Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
"B RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2605/2000
av den 27 november 2000
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa elektroniska vågar med
ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea och Taiwan
(EGT L 301, 30.11.2000, s. 42)
Rättad genom:
"C1 Rättelse, EGT L 60, 1.3.2001, s. 71 (2605/2000)2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 1
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2605/2000
av den 27 november 2000
om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa
elektroniska vågar med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken
Korea och Taiwan
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORD-
NING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-
skapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december
1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i
Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 9 i denna,
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter
samråd med den rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1.Inledande
(1) Den 16 september 1999 meddelade kommissionen genom ett
tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i
Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) att ett anti-
dumpningsförfarande skulle inledas i fråga om import till
gemenskapen av vissa elektroniska vågar med ursprung i
Folkrepubliken Kina, Sydkorea och Taiwan.
(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits den 30
juli 1999 för gemenskapstillverkare som står för en betydande
andel, i den mening som avses i artikel 5.4 i förordning (EG) nr
384/96 (nedan kallad grundförordningen), av gemenskapens
tillverkning av elektroniska vågar. Klagomålet innehöll bevisning
om dumpning av produkten i fråga och om väsentlig skada till
följd därav, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det
skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.
2.Undersökning
(3) Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskaps-
tillverkarna, de exporterande tillverkarna, importörerna, de
användare (och intresseorganisationer) som man visste berördes
samt företrädarna för de berörda exportländerna om inledandet av
förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter
skriftligen och att begära att bli hörda inom de tidsfrister som
angivits i tillkännagivandet om inledande.
(4) Kommissionen sände frågeformulär till de parter som man visste
berördes och till övriga parter som gav sig till känna inom de
tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Svar
mottogs från två gemenskapstillverkare och åtta exporterande
tillverkare i de berörda länderna samt från vissa kända närstående
importörer i gemenskapen och den samarbetsvilliga tillverkaren i
det jämförbara landet. Svar mottogs också från två användare av
den berörda produkten i gemenskapen.
(5) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som
bedömdes som nödvändiga för fastställande av dumpning, skada!B
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning
(EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).
(2) EGT C 262, 16.9.1999, s. 8.2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 2
och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande
företag:
a)Gemenskapstillverkare
Avery Berkel Ltd, Birmingham, Förenade kungariketBizerba GmbH., Balingen, TysklandBizerba Belgium SA, Bryssel (ett dotterbolag till Bizerba
GmbH.)
b)Exporterande tillverkare
SYDKOREA
A & D Korea Co. Ltd, SöulCAS Corporation, SöulDescom Scales Mfg. Co. Ltd, Kyungki-Do
TAIWAN
Snowrex International Co. Ltd, TaipeiUWE-Universal Weight Enterprise Co. Ltd, Taipei
FOLKREPUBLIKEN KINA
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, ChangzhouShanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, ShanghaiShanghai Y amato Scale Co. Ltd, Shanghai
c)Jämförbart land
INDONESIEN
PT TEC Indonesia Co. Ltd, Batam
d)Närstående importörer
Ishida Europe AB, Gustavsberg, Sverige
Mettler-Toledo GmbH, Gießen, TysklandMettler-Toledo (Albstadt) GmbH, Albstadt, Tyskland
Mettler-Toledo GmbH, Wien, Österrike.
(6) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från
och med den 1 september 1998 till och med den 31 augusti 1999
(nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av trender
av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från
o c hm e dd e n1j a n u a r i1 9 9 5t i l lo c hm e du t g å n g e na v
undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperio-
den).
(7) Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omstän-
digheter och överväganden som låg till grund för avsikten att
rekommendera införande av de aktuella åtgärderna. Efter denna
underrättelse mottogs synpunkter från berörda parter. Synpunk-
terna togs under övervägande, och vid behov gjordes motsvarande
ändringar av avgörandena.
3.Tidigare förfaranden avseende den berörda produkten
(8) I oktober 1993 infördes genom rådets förordning (EEG) nr
2887/93 (
1) slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande import
av elektroniska vågar med ursprung i Singapore och Sydkorea.
Åtgärderna avseende Singapore är för närvarande föremål för en
översyn som inleddes i oktober 1998 (2), medan åtgärderna
avseende Sydkorea upphörde att gälla i oktober 1998.!B
(1) EGT L 263, 22.10.1993, s. 1.
(2) EGT C 324, 22.10.1998, s. 4.2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 3
(9) I april 1993 infördes genom förordning (EEG) nr 993/93 (1)
slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande import av elektro-
niska vågar med ursprung i Japan. Dessa åtgärder är också föremål
för en översyn, som inleddes i april 1998 (2).
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖK-
NING OCH LIKADAN PRODUKT
1.Produkt som är föremål för undersökning
(10) Den produkt som är föremål för undersökning är elektroniska
vågar för användning i detaljhandeln, med digital visning av vikt,
styckpris och pris som skall betalas (oavsett om de har utrustning
för att skriva ut dessa uppgifter eller ej) enligt KN-nummer
ex 8423 81 50. Elektroniska vågar finns i olika modeller eller
olika nivåer av prestanda och teknik. I detta hänseende definierar
branschen tre huvudtyper av elektroniska vågar, nämligen en
lägsta kategori, en mellankategori och en högsta kategori. Vågarna
i de olika kategorierna varierar från oberoende elektroniska vågar
utan inbyggd skrivare till mer sofistikerade modeller med
förprogrammerad knappsats och möjlighet till anslutning till
datorstyrda kontroll- och förvaltningssystem.
(11) Även om de möjliga användningsområdena för elektroniska vågar
i mellankategorin och den högsta kategorin kan variera beroende
på vilka funktioner vågarna har finns det inga avsevärda skillnader
i de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna mellan de
olika modellerna. Dessutom har undersökningen visat att det inte
finns några klara skiljelinjer mellan de olika kategorierna och att
modeller som liknar varandra ofta är utbytbara. De måste därför i
samband med denna undersökning anses som en enda produkt.
2.Likadan produkt
(12) Undersökningen har visat att de olika elektroniska vågar som
tillverkas i Folkrepubliken Kina, Sydkorea, Taiwan och Indone-
sien (Indonesien användes som jämförbart land för Folkrepubliken
Kina) och säljs på dessa marknader, trots olikheter vad beträffar
storlek, livslängd, spänning eller utformning, är likadana som eller
mycket lika de elektroniska vågar som exporteras från Folk-
republiken Kina, Sydkorea och Taiwan till gemenskapen, och att
de därmed måste anses som likadana produkter.
(13) Även de elektroniska vågar som tillverkas av gemenskapsindustrin
och säljs på gemenskapsmarknaden är i alla avseenden likadana
som de elektroniska vågar som tillverkas i Folkrepubliken Kina,
Sydkorea och Taiwan och exporteras därifrån till gemenskapen.
(14) Dessa produkter är därför likadana i den mening som avses i
artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1.Länder med marknadsekonomi
Allmän metodNormalvärde
(15) För fastställande av normalvärdet slogs det först fast huruvida var
och en av de exporterande tillverkarnas sammanlagda inhemska
försäljning av elektroniska vågar var representativ i förhållande till
dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet
med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den inhemska
försäljningen som representativ om volymen av varje exporterande!B
(1) EGT L 104, 29.4.1993, s. 4.
