55
B.90Nettoförmögenhet 4352
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 110 AF Skulder 33
AN.1 Produceradetillgångar 61 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AN.11 Fastatillgångar 47 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 4 AF.4 Lån 28
AN.13 Värdeföremål 10 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 5
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 49
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 481996R2223—SV—27.02.1998—001.001—452
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 199
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 68AF.3 Värdepapperandraänaktier 35
AF.4 Lån 5
AF.5 Aktierochandraägarandelar 13AF.6 Försäkringstekniskareserver 38AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 40
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 276
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar 178
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 2
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 96
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 87
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 9
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 2932 AF Skulder 322
AN.1 Produceradetillgångar 1759 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 10AN.11 Fastatillgångar 1470 AF.3 Värdepapperandraänaktier 2AN.12 Lagerstockar 101 AF.4 Lån 197AN.13 Värdeföremål 188 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 113
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 1173AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 1172
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 1
AF Finansiella tillgångar 20181996R2223—SV—27.02.1998—001.001—453
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 908
AF.3 Värdepapperandraänaktier 233AF.4 Lån 29
AF.5 Aktierochandraägarandelar 424
AF.6 Försäkringstekniskareserver 329AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 95
B.90Nettoförmögenhet 4628
TabellA.IV.7— Kontosystemförhushållensideellaorganisationer
I:Produktionskonto
Användning Tillgång
P.2 Insatsförbrukning 6 P.1 Produktion 37
P.11 Marknadsproduktion 21P.12 Produktion för egen slutlig
användning 0
P.13 Övrig icke marknadsproduk-
tion 16
B.1bFörädlingsvärde,brutto 31
K.1 Kapitalförslitning 3
B.1nFörädlingsvärde,netto 28
II:Inkomstfördelnings-ochinkomstanvändningskonto
II.1:Kontoförprimärinkomstfördelning
II.1.1: Kontoförinkomstbildning
Användning Tillgång
D.1 Lönerochkollektivaavgifter 23 B.1n Förädlingsvärde,netto 28
D.11 Egentlig lön 12
D.12 Arbetsgivares kollektiva
avgifter 11
D.121 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 10
D.122 Arbetsgivares tillräknade
kollektiva avgifter 1
D.29 Övrigaproduktionsskatter 0
D.39 Övriga produktionssubven-
tioner 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—454
▼B
Användning Tillgång
B.2Driftsöverskott 5
II.1.2: Kontoförallokeringavprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 7 B.2 Driftsöverskott 5
D.41 Ränta 7
D.42 Inkomstfrånbolag 0 D.4 Kapitalinkomst 5
D.422 Ägaruttag frånkvasibolag 0 D.41 Ränta 5D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0D.42 Inkomstfrånbolag 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0D.421 Utdelningfrånbolag 0
D.45 Arrenden 0 D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5Primärinkomstsaldo 3
II.1.2.1: Kontoförföretagarinkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 2 B.2 Driftsöverskott 5
D.41 Ränta 2
D.45 Arrenden 0 D.4 Kapitalinkomst 0
D.41 Ränta 0D.42 Inkomstfrånbolag 0
D.421 Utdelningfrånbolag 0
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0
B.4Företagarinkomst 3
II.1.2.2: Kontoförallokering avövrigaprimära inkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst 5 B.4 Företagarinkomst 3
D.41 Ränta 51996R2223—SV—27.02.1998—001.001—455
▼B
Användning Tillgång
D.45 Arrenden 0 D.4 Kapitalinkomst 5
D.41 Ränta 5D.42 Inkomstfrånbolag 0
D.421 Utdelningfrånbolag 0
D.422 Ägaruttagfrånkvasibolag 0D.43 Återinvesterade vinstmedel
från direkta investeringar i
utlandet 0
D.44 Kapitalinkomst, tillräknad
försäkringstagarna 0
D.45 Arrenden 0
B.5Primärinkomstsaldo 3
II.2:Kontoförsekundärinkomstfördelning
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst- och
förmögenhetsskatter etc.0 B.5 Primärinkomstsaldo 3
D.59 Övrigalöpandeskatter 0
D.61 Socialaavgifter 1
D.62 Sociala förmåner andra änin
natura 1D.611 Faktiskasocialaavgifter 0
D.622 Privat fonderade sociala
förmåner 0D.6111 Arbetsgivares faktiska
kollektiva avgifter 0
D.623 Icke fonderade sociala
löneförmåner 1D.61111 Arbetsgivares obligatoriska
faktiskakollektiva avgifter 0
D.6112 Anställdasegenavgifter 0
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 2D.61121 Anställdas obligatoriska
egenavgifter 0
D.71 Skadeförsäkringspremier,
netto 0D.61122 Anställdas frivilliga egenav-
gifter 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 2D.612 Tillräknade sociala avgifter 1
D.7 Andra löpande transferer-
ingar 36
D.72 Skadeförsäkringsfordringar 0
D.75 Diverse löpande transferer-
ingar 36
B.6Disponibelinkomst 371996R2223—SV—27.02.1998—001.001—456
▼B
II.3:Inkomstomfördelningskonto
Användning Tillgång
D.63 Sociala transfereringar in
natura13 B.6 Disponibelinkomst 37
D.631 Sociala naturaförmåner 0
D.6313 Socialbidrag i form av natu-
raförmåner 0
D.632 Transfereringar av indivi-
duella icke
marknadsprodukter 13
B.7Justeraddisponibelinkomst 24
II.4:Inkomstanvändningskonto
II.4.1: Kontoföranvändningavdisponibelinkomst
Användning Tillgång
P.3 Konsumtionsutgift 13 B.6 Disponibelinkomst 37
P.31 Individuellkonsumtionsutgift 13
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0
B.8Sparande 24
II.4.2: Kontoföranvändningavjusteraddisponibelinkomst
Användning Tillgång
D.8 Justering för förändring i
hushållens nettofordran på
pensionsfonder 0B.7Justeraddisponibelinkomst 24
B.8Sparande 24
III:Kapitalbildningskonto
III.1:Kapitalkonto
III.1.1: Kontoförförändringarinettoförmögenhetgenomsparande
ochkapitaltransfereringar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
B.10.1Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar21 B.8n Nettosparande 241996R2223—SV—27.02.1998—001.001—457
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
D.9 Mottagna kapitaltransferer-
ingar 0
D.92 Investeringsbidrag 0
D.99 Andrakapitaltransfereringar 0
D.9 Betalade kapitaltransferer-
ingar −3
D.91 Kapitalskatter 0D.99 Andrakapitaltransfereringar −3
III.1.2: Kontoföranskaffningavickefinansiellatillgångar
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.51 Fastbruttoinvestering 19 B.10.1 Förändringar i netto-
förmögenhet genom
sparande och kapitaltransfe-
reringar21
P.511 Anskaffning minus avyttring
avmateriella fastatillgångar 14
P.5111 Anskaffning av nya materi-
ella fastatillgångar 13
P.5112 Anskaffning av befintliga
materiella fastatillgångar 1
P.5113 Avyttringavbefintligamate-
riella fastatillgångar 0
P.512 Anskaffning minus avyttring
av immateriella fasta till-
gångar 5
P.5121 Anskaffning av nya immate-
riella fastatillgångar 10
P.5122 Anskaffning av befintliga
immateriella fastatillgångar 0
P.5123 Avyttring av befintliga
immateriella fastatillgångar −5
P.513 Ökning av värdet av icke-
finansiella icke producerade
tillgångar 0
P.5131 Väsentliga förbättringar av
ickefinansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
P.5132 Kostnader vid ägarbyte av
icke-finansiellaickeproduce-
radetillgångar 0
K.1 Kapitalförslitning −31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—458
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
P.52 Lagerinvestering 0
P.53 Anskaffning minus avyttring
avvärdeföremål 0
K.2 Anskaffning minus avyttring
av icke-finansiella icke
producerade tillgångar 1
K.21 Anskaffning minus avyttring
avmarkochandramateriella
icke producerade tillgångar 1
K.22 Anskaffning minus avyttring
av immateriella icke produ-
cerade tillgångar 0
B.9Finansiellt sparande 4
III.2:Kontoförfinansiella transaktioner
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F Nettoförvärv av finansiella
tillgångar32 F Nettoförvärvavskulder 28
F.2 Sedlar,myntochinlåning 12 F.2 Sedlar,myntochinlåning 0
F.21 Sedlarochmynt 2 F.22 Överförbarinlåning 0
F.22 Överförbarinlåning 7 F.29 Övriginlåning 0
F.29 Övriginlåning 3
F.3 Värdepapperandraänaktier 0
F.3 Värdepapperandraänaktier 12
F.4 Lån 24
F.4 Lån 0 F.41 Kortfristigalån 17
F.41 Kortfristigalån 0 F.42 Långfristiga lån 7F.42 Långfristiga lån 0
F.5 Aktierochandraägarandelar 4
F.5 Aktierochandraägarandelar 0 F.6 Försäkringstekniskareserver 0
F.6 Försäkringstekniskareserver 0 F.61 Hushållens nettofordran i
livförsäkringsreserver och
pensionsfonder 0
F.62 Förskottsbetalning av
försäkringspremier och
reserver för utestående ford-
ringar 0F.612 Hushållens nettofordran i
pensionsfonder 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—459
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
F.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 8F.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
F.71 Handelskrediter ochförskott 0 F.71 Handelskrediterochförskott 0
F.79 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster, exklu-
sive handelskrediter och
förskott 8F.79 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster, exklusive
handelskrediter ochförskott 0
B.9Finansiellt sparande 4
III.3:Kontoförandraförändringaritillgångarna
III.3.1: Kontoförandravolymförändringaritillgångarna
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 0 AF Skulder 0
AN.1 Produceradetillgångar 0 K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.4 Ekonomisk tillblivelse av
producerade tillgångar 0K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0 K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.8 Konfiskationutanersättning 0 K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0K.12.22 Förändringiklassificeringav
tillgångar och skulder annat
än monetarisering/demoneta-
riseringavguld 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 0
därav:
AN.11Fastatillgångar 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 0 AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—460
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.3 Ekonomisk tillblivelse av
icke producerade tillgångar 0
K.5 Naturlig tillväxt av icke
odladebiologiskaresurser 0
K.6 Ekonomiskt försvinnande av
icke producerade tillgångar 0
K.61 Uttagavnaturtillgångar 0
K.62 Övrigt ekonomiskt försvin-
nande av icke producerade
tillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0K.8 Konfiskationutanersättning 0K.9 Övriga volymförändringar i
icke-finansiella tillgångar 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 0
därav:
AN.21Materiella icke producerade
tillgångar 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 0
K.7 Förlustgenomkatastrofer 0
K.8 Konfiskationutanersättning 0
K.10 Övriga volymförändringar i
finansiella tillgångar och
skulder 0
K.12 Klassificerings- och struk-
turförändringar 0
K.12.1 Förändring i sektorklassifi-
ceringochstruktur 0
K.12.2 Förändringiklassificeringav
tillgångar ochskulder 0
K.12.22 Förändringar i klassificering
av tillgångar och skulder
annat än monetarisering/
demonetarisering avguld 01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—461
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
därav:
AF.2Sedlar,myntochinlåning 0
AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.2Förändringar i netto-
förmögenhet genom andra
volymförändringar i till-
gångar 0
III.3.2: Omvärderingskonto
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster(−):K.11 Nominella kapitalvinster
(+)/-förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 8 AF Skulder 0
AN.1 Produceradetillgångar 5 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AN.11 Fastatillgångar 5 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 0
AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 3 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 3AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 1
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AF.3 Värdepapperandraänaktier 1AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 1
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.3Förändringar i netto-
förmögenhet genom
nominellakapitalvinster 101996R2223—SV—27.02.1998—001.001—462
▼B
III.3.2.1: Neutrala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):K.11.1 Neutrala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 7 AF Skulder 2
AN.1 Produceradetillgångar 5 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 1
AN.11 Fastatillgångar 5 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 1AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 1
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 3
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 2
AF.3 Värdepapperandraänaktier 1AF.4 Lån 0AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.31Förändringar i netto-
förmögenhet genom neutrala
kapitalvinster/-förluster 8
III.3.2.2: Reala kapitalvinster/-förluster
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):K.11.2 Reala kapitalvinster (+)/-
förluster(−):
AN Icke-finansiella tillgångar 2 AF Skulder −2
AN.1 Produceradetillgångar 0 AF.2 Sedlar,myntochinlåning −1
AN.11 Fastatillgångar 0 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån −1AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AN.2 Ickeproducerade tillgångar 2 AF.6 Försäkringstekniskareserver −01996R2223—SV—27.02.1998—001.001—463
▼B
Förändringaritillgångar Förändringariskulderochnettoförmögenhet
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 2AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster −1
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar −2
AF.2 Sedlar,myntochinlåning −2AF.3 Värdepapperandraänaktier 0AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 0
AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 0
B.10.32Förändringar i netto-
förmögenhet genom reala
kapitalvinsterl-förluster 2
IV:Balansräkningar
IV.1:Ingåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 324 AF Skulder 121
AN.1 Produceradetillgångar 243 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 38AN.11 Fastatillgångar 231 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 43
AN.13 Värdeföremål 10 AF.5 Aktierochandraägarandelar 0AN.2 Ickeproducerade tillgångar 81 AF.6 Försäkringstekniskareserver 5AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 81AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 35
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 172
