1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETS DIREKTIV96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande
släpfordons trafiksäkerhet
(EGT L 46, 17.2.1997, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1Kommissionens direktiv 1999/52/EG av den 26 maj 1999 L 142 26 5.6.1999
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 2
▼B
RÅDETS DIREKTIV96/96/EG
av den 20 december 1996
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av
motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGT DETTA DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-skapen, särskilt artikel 75 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(
1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),
i enlighet med det i artikel 189c i fördraget angivna förfarandet(3), och
med beaktande av följande:
1.Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om till-
närmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning avmotorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet(
4) har
vid ett flertal tillfällen ändrats på väsentliga punkter. I sambandmed ytterligare ändringar av det direktivet bör det av tydlighets-skäl skrivas om till en enda text.
2.Som ett led i den gemensamma transportpolitiken bör vissavägtransporter inom gemenskapen utföras under gynnsammastmöjliga omständigheter vad gäller såväl säkerhet som konkurrensmellan transportföretag i de olika medlemsstaterna.
3.Vägtrafikens tillväxt och därav förorsakade ökningar av faror ocholägenheter ställer alla medlemsstater inför säkerhetsproblem avlikartad natur och vikt.
4.De nuvarande normerna och metoderna för provning varierar frånmedlemsstat till medlemsstat, och denna situation påverkarjämförbarheten mellan de provade fordon som går i trafik imedlemsstaterna när det gäller säkerhet och miljöegenskaper.Denna situation kan påverka villkoren för konkurrens mellantransportföretag i de olika medlemsstaterna.
5.Det är därför nödvändigt att så långt som möjligt harmoniseraprovningarnas periodicitet och bestämmelserna om vilka kompo-nenter som måste provas.
6.Provningarna som skall utföras under fordonets brukstid bör varaförhållandevis enkla, snabba och billiga.
7.Därför bör gemenskapens minimikrav på normer och metoder förtrafiksäkerhetsprovning av de komponenter som förtecknas ibilaga II fastställas i särdirektiv.
8.Som en övergångsåtgärd fortsätter nationella normer att gälla förvissa komponenter som inte omfattas av särdirektiv.
9.De normer och metoder som faststålls i särdirektiven måstesnabbt anpassas till den tekniska utvecklingen och, för att under-lätta genomförandet av de för detta ändamål nödvändiga åtgär-derna, måste ett nära samarbete inrättas mellan medlemsstaternaoch kommissionen i en kommitté för anpassning av trafiksäker-hetsprovningen till den tekniska utvecklingen.
(1) EGT nr C 193, 4.7.1996, s. 5 och 31.
(2) EGT nr C 39, 12.2.1996, s. 24.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 29 februari 1996 (EGT nr C 78,
18.3.1996, s. 27), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juni 1996(EGT nr C 248, 26.8.1996, s. 49) och Europaparlamentets beslut av den24 oktober 1996 (EGT nr C 347, 18.11.1996).
(
4) EGT nr L 47, 18.2.1977, s. 47. Direktivet senast ändrat genom kommis-
sionens direktiv 94/23/EG (EGT nr L 147, 14.6.1994, s. 6).
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 3
▼B
10.När det gäller bromssystem är det ännuför tidigt att fastställa
normer för lufttrycksinställning, aktiveringstid osv., med hänsyntill de skillnader som finns inom gemenskapen mellan den utrust-ning och de metoder som används vid provning.
11.Avsikten är att ytterligare ändra detta direktiv för att harmoniseraoch förbättra provningsmetoderna.
12.Så länge provningsförfaranden och -praxis inte är harmoniseradekan medlemsstaterna själva bedöma vilket provningsförfarandede önskar använda för att avgöra om ett fordon uppfyller bromsk-raven.
13.Varje medlemsstat bör inom ramen för sin respektive behörighetövervaka kvaliteten av och metoderna för trafiksäkerhetsprovningav fordon.
14.Kommissionen bör kontrollera det praktiska genomförandet avdetta direktiv och regelbundet informera Europaparlamentet ochrådet om de resultat som uppnåtts.
15.Det är ett känt faktum för alla som har med trafiksäkerhetsprov-ning av fordon att göra att provningsmetoden, i synnerhet i vilkenmån fordonet är lastat, påverkar provningspersonalens bedömningav bromssystemets tillförlitlighet.
16.Fastställande av referensnormer för bromskraften hos respektivefordonstyp under olika lastningstillstånd skulle underlätta bedöm-ningen av denna tillförlitlighet. Detta direktiv tillåter sådan prov-ning som alternativ till en provning av uppfyllandet av minimi-normer för bromsprestanda hos respektive fordonskategori.
17.I fråga om bromssystem gäller detta direktiv i huvudsak fordonsom har typgodkänts enligt direktiv 71/320/EEG (
1), men vissa
fordonstyper har likväl godkänts enligt nationella normer somkan skilja sig från detta direktiv.
18.Medlemsstaterna får utvidga tillämpningen av bromsprovningentill fordonskategorier eller komponenter som inte omfattas avdetta direktiv.
19.Medlemsstaterna får införa strängare och oftare förekommandeprovningar av bromssystemen.
20.Syftet med detta direktiv är att genom regelbunden provningsäkerställa att avgasutsläpp hålls på en måttlig nivå under heladen tid fordonet används och att starkt luftförorenande fordon tasur bruk till dess att de återställts i godtagbart skick.
21.Genom felaktig inställning och otillräckligt underhåll av motornskadas inte endast motorn utan även miljön, eftersom dettamedför ökad luftförorening och bränsleförbrukning. Det är viktigtatt miljövänliga transportformer utvecklas.
22.Då det gäller motorer med kompressionständning (dieselmotorer)anses mätning av avgasutsläppens täthet ge tillräckliga indika-tioner om fordonets skick med avseende på utsläpp.