(2) EGT C 128, 25.4.1998, s. 11.2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 4
tillverkares sammanlagda inhemska försäljning uppgick till minst
5 % av volymen av dess sammanlagda exportförsäljning till
gemenskapen.
(16) Därefter fastställdes vilka typer av elektroniska vågar som
företagen sålde på den inhemska marknaden som var likadana
som eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till
gemenskapen.
(17) För var och en av de typer som de exporterande tillverkarna sålde
på sina inhemska marknader och som konstaterats vara direkt
jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen
fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var repre-
sentativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska
försäljningen av en viss typ ansågs vara representativ om volymen
av den sammanlagda inhemska försäljningen av elektroniska
vågar av den typen under undersökningsperioden motsvarade
minst 5 % av volymen av den sammanlagda försäljningen på
export till gemenskapen av elektroniska vågar av den jämförbara
typen.
(18) Dessutom undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen
av varje typ kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att
andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av typen i fråga
bestämdes. I fall där volymen elektroniska vågar som såldes till
nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade
tillverkningskostnaden var minst 80 % av den sammanlagda
försäljningsvolymen, grundades normalvärdet på det faktiska
inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna
för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden, oavsett
om denna försäljning var lönsam eller inte. I fall där volymen
lönsam försäljning av elektroniska vågar var mindre än 80 % men
minst 10 % av den sammanlagda inhemska försäljningsvolymen,
grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat
som ett vägt genomsnitt av priserna vid enbart den lönsamma
försäljningen. I fall där volymen lönsam försäljning av någon typ
av elektroniska vågar var mindre än 10 % av den sammanlagda
försäljningsvolymen, ansågs det att denna typ inte såldes i
tillräcklig mängd för att det inhemska priset skulle kunna sägas
utgöra en lämplig grund för fastställandet av normalvärde.
(19) I de fall inhemska priser för en viss typ som såldes av en
exporterande tillverkare inte kunde användas konstruerades
normalvärdet. Detta gjordes enligt artikel 2.3 i grundförordningen
genom att det till tillverkningskostnaden för de exporterade
typerna, vid behov justerade, lades en skälig procentandel för
försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kost-
nader samt en skälig vinstmarginal. I detta sammanhang
undersöktes det huruvida var och en av de berörda exporterande
tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och all-
männa kostnader samt vinst på den inhemska marknaden utgjorde
tillförlitliga uppgifter.
(20) De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och
allmänna kostnaderna ansågs tillförlitliga när volymen av det
berörda företagets inhemska försäljning kunde betraktas som
representativ. Den inhemska vinstmarginalen bestämdes på
grundval av den inhemska försäljningen vid normal handel, dvs.
försäljning till oberoende kunder till priser som var lika höga som
eller högre än tillverkningskostnaden utgjorde minst 10 % av
volymen av det berörda företagets sammanlagda inhemska
försäljning. I de fall då detta krav inte var uppfyllt användes en
vägd genomsnittlig vinstmarginal för de övriga företag i det
berörda landet som hade tillräcklig försäljning vid normal handel.
Exportpris
(21) I samtliga fall där elektroniska vågar exporterades till oberoende
kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 5
artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de export-
priser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
(22) I de fall då exportförsäljningen skedde till en närstående importör
konstruerades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen,
dvs. på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna
första gången såldes vidare till en oberoende köpare. I sådana fall
gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan
importen och återförsäljningen samt för förväntad vinst, för att ett
tillförlitligt exportpris skulle kunna fastställas. Med utgångspunkt
i tillgängliga uppgifter fastställdes vinsten till omkring 10 %. De
tillgängliga uppgifterna hade erhållits från icke närstående
importörer vid en undersökning avseende samma produkt nyligen.
Detta ansågs också vara skäligt med tanke på de funktioner som
de berörda parterna fyllde.
Jämförelse
(23) Jämförelsen gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled.
För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och
exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen
hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade prisernas
jämförbarhet.
Dumpningsmarginal för de företag som är föremål för under-
sökning
(24) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ med det vägda
genomsnittliga exportpriset för varje tillverkare; det normalvärde
som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt jämfördes
emellertid med priserna för varje enskild exporttransaktion till
gemenskapen, om det fanns ett mönster för exportpriserna som
väsentligen skilde sig mellan olika regioner, inköpare eller tider
och om den första metod som anges ovan inte till fullo skulle ha
återspeglat den dumpning som förekom.
Dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga företag
(25) För icke samarbetsvilliga företag fastställdes en ”övrig” dump-
ningsmarginal i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på
grundval av tillgängliga uppgifter.
(26) För de länder där samarbetsviljan var hög beslutades det att
dumpningsmarginalen för övriga företag skulle fastställas till
samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den
högsta dumpningsmarginalen.
(27) För de länder där samarbetsviljan var låg användes uppgifter från
det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpnings-
marginalen. Dumpningsmarginalen för övriga företag bestämdes
med utgångspunkt i den vägda genomsnittliga marginalen för de
dumpade typer med de högsta dumpningsmarginalerna som
exporterades i representativ mängd. Denna metod ansågs också
nödvändig för att undvika att bristande samarbete premierades och
mot bakgrund av att det inte fanns några uppgifter som tydde på
att en icke samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre
nivå.
2.Sydkorea
(28) Tre företag besvarade frågeformuläret för exporterande till-
verkare. De två importörer i gemenskapen som var närstående
två exporterande tillverkare besvarade också frågeformuläret.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 6
Normalvärde
(29) För en exporterande tillverkare baserades normalvärdet helt och
hållet på inhemska priser, och för en annan exporterande
tillverkare användes endast ett konstruerat normalvärde. För det
tredje företaget användes både konstruerade normalvärden och
normalvärden baserade på inhemska priser.
(30) I de fall där normalvärden konstruerades kunde varje berörd
exporterande tillverkares tillverkningskostnader samt försäljnings-
och administrationskostnader och allmänna kostnader användas.
För en tillverkare, vars försäljning av vissa modeller skedde med
förlust, användes den genomsnittliga vinsten på den inhemska
marknaden för övriga, lönsamma modeller. För den sista till-
verkaren, vars samtliga inhemska försäljning skedde med förlust,
användes den genomsnittliga vinsten för de två övriga tillverkarna.
Exportpris
(31) När det gäller de exporterande tillverkarnas exportförsäljning av
den berörda produkten till oberoende importörer i gemenskapen,
fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundför-
ordningen med utgångspunkt i de priser som faktiskt betalades
eller skulle betalas.
(32) Vad beträffar de exporterande tillverkarnas exportförsäljning till
gemenskapen via närstående importörer i gemenskapen, kon-
struerades exportpriset på grundval av det pris till vilket de
importerade produkterna första gången såldes vidare till en
oberoende köpare, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.
Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan
importen och återförsäljningen, samt för förväntad vinst, för att ett
tillförlitligt exportpris skulle kunna fastställas.
Jämförelse
(33) Jämförelsen gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled.
För att åstadkomma en rättvis jämförelse togs i enlighet med
artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till
olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och
prisernas jämförbarhet; alla justeringar för olikheter i kostnader
för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed samman-
hängande kostnader, kredit, provisioner, importavgifter och kost-
nader efter försäljningen (säkerheter, garantier etc.) beviljades i
tillämpliga och berättigade fall. Detta inbegrep, vad två företag
beträffar, justeringar för kostnader som tillkommit hos en
närstående part i Japan.