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 110AF.3 Värdepapperandraänaktier 25
AF.4 Lån 8
AF.5 Aktierochandraägarandelar 22AF.6 Försäkringstekniskareserver 41996R2223—SV—27.02.1998—001.001—464
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 3
B.90Nettoförmögenhet 375
IV.2:Förändringaribalansräkningen
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
Totala förändringar i till-
gångarTotala förändringariskulder
AN Icke-finansiella tillgångar 25 AF Skulder 28
AN.1 Produceradetillgångar 21 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 0AN.11 Fastatillgångar 21 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AN.12 Lagerstockar 0 AF.4 Lån 24
AN.13 Värdeföremål 0 AF.5 Aktierochandraägarandelar 4AN.2 Ickeproducerade tillgångar 4 AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 4AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 0
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 33
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 12AF.3 Värdepapperandraänaktier 13
AF.4 Lån 0
AF.5 Aktierochandraägarandelar 1AF.6 Försäkringstekniskareserver 0AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 8
B.10Förändringar i netto-
förmögenhet, totalt därav
genom: 31
B.10.1Sparande och kapitaltransfe-
reringar 21
B.10.2Andra volymförändringar i
tillgångar 0
B.10.3Nominella kapitalvinster/-
förluster 10
B.10.31 Neutrala kapitalvinster/-
förluster 81996R2223—SV—27.02.1998—001.001—465
▼B
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
B.10.32 Reala kapitalvinster/-
förluster 2
IV.3:Utgåendebalansräkning
Tillgångar Skulderochnettoförmögenhet
AN Icke-finansiella tillgångar 349 AF Skulder 149
AN.1 Produceradetillgångar 264 AF.2 Sedlar,myntochinlåning 38
AN.11 Fastatillgångar 252 AF.3 Värdepapperandraänaktier 0
AN.12 Lagerstockar 2 AF.4 Lån 67AN.13 Värdeföremål 10 AF.5 Aktierochandraägarandelar 4AN.2 Ickeproducerade tillgångar 85 AF.6 Försäkringstekniskareserver 5
AN.21 Materiella icke producerade
tillgångar 85AF.7 Obetalda utgifter och förut-
betalda inkomster 35
AN.22 Immateriella icke produce-
radetillgångar 0
AF Finansiella tillgångar 205
AF.2 Sedlar,myntochinlåning 122
AF.3 Värdepapperandraänaktier 38AF.4 Lån 8AF.5 Aktierochandraägarandelar 23AF.6 Försäkringstekniskareserver 4
AF.7 Förutbetalda utgifter och
obetalda inkomster 11
B.90Nettoförmögenhet 4061996R2223—SV—27.02.1998—001.001—466
▼B
BILAGAB
LEVERANSPROGRAMFÖRNATIONALRÄKENSKAPSDATA
Tabellöversikt
Första
sändningFördröjning
t+mndrSändningför
årTabellinnehåll Tabell nr
1999 4 95-98 Huvudaggregat,årlig 1
1999 4 95-98 Huvudaggregat,kvartalsvis 11999 8 95-98 Huvudaggregat offentligsektor 22000 9 95-99 Tabell fördeladpåbransch 3
2000 9 95-99 Exportochimport,EU/tredje land 4
2000 9 95-99 Hushållens utgifter för slutlig konsum-
tionfördelade påändamål5
2000 9 95-99 Konto för finansiella transaktioner,
fördelat påsektorer6
2000 9 95-99 Balansräkning över tillgångar och
skulder,fördelatpåsektorer7
2000 12 95-99 Icke-finansiella konton fördelade på
sektorer8
2000 12 95-99 Detaljredovisning av skatteinkomster
efter sektor9
2000 24 95-98 Tabell fördelad på bransch och region,
NUTSII,A1710
2001 12 95-00 Offentligasektornskonsumtionfördelad
påändamål11
2001 24 95-99 Tabell fördelad på bransch och region,
NUTSIII,A312
2001 24 95-99 Kontosystem för hushållen fördelad på
regioner,NUTSII13
2001 24 95-99 Fasta tillgångar för hela ekonomin
fördelade påprodukter,Pi314
2002 36 95-99 Tillgångstabell till baspriser, inklude-
rande en omvandling till mottagarpris
A60*P6015
2002 36 95-99 Användningstabell till mottagarpris,
A60*P6016
2002 36 95(*) Symmetrisk input-outputtabell till
baspriser,P60*P60,femårlig17
2002 36 95(*) Symmetrisk input-outputtabell för
inhemsk produktion till baspriser,
P60*P60,femårlig18
2002 36 95(*) Symmetrisk input-outputtabell för
import till baspriser, P60 * P60, fem
årlig19
2003 36 00 Korsklassificering av fasta tillgångar
fördelade på bransch och produkt,
A31*Pi3,femårlig201996R2223—SV—27.02.1998—001.001—467
▼B
Första
sändningFördröjning
t+mndrSändningför
årTabellinnehåll Tabell nr
2003 36 00 Korsklassificering av produktionskonto
fördelat på bransch och sektor,
A60 * (S11, S12, S13, S14, S15), fem
årlig21
2003 36 00 Korsklassificering av bruttoinvestering
fördelad på bransch och produkt,
A31*P60,femårlig22
Setabell Setabell Setabell Tillbakaskrivningar 23
t = referens år
(*) defem årliga tabellernaförår2000måste levereras i2003
Tabell1—Huvudaggregat—kvartalsvisochårligredovisning
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsni-
vå+Löpande
priserFasta
priser
Bruttonationalproduktfrånproduktionssidan
B.1g 1. Förädlingsvärdetillbaspris A6 x x
D.21—D.31 2. Produktskatterminusproduktsubventioner x x
P.119 3. FISIM x xB.1*g 4. Bruttonationalprodukt till marknadspris x x
Bruttonationalproduktfrånanvändningssidan
P.3 5. Summakonsumtionsutgift x x
P.3 6.a) Hushållens konsumtionsutgift (inhemskt
begrepp)xx
P.3 6.b) Hushållens konsumtionsutgift (nationellt
begrepp)xx
P.3 7. Konsumtionsutgift för hushållens ideella
organisationerxx
P.3 8. Offentliga sektornskonsumtionsutgift x x
P.31 a) Individuell konsumtionsutgift x x
P.32 b) Kollektivkonsumtionsutgift x x
P.4 9. Hushållensfaktiska konsumtion x xP.41 a) Faktiskindividuell konsumtion x xP.5 10. Bruttoinvestering x xP.51 a) Fastbruttoinvestering Pi6 x x
P.52 b) Lagerinvestering x x
P.53 c) Anskaffning minus avyttring av värde-
föremålxx
P.6 11. Exportavvaror(fob)ochtjänster x x
P.7 12. Importavvaror(fob)ochtjänster x x1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—468
▼B
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsni-
vå+Löpande
priserFasta
priser
Inkomst,sparandeochnettoutlåning
B.5 13. Primärinkomstsaldo vid transaktioner med
utlandetxx
B.5*g 14. Bruttonationalinkomst tillmarknadspris x (x)
K.1 15. Kapitalförslitning x x
B.5*n 16. Nettonationalinkomst tillmarknadspris x xD.5,D.6,
D.717. Löpande nettotransfereringar till och från
utlandetx
B.6n 18. Disponibelinkomst,netto x (x)
B.8n 19. Nationellt sparande,netto xD.9 20. Nettokapitaltransfereringar till och från
utlandetx
B.9 21. Nationensfinansiella sparande,netto x
Befolkning,sysselsättning,lönerochkollektivaavgifter
22. Befolknings-ochsysselsättningsdata
a) Totala befolkningen(1000)
b) Arbetslösa(1000)
c) Sysselsättning, nationellt och inhemskt
begrepp(1000)
— företagare A6**— anställda A6**
D.1 23. Löner och kollektiva avgifter, nationellt och
inhemskt begreppA6** x
D.11 a) Egentlig lön A6** x
+ Omingennivå indikeras innebär dethela ekonomin
** A6endast förinhemska begrepp
(x) ireala termer
Tabell2—Huvudaggregatoffentligsektor
P.1 Produktion
P.11+P.12 — Marknadsproduktionochproduktionföregenslutlig användningP.13 — Övrigicke marknadsproduktionP.2 Insatsförbrukning
B.1g Förädlingsvärde,brutto
K.1 KapitalförslitningB.1n Förädlingsvärde,netto1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—469
▼B
P.1 Produktion
D.1 Utbetalda lönerochkollektiva avgifter
D.29—D.39 Övriga erhållna produktionsskatter — övriga erhållna produktionssubven-
tioner
B.2n Driftsöverskott,netto
D.2 Erhållna skatterpåproduktionochimportD.4 Erhållen kapitalinkomstD.3 Subventioner
D.4 Utbetaldkapitalinkomst
D.41 — RäntaD.42+D.43+D.44+D.45 — ÖvrigkapitalinkomstB.5n Primärinkomstsaldo,nettoD.5 Erhållna löpandeinkomst-ochförmögenhetsskatter etc.