23.Då det gäller motorer med styrd tändning (bensinmotorer) ansesmätning av koloxidutsläppen från avgasröret under tomgång getillräckliga indikationer på fordonets skick med avseende påutsläpp.
24.Det kan antas att ett stort antal av de fordon som inte underhållsregelbundet kommer att underkännas vid avgaskontrollen.
(1) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier avmotorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s.37). Direktivet senast ändrat genom direktiv 91/422/EEG (EGT nr L 233,22.8.1991, s. 21).
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 4
▼B
25.När det gäller fordon med bensinmotor som enligt normerna får
typgodkännas endast om de är utrustade med avancerade systemför avgasrening, t.ex. trevägskatalysatorer med lambdasond, börnormerna vid den återkommande avgaskontrollen vara strängareän för fordon av konventionell typ.
26.Medlemsstaterna kan vid behov utesluta vissa fordonskategorierav historiskt intresse från direktivets tillämpningsområde. De kanockså fastställa egna provningsnormer för dessa fordon. Dennamöjlighet för medlemsstaterna får dock inte leda till att strängarenormer tillämpas än de som fordonet ursprungligen var avsett attuppfylla.
27.Detta direktiv måste fortlöpande kunna anpassas till den fordon-stekniska utvecklingen för att beakta framsteg som gjorts beträf-fande fordonskonstruktion, vilka kan komma att underlätta prov-ningen av fordon i trafik, och utvecklingen av kontrollmetodersom bättre återspeglar de verkliga körförhållandena.
28.Enligt rådets direktiv 92/6/EEG (1) skall hastighetsbegränsande
anordningar monteras och användas i vissa kategorier av motor-fordon.
29.Till dess att sådan teknik utvecklas som underlättar provningenav hastighetsbegränsande anordningar kan ett antal kontroller imån av möjlighet likväl redan nuu tföras på vissa delar av dessaanordningar i samband med provning av trafiksäkerhet.
30.För närvarande ankommer det på medlemsstaterna att avgöravilka medel som är de lämpligaste för provning av om hastighets-begränsande anordningar fungerar på avsett vis. Avsikten är attnormerna och testförfarandena skall harmoniseras vid tillfälle.
31.ommissionen bör utvärdera provningen av om de hastighetsbe-gränsande anordningarna fungerar på avsett vis när fordonen är itrafik och lämna en rapport till rådet. Slutsatserna av dennarapport kommer vid behov att användas som utgångspunkt försenare förslag om utformningen av bestämmelserna som gällerhastighetsbegränsande anordningar.
32.Tekniska krav som gäller taxibilar och ambulanser är jämförbaramed dem som gäller för privatbilar. De komponenter som skallprovas kan vara desamma, även om intervallen mellan proven ärolika.
33.Med tanke på den verkan på den berörda branschen som dettadirektiv förväntas ha och med beaktande av subsidiaritetsprin-cipen är gemenskapsåtgärderna enligt detta direktiv nödvändigaför att uppnå målet att harmonisera bestämmelserna om provningav trafiksäkerheten, för att förhindra en snedvridning av konkur-rensen mellan transportföretag och för att säkerställa att fordonprovas och underhålls på ett riktigt sätt. Dessa mål kan inte tillfullo uppnås av de enskilda medlemsstaterna.
34.Detta direktiv bör inte på något sätt påverka medlemsstaternasskyldigheter i fråga om de tidsfrister för överföring till nationelllagstiftning och genomförande som anges i de upphävda direk-tiven.
(1) Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och
användning av hastighetsbegränsande anordningar i vissa kategorier avmotorfordon inom gemenskapen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 5
▼B
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
Allmänna bestämmelser
Artikel 1
1. I varje medlemsstat skall i den staten registrerade motorfordon
med tillhörande släp- och påhängsvagnar genomgå periodisk trafiksä-kerhetsprovning i enlighet med denna direktiv, särskilt bilagorna I ochII.
2. I bilagorna I och II anges de fordonskategorier som skall provas,
trafiksäkerhetsprovningarnas periodicitet och vilka komponenter somskall provas.
Artikel 2
De trafiksäkerhetsprovningar som avses i detta direktiv skall utföras av
staten eller av ett offentligt organ som utsetts av staten för detta uppdrageller av organ eller institutioner, även privata, som utsetts av och somdirekt övervakas av staten. Om de institutioner som handhar trafiksäker-hetsprovning samtidigt utsetts att reparera fordon, skall medlemsstaternasärskilt kontrollera att objektivitet och en hög kvalitet på provningenupprätthålls.
Artikel 3
1. Medlemsstaterna skall vidta sådana åtgärder som de anser nödvän-
diga för att det skall kunna styrkas att ett fordon har genomgått entrafiksäkerhetsprovning som minst uppfyllt kraven i detta direktiv.
Dessa åtgärder skall anmälas till de övriga medlemsstaterna och till
kommissionen.
2. På samma grunder som om medlemsstaten själv hade utfärdat
intyget, skall varje medlemsstat erkänna intyg som utfärdats i en annanmedlemsstat och som styrker att ett motorfordon på den statens territo-rium, som är registrerat, tillsammans med tillhörande släp- ellerpåhängsvagn, har genomgått en trafiksäkerhetsprovning som minstuppfyllt kraven i detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall tillämpa lämpliga förfaranden för att så
långt det är möjligt garantera att bromsprestandan hos fordon som ärregistrerade på deras territorium uppfyller de krav som fastställs i dettadirektiv.
KAPITEL II
Undantag och avvikelser
Artikel 4
1. Medlemsstaterna skall ha rätt att från detta direktivs tillämpnings-
område undanta fordon som tillhör försvarsmakten, ordningsmakten ochbrandförsvaret.
2. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna undanta
vissa fordon från detta direktivs tillämpnings områdevilka användsunder speciella förhållanden eller som aldrig eller praktiskt taget aldrigkörs på allmän väg, inbegripet fordon av historiskt intresse somkonstruerats före den 1 januari 1960, eller som är tillfälligt tagna urtrafik, eller underkasta dessa fordon särskilda föreskrifter.
3. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna fastställa
egna normer för provning av fordon som anses ha historiskt intresse.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 6
▼B
Artikel 5
Trots vad som föreskrivs i bilagorna I och II får medlemsstaterna
— tidigarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprov-
ningarna och, om så är lämpligt, låta fordonet genomgå provninginnan registrering skett,
— förkorta tiden mellan två på varandra följande obligatoriska prov-
ningar,
— göra provning av frivillig utrustning obligatorisk,— öka antalet komponenter som skall provas,— utsträcka kravet på periodisk provning till andra fordonskategorier,— föreskriva om särskilda kompletterande provningar,— kräva högre värden för minsta bromsverkan och föreskriva om
provning med större last än vad som framgår av värdena i bilaga II,för fordon som är registrerade på deras territorium, förutsatt attsådana krav inte överstiger kraven i fordonets ursprungliga typgod-kännande.
Artikel 6
1. Trots föreskrifterna i bilagorna I och II och fram till och med den
1 januari 1993 får medlemsstaterna
— senarelägga datum för de första obligatoriska trafiksäkerhetsprov-
ningarna,
— förlänga tiden mellan två på varandra följande obligatoriska prov-
ningar,
— minska antalet komponenter som skall provas,— ändra bestämmelserna om vilka fordonskategorier som skall provas,
förutsatt att alla lätta nyttofordon som avses i punk t 5 i bilaga I har
ålagts att före denna tidpunkt genomgå trafiksäkerhetsprovning ienlighet med detta direktiv.
I medlemsstater där det för denna fordonskategori den 28 juli 1988 inte
fanns något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning som motsvarardet som avses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpas fram till ochmed den 1 januari 1995.
2. För de privatbilar som avses i punk t 6 i bilaga I skall punkt
1 tillämpas fram till och med den 1 januari 1994.
I de medlemsstater där det för denna fordonskategori den 31 december
1991 inte fanns något system för periodisk trafiksäkerhetsprovning sommotsvarar det som avses i detta direktiv skall punkt 1 dock tillämpasfram till och med den 1 januari 1998.
KAPITEL III
Slutbestämmelser
Artikel 7
1. På förslag av kommissionen och med kvalificerad majoritet skall
rådet anta de särdirektiv som är nödvändiga för att fastställa minimik-raven på normer och metoder för provning av de i bilaga II förtecknadekomponenterna.
2. Ändringar som är nödvändiga för att till den tekniska utvecklingen
anpassa de normer och metoder som fastställs i särdirektiven skall antasi enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8.
Artikel 8
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté för anpassning till
den tekniska utvecklingen av direktivet om provning av motorfordonsoch tillhörande släpfordons trafiksäkerhet, nedan kallad ”kommittén”,som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissio-nens företrädare som ordförande.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 7
▼B
2. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.
3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag
till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid somordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är.Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta påförslag av kommissionen. Vid omröstning skall medlemsstaternas röstervägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får interösta.
4. a) Kommissionen skall själv anta de föreslagna åtgärderna om de är
förenliga med kommitténs yttrande.
b) Om de föreslagna åtgärderna inte är förenliga med kommitténs
yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utandröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skallbesluta med kvalificerad majoritet.
Om rådet inte har beslutat inom tre månader från det att förslaget
mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagnaåtgärderna skall vidtas.
Artikel 9
1. Senast den 31 december 1998 skall kommissionen till Europapar-
lamentet och till rådet överlämna en rapport om genomförandet avtrafiksäkerhetsprovningen av privatbilar, åtföljd av förslag till nödvän-diga åtgärder, särskilt i fråga om provningarnas periodicitet och utform-ning.
2. Kommissionen skall senast tre år efter införandet av periodisk
provning av hastighetsbegränsande anordningar undersöka om de fast-ställda proven, på grundval av de vunna erfarenheterna, är tillräckligaför att upptäcka felaktiga eller manipulerade hastighetsbegränsandeanordningar och om gällande regler behöver ändras.
Artikel 10
De direktiv som förtecknas i de l A i bilaga III skall upphöra att gälla
den dag som anges i artikel 11, utan att det påverkar medlemsstaternasskyldigheter i fråga om tidsfristerna för överföring och genomförandesom anges i de l B i bilaga III.
Hänvisningar till de upphävda direktiven skall uppfattas som hänvis-
ningar till detta direktiv och läsas i enlighet med jämförelsetabellen ibilaga IV.
Artikel 11
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och
andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senastden 9 mars 1998. De skall genast underrätta kommissionen om detta.
När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när deoffentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall görasskall varje medlemsstat själv utfärda.
2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till
de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det områdesom omfattas av detta direktiv.
3. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att genom-
föra det provningssystem som föreskrivs i detta direktiv.
De vidtagna åtgärderna skall vara verksamma, proportionella och avrå-
dande.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 8
▼B
Artikel 12
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning .
Artikel 13
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 9
▼B
BILAGA I
FORDONSKATEGORIER SOM SKALL TRAFIKSÄKERHETSPROVAS OCH PROVNING-
ARNAS PERIODICITET
Fordonskategori Provningsperiodicitet
1. Motorfordon för persontransport med mer än
åtta sittplatser utöver förarplatsen.Ett år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en gång om året.
2. Motorfordon för godstransport och med entillåten maximimassa över 3 500 kg. Ett år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en gång om året.