(34) Samma justeringar som gjordes av normalvärdet beräknat på
grundval av inhemsk försäljning gjordes också av normalvärdet
beräknat i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
Dumpningsmarginal
(35) Det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den
berörda produkten som exporterades till gemenskapen jämfördes i
enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen med det vägda
genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den
berörda produkten. För två exporterande tillverkare återspeglade
dock denna metod inte helt den dumpning som förekom; dessutom
fanns ett mönster för exportpriserna som skilde sig avsevärt
mellan olika köpare och regioner. Av dessa anledningar jämfördes
det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt
med priserna för varje enskild exporttransaktion till gemenskapen.
(36) Jämförelsen visade att två samarbetsvilliga tillverkare bedrev
dumpning. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av
importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande:!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 7
CAS Corporation, Söul 0 %.
A & D Korea Co. Ltd, Söul 4,7 %.
Descom Scales Mfg. Co. Ltd, Kyungki-Do 4,9 %.
Eftersom samarbetsviljan var hög fastställdes den dumpnings-
marginalen för övriga företag till samma nivå som för det
samarbetsvilliga företaget, dvs. 4,9 %.
3.Taiwan
(37) Två företag besvarade frågeformuläret för exporterande till-
verkare.
Normalvärde
(38) Vad en tillverkare beträffar hade all inhemsk försäljning av
elektroniska vågar (som samtliga tillhörde den lägsta kategorin)
skett med förlust. Den andra tillverkaren hade inte sålt några
elektroniska vågar som var jämförbara med de som exporterades
(och som samtliga tillhörde den lägsta kategorin) på den inhemska
marknaden.
(39) Därför måste normalvärden konstrueras enligt artikel 2.3 i
grundförordningen för samtliga produktmodeller som såldes på
export till gemenskapen. För var och en av de exporterande
tillverkarna användes tillverkarens tillverkningskostnader för de
exporterade modellerna och tillverkarens egna försäljnings- och
administrationskostnader och allmänna kostnader. Den vinst-
marginal som användes för de båda exporterande tillverkarna
var den som fastställts för det lönsamma företaget i fråga om
inhemsk försäljning vid normal handel av modeller av elek-
troniska vågar som inte var jämförbara med de exporterade
modellerna.
Exportpriser
(40) All exportförsäljning till gemenskapen av den berörda produkten
från de två exporterande tillverkarna gick till oberoende
importörer i gemenskapen. Exportpriset fastställdes följaktligen
enligt artikel 2.8 i grundförordningen med utgångspunkt i de
priser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
Jämförelse
(41) Jämförelsen gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled.
För att åstadkomma en rättvis jämförelse togs i enlighet med
artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påstods
och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet;
alla justeringar för olikheter i kostnader för transport, import-
avgifter, kredit och provisioner samt hantering, lastning och
därmed sammanhängande kostnader beviljades i tillämpliga och
berättigade fall, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
(42) Samma justeringar gjordes också i tillämpliga och berättigade fall
av de normalvärden som beräknats i enlighet med artikel 2.3 i
grundförordningen.
Dumpningsmarginal
(43) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det
vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda
produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda
genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 8
berörda produkten. För en exporterande tillverkare återspeglade
dock denna metod inte helt den dumpning som förekom; dessutom
fanns ett mönster med exportpriser som skilde sig avsevärt mellan
olika köpare och regioner. Av dessa anledningar jämfördes det
normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt
med priserna för varje enskild exporttransaktion till gemenskapen.
(44) Jämförelsen visade att två samarbetsvilliga tillverkare bedrev
dumpning. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av
importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande:
Universal Weight Enterprise (UWE) 5,5 %.
Snowrex International 5,9 %.
Eftersom samarbetsviljan var låg fastställdes dumpningsmargina-
len för övriga företag till samma nivå som modellen med den
högsta individuella dumpningsmarginalen som såldes i represen-
tativ mängd.
4.Folkrepubliken Kina
Analys avseende marknadsekonomisk status
(45) Tre kinesiska företag ansökte om marknadsekonomisk status
enligt artikel 2.7 i grundförordningen. Ansökan från ett av
företagen måste avvisas eftersom de uppgifter som lämnades
inkom till kommissionen långt efter det att tidsfristen löpt ut och
grundläggande delar av ansökan dessutom var ofullständiga med
avseende på de uppgifter som begärts. Kommissionen inhämtade
alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga och gjorde
kontroller på plats hos de två andra företagen av de uppgifter
som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk status.
(46) Kommissionen konstaterade att båda företagen under flera år sålde
till mer eller mindre enhetliga, förlustbringande priser i Folk-
republiken Kina. Vidare kunde inget av företagen helt fritt
bestämma om och i vilken utsträckning de skulle sälja sin
produktion på den inhemska marknaden. Det har varit kommis-
sionens praxis att avvisa ansökningar om marknadsekonomisk
status i fall där den inhemska försäljningen är begränsad och det
inte finns någon prisvariation mellan kunderna, eftersom sådan
likartad prissättning kan bero på centralt införda priskontroller.
Dessutom framgår det av bevisningen att dessa priser låg på
förlustbringande nivåer under flera år, vilket också tyder på att
tillverkarna inte var verksamma under marknadsekonomiska
förhållanden.
(47) Villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen uppfylldes alltså inte
av de andra två undersökta företagen. Efter samråd med
rådgivande kommittén underrättades därför de berörda företagen
om att deras ansökningar om marknadsekonomisk status måste
avvisas.
V al av jämförbart land
(48) Eftersom inga företag uppfyllde kraven för att beviljas marknads-
ekonomisk status, var det nödvändigt att jämföra de kinesiska
exporterande tillverkarnas exportpriser med ett normalvärde som
fastställts för ett lämpligt land med marknadsekonomi, enligt
artikel 2.7 i grundförordningen.
(49) Indonesien föreslogs av klaganden och sedan av kommissionen i
tillkännagivandet om inledande. Ingen berörd part invände mot
detta val. En indonesisk tillverkare samarbetade sedan genom att
besvara frågeformuläret. Svaret befanns vara godtagbart. Följ-
aktligen ansågs det möjligt att använda Indonesien som jämförbart
land vid denna undersökning.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 9
(50) Det slogs fast att Indonesien var det lämpligaste tredje landet med
marknadsekonomi för fastställande av normalvärde, mot bakgrund
av den avsevärda volymen av den indonesiska tillverkarens
inhemska försäljning och exportförsäljning jämfört med importen
till gemenskapen från Folkrepubliken Kina samt konkurrensnivån
på den indonesiska marknaden och exportmarknaderna, som
möjliggjorde skäliga men inte överdrivna vinster. Dessutom
ansågs inte försäljningen i Sydkorea och Taiwan utgöra en
lämplig grund för fastställande av normalvärde, eftersom de
elektroniska vågar som såldes på dessa marknader tillhörde de
enklare produkterna inom den lägsta kategorin och därför inte var
jämförbara med de modeller som exporterades från Folkrepubli-
ken Kina.