D.61 Erhållna socialaavgifter
D.611 — FaktiskasocialaavgifterD.612 — Tillräknade sociala avgifterD.7 Andraerhållna löpande transfereringar
D.5 Utbetalda löpandeinkomst-ochförmögenhetsskatter etc.
D.62 Utbetalda socialaförmåner andraäninnaturaD.7 Utbetalda andralöpandetransfereringarB.6n Disponibelinkomst,netto
P.3 Konsumtionsutgift
P.31 — Individuell konsumtionsutgiftP.32 — Kollektiv konsumtionsutgiftD.8 Justeringförförändringihushållensnettofordran påpensionsreserver
B.8 Sparande,netto
K.1 KapitalförslitningD.9 Erhållna kapitaltransfereringarD.91 — KapitalskatterD.92+D.99 — Övrigakapitaltransfereringar
D.9 Utbetalda kapitaltransfereringar
P.5 BruttoinvesteringP.51 — FastbruttoinvesteringP.52+P.53+K.2 — Lagerinvesteringar, anskaffning minus avyttring av värdeföremål och
icke producerade icke-finansiella föremål1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—470
▼B
P.1 Produktion
B.9 Finansiellt sparande,netto
Tabell3—Tabellfördeladpåbransch—årligredovisning
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
Förädlingsvärde
P.1 1. Produktiontill basprisefter bransch A31 x
P.2 2. Insatsförbrukningtill mottagarpris efter bransch A31 xB.1g 3. Bruttofördädlingsvärde tillbasprisefter bransch A31 x xK.1 4. Kapitalförslitning efter bransch A31 x x
Investeringar
P.5 5. Bruttoinvestering efter brannsch
P.51 a) Fastbruttoinvestering efter bransch A31 x xP.52 b) Lagerinvestering efter bransch(*) A31 x x
P.53 c) Anskaffning minus avyttring av värdeföremål
efterbranschA31 x x
Sysselsättningochlönerochkollektivaavgifter,inhemskt
begrepp
6. Sysselsättningefterbransch(1000)
a) företagare efterbransch A31
b) anställda efter bransch A31
c) arbetade timmar efter bransch(*) A31
D.1 7. Lönerochkollektiva avgifterefter bransch A31 xD.11 a) Egentliglönefter bransch A31 x
(*) Till ochmedår2003:frivilligt.
Tabell4—ExportochImport,EU/tredjeland
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
P.6 1. Exportavvarorochtjänster totala
ekonomi-
nxx
a) EU-länder x xb) tredje land x x
P.7 2. Importavvarorochtjänster x x
a) EU-länder x xb) tredje land x x1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—471
▼B
Tabell5—Hushållensutgifterförslutligkonsumtionfördeladepåändamål
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåLöpande
priserFasta
priser
P.3 Hushållensutgifterförslutligkonsumtionfördeladepå
ändamålCOICOP
2-siffrig
nivå x x1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—472
Tabell6—Kontoförfinansiellatransaktioner,fördelatpåsektorer—konsolideratochickekonsoliderat
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—473
Tabell7—Balansräkningövertillgångarochskulder,fördelatpåsektorer—konsolideratochickekonsoliderat
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—474
Tabell8—Ickefinansiellakontonfördeladepåsektorer
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—475
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—476
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—477
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—478
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—479
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—480
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—481
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—482
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—483
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—484
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—485
▼B
Tabell9—Detaljredovisningavskatteinkomstereftersektor
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDels-
taterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektor
D.5 Löpande inkomst-och
förmögenhetsskatter
etc.—
D.51 Inkomstskatter —
D.51a Inkomstskatter för
individer eller hushåll—
…—
D.51b Inkomstskatter för
bolag—
…—
D.51c Skatterpårealisations-
vinster—
…—
D.51d Lotteriskatt —
…—
D.59 Övrigalöpandeskatter —
D.59.1 Löpande skatterpå
egendom eller
förmögenhet—
D.59.1a Fastighetsskatt
…—
D.59.1b Förmögenhetsskatt
…—
D.59.1c Löpande skatterpå
övrigegendom—
…—
D.59.2 Diverselöpandeskatter —
D.59.2a Enhetsskatt —
…—
D.59.2b Utgiftsskatter —
…—
D.59.2c Hushållensbetalningar
föratt erhålla vissa
licenser
…—
D.59.2d Skatterpåinternatio-
nella transaktioner—
…—
D.2 Skatterpåproduktion
ochimport
D.21 ProduktskatterD.211 Mervärdesskatter
…
D.212 Importskatter och
tullar, exklusive moms
D.2121 Importtullar
…1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—486
▼B
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDels-
taterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
D.2122 Skatterpåimport,
exklusive momsoch
tullar
D.2122a Allmänna försäljnings-
eller omsättnings-
skatter
…
D.2122b Acciser
…
D.2122c Skatterpåvissatjänster
…
D.2122d Vinstervidimportmo-
nopol
…
D.2122e Skattersomresultatav
multipla växelkurser
…
D.214 Produktskatter,exklu-
sivemomsoch
importskatt
D.214a Allmänna försäljnings-
eller omsättnings-
skatter
…
D.214b Acciser
…
D.214c Skatterpåvissatjänster
…
D.214d Skatterpåfinansiella
ochkapitaltransak-
tioner
…
D.214e Vinstervidfiskala
monopol
…
D.29 Övrigaproduktions-
skatter
D.29a Löne-ocharbets-
kraftsskatter
…
D.29b Återkommande skatter
påmark,byggnader
eller andraanlägg-
ningar
…
D.29c Affärs-ochyrkesmäs-
sigalicenser
…
D.29d Skattpåanvändningen
avfastatillgångareller
andraaktiviteter
…
D.29e Stämpelskatter
…1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—487
▼B
SNA-kodOffent-
liga
sektornStatenDels-
taterKom-
munerSocial-
försäk-
ringEU:s
institu-
tionerTotalt
D.29f Miljöskatter
…
D.29g Skatterpåinternatio-
nella transaktioner
…
D.91 Kapitalskatter —
D.91a Tillfälliga ochexcep-
tionella skatterpå
tillgångar eller netto-
förmögenhet—
…—
D.91b Skatterpåkapitaltrans-
fereringar—
…
Totala skatteinkomster
D.611 Faktiskasociala
avgifter—
D.6111 — Arbetsgivares
faktiskakollektiva
avgifter—
D.6112 — Anställdas egenav-
gifter—
D.6113 Egenföretagares och
icke anställdas sociala
avgifter—
Totala inkomsterav
skatterochsociala
avgifter
Tabell10—Tabellfördeladpåbranschochregion(NUTSII),löpandepriser
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåt+månad
B1.g 1. Förädlingsvärdebrutto,tillbaspriser A17 24
B1.g 2. Förädlingsvärdebrutto,tillbaspriser — 18
D.1 3. Lönerochkollektiva avgifter A17 24
P.51 4. Fastbruttoinvestering A17 24
5. Sysselsättning
— Summa A17 24
— Anställda A17 241996R2223—SV—27.02.1998—001.001—488
Tabell11—Offentligasektornskonsumtionfördeladpåändamål
▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—489
▼B
Tabell12—Tabellfördeladpåbranschochregion(NUTSIII),löpandepriser
Kod VariabelförteckningRedovis-
ningsnivåt+månad
B1.g 1. Förädlingsvärdebrutto,tillbaspriser A3 24
2. Sysselsättning
— Summa A3 18
— Anställda A3 18
Tabell13—Kontosystemförhushållenfördeladpåregioner(NUTSII),löpandepriser
Kontoförhushållensallokering avprimärainkomster
Användning Tillgång
D.4 Kapitalinkomst B.2/B.3 Driftsöverskott/Sammansatt förvärvsin-
komst
D.1 Lönerochkollektiva avgifter
B.5 Primära inkomster D.4 Kapitalinkomst
Kontoförhushållensfördelningavsekundärainkomster
Användning Tillgång
D.5 Löpande inkomst-ochförmögen-
hetsskatter etc.B.5 Primärainkomster
D.61 Sociala avgifter D.62 Socialaförmåner andraäninnautra
D.7 Andralöpandetransfereringar D.7 Andralöpande transfereringar
B.6 Disponibelinkomst
Tabell14—Fastatillgångarförhelaekonominfördeladepåprodukter,Pi3
Kod Variabelförteckning Redovisningsnivå
AN.11 Fastatillgångar Pi31996R2223—SV—27.02.1998—001.001—490
Tabell15—Tillgångstabelltillbaspriser,inkluderandeenomvandlingtillmottagarpris
löpandeochfastapriser
n=60,m=60
Industrier(NACE)
123……nΣ(1) Import cifSumma tillgång
till basprisHandel ochtrans-
portmarginalerSkatter minus
subventioner på
produkterSumma tillgång
till mottagarpris
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Produkter
(CPA)1
(1) Produktionfördeladpåproduktochbranschtill
basprisera) intraEU
b) extraEU2
3
.