3. Släp- och påhängsvagnar med en tillåten maxi-mimassa över 3 500 kg. Ett år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en gång om året.
4. Taxibilar, ambulanser. Ett år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en gång om året.
5. Motorfordon med minst fyra hjul som normaltanvänds vid godstransport på väg och med entillåten maximimassa på högst 3 500 kg, utomjordbrukstraktorer och jordbruksmaskiner.Fyra år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en vartannat år.
6. Motorfordon med minst fyra hjul för person-transport på väg med högst åtta sittplatser, utöverförarplatsen. Fyra år efter tidpunkten för första användning avfordonet och därefter en vartannat år.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 10
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännandeBILAGA II
KOMPONENTER SOM OBLIGATORISKT SKALL KONTROLLERAS
Provningen skall omfatta åtminstone de komponenter som räknas upp nedan,
förutsatt att dessa hör till den obligatoriska utrustningen i de fordon som provas iden berörda medlemsstaten.
De provningar som behandlas i denna bilaga får utföras utan att fordonsdelar
monteras isär.
Om ett fordon befinns ha brister i fråga om nedanstående komponenter skall de
behöriga myndigheterna i medlemsstaterna fastställa ett förfarande för attbestämma på vilka villkor fordonet får användas innan det har godkänts vidförnyad provning.
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
1. Bromsutrustning
Följande komponenter skall kontrolleras vid provning av fordonens bromsutrustning. De provning-
sresultat som erhålls vid kontroll av bromsutrustningen skall så långt möjligt motsvara de tekniskanormera i direktiv 71/320/EEG (
1).
1.1 Mekaniskt tillstånd och funktion
1.1.1 Fotbromsens pedalaxel — svårmanövrerad
— slitet lager— stort slitage/glapp
1.1.2 Pedalens tillstånd och manöverorganets
slaglängd— för stor eller för liten tillgänglig slaglängd
— manöverorganet utväxlar inte korrekt— halkskyddsbeläggning på bromspedalen
saknas, har lossnat eller slitits ned
1.1.3 Vakuumpump eller kompressor och behål-lare — för lång aktiveringstid för arbetstryck/
vakuum för effektiv bromsning
— otillräckligt lufttryck/vakuum för att akti-
vera bromsen minst två gånger efter det attlarmsystemet utlösts (eller manometeruts-laget signalerar fara)
— läckage som orsakar märkbar trycksänk-
ning eller förnimbart läckage
1.1.4 Kontrollampa för otillräckligt tryck ellermanometer — kontrollampa/manometer felaktig eller
skadad
1.1.5 Handmanövrerad bromsventil — manöverorganet spräckt, skadat eller starkt
förslitet
— bromsventilen defekt— ej tillförlitlig manövrering av ventilspindel
eller av ventil
— lösa kopplingar eller läcka i systemet— otillfredsställande funktion
1.1.6 Parkeringsbroms, manöverarm, låsmeka-
nism— låsmekanism otillräcklig
— för stort slitage på manöverarmens axel
eller låsmekanismen
— för stor slaglängd (felaktig inställning)
1.1.7 Bromsventiler (bottenventiler, utloppsven-
tiler, reglerventiler osv.)— skadade, otillräcklig täthet (luftläckage)
— kompressorns oljeförbrukning för stor— felaktig eller otillräcklig montering— förlust av bromsvätska
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 11
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1.8 Kopplingar till släpvagnens bromsanordning — avstängningskran eller självstängande
ventil defekt
— bristfällig fastsättning eller montering— otillräcklig täthet
1.1.9 Energiackumulator, tryckluftsbehållare — skadad, korroderad, otät— avtappningsanordning fungerar inte— montering ej fungerade eller felaktig
1.1.10 Servostyrenheter, huvudcylinder (hydraul-
system)— servostyrenhet defekt eller ineffektiv
— huvudcylinder defekt eller otät— huvudcylinder otillräckligt fastsatt— för liten mängd bromsvätska— lock på huvudcylindern saknas— kontrollampan för bromsvätska lyser eller
är defekt
— bristfällig funktion hos varningsanord-
ningen för bromsvätskenivån
1.1.11 Bromsrör — risk för funktionsfel eller brott
— otätheter i rör eller kopplingar— skadade eller starkt korroderade— felmonterade
1.1.12 Bromsslangar — risk för funktionsfel eller brott— skadade, skavda, för korta, snodda— otätheter i slangar eller kopplingar— utvidgas extremt under tryck— porösa