Individuell behandling
(51) Var och en av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande
tillverkarna ansökte om individuell behandling. De besvarade
omfattande frågor på den blankett för ansökan om marknads-
ekonomisk status som sändes till berörda parter när förfarandet
inleddes. Granskningen av dessa ansökningar inriktades huvud-
sakligen på de områden som var av direkt betydelse för företagens
exportverksamhet. Det konstaterades vad gäller exportverksam-
heten att graden av statligt inflytande inte var sådan att export-
verksamheten påverkades i någon betydande utsträckning eller att
kringgående av åtgärderna skulle möjliggöras om exportörerna
beviljades individuella tullsatser.
(52) En granskning av de uppgifter som lämnats av de tre företagen
tydde på att samtliga uppfyllde villkoren för beviljande av
individuell behandling.
Följaktligen beslutades det att de tre företagen skulle beviljas
individuell behandling.
Normalvärde
(53) Normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna – som
endast exporterade typer i den lägsta kategorin till EU –
beräknades, i enlighet med artikel 2.2 och 2.3 i grundför-
ordningen, på grundval av de normalvärden som fastställts för det
samarbetsvilliga indonesiska företaget, varvid användes den mest
konkurrenskraftiga modell i den lägsta kategorin som såldes på
både den indonesiska marknaden och exportmarknaderna i
tillräcklig mängd och som konstaterats vara jämförbar med de
kinesiska typer som exporterades till gemenskapen.
Exportpriser
(54) När det gäller de exporterande tillverkarnas exportförsäljning av
den berörda produkten till oberoende importörer i gemenskapen,
fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen med
utgångspunkt i de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas.
(55) När det gäller de exporterande tillverkarnas exportförsäljning via
närstående importörer i gemenskapen, konstruerades exportpriset
enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till
vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till
en oberoende köpare.
Jämförelse
(56) Jämförelsen gjordes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled.
För att åstadkomma en rättvis jämförelse togs i enlighet med
artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till
olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och
prisernas jämförbarhet; alla justeringar för olikheter i kostnader!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 10
för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed samman-
hängande kostnader, kredit, provisioner, importavgifter och kost-
nader efter försäljningen (säkerheter, garantier etc.) beviljades i
tillämpliga och berättigade fall.
Dumpningsmarginal
(57) De vägda genomsnittliga normalvärdena för de typer i den lägsta
kategorin av den berörda produkten som exporterades till gemen-
skapen jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen
med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typer
av den berörda produkten. För en exporterande tillverkare
jämfördes emellertid det normalvärde som fastställts på grundval
av ett vägt genomsnitt med priserna för varje enskild exporttrans-
aktion till gemenskapen, eftersom det fanns ett mönster för
exportpriserna som väsentligen skilde sig mellan olika inköpare,
regioner och tider och metoden med ett vägt genomsnitt inte till
fullo återspeglade den dumpning som förekom.
(58) Jämförelsen visade att de tre samarbetsvilliga tillverkare som
beviljats individuell behandling bedrev dumpning. Dumpnings-
marginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemen-
skapens gräns, var följande:
Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd, Shanghai 12,8 %
Shanghai Y amato Scale Co. Ltd, Shanghai 9,0 %
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd, Changzhou 12,2 %.
Eftersom samarbetsviljan var låg fastställdes dumpningsmargina-
len för övriga företag till samma nivå som den högsta individuella
dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen, dvs.
30,7 %.
D. SKADA
1.Gemenskapsindustrins struktur
(59) Gemenskapsindustrins struktur förändrades avsevärt under ska-
deundersökningsperioden. Sedan oktober 1993 (när slutgiltiga
antidumpningsåtgärder infördes i fråga om import av elektroniska
vågar med ursprung i Singapore och Sydkorea) har ett program för
omstrukturering och konsolidering genomförts, vilket har fått till
följd att endast fyra av de nio företag som samarbetade vid den
tidigare undersökningen fortfarande var verksamma under den nu
aktuella undersökningens undersökningsperiod. Det har i samband
med undersökningen framkommit att andra gemenskapstillverkare
har omstrukturerats och konsoliderats på liknande sätt.
(60) Klagomålet stöddes visserligen av fyra gemenskapstillverkare
(som stod för mer än 50 % av tillverkningen i gemenskapen), men
det var bara två av dessa företag som samarbetade vid under-
sökningen genom att besvara frågeformulären. Dessa två företag
stod för 39 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen
under undersökningsperioden.
(61) Vad beträffar beräkningen av den sammanlagda tillverkningen av
elektroniska vågar i gemenskapen bör det noteras att alla företag
verksamma i gemenskapen, som var exporterande tillverkare i de
berörda länderna närstående, undantogs från definitionen av den
sammanlagda tillverkningen i gemenskapen, i enlighet med artikel
4.1 a och 4.2 i grundförordningen. I Mettler-Toledos fall var det
uppenbart att tillverkaren i gemenskapen direkt kontrollerade sitt
dotterbolag i Folkrepubliken Kina.
(62) En av de övriga aktörerna i gemenskapen (som uteslöts från
definitionen av gemenskapstillverkare eftersom företaget också är
en av de exporterande tillverkarna i Folkrepubliken Kina) hävdade!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 11
att den ovannämnda samarbetsnivån (39 %) inte var tillräcklig för
att det skulle vara motiverat att fortsätta undersökningen. Detta
påstående avvisades, eftersom de två samarbetsvilliga gemen-
skapstillverkarna stod för betydligt mer än 25 %, och därmed en
betydande andel enligt artikel 4.1 i grundförordningen, av den
sammanlagda tillverkningen i gemenskapen. Dessa två tillverkare
utgör därför gemenskapsindustrin.
2.Synbar förbrukning i gemenskapen
Allmänt
(63) Förbrukningen i gemenskapen beräknades med hjälp av bekräf-
tade försäljningsuppgifter från gemenskapsindustrin, uppgifter i
klagomålet (för övriga aktörer i gemenskapen) och uppgifter om
importvolymer från Eurostat.
Antal elektroniska vågar 1995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Förbrukning i gemenskapen 161 682 172 314 177 391 201 123 218 655
Index – 1995 = 100 100 107 110 124 135Elektroniska vågar i den lägsta
kategorin59 952 77 100 74 614 79 502 79 754
Index – 1995 = 100 100 129 124 133 133
Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen av alla
elektroniska vågar med 35 % och förbrukningen av elektroniska
vågar i den lägsta kategorin med 33 %. Förbrukningsökningen i
den lägsta kategorin visas separat, eftersom 97 % av importen från
de berörda länderna var koncentrerad till denna kategori under
undersökningsperioden. Förbrukningsökningen 1996 orsakades av
en kraftig ökning av importen från de berörda länderna.
Importvolymen minskade dock under 1997.
Euro-effekten
(64) Ökningen av förbrukningen mellan 1997 och undersöknings-
perioden berodde framför allt på en ökning, som utgör en
engångsföreteelse, av detaljhandlarnas efterfrågan till följd av
införandet av euron. Inför införandet av euron var det nödvändigt
för detaljhandlarna i euroområdet att kunna visa kunderna priser i
både euro och nationell valuta, och de var därför tvungna att
ersätta sina gamla elektroniska vågar. Detta skapade en ökad
efterfrågan på gemenskapsmarknaden, och försäljningsvolymen
ökade inom alla kategorier. Denna förbättrade situation kommer
endast att vara en kort tid, och förbrukningen förväntas minska
eftersom många detaljhandlare som skulle ha bytt ut sina
elektroniska vågar mellan 2001 och 2004 redan har gjort det
mellan 1997 och 2000. Det sammantagna resultatet av euro-
effekten kommer därför inte att vara att förbrukningen ökar utan
endast att viss försäljning sker tidigare än vad som annars varit
fallet (mellan 1997 och 2000 i stället för mellan 2001 och 2004).