.
.
.
..
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Summaproduktionefterbransch 0
Summavarav:
Marknadsproduktion
(3)Föregenslutliganvändning 00
Övrigicke-marknadsproduktion 00▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—491
Tabell16—Anvädningstabelltillmottagarpris
löpandeochfastapriser
n=60,m=60
Industrier(NACE)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkter
(CPA)1
(1)Insatsförbrukningtill mottagarpris
fördeladpåproduktochbranschSlutlig användningtill mottagarpris:
Utgiftförslutlig konsumtion:
a) hushåll
b) HIO(t+12tillsammansmeda))
c) offentlig sektor
Bruttoinvestering:
d) fastbruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning
minusavyttringavvärdeföremål
f) export
— intraEU
— extraEU2
3
.
.
.
.
.
m
(Justeringsposter)
Σ(1) (2) Summainsatsförbrukning,efter
branschSummaslutliganvändningefter typ Summaanvändning
Sysselsättningskomponenter
Övrigaproduktskatter,netto (3) Komponenterförförädlingsvärde,
efter bransch Kapitalförslitning
Driftsöverskott,nettoΣ(3) (4) Förädlingsvärde,efter bransch
Σ(1)+Σ(3) (5) Produktiontillbaspris,efterbransch▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—492
Tabell17—Symmetriskinput-outputtabelltillbaspriser(produkt/produkt)
löpandeochfastapriser
n=60
Produkt(CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)Insatsförbrukning till baspriser (produkt/
produkt)Slutliganvändningtill baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) förhushåll
b) förHIO
c) föroffentliga sektorn
Bruttoinvestering:
d) fastbruttoinvestering
e) lagerinvesteringar och anskaffning minus
avyttring avvärdeföremål
f) Export
— intraEU
— extraEU2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning till baspriser efter
produktSlutliganvändningtill basprisefter typ Summa anv. till
baspris
Produktskatter
Produktsubventioner(−)(3) Produktskatter,nettoefter produkt Produktskatternettoeftertypavslutliganvänd-
ningSumma produk-
tionsskatt,netto
Σ(1)+(3) (4) Summainsatsförbrukningtillmottagarprisefter
produktSummaslutlig anv.tillmottagarpris efter typ Summa anv. till
mottagarpris
Sysselsättningskomponenter
Övrigaproduktskatter,netto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott,netto(5) Komponenterförförädlingsvärdeefterprodukt
Σ(5) (6) Förädlingsvärdeefter produkt
Σ(1)+(3)+ Σ(5) (7) Produktiontill baspriserefter produkt
Import (8) Importcifefter produkt▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—493
Produkt(CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
(7)+(8) (9) Tillgång till baspriserefter produkt
Fastinvestering
Fastrealkapitalstock
Arbetsinsats(10)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—494
Tabell18—Symmetriskinput-outputtabellförinhemskproduktion(produkt/produkt)
löpandeochfastapriser
n=60
Produkt(CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)För inhemsk produktion: insatsförbrukning till
baspris(produktefter produkt)Förinhemskproduktion:Slutliganvändningtill
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) förhushållen
b) förHIO
c) föroffentliga sektorn
Bruttoinvestering:
d) fastbruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning minus
avyttring avvärdeföremål
f) Export
— intraEU
— extraEU2
3
.
.
.
..
.
n
Σ(1) (2) Summa insatsförbrukning för inhemsk produk-
tionefter produktSlutlig användningavinhemskproduktion Summa inhemsk
produktion
Användningavimporterade produkter (3) Summa insatsförbrukning av importerade
produkterefter produkt,cifSlutlig användning av importerade produkter,
cifSummaimport
Produktskatter,netto (4) Produktskatter för insatsförbrukning efter
produktProduktskatter nettoförslutliganvändning Summa produkts-
katter, netto
Σ(1)+(3)+(4) (5) Summainsatsförbrukningtillmottagarprisefter
produktSumma slutlig användning till mottagarpris
efter typSummaanvändning
Sysselsättningskomponenter
Övrigaproduktskatter,netto
Kapitalförslitning
Driftsöverskott,netto(6) Komponenterförförädlingsvärdeefter produkt
Σ(6) (7) Förädlingsvärdeefter produkt▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—495
Produkt(CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Σ(1)+(3)+(4)+ Σ(6) (8) Produktiontill basprisefter produkt
Fastinvestering
Fastrealkapitalstock
Arbetsinsats(9)▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—496
Tabell19—Symmetriskinput-outputtabellförimport(produkt/produkt),cif
löpandeochfastapriser
n=60
Produkt(CPA)
123……nΣ(1)Slutlig användning
a)b)c)d)e)f)Σ(3) Σ(1)+Σ(3)
(1) (2) (3) (4) (5)
Produkt
(CPA)1
(1)För import: Insatsförbrukning till
baspris(produkt/produkt)För import: Slutlig användning till
baspris:
Konsumtionsutgifter:
a) förhushåll
b) förHIO
c) föroffentligsektor
Bruttoinvestering:
d) fastbruttoinvestering
e) lagerinvestering och anskaffning
minusavyttring avvärdeföremål
f) Export
— intraEU
— extraEU2
3
.
.
.