1.1.13 Bromsbelägg (bromsbackar) — stort slitage— nedmutsade av olja, fett osv.
1.1.14 Bromstrummor, bromsskivor — stort slitage, repor, sprickor, brott och
andra fel som kan utgöra en säkerhetsrisk
— nedsmutsade av olja, fett osv.— bromsskölden ej tillräckligt fastmonterad
1.1.15 Bromskablar, stänger, spakar, kopplingar — kablar skadade eller bockade— stort slitage eller framskriden korrosion— kablar eller stänger för löst monterade— bristfällig kabelmontering— begränsning i bromssystemets rörlighet— onormala rörelser hos spakar/stänger/kopp-
lingar till följd av felaktig inställning elleronormalt slitage
1.1.16 Bromscylindrar (även fjäderbromsar ochhydraulcylindrar) — spruckna eller skadade
— otäta— bristfälligt monterade— starkt korroderade— för stor slaglängd för cylindern— dammskydd saknas eller är mycket skadat
1.1.17 Lastavkännande, automatisk bromskraftre-
gulator— defekt förbindelse
— felaktig inställning— låst, fungerar inte— saknas
1.1.18 Automatiska bromsjusterare — låsta eller rör sig onormalt efter alltför stort
slitage eller felaktig inställning
— funktionen defekt
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 12
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
1.1.19 Retarder (om sådan monterats) — bristfällig montering eller anslutning
— funktionen defekt
1.2 Färdbromsens prestanda och verkan
1.2.1 Prestanda (ökas successivt till maximal
verkan)— obefintlig eller otillräcklig bromsverkan på
ett eller flera hjul
— bromsverkan på det minst bromsade hjulet
på axeln är mindre än 70 % av den maxi-mala verkan på det andra hjulet; vid brom-sprov på väg avviker fordonet för mycketfrån körriktningen under inbromsning
— ingen gradvis bromsverkan (låsning)— onormal fördröjning före bromsverkan på
något hjul
— alltför stora variationer i bromsverkan på
grund av deformerade skivor eller orundatrummor
1.2.2 Verkan — bromskoefficienten i förhållande till den
högsta tillåtna massan eller, när det rör sigom påhängsvagnar, till summan av det till-åtna axeltrycket när detta är tillämpligt, ärlägre än följande:
minsta bromsverkankategori 1: 50 % (
2)
kategori 2: 43 % (3)
kategori 3: 40 % (4)
kategori 4: 50 %kategori 5: 45 % (
5)
kategori 6: 50 %elleren bromskoefficient som är lägre än de av
fabrikanten eventuellt fastställda referen-svärdena för fordonsaxeln (
6)
1.3 Reservbromsens prestanda och verkan (vidseparata system)
1.3.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena sidan
— bromsverkan på det minst bromsade hjulet
på axeln är mindre än 70 % av den maxi-mala verkan på det andra hjulet
— ingen gradvis bromsverkan (låsning)— släpvagnens automatiska bromssystem
fungerar inte
1.3.2 Verkan — för alla fordonskategorier en bromskoeffi-
cient som är lägre än 50 % (7)a vd e n
bromsverkan som fastställs i 1.2.2 i förhål-lande till den högsta tillåtna massan eller,när det rör sig om påhängsvagnar, tillsumman av de tillåtna axeltrycken
1.4 Parkeringsbromsens prestanda och verkan
1.4.1 Prestanda — bromsen fungerar inte på ena sidan
1.4.2 Verkan — för alla fordonskategorier en bromskoeffi-
cent som är lägre än 16 % i förhållande tillden högsta tillåtna massan eller, när det rörsig om motorfordon, som är lägre än 12 % iförhållande till fordonets högsta tillåtnakombinerade massa, om detta värde ärhögre
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 13
▼B
Komponenter som skall kontrolleras Orsak till underkännande
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 61.5 Retardens eller motorbromsens prestanda — ingen gradvis bromsverkan (retarder)
— funktionen defekt
1.6 Antilåsningsanordning — varningssystemet för antilåsningsanord-
ningen defekt
— anordningen defekt
(1) Rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsut-
rustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 37).Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 91/422/EEG (EGT nr L 233, 22.8.1991, s. 21).
(
2) 48 % för fordon i kategori 1 som inte är utrustade mede ABS eller som är typgodkända före den 1 oktober 1991
(datum för förbud mot ibruktagande utan europeiskt typgodkännande) (direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genomkommissionens direktiv 88/194/EEG, EGT nr L 92, 9.4.1988, s. 47).
(
3) 45 % för fordon som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning av direktiv 71/320/EEG,
såsom ändrat genom kommissionens direktiv 85/647/EEG (EGT nr L 380, 31.12.1985, s. 1), i medlemsstaternasnationella lagstiftning, om detta datum infaller senare.
(
4) 43 % för släpvagnar och påhängsvagnar som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning
av direktiv 71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv 85/647/EEG, i medlemsstaternas nationellalagstiftning, om detta datum infaller senare.
(
5) 50 % för fordon i kategori 5 som är registrerade efter 1988 eller från och med datum för tillämpning av direktiv
71/320/EEG, såsom ändrat genom kommissionens direktiv 85/647/EEG, i medlemsstaternas nationella lagstift-ning, om detta datum infaller senare.
(
6) Referensvärdet för fordonsaxeln är den bromsverkan (uttryckt i newton) som är nödvändig för att uppnå denna
bromskoefficient vid den vikt som fordonet har vid provningstillfället.
(7) För fordon i kategorierna 2 och 5 är minimiprestandan för reservbroms (som inte berörs av direktiv 71/320/EEG,
såsom ändrat genom kommisssionens direktiv 85/647/EEG) fastställd til 2,2 m/s2.