(65) Även om slutdatumet för övergången till metersystemet inom
detaljhandeln i Förenade kungariket också bidrog till en ökad
förbrukning, var denna effekt inte av lika stor betydelse för
försäljningsökningen, och den berörde endast denna medlemsstat.
(66) Tabellen nedan visar den faktiska och den förväntade utvecklingen
av förbrukningen mellan 1995 och 2005. Av tabellen framgår
också att euro-effekten gav en tillfälligt ökad försäljning mellan
1997 och 2000, och att förbrukningen mellan 2000 och 2002!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 12
förväntas bli lägre. Från och med 2004 förväntas förbrukningen
återgå till normal nivå (dvs. nivån för 1995/1996).
(Förbrukning i tusental enheter)
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005
162 172 178 201 219 177 144 126 144 172 172
(67) Vissa av de exporterande tillverkarna menade att det inte fanns
någon euro-effekt eller att den inte var så betydande. De gav dock
ingen alternativ förklaring till ökningen av förbrukningen.
(68) En exporterande tillverkare framhöll att förbrukningen hade ökat
sedan de tidigare undersökningar rörande den berörda produkten
som nämns i skälen 8 och 9. Det konstaterades att förbrukningen
av den berörda produkten faktiskt ökat och fortsatte att öka under
undersökningsperioden. Denna ökning kan dock, som förklarats
ovan, till stor del tillskrivas euro-effekten.
3.Import till gemenskapen från de berörda länderna
Sammanslagen bedömning av verkan av den berörda importen
(69) Det undersöktes först huruvida en sammanslagen bedömning av
importen från de berörda länderna borde göras, med hänsyn till
avgörandena om dumpning enligt ovan. Det konstaterades att
— de dumpningsmarginaler som fastställts översteg miniminivån
för samtliga berörda länder,
— varken volymen av importen från vart och ett av länderna eller
de motsvarande marknadsandelarna var försumbara i förhål-
lande till förbrukningen i gemenskapen,
— den berörda produkten som importerades från de berörda
länderna var i hög grad utbytbar,
— importpriserna följde i stort sett samma utveckling,
— en analys av konkurrensförhållandena mellan importerade
elektroniska vågar och den likadana produkten visar att alla
elektroniska vågar säljs med liknande prissättning till kunder
på samma nivå.
Vissa exporterande tillverkare hävdade att deras import inte borde
slås samman med importen från andra länder, eftersom prisnivån
och försäljningsvolymens utveckling skilde sig åt. Emellertid
drogs slutsatsen att alla förutsättningar som gjorde det motiverat
att slå samman importen från de berörda länderna var uppfyllda på
ovan angivna grunder. Dessa argument avvisades därför.
Den berörda importens volym
(70) Uppgifter från Eurostat visar att volymen elektroniska vågar som
importerades från de berörda länderna till gemenskapen under
skadeundersökningsperioden ökade från 14 533 enheter 1995 till
33 063 enheter under undersökningsperioden (dvs. med 123 %).
Såsom anges i skäl 73 visade undersökningen att mer än 97 % av
de elektroniska vågar som importerades från de berörda länderna
under undersökningsperioden tillhörde den lägsta kategorin.
Importens marknadsandel
(71) De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade från 9,2 % till
15,0 % under skadeundersökningsperioden. Detta kan jämföras
med gemenskapsindustrins förlust av marknadsdelar under samma!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 13
period på 4,6 % för alla elektroniska vågar (från 26,1 % till
24,9 %) och 22 % för elektroniska vågar i den lägsta kategorin
(från 21,8 % till 17,1 %).
Prisunderskridande
(72) En jämförelse av försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden
under undersökningsperioden gjordes, varvid gemenskapsindu-
strins priser jämfördes med de samarbetsvilliga exporterande
tillverkarnas priser. Liksom vid tidigare undersökningar avseende
denna produkt gjordes jämförelserna med utgångspunkt i försälj-
ningen på gemenskapsmarknaden av jämförbara modeller i
samma handelsled (priser som togs ut av oberoende handlare/
importörer). Priserna jämfördes i varje medlemsstat där försälj-
ning skedde på grundval av ett vägt genomsnitt för varje
exporterande tillverkare, även detta på samma sätt som vid
tidigare undersökningar. Alla priser var utan avdrag. Gemen-
skapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik. Priserna för
den dumpade importen avsåg nivån cif gemenskapens gräns och
inbegrep i förekommande fall importtullar.
(73) Den allra största delen av de modeller som såldes i gemenskapen
av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tillhörde den
lägsta kategorin (mer än 97 % av volymen). Vid beräkningarna
inkluderades därför inte de mindre kvantiteterna modeller i
mellankategorin och den högsta kategorin, eftersom dessa inte
ansågs representativa.
(74) Inom den lägsta kategorin såldes tre olika modeller av gemen-
skapsindustrin:
I. Enkla standardvågar för placering på disk (nedan kallade
enkla vågar).
II. Diskvågar med displaystolpe (kunddisplay) (nedan kallade
stolpvågar).
III. Andra typer av vågar i den lägsta kategorin, t.ex. hängvågar.
Jämförelserna avsåg enkla vågar och stolpvågar. Andra vågar i den
lägsta kategorin (typ III ovan) beaktades inte eftersom de endast
såldes i marginella volymer av både gemenskapsindustrin och de
exporterande tillverkarna och därför inte ansågs representativa.
Resultat av prisjämförelserna
(75) Prisjämförelserna visade att det förekom underskridandemargina-
ler på mellan 0 % och 52 % för Folkrepubliken Kina, mellan 60 %
och 65 % för Taiwan och mellan 30 % och 50 % för Sydkorea.
4.Gemenskapsindustrins situation
Inledande anmärkningar
(76) Eftersom uppgifterna om gemenskapsindustrin endast gäller två
gemenskapstillverkare, har en del av siffrorna nedan indexerats av
konfidentialitetsskäl.
(77) Undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemen-
skapsindustrin innefattade i enlighet med artikel 3.5 i grundför-
ordningen en bedömning av alla ekonomiska faktorer och
förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd. Vissa
faktorer behandlas emellertid inte i detalj nedan, eftersom de
under undersökningens lopp konstaterades sakna betydelse för
gemenskapsindustrins situation. Det bör slutligen påpekas att
ingen av dessa faktorer nödvändigtvis är av avgörande karaktär.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 14
Tillverkning, kapacitetsutnyttjande och lagerhållning
(78) Tillverkningen av samtliga elektroniska vågar ökade med 22 %
under skadeundersökningsperioden. Tillverkningen av elektroni-
ska vågar i den lägsta kategorin, däremot, ökade endast med 5 %
under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins kapa-
citetsutnyttjande ökade från 55 % till 65 % under skadeunder-
sökningsperioden.