..
n
Σ(1) (2) Summainsatsförbrukningförimporttill
basprisefter produktSlutliganvändningavimporttillbaspris Summaimport▼B1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—497
▼B
Tabell20—Korsklassificeringavfastatillgångarfördeladepåbranschochprodukt
Industrier: A31NACERev.1
Produkter: Pi3CPAVariabler: fastatillgångar, brutto
fastatillgångar, netto
Priser: löpande återanskaffningskostnad
historiskanskaffningskostnadfaståteranskaffningskostnad
Tabell21—Korsklassificeringavproduktionskontofördelatpåbranschochsektor
Industrier: A60NACERev.1
Sektorer: S11
S12
S13
S14S15
Variabler: produktion
— marknad
— egenslutliganvändning— övrigicke marknad
insatsförbrukningbruttoförädlingsvärde
— lönerochkollektiva avgifter
— övrigaskatterminusproduktionssubventioner— driftsöverskott,netto
— kapitalförslitning
Priser: löpande
Tabell22—Korsklassificeringavbruttoinvesteringfördeladpåbranschochprodukt
Industrier: A31NACERev.1
Produkter: P60CPA
Variabler: bruttoinvestering
Priser: löpande ochfasta1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—498
▼B
Tabell23—Tillbakaskrivningar
Tabeller, förutseddaförtillbakaskrivningårligen kvartalsvis
period leverans period leverans
88-94 April-99 88-94 April-99
Tabell l: Huvudaggregat 70-87 Dec-99 80-87 Dec-99
Tabell 2: Huvudaggregatoffentlig sektor 70-94 Dec-99
Tabell 3: Tabell fördeladpåbransch 70-94 Dec-00Tabell 5: Hushållens konsumtionsutgift
fördeladpåändamål80-94 Dec-00
Tabell 8: Konto för icke-finansiella transak-
tionerfördeladpåsektorer90-94 Dec-99
80-89 Dec-00
Tabell 11: Offentliga sektorns konsumtion
fördelatpåändamål90-94 Dec-011996R2223—SV—27.02.1998—001.001—499
▼B
AVVIKELSER BETRÄFFANDE DE TABELLER SOM SKALL SÄNDAS I
ENLIGHETMEDFRÅGEFORMULÄRET”ESA-95”PERLAND
1 ÖSTERRIKE
1.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —årlig Fördröjning:t+9månader 1999
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
levereras iDec-002000
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren70-87skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Fördröjning:t+12månader 1999
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
levereras iDec-002000
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-87skall
inte omberäknas2005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjning:t+9månader 1999
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Fördröjning:t+12månader 1999
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålTillbakaskrivningar: åren90-94skall
inte omberäknas2005
12 Tabell fördeladpåregion,NUTSIII,
A3Förstasändning2002 2002
13 Kontosystemförhushållen fördelad
påregioner,NUTSIIFörstasändning2005 2005
15 Tillgångstabell till baspriser,inklude-
randeenomvandlingtillmottagarpris,
A60*P60Förstasändning2003ochendast
vartannat år2003
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60*P60Förstasändning2003ochendast
vartannat år2003
17 Symmetriskinput-outputtabell till
baspriser,P60*P60,femårligFörstasändning2003 2003
18 Symmetriskinput-outputtabell för
inhemskproduktiontill baspriser,
P60*P60,femårligFörstasändning2003 2003
19 Symmetriskinput-outputtabell för
import tillbaspriser,P60*P60,fem
årligFörstasändning2003 20031996R2223—SV—27.02.1998—001.001—500
▼B
1.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisIndividuell konsum-
tionsutgiftSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskindividuell
konsumtionSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisTotala befolkningen Fördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Individuell konsum-
tionsutgiftFördröjning:t+12
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Kollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning:t+12
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Faktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+12
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Anskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2003 2003
1 Huvudaggregat —årlig Totala befolkningen Fördröjning:t+9
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschKapitalförslitning efter
branschochsektorFörstasändning2002 2002
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorer
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFördelningavföretag
efter ägareFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFördelningavprivata
hushåll eftergrupperFörstasändning2005 2005
16 Användningstabell till
mottagarpris,A60*P60Kapitalförslitning efter
branschFörstasändning2003 2003
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig
2 DANMARK
2.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFördröjning:t+13månader 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFördröjning:t+13månader 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—501
▼B
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
20 Korsklassificeringavfastatillgångar
fördelade påbranschochprodukt,
A31*Pi3,femårligFörstasändning2005 2005
2.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningSysselsättning Endastinhemska
begrepp2005
3 Tabell fördeladpå
branschEgentlig lönefter
branschSkallinte rapporteras 2005
3 Tabell fördeladpå
branschKapitalförslitning efter
branschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschFastbruttoinvestering
påbranschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschLagerinvestering efter
branschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremål efter branschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschFöretagare efterbransch Fördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnställda efter bransch Fördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschArbetade timmar efter
branschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschLönerochkollektiva
avgifter efter branschFördröjning:t+36
månader2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorAllmänna försäljnings-
eller omsättningsskatter
(skatter påimport)
Allmänna försäljnings-
eller omsättningsskatter
(produktskatter)Bådavariablerna till-
sammans2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorAcciser (skatterpå
import)
Acciser (produktskatter)Bådavariablerna till-
sammans2005
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorSkatter påvissatjänster
(skatter påimport)
Skatter påvissatjänster
(produktskatter)Bådavariablerna till-
sammans2005
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligKapitalförslitning,
driftsöverskott,nettoBådavariablerna till-
sammansvidP602005
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig1996R2223—SV—27.02.1998—001.001—502
▼B
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårlig
21 Korsklassificeringav
produktionskonto
fördelat påbranschoch
sektor,A60*(S11,S12,
S13,S14,S15),fem
årlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligFastinvestering EndastP31 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligFastrealkapitalstock Skallinte rapporteras 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårlig
21 Korsklassificeringav
produktionskonto
fördelat påbranschoch
sektor,A60*(S11,S12,
S13,S14,S15),fem
årligSektorhushållen
Sektorideella organisa-
tionerBådasektorerna till-
sammans2005
3 TYSKLAND
3.1 Avvikselerfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
3 Tabell fördeladpåbransch t+9månaderendastA17,A31endast
it+21månader fördröjning20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—503
▼B
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålDelvisendast1-siffrigapositioner 2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
9 Detaljredovisning avskatteinkomster
efter sektorIngabokstavspositionerislutetav
koden2005
10 Tabell fördeladpåbranschochpå
region,NUTSII,A17EndastNUTSIochA6 2005
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren91-942005
12 Tabell fördeladpåregion,NUTSIII,
A3Fördröjning:t+30månader, endast
vartannat år2005
13 Kontosystemförhushållen fördelad
påregioner,NUTSIIFördröjning:t+30månader, endast
NUTSI2005
15 Tillgångstabell till baspriser,inklude-
randeenomvandlingtillmottagarpris
A60*P60Endastvartannat år 2005
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60*P60Endastvartannat år 2005
21 Korsklassificeringavproduktions-
kontofördelat påbranschochsektor
A60*(S11,S12,S13,S14,S15),fem
årligEjfastapriser 2005
3.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningFastbruttoinvestering Pi6:ingakvartalsdata,
årliga t+12månader
fördröjning2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningTotala befolkningen Fördröjning:t+12
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremål efter bransch,
Lagerinvestering efter
branschBådavariablerna till-
sammans,ej efter
bransch2005
6 Kontoförfinansiella
transaktioner, fördelat
påsektorerOffentlig sektor S.1311/S.1312och
S.1313endasttillsam-
mans2005
7 Balansräkning övertill-
gångar ochskulder,
fördelat påsektorer
10 Tabell fördeladpå
branschochregion,
NUTSII,A17Fastbruttoinvestering Fördröjning:t+30
månader20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—504
▼B
4 GREKLAND
4.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Förstasändning2000 2000
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
levereras iDec-002000
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-87skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —årlig Fördröjning:t+9månader 2005
1 Huvudaggregat —kvartalsvisoch