2. Styrning och ratt 2.Styrning
2.1 Mekaniskt skick 2.1 Mekaniskt skick
2.2 Ratt 2.2 Glapp i styrningen
2.3 Glapp i styrningen 2.3 Styrsystemets infästning
2.4 Hjullager
3. Sikt 3.Sikt
3.1 Synfält 3.1 Synfält
3.2 Fönsterglasets skick 3.2 Fönsterglasets skick
3.3 Backspeglar 3.3 Backspeglar
3.4 Vindrutetorkare 3.4 Vindrutetorkare
3.5 Vindrutespolare 3.5 Vindrutespolare
4. Lampor, reflektorer och elutrustning 4.Belysning
4.1 Strålkastare för hel- och halvljus 4.1 Strålkastare för hel- och halvljus
4.1.1 Skick och funktion 4.1.1 Skick och funktion
4.1.2 Inställning 4.1.2 Inställning
4.1.3 Strömbrytare 4.1.3 Strömbrytare
4.1.4 Optisk verkningsgrad
4.2 Sido- och parkeringsljus 4.2 Skick och funktion, linsernas skick, färg och
optisk verkningsgrad med avseende på:
4.2.1 Skick och funktion 4.2.1 Sido- och bakljus
4.2.2 Färg och optisk verkningsgrad 4.2.2 Stoppljus
4.2.3 Körriktningsvisare
4.2.4 Backljus
4.2.5 Dimljus
4.2.6 Belysning av bakre registreringsskylt
4.2.7 Reflexanordningar
4.2.8 Varningsljus
4.3 Stoppljus
4.3.1 Skick och funktion
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 14
▼B
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
4.3.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.4 Körriktningsvisare
4.4.1 Skick och funktion
4.4.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.4.3 Strömbrytare
4.4.4 Blinkfrekvens
4.5 Dimljus fram och bak
4.5.1 Position
4.5.2 Skick och funktion
4.5.3 Färg och optisk verkningsgrad
4.6 Backljus
4.6.1 Skick och funktion
4.6.2 Färg och optisk verkningsgrad
4.7 Beslysning av bakre registreringskylt
4.8 Reflexanordningar
— skick och färg
4.9 Kontrollampor
4.10 Elförbindelserna mellan dragfordon och
släp- eller påhängsvagn
4.11 Elkabelsystemet
5. Axlar, hjul, däck, fjädring 5.Axlar,hjul,däck,fjädring
5.1 Axlar 5.1 Axlar
5.2 Hjul och däck 5.2 Hjul och däck
5.3 Fjädring 5.3 Fjädring
6. Chassi och chassiinfästningar 6.Chassiochchassiinfästningar
6.1 Chassi eller ram och infästningar 6.1 Chassi eller ram och infästningar
6.1.1 Allmänt skick 6.1.1 Allmänt skick
6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare 6.1.2 Avgasrör och ljuddämpare
6.1.3 Bränsletank och bränsleledningar 6.1.3 Bränsletank och bränsleledningar
6.1.4 Geometriska egenskaper och skick med
avseende på tunga lastbilars bakre påkörnings-skydd6.1.4 Reservhjulshållare
6.1.5 Reservhjulshållare 6.1.5 Kopplingsmekanismens tillförlitlighet (om
sådan mekanism finns)
6.1.6 Kopplingsmekanism på dragfordon, släp-och påhängsvagnar
6.2 Hytt och karosseri 6.2 Karosseri
6.2.1 Allmänt skick 6.2.1 Bärande konstruktion
6.2.2 Montering 6.2.2 Dörrar och lås
6.2.3 Dörrar och lås
6.2.4 Golv
6.2.5 Förarsäte
6.2.6 Fotsteg
7. Övrig utrustning 7.Övrigutrustning
7.1 Bilbälten 7.1 Förarsätets montering
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 15
▼B
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
7.2 Brandsläckare 7.2 Montering av batteri
7.3 Lås och stöldskydd 7.3 Ljudsignalanordning
7.4 Varningstriangel 7.4 Varningstriangel
7.5 Första hjälpen-låda 7.5 Bilbälten
7.5.1 Fästpunkternas tillförlitlighet
7.5.2 Bilbältenas skick
7.5.3 Funktion
7.6 Hjulkil(ar)
7.7 Ljudsignalanordning
7.8 Hastighetsmätare
7.9 Färdskrivare (plombering skall finnas och
vara obruten)
— Giltigheten av färdskrivarplattan skall
kontrolleras om färdskrivare krävsenligt förordning (EEG) nr 3821/85 (
1).
— i tveksamma fall skall kontrolleras om
däckens nominella omkrets eller dimen-sion svarar mot de data som angivits påfärdskrivaren.
— Om så kan ske, skall kontrolleras att
färdskrivarens plombering och, iföre-kommande fall, andra medel för attskydda färdskrivaren mot olovlig mani-pulation är intakta.
7.10 Hastighetsbegränsande anordningar
— Om möjligt, kontrollera att anordningen
är monterad i enlighet med direktiv 92/6/EEG (
2).
— Giltigheten av anordningens monter-
ingsplatta.
— Om så kan ske, skall kontrolleras att
anordningens plombering och, i före-kommande fall, andra medel för attskydda mot olovlig manipulation ärintakta.
8. Störningar 8.Störningar
8.1 Buller 8.1 Buller
(1) Rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (EGT nr L 370,
21.12.1985, s. 8). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2479/95 (EGT nr L 256,26.10.1995, s. 8).
(
2) Rådets direktiv 92/6/EEG av den 10 februari 1992 om montering och användning av hastighetsbegränsande
anordningar i vissa kategorier av motorfordon inom gemenskapen (EGT nr L 57, 2.3.1992, s. 27).
FORDON I KATEGORIERNA 1, 2, 3, 4, 5 OCH 6
8.2 Avgasutsläpp
8.2.1 Fordon med motorer med styrd tändning (bensinmotorer)
a) Om avgasutsläppen inte kontrolleras genom ett avancerat system för
avgasrening, t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte
finns några läckor.
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 16
▼B
2. I tillämpliga fall okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att
kontrollera att den nödvändiga utrustningen har monterats.
Efter rimlig uppvärmningstid (med beaktande av tillverkarens
rekommendationer) mäts halten koloxid (CO) i avgaserna (undertomgång).
Högsta tillåtna CO-halt i avgaserna är den som anges av fordonstill-
verkaren. Om ett sådant värde inte finns att tillgå, eller om debehöriga myndigheterna i medlemsstaterna beslutar att inte användadet som referensvärde, får CO-halten inte överstiga följande värden:
— För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
mellan det datum från och med vilket medlemsstaterna har krävtatt fordon skall uppfylla kraven i direktiv 70/220/EEG (
1) och
den 1 oktober 1986: CO — 4,5 volymprocent.
— För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången
efter den 1 oktober 1986: CO — 3,5 volymprocent.
b) Om avgasutsläppen kontrolleras genom ett avancerat system för avgas-
rening, som t.ex. trevägskatalysator med lambdasond:
1. Okulärbesiktning av avgassystemet för att kontrollera att det inte
finns några läckor och att alla delar är kompletta.