Gemenskapsindustrins tillverkning
och kapacitet
Index 1995 = 1001995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Sammanlagd volym tillverkade
elektroniska vågar100 102 105 107 122
V olym tillverkade elektroniska
vågar i den lägsta kategorin100 123 114 100 105
Kapacitet (alla elektroniska
vågar)100 100 100 100 105
Kapacitetsutnyttjande (alla
elektroniska vågar)55 % 56 % 58 % 60 % 65 %
Det bedömdes att lagerhållningens omfattning inte kunde anses ha
någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation,
eftersom gemenskapsindustrin tillämpade ett system med till-
verkning på beställning och det därför i stort sett inte förekom
några lager.
Försäljningsvolym
(79) Volymen av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning av
elektroniska vågar på gemenskapsmarknaden under skadeunder-
sökningsperioden ökade med 29 %. Volymen av försäljningen av
elektroniska vågar i den lägsta kategorin ökade emellertid endast
med 10 %.
Försäljningsomsättning
(80) Försäljningsomsättningens utveckling visas i indexerad form i
tabellen nedan. Gemenskapsindustrins sammanlagda försäljnings-
omsättning för elektroniska vågar på gemenskapsmarknaden
ökade med 27 % under skadeundersökningsperioden. Försälj-
ningsomsättningen för elektroniska vågar i den lägsta kategorin
sjönk dock med 11 % under skadeundersökningsperioden.
Försäljningsomsättning
Index 1995 = 1001995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Samtliga elektroniska vågar 100 96 97 111 127
Lägsta kategorin 100 95 94 90 89
Marknadsandel och tillväxt
(81) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapsmarknaden för alla
elektroniska vågar minskade från 26,1 % 1995 till 24,9 % under
undersökningsperioden, dvs. med 4,6 %. Gemenskapsindustrins
andel av marknaden för vågar i den lägsta kategorin, å andra
sidan, minskade från 21,8 % 1995 till 17,1 % under under-
sökningsperioden, dvs. med 22 %.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 15
(82) Gemenskapsindustrin kunde därför inte till fullo utnytja mark-
nadens tillväxt.
Gemenskapsindustrins marknads-
andel1995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Samtliga elektroniska vågar 26,1 % 25,1 % 26,0 % 23,6 % 24,9 %
Index 100 96 100 91 96Elektroniska vågar i den lägsta
kategorin21,8 % 17,9 % 19,8 % 16,1 % 17,1 %
Index 100 82 91 74 78
Försäljningspriser
(83) De genomsnittliga försäljningspriserna för elektroniska vågar i
alla kategorier till oberoende kunder sjönk under skadeunder-
sökningsperioden enligt följande:
högsta kategorin: – 11 %mellankategorin: – 18 %lägsta kategorin: – 17 %.
En exporterande tillverkare påpekade att de genomsnittliga
försäljningspriserna för samtliga elektroniska vågar steg under
skadeundersökningsperioden, vilket påstods tyda på att gemen-
skapsindustrin inte lidit någon skada. Denna ökning berodde dock
uteslutande på förändringar av produktmixen (dvs. stora för-
ändringar av försäljningsvolymen för de olika produktkategorierna
mellan 1995 och undersökningsperioden), och detta påstående
avvisades därför. Detta framgår tydligt av den prisutveckling för
de olika kategorierna som redovisas ovan.
Lönsamhet
(84) Avkastningen på omsättningen av alla elektroniska vågar samman-
tagna ökade från en låg positiv nivå 1995 till cirka 10 % under
undersökningsperioden. För den lägsta kategorin skedde dock en
minskning, från en låg positiv nivå 1995 till stora förluster under
undersökningsperioden (cirka 20 %).
(85) Utvecklingen för alla elektroniska vågar sammantagna beror på
ökad försäljningsvolym och omsättning till följd av euro-effekten,
såsom förklaras i skäl 64. Det bör dock noteras att gemenskaps-
industrin inte kunde uppnå en godtagbar vinstnivå under åren som
föregick euro-effekten och att gemenskapsindustrins lönsamhet
under undersökningsperioden låg på nivåer som var tillräckliga för
att industrin skulle kunna bibehålla sin livskraft endast därför att
försäljningsvolymen hade ökat till följd av euro-effekten.
(86) En bedömning av euro-effektens inverkan på lönsamheten gjordes,
för att det skulle kunna visas hur lönsamheten förväntas försämras
när euro-effekten avtar. Gemenskapsindustrins omsättning för-
väntas minska med 27 % (dvs. lika mycket som omsättningen steg
till följd av euro-effekten, enligt skäl 80).
(87) Gemenskapsindustrins lönsamhet 1996 (dvs. innan euro-effekten
visade sig) utgör ytterligare bevis på euro-effektens inverkan.
Lönsamheten var då under 3 %.
(88) Det är viktigt att framhålla att gemenskapsindustrin inte kunde dra
full nytta av euro-effekten, eftersom avkastningen på försäljningen
av elektroniska vågar i den lägsta kategorin låg långt under den
kritiska punkten under undersökningsperioden. Detta är betydelse-
fullt eftersom det är till detta marknadssegment som importen från
de berörda länderna är koncentrerad. Förlusterna i detta segment!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 16
har minskat gemenskapsindustrins sammanlagda lönsamhet och
hindrat den från att dra full nytta av euro-effekten och anti-
dumpningsåtgärderna i fråga om import från Japan och Singapore.
Dessutom anses den dumpade importens prissänkande inverkan
också ha märkts inom mellankategorin och den högsta kategorin,
eftersom priserna inom en kategori oundvikligen påverkar de
övriga kategorierna.
(89) Sammanfattningsvis fick den dumpade importens prissänkande
inverkan till följd att gemenskapsindustrins sammanlagda lön-
samhet inte låg på den nivå som rimligen kunde ha förväntats
under undersökningsperioden.
Andra faktorer med anknytning till resultatet
(90) Ingen detaljerad analys gjordes av likviditetsflödet, förmågan att
skaffa kapital (eller investeringar) och avkastningen på investe-
ringar, eftersom en sådan analys skulle gälla hela företagets
situation. Företagens övriga verksamhet utgör över 50 % av
företagens totala omsättning, varför en samlad analys inte
nödvändigtvis skulle vara representativ för den produkt som är
föremål för undersökning.
Med hänsyn till volymen och priserna på importen från de berörda
länderna kan de höga dumpningsmarginalernas inverkan på
gemenskapsindustrin inte anses försumbar.
Produktivitet, sysselsättning och löner
(91) Tabellen nedan visar att sysselsättningen inom gemenskaps-
industrin minskade med 11 % under undersökningsperioden.
Produktivitet per anställd
Index – 1995 = 1001995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Antal tillverkade enheter 100 102 105 107 122
Antal anställda 100 91 82 90 89Produktivitet per anställd 100 107 123 123 140
(92) Produktiviteten per anställd ökade med 40 % under skadeunder-
sökningsperioden.
(93) Ingen detaljerad analys av lönerna gjordes på grund av omfatt-
ningen av annan verksamhet i företagens näringsverksamhet. En
sådan analys skulle avse företagets hela situation och inte
nödvändigtvis vara representativ för den produkt som är föremål
för undersökning.