årligredovisningFörstasändning2000 2000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjningt+9månader 2005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFörstasändning:ejklartförtillfället 2005
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFördröjning:ejklartförtillfället 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren80-89skall
inte omberäknas2005
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren88-942005
20 Korsklassificeringavfastatillgångar
fördelade påbranschochprodukt,
A31*Pi3,femårligFörstasändning2005 2005
4.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpå
branschArbetade timmar efter
branschFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFördelningavföretag
efter ägareFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFördelningavprivata
hushåll eftergrupperFörstasändning2005 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—505
▼B
5 SPANIEN
5.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålFördröjning:t+21månader 2005
5.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKonsumtionsutgiftför
hushållensideella orga-
nisationerSkallinte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFördelningavoffentliga
konsumtionsutgifter på
individuellochkollektivSkallinte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskakonsumtion Skallinte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskindividuell
konsumtionSkallinte rapporteras 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålTillsammans medlage-
rinvestering2005
1 Huvudaggregat —årlig Konsumtionsutgiftför
hushållensideella orga-
nisationerFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Fördelningavoffentliga
konsumtionsutgifter på
individuellochkollektivFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Faktiskkonsumtion Fördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Faktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Anskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpå
branschKapitalförslitning efter
branschFörstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremål efter branschFörstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpå
branschArbetade timmar efter
branschFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—506
▼B
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
9 Detaljredovisning av
skatteinkomster efter
sektorFördelningavlöpande
skatteinkomster;
förmögenhet etc.skatter
ochimportavgifter
exklusive mervärdes-
skattochandra
produktionsskatter för
delsektorerna regioner
(S1312)ochkommuner
(S1313)Fördröjning:t+21
månader2005
16 Användningstabell till
mottagarpris,A60*P60Kapitalförslitning efter
bransch(A60)Förstasändning2005 2005
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligKapitalförslitning (P60) Förstasändning2005 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårlig
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligFastrealkapitalstock
(P60)Förstasändning2005 2005
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårlig
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårlig
6 FRANKRIKE
6.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördeladpåbranschoch
region,NUTSII,A17Fördröjning:t+36månader 2005
12 Tabell fördeladpåregion,NUTSIII,
A3Fördröjning:t+36månader 2005
13 Kontosystemförhushållen fördelad
påregioner,NUTSIIFördröjning:t+42månader 2005
6.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördeladpå
branschAllavariabler Fördelningpåbranscher
skaberäknasförhomo-
genabranscher20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—507
▼B
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördeladpå
branschochregion,
NUTSII,A17
12 Tabell fördeladpå
region,NUTSIII,A3
15 Tillgångstabell till
baspriser,inkluderande
enomvandlingtill
mottagarpris A60*P60
16 Användningstabell till
mottagarpris,A60*P60
20 Korsklassificeringav
fastatillgångar förde-
lade påbranschoch
produkt,A31*Pi3,fem
årlig
21 Korsklassificeringav
produktionskonto
fördelat påbranschoch
sektor,A60*(S11,S12,
S13,S14,S15),fem
årlig
22 Korsklassificeringav
bruttoinvestering
fördelad påbranschoch
produkt,A31*P60,
femårlig
7 IRLAND
7.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Förstasändning2002 2002
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-87skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —årlig Fördröjning:t+6månader 2002
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren85-942005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren85-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Förstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: åren70-94skall
inte omberäknas2005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren85-942005
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFörstasändning2005 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFörstasändning2005 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—508
▼B
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren90-94skall
inte omberäknas2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren80-89skall
inte omberäknas2005
15 Tillgångstabell till baspriser,inklude-
randeenomvandlingtillmottagarpris
A60*P60Förstasändning2005 2005
16 Användningstabell till mottagarpris,
A60*P60Förstasändning2005 2005
17 Symmetriskinput-outputtabell till
baspriser,P60*P60,femårligFörstasändning2005 2005
18 Symmetriskinput-outputtabell för
inhemskproduktiontill baspriser,
P60*P60,femårligFörstasändning2005 2005
19 Symmetriskinput-outputtabell för
import tillbaspriser,P60*P60,fem
årligFörstasändning2005 2005
20 Korsklassificeringavfastatillgångar
fördelade påbranschochprodukt,
A31*Pi3,femårligFörstasändning2005 2005
21 Korsklassificeringavproduktions-
kontofördelat påbranschochsektor,
A60*(S11,S12,S13,S14,S15),fem
årligFörstasändning2005 2005
22 Korsklassificeringavbruttoinves-
tering fördeladpåbranschoch
produkt,A31*P60,femårligFörstasändning2005 2005
7.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningKonsumtionsutgiftför
hushållensideella orga-
nisationerSkallinte rapporteras 2005
2 Huvudaggregatoffentlig
sektorP52+P53+K2 Skallinte rapporteras 2003
8 ITALIEN
8.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Fördröjning:t+6månader 1999
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-87skall
levereras iDec-0020001996R2223—SV—27.02.1998—001.001—509
▼B
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren70-87skall
levereras iDec-002000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren70-94skall
inte rapporteras2005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren80-94skall
levereras iDec-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Fördröjning:t+9månader 2005
20 Korsklassificeringavfastatillgångar
fördelade påbranschochprodukt,
A31*Pi3,femårligSkallinteberäknas 2005
22 Korsklassificeringavbruttoinves-
tering fördeladpåbranschoch
produkt,A31*P60,femårligFörstasändning2005 2005
8.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisOffentlig individuell
konsumtionsutgiftFördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskakonsumtion Fördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålTillsammans med
changes ininventories2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKapitalförslitning FörstasändningDec-01 2001
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettonationalinkomst FörstasändningDec-01 2001
1 Huvudaggregat —årlig Offentlig individuell
konsumtionsutgiftFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Kollektiv konsumtions-
utgiftFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Faktiskakonsumtion Fördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Faktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Anskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålTillsammans medlage-
rinvestering2005
3 Tabell fördeladpå
branschKapitalförslitning efter
branschFörd.A17,Första
sändning200220021996R2223—SV—27.02.1998—001.001—510
▼B
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördeladpå
branschKapitalförslitning efter
branschFörd.A31,Första
sändning20052002
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremål efter branschTillsammans medlage-
rinvestering2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremål efter branschTillsammans medlage-
rinvestering2005
9 LUXEMBURG
9.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren95-98skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-87skall
inte omberäknas2005
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren80-872005
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren90-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren80-942005
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFörstasändning2005 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren90-94skall
inte omberäknas2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren80-89skall
inte omberäknas2005
10 Tabell fördeladpåbranschoch
region,NUTSII,A17Skallinteberäknas 2005
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålTillbakaskrivningar: åren90-94skall
inte omberäknas2005
12 Tabell fördeladpåregion,NUTSIII,
A3Skallinteberäknas 2005
13 Kontosystemförhushållen fördelad
påregioner,NUTSIISkallinteberäknas 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—511
▼B
9.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —årlig Fastbruttoinvestering FördelningPi3 2005
1 Huvudaggregat —årlig Primärinkomstsaldo vid
transaktioner med
utlandetFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Bruttonationalinkomst
till marknadsprisFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Kapitalförslitning Fördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Nettonationalinkomst
till marknadsprisFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Löpande nettotransfe-
reringar till ochfrån
utlandetFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Disponibelinkomst,
nettoFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Nationellt sparande,
nettoFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Nettokapitaltransferer-
ingartill ochfrån
utlandetFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Nationensfinansiella
sparande,nettoFördröjning:t+9
månader2005
1 Huvudaggregat —årlig Anskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFastbruttoinvestering EjfördelningPi3 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKapitalförslitning Förstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettonationalinkomst
till marknadsprisFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisLöpande nettotransfe-
reringar till ochfrån
utlandetFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisDisponibelinkomst,
nettoFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNationellt sparande,
nettoFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNettokapitaltransferer-
ingartill ochfrån
utlandetFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisNationensfinansiella
sparande,nettoFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—512
▼B
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
3 Tabell fördeladpå
branschFastbruttoinvestering
påbranschFördröjning:t+36
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerS11,S12,S14+45,
S211,S212Förstasändning2005 2005
20 Korsklassificeringav
fastatillgångar förde-
lade påbranschoch
produkt,A31*Pi3,fem
årligTabell medhistoriska
kostnaderFörstasändning2005 2005
10 NEDERLÄNDERNA
10.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iOct-012001
1 Huvudaggregat —kvartalsvis Tillbakaskrivningar: åren80-85skall
levereras iMar-022002
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iJul-012001
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren70-85skall
levereras iDec-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iJul-012001
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: åren70-85skall
levereras iDec-012001
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iJul-012001
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: åren70-85skall
levereras iDec-012001
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iJul-012001
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: åren80-85skall
levereras iDec-012001
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFördröjning:t+19månader 2003
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren86-94skall
levereras iJul-01åren80-85skall
levereras iDec-012001
10 Tabell fördeladpåbranschoch
region,NUTSII,A17Fördröjning:t+30månader 2005
13 Kontosystemförhushållen fördelad
påregioner,NUTSIIFördröjning:t+36månader 20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—513
▼B
10.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
10 Tabell fördeladpå
branschochregion,
NUTSII,A17Fastbruttoinvestering
påregionSkallinte beräknas 2005
10 Tabell fördeladpå
branschochregion,
NUTSII,A17Total sysselsättningpå
regionSkallinte beräknas 2005
12 Tabell fördeladpå
region,NUTSIII,A3
11 PORTUGAL
11.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: åren88-94skall
levereras iDec-991999
1 Huvudaggregat —årlig Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren77-87,skalllevererasi
Dec-002005/2000
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren77-94,skalllevererasi
Dec-002005/2000
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren77-942005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålFördröjning:t+12månader 2005
5 Hushållensutgifterförslutlig
konsumtionfördelade påändamålTillbakaskrivningar: skallinte ombe-
räknas2005
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFördröjning:t+12månader 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFördröjning:t+12månader 2005
8 Icke-finansiella kontonfördelade på
sektorerTillbakaskrivningar: åren90-94skall
levereras iDec-991999
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålTillbakaskrivningar: skallinte ombe-
räknas2005
12 FINLAND
12.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren75-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastföråren75-9420051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—514
▼B
12.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisIndividuell konsum-
tionsutgiftSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisKollektiv konsumtions-
utgiftSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskindividuell
konsumtionSkallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisFaktiskakonsumtion Skallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisLagerinvestering Skallinte beräknas 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålSkallinte beräknas 2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-föremålSkallinte beräknas 2005
15 Tillgångstabell till
baspriser,inkluderande
enomvandlingtill
mottagarpris A60*P60Alla FördelningA31ochP31
endastlöpande priser2005
16 Användningstabell till
mottagarpris,A60*P60Alla
17 Symmetriskinput-
outputtabell till
baspriser,P60*P60,
femårligAlla
18 Symmetriskinput-
outputtabellförinhemsk
produktiontillbaspriser,
P60*P60,femårligAlla
19 Symmetriskinput-
outputtabell förimport
tillbaspriser,P60*P60,
femårligAlla
21 Korsklassificeringav
produktionskonto
fördelat påbranschoch
sektor,A60*(S11,S12,
S13,S14,S15),fem
årligAlla FördelningA31 2005
13 SVERIGE
13.1 Avvikelserfråntabeller
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
2 Huvudaggregat offentlig sektor Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastför1980-942005
3 Tabell fördeladpåbransch Fördröjning:t+12månader 2005
3 Tabell fördeladpåbransch Tillbakaskrivningar: omberäkningar
endastför1980-9420051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—515
▼B
Tabellnr Tabell Avvikelsetill och
med
6 Kontoförfinansiella transaktioner,
fördelat påsektorerFördröjning:t+12månader 2005
7 Balansräkning övertillgångar och
skulder,fördelat påsektorerFördröjning:t+12månader 2005
11 Offentliga sektornskonsumtion
fördelad påändamålFördröjning:t+16månader 2005
13.2 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningOffentliga sektornsslut-
liga konsumtion
fördelad påoffentlig
ochenskildFördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningHushållensfaktiska
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningFaktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
2 Huvudaggregatoffentlig
sektorAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
2 Huvudaggregatoffentlig
sektorOffentliga sektornsslut-
liga konsumtion
fördelad påoffentlig
ochenskildFördröjning:t+16
månader2005
2 Huvudaggregatoffentlig
sektorHushållensfaktiska
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
2 Huvudaggregatoffentlig
sektorFaktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
3 Tabell fördeladpå
branschAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
3 Tabell fördeladpå
branschRedovisningsnivåA31 Fördröjning:t+12
månader2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerAnskaffningminus
avyttring avvärde-
föremålFörstasändning2005 2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerOffentliga sektornsslut-
liga konsumtion
fördelad påoffentlig
ochenskildFördröjning:t+16
månader2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerHushållensfaktiska
konsumtionFördröjning:t+16
månader2005
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFaktiskindividuell
konsumtionFördröjning:t+16
månader20051996R2223—SV—27.02.1998—001.001—516
▼B
14 STORBRITANNIEN
14.1 Avvikelserförenskilda variabler/sektorer itabellerna
Tabellnr Tabell Variabel/sektor Avvikelsetill och
med
1 Huvudaggregat —
kvartalsvisochårlig
redovisningFörvärvminusavytt-
ringaravvärdepapper
samtexportochimport
avvarorochtjänsterUtesluttransaktioner av
monetäraochfinansiella
institut somvärdebe-
varing2005
3 Tabell fördeladpå
branschFörvärvminusavytt-
ringaravvärdepapperUtesluttransaktioner av
monetäraochfinansiella
institut somvärdebe-
varing2005
4 Export ochimport,
Europeiskaunionen/
tredje landExportochimport,
Europeiskaunionen/
tredje landUtesluttransaktioner av
monetäraochfinansiella
institut somvärdebe-
varing2005
6 Kontoförfinansiella
transaktioner, fördelat
påsektorerMonetärt guldochSDR Inkludera transaktioner
avmonetära ochfinan-
siella institutsom
värdebevaring2005
6 Kontoförfinansiella
transaktioner, fördelat
påsektorerFinansiella hjälpverk-
samheterSkallinkluderasiicke-
finansiella företag2002
7 Balansräkning övertill-
gångar ochskulder,
fördelat påsektorerMonetärt guldochSDR Inkludera transaktioner
avmonetära ochfinan-
siella institutsom
värdebevaring2005
7 Balansräkning övertill-
gångar ochskulder,
fördelat påsektorerFinansiella hjälpverk-
samheterSkallinkluderasiicke-
finansiella företag2002
8 Icke-finansiella konton
fördelade påsektorerFörvärvminusavytt-
ringaravvärdepapper
samtexportochimport
avvarorochtjänsterUtesluttransaktioner av
monetäraochfinansiella
institut somvärdebe-
varing2005
10 Tabell fördeladpå
branschochpåregion,
NUTSII,A17BNP FörNUTSIIendastA17 20011996R2223—SV—27.02.1998—001.001—517