2. Okulärbesiktning av avgaskontrollsystemet för att kontrollera att
den nödvändiga utrustningen har monterats.
3. Bestämning av effektiviteten hos fordonets system för avgasrening
genom mätning av avgasernas lambdavärde och CO-halt enligtpunkt 4 eller med de förfaranden som föreslås av tillverkaren ochsom godkänts i samband med typgodkännandet. Vid varje provvärms motorn först upp enligt tillverkarens rekommendationer.
4. Utsläpp från avgasröret — gränsvärden:
— Mätning vid tomgångskörning:
Högsta tilltåtna CO-halt är den som anges av tillverkaren. Om
ett sådant värde inte finns att tillgå får CO-halten inte överstiga0,5 volymprocent.
— Mätning vid högt tomgångsvarvtal, motorhastighet (tomgång)
minst 2 000
min−1:
CO-halt: högst 0,3 volymprocentLambda: 1 ± 0,03 eller enligt tillverkarens specifikationer.
▼
M18.2.2 Motorfordon med motorer med kompressionständning (dieselmotorer)
a) Avgasernas opacitet skall mätas vid fri acceleration (utan last och från
tomgång till maximivarvtal) med växeln i friläge och kopplingennedtryckt.
b) Konditionering av fordon
1) Provningar får utföras på fordon utan konditionering. Av säkerhets-
skäl är det dock lämpligt att kontrollera att motorn är varm och itillfredsställande mekaniskt skick.
2) Med undantag av vad som avses i d5 nedan godkänns samtliga
fordon som har (pre)konditionerats enligt följande bestämmelser.
3) Motorn skall ha uppnått arbetstemperatur, vilket t.ex. innebär att
temperaturen på motoroljan som mäts med en oljemätsticka skallvara minst 80 °C eller motsvara normal körtemperatur om den är
lägre, eller att motorblocktemperaturen som mäts med infrarödstrålning skall vara minst lika hög. Om denna mätmetod är oprak-tisk på grund av fordonets konstruktion skall motorns normalaarbetstemperatur fastställas på annat sätt, t.ex. genom att man startarluftfläkten.
4) Avgassystemet skall rensas genom minst tre fria accelerationscykler
eller motsvarande metod.
c) Provningsförfarande
1) Okulärbesiktning av lämpliga delar av motorfordonets avgassystem
för att kontrollera att det inte finns några läckor.
(1) Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om åtgärder mot luftförorening
genom avgaser från motorfordon (EGT nr L 76, 9. 3. 1970, s. 1) samt rättelse (EGTnr L 81, 11. 4. 1970, s. 15). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets ochrådets direktiv 94/12/EG (EGT nr L 100, 19. 4. 1994, s. 42).
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 17
▼M1
FORDON I KATAGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 62) Motorer och turboladdade motorer skall gå på tomgång innan varje
fri accelerationscykel påbörjas. För tunga dieseldrivna fordoninnebär detta minst 10 sekunder efter det att gaspedalen släppts upp.
3) För att igångsätta varje fri accelerationscykel skall gaspedalen
snabbt (dvs. på mindre än en sekund) och i en rörelse, men intehäftigt, tryckas i botten för att uppnå maximal insprutning fråninsprutningspumpen.
4) Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen släpps upp
skall motorn komma upp i maximivarvtal eller, när det gäller auto-matväxlade fordon, det varvtal som anges av tillverkaren eller, omdessa uppgifter inte finns att tillgå, 2/3 av maximivarvtalet. Dettakan kontrolleras t.ex. med hjälp av motorvarvet eller genom att manlåter tillräckligt lång tid förflyta mellan den första tryckningen pågaspedalen och det ögonblick den släpps upp, vilket för fordon ikategorierna 1 oc h 2 i bilaga I bör vara minst 2 sekunder.
d) Gränsvärden
1) Koncentrationsnivån får inte överstiga den nivå som enligt rådets
direktiv 72/306/EEG (
2) har angivits på plattan.
2) Om ett sådant värde inte finns att tillgå, eller om de behöriga
myndigheterna i medlemsstaterna beslutar att inte använda det somreferensvärde, är gränsvärdena för absorptionskoefficientenföljande:
Högsta absorptionskoefficient för— insugningsdieselmotorer: 2,5 m
-1,
— turboladdade dieselmotorer: 3,0 m-1
eller motsvarande värden om utrustningen är av annan typ än den
som används vid EG-typgodkännande.
3) Fordon som registrerades eller togs i bruk för första gången före den
1 januari 1980 är befriade från dessa krav.
4) Fordon får endast underkännas om det aritmetiska medelvärdet från
minst tre av de senast genomförda accelerationscyklerna överskridergränsvärdet. Medelvärdet kan räknas fram genom att man räknarbort de mätningar som avviker mest från medelvärdet eller att mananvänder resultatet från någon annan statistisk beräkning som tarhänsyn till spridningen hos mätningarna. Medlemsstaterna fårbegränsa antalet testcykler.
5) För att undvika onödiga provningar får medlemsstaterna, genom
undantag från bestämmelserna i punkt 8.2.2 d4, underkänna fordonom värdena efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efterreningscykeln (eller motsvarande) som avses i punkt b3 ovan liggermycket högre än gränsvärdet. Likaså för att undvika onödiga prov-ningar får medlemsstaterna, genom undantag från bestämmelserna ipunkt 8.2.2 d4, godkänna fordon om värdena efter mindre än tre friaaccelerationscykler eller efter reningscykeln (eller motsvarande)som avses i punkt b3 ovan ligger mycket under gränsvärdet.
▼
B
8.2.3 Provningsutrustning
Kontrollen av fordonens avgastusläpp skall ske med utrustning som gör det
möjligt att med noggrannhet bestämma om de gränsvärden som föreskrivs,eller som har angivits av tillverkaren, iakttas.