5.Slutsats om skada
(94) De ovanstående undersökningsresultaten visar att gemenskaps-
industrin under undersökningsperioden, med beaktande av utveck-
lingen under skadeundersökningsperioden, drabbades av en
sänkning av de genomsnittliga priserna (i samtliga tre kategorier)
och en förlust av marknadsandelar. Avgörandena beträffande
elektroniska vågar i den lägsta kategorin (i fråga om försäljnings-
volym, genomsnittliga priser, tillverkning, marknadsandel och
lönsamhet) visar att situationen för denna kategori är betydligt
sämre än för elektroniska vågar som helhet. Den svaga ekono-
miska situationen för den lägsta kategorin har särskilt medfört att
gemenskapsindustrin inte har kunnat uppnå den lönsamhetsnivå
som kunde ha förväntats med hänsyn till euro-effekten och de
gällande antidumpningsåtgärderna, i synnerhet med tanke på de
omstruktureringsinsatser som gemenskapsindustrin har gjort.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 17
(95) Gemenskapsindustrin anses därför ha lidit väsentlig skada under
undersökningsperioden.
(96) Det bör noteras att den lägsta kategorin är betydelsefull för
gemenskapsindustrin, eftersom den måste kunna erbjuda sina
kunder produkter inom alla tre kategorier och prissänkningar i den
lägsta kategorin oundvikligen medför prissänkningar i de andra
kategorierna, som i stor utsträckning säljs till samma kunder.
(97) Euro-effekten är av tillfällig karaktär, men det finns inga tecken på
att konkurrensen från den dumpade importen kommer att upphöra.
Det är därför bara en tidsfråga innan gemenskapsindustrins
situation generellt sett försämras ytterligare. Detta är sannolikt
eftersom en minskad efterfrågan förväntas leda till att tillverk-
ningen, försäljningen, marknadsandelen och priserna minskar. Det
bör också erinras om att genomsnittspriserna i euroområdet var
mycket högre än utanför detta område, vilket är ytterligare ett
tecken som talar för en sådan utveckling.
E.ORSAKSSAMBAND
1.Inledning
(98) Den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin
undersöktes.
(99) Dessutom gjordes en bedömning av alla andra kända faktorers
inverkan på gemenskapsindustrin. Genom en sådan analys säker-
ställs att skada som vållas av andra faktorer än den dumpade
importen inte felaktigt tillskrivs denna import.
2.Den dumpade importens inverkan
Inverkan på försäljningsvolym och marknadsandel
(100) Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i ge-
menskapen med 35 %. Gemenskapsindustrins försäljning ökade
dock endast med 29 %, medan importen från de berörda länderna
ökade med 123 %.
(101) Såsom anges i skäl 81 minskade gemenskapsindustrins mark-
nadsandel med 4,6 % under skadeundersökningsperioden. Mark-
nadsandelen för importen från de berörda länderna, däremot,
ökade från 9,2 % till 15,1 % under samma period.
(102) Såsom anges i skäl 82 sjönk gemenskapsindustrins försäljnings-
priser under skadeundersökningsperioden. Under denna period
underskreds dessa priser betydligt av importen från de berörda
länderna, såsom anges i skäl 75. Allt detta hade negativa
konsekvenser för gemenskapsindustrins lönsamhet.
(103) Analysen ovan visar att det finns ett klart tidsmässigt samband
mellan gemenskapsindustrins nedgång med avseende på grund-
läggande finansiella och ekonomiska indikatorer och ökningen av
dumpad import från de berörda länderna.
V erkan av den dumpade importen i den lägsta kategorin
(104) Den dumpade importens negativa inverkan på gemenskaps-
industrins allmänna situation kan spåras genom en noggrann
analys av orsakssamband med utgångspunkt i de olika marknads-
segmenten för elektroniska vågar.
(105) Det bör erinras om att 97 % av importen från de samarbetsvilliga
exporterande tillverkarna, vilket innebär nästan 15 000 enheter,
under undersökningsperioden utgjordes av produkter i den lägsta
kategorin. Den sammanlagda importen från de berörda länderna
uppgick till 33 063 enheter under undersökningsperioden. Även
när det gäller den sammanlagda importen antogs 97 % utgöras av!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 18
produkter i den lägsta kategorin. Detta antagande grundades på
tillgängliga uppgifter, och det fanns ingen anledning att tro att
mönstret för den övriga importen skulle skilja sig från mönstret
för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.
Gemenskapsindustrins försäljning av produkter i den lägsta
kategorin var i början av skadeundersökningsperioden endast
något mindre än importen från de berörda länderna, medan den
under undersökningsperioden motsvarade betydligt mindre än
hälften av importen från de berörda länderna. Tabellen nedan visar
ökningen av volymen av gemenskapsindustrins försäljning av
produkter i den lägsta kategorin, jämförd med en uppskattning av
försäljningen av produkter i samma kategori från de exporterande
tillverkarna i de berörda länderna. Av siffrorna framgår att de
exporterande tillverkarna under skadeundersökningsperioden öka-
de sin försäljningsvolym med 123 % inom detta marknads-
segment, medan gemenskapsindustrin bara lyckades öka sin
försäljning med 10 %.
Försäljningsvolym på gemenskaps-
marknaden av elektroniska vågar i
den lägsta kategorin
Index – 1995 = 1001995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Gemenskapsindustrin 100 106 109 104 110
De berörda länderna – baserat
på 97 % av den sammanlagda
exporten14 407 31 849 25 629 33 430 32 071
Index för de berörda länderna 100 221 178 232 223
(106) Den motsvarande utvecklingen av marknadsandelen visar också
att importen från de berörda länderna under skadeundersöknings-
perioden ökade på gemenskapsindustrins bekostnad. Marknads-
andelen för importerade produkter i den lägsta kategorin från de
berörda länderna ökade från 9,2 % till 15,1 % (dvs. med
sammanlagt 65 %), medan gemenskapsindustrins marknadsandel
inom samma segment minskade från 21,8 % till 17,1 % (dvs. med
22 %).
(107) I skäl 82 redogörs för utvecklingen av gemenskapsindustrins
genomsnittliga priser. Gemenskapsindustrins genomsnittspriser
sjönk i alla tre produktkategorierna, men prisfallet i den lägsta
kategorin var betydligt större än genomsnittsprisernas minskning
generellt sett.
(108) Det bör också erinras om att gemenskapsindustrins vinster inte var
jämnt fördelade över de olika produktkategorierna. Antidump-
ningstullarna enligt skälen 8 och 9 på import från Japan och
Singapore avser främst produkter i den högsta kategorin och
mellankategorin och bidrog till denna situation vad lönsamheten
beträffar. Gemenskapsindustrins försäljning av produkter i den
lägsta kategorin, däremot, skedde med avsevärd förlust. Det var
just detta marknadssegment som de exporterande tillverkarna i de
berörda länderna inriktade sig på.