8.2.4 Om en fordonstyp vid EG-typgodkännandet befinns inte motsvara de
gränsvärden som fastställs i detta direktiv får medlemsstaterna fastställahögre gränsvärden för denna fordonstyp med stöd av bevisning från tillver-karen. De skall genast meddela detta till kommissionen som i sin tur skallunderrätta övriga medlemsstater.
8.3 Avskärmning av radiostörningar
9. Kompletterande provningsmoment för
fordon för kollektiv persontransport
9.1 Nödutgång(ar) (inklusive hammare för attkrossa fönsterrutor), skyltar som markerar nödut-gång(ar)
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 18
▼B
FORDON I KATAGORIERNA 1, 2 OCH 3 FORDON I KATEGORIERNA 4, 5 OCH 6
9.2 Värme
9.3 Ventilation
9.4 Sittplatsernas placering
9.5 Inre belysning
10. Identifiering av fordonet 10. Identifiering av fordonet
10.1 Registreringsskylt 10.1 Registreringsskylt
10.2 Chassinummer 10.2 Chassinummer
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 19
▼B
Tidsfrister
Direktiv
för genomförande för tillämpningBILAGA III
DEL A
Upphävda direktiv
(som avses i artikel 10)
Rådets direktiv 77/143/EEG av den 29 december 1976 om tillnärmning av
medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släp-fordons trafiksäkerhet och följande ändringar av detta:
— Rådets direktiv 88/449/EEG.
— Rådets direktiv 91/225/EEG.— Rådets direktiv 91/328/EEG.— Rådets direktiv 92/54/EEG.— Rådets direktiv 92/55/EEG.— Kommissionens direktiv 94/23/EG.
DEL B
77/143/EEG
(EGT nr L 47, 18.2.1977, s. 47)31 december 1977 31 december 1977
88/449/EEG(EGT nr L 222, 12.8.1988, s. 10) 28 juli 1990 28 juli 1990
91/225/EEG(EGT nr L 103, 23.4.1991, s. 3) 1 januari 1992 1 januari 1992
91/328/EEG(EGT nr L 178, 6.7.1991, s. 29) 1 juli 1993 1 juli 1993
92/54/EEG(EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 63) 22 juni 1993 22 juni 1993
92/55/EEG
(EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 68)22 juni 1993
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.1 a i
bilaga II:1 januari 1994
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.2 i
bilaga II:1 januari 1996
för de fordon som avses i avsnitt 8.2.1 b ibilaga II: 1 januari 1997
94/23/EG
(EGT nr L 147, 14.6.1994, s. 6)1 januari 1997 1. Januar 1997
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 20Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EGBILAGA IV
JÄMFÖRELSETABELL NR 1
(Artikeldelen)
Artikel 1.1 Artikel 1
Artikel 1.2 Artikel 2.1
Artikel 2 Artikel 4
Artikel 3.1 första
stycketArtikel 5.1
Artikel 3.1 andra
stycketArtikel 5.2
Artikel 3.2 Artikel 5.3
Artikel 3.3 Artikel 2
Artikel 4.1 Artikel 2.2
Artikel 4.2 Artikel 2.3
Artikel 4.3 Artikel 4
Artikel 5 (1—6 streck-
satsen)Artikel 3
Artikel 5 (7 streck-
satsen)Artikel 3
Artikel 6.1 Artikel 7.1 Artikel 1.1
Artikel 6.2 Artikel 1.1
Artikel 7.1 och 7.2 Artikel 1
Artikel 8.1—8.4 Artikel 1
Artikel 9.1 Artikel 3
Artikel 9.2
Artikel 10▼B
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 21▼B
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Artikel 11.1 Artikel 6 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1 Artikel 2.1—2.3 Artikel 5.1
Artikel 11.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 2.2 Artikel 5.2
Artikel 11.3
Artikel 12 Artikel 2.4
Artikel 13
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 22Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EGJÄMFÖRELSETABELL NR 2
(Fordonskategorier som skall trafiksäkerhetsprovas)
Bilaga I Bilaga I
Kategori 1 Kategori 1
Kategori 2 Kategori 2
Kategori 3 Kategori 3
Kategori 4 Kategori 4
Kategori 5 Artikel 1.2
Kategori 6 Artikel 1.2▼B
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 23Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EGJÄMFÖRELSETABELL NR 3
(Kontrollpunkter)
Bilaga II(*) Bilaga II
Inled. anm. 1 Inled. anm. 1
Inled. anm. 2 Artikel 1.1
Inled. anm. 3 Artikel 1.1
Punkt 1
Punkt 1.2Artikel 1.1
Punkt 1.2.1
Punkt 1.2.2Artikel 1
Punkt 1.3
Punkt 1.3.1Artikel 1.1
Punkt 1.3.2 Artikel 1
Punkt 1.4
Punkt 1.4.1Artikel 1.1
Punkt 1.4.2 Artikel 1
Punkt 1.5
Punkt 1.6Artikel 1.1
Punkt 2
Punkt 7.8Artikel 1.3
Punkt 7.9
(titeln)
(1—3 strecksatsen)Artikel 1.3
Punkt 7.10
(1—3 strecksatsen)
Punkt 8
Punkt 8.1Artikel 1.3
Punkt 8.2
Punkt 8.2.4Artikel 1.1▼B
1996L0096 — SV — 06.06.1999 — 001.001 — 24▼B
Detta direktiv 77/143/EEG 88/449/EEG 91/225/EEG 91/328/EEG 92/54/EEG 92/55/EEG 94/23/EG
Punkt 8.3
Punkt 10.2Artikel 1.3
(*) Kategori 4 (taxibilar och ambulanser) har överförts från vänster kolumn till höger (med kategori 5 och 6) i bilaga II.