3.Import från andra berörda länder
(109) Under undersökningsperioden förekom import till gemenskapen
från ett flertal länder, bl.a. Japan och Singapore, enligt tabellen
nedan.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 19
V olym importerade elektroniska
vågar (från andra än de berörda
länderna)1995 1996 1997 1998Undersöknings-
perioden
Japan 474 954 1 606 2 794 2 332
Japan – marknadsandel 0,3 % 0,6 % 1,0 % 1,6 % 1,2 %Singapore 3 776 863 987 1 332 427
Singapore – marknadsandel 2,5 % 0,6 % 0,6 % 0,8 % 0,2 %
Övriga 7 079 6 663 8 357 9 514 7 897Övriga – marknadsandel 4,4 % 3,9 % 4,7 % 4,7 % 3,6 %Sammanlagd import (från andra
än de berörda länderna)11 329 8 480 10 950 13 640 10 656
(110) Importen från Japan och Singapore var under skadeundersök-
ningsperioden föremål för antidumpningstullar på mellan 15 %
och 32 % och dess volym var liten. Priserna till de slutliga
kunderna kan anses som icke skadliga. Det är därför klart att
importen från dessa länder inte bidrog till pristrycket och
sannolikt inte i någon betydande utsträckning bidragit till den
skada som gemenskapsindustrin lidit.
(111) Importen från andra tredje länder (huvudsakligen Schweiz, USA
och Indonesien) avsåg små volymer. De enda prisuppgifter som
kommissionen hade tillgång till var Eurostats uppgifter, som inte
innehöll någon specifik information om de olika kategorierna, och
det var därför svårt att dra några slutsatser om nivån för dessa
priser. Enligt gemenskapsindustrin är det endast den indonesiska
exporten som är av intresse i detta sammanhang. Med tanke på
den försumbara volymen (1 451 enheter) av importen från
Indonesien under undersökningsperioden är det emellertid klart
att den sannolikt inte på något betydande sätt bidragit till den
skada som gemenskapsindustrin lidit.
4.V erkan av intern konkurrens inom gemenskapen
(112) Det hävdades av vissa exporterande tillverkare att intern
konkurrens på gemenskapsmarknaden för elektroniska vågar till
följd av strukturförändringar i gemenskapens detaljhandelssektor
påverkade priserna negativt. Det undersöktes därför om dessa
förändringar var av sådan karaktär att de kunde bryta orsaks-
sambandet mellan den dumpade importen och den skada som
gemenskapsindustrin lidit.
(113) Marknadsandelen för stora användare (dvs. stora snabbköpsked-
jor) har ökat kraftigt, medan antalet mindre användare har
minskat. Denna strukturförändring har lett till att användar-
industrin generellt sett fått större köpkraft, och det är sannolikt att
denna förändring i någon mån haft en negativ inverkan på
genomsnittspriserna.
(114) Såsom anges i skäl 59 har gemenskapsindustrins struktur också
förändrats avsevärt under skadeundersökningsperioden. Minsk-
ningen av antalet företag och den produktivitetsförbättring som
avses i skäl 90 var ett sätt att hantera dessa marknadsförändringar.
Kommissionen drar slutsatsen att den interna konkurrensen på
marknaden till följd av strukturförändringar inom gemenskapens
detaljhandelssektor inte kunde bryta orsakssambandet mellan den
dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 20
5.Slutsats beträffande orsakssamband
(115) Med hänsyn till det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan det
prisunderskridande som konstaterats och den stora marknadsandel
som den dumpade importen från de berörda länderna erövrat, å
andra sidan gemenskapsindustrins motsvarande förlust av mark-
nadsandelar och minskningen av dess försäljningspriser, dras
slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i de berörda
länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
(116) Slutsatsen dras alltså att den dumpade importen med ursprung i de
berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
Andra faktorer kan visserligen ha bidragit, men de är inte av sådan
karaktär att orsakssambandet mellan den dumpade importen och
den skada som gemenskapsindustrin lidit bryts.
F.GEMENSKAPENS INTRESSE
1.Allmänna överväganden
(117) Det undersöktes i enlighet med artikel 21 i grundförordningen om
ett införande av antidumpningsåtgärder skulle strida mot gemen-
skapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens
intresse grundades på en bedömning av alla berörda intressen, dvs.
gemenskapsindustrins, importörernas och användarnas, i den mån
berörda parter lämnade de uppgifter som begärdes i detta
hänseende.
(118) För att de sannolika konsekvenserna av att införa respektive inte
införa åtgärder skulle kunna bedömas, begärdes uppgifter från alla
berörda parter. Frågeformulär sändes till gemenskapsindustrin,
importörer/handlare och två sammanslutningar av användare av
den berörda produkten.
(119) Med denna utgångspunkt undersöktes det om det, trots slut-
satserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns tvingande
skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i
gemenskapens intresse att åtgärder införs i detta fall.
2.Gemenskapsindustrins intresse
(120) Om inga åtgärder införs mot den skadevållande dumpningen
kommer gemenskapsindustrins situation med all säkerhet att
försämras i fråga om marknadsandel, lönsamhet och sysselsätt-
ning. Det faktum att euro-effekten, som i viss mån kompenserar
för den dumpade importens inverkan, snart kommer att upphöra,
gör detta desto mer sannolikt. Den dumpade importen har haft en
omedelbar inverkan när det gäller den lägsta kategorin av
produkter, vilket gör gemenskapsindustrins situation ohållbar på
lång sikt. Detta marknadssegment är betydelsefullt för gemen-
skapsindustrin, eftersom den för att tillgodose behoven hos stora
användare på marknaden måste fortsätta att erbjuda produkter
inom samtliga tre segment.
(121) Tillverkningen i gemenskapen har under skadeundersöknings-
perioden konsoliderats i stor skala. Detta utgör fortsättningen på
en process av fusioner och företagsförvärv som pågått under hela
1990-talet. Denna konsolidering har bidragit till att säkerställa att
tillverkningen av elektroniska vågar i gemenskapen kan fortsätta
och därmed allmänt sett till att de vägningsteknologiska kun-
skaperna bibehålls. Detta är betydelsefullt eftersom både indu-
strins leverantörer och närliggande tillverkningssektorer inom
gemenskapens industri oundvikligen skulle påverkas (genom att
lönsamheten och sysselsättningen skulle minska) om åtgärderna
tilläts upphöra att gälla. Detta beror på att den teknik som används
i elektroniska vågar och en rad andra produkter hänger nära
samman. En förlust av tekniskt kunnande inom sektorn för
elektroniska vågar skulle innebära en övergripande förlust av
konkurrenskraft även inom de närliggande sektorerna. Gemen-!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 21
skapsindustrin tillverkar även andra elektroniska vågar, t.ex.
sådana som används inom industrin, och tillhandahåller service
för sådana vågar. Dessutom tillverkar gemenskapsindustrin en rad
andra produkter för detaljhandeln, t.ex. skärmaskiner, som också
säljs via samma försäljningskanaler. Det är klart att sysselsätt-
ningen inom dessa områden också skulle äventyras om den
skadevållande dumpningen tilläts fortsätta.
(122) Gemenskapsindustrin har vidare gjort stora ansträngningar för att
möta konkurrensen från Folkrepubliken Kina, Sydkorea och
Taiwan. Följande exempel på sådana åtgärder kan nämnas:
— En utveckling mot större konsolidering (färre företag).
— Avveckling av överflödig kapacitet.
— Ökad användning av modern tillverkningsteknik (t.ex. till-
verkning på beställning, ökad mekanisering och datorisering).
— Produktivitetsförbättringar.
— Kostnadssänkningar genom att leveransen av komponenter
lagts ut på underleverantörer samt förändringar i utnyttjandet
av distributionskanalerna.
— Investeringar i nya modeller och förbättrad vägningsteknik.
Gemenskapstillverkarna har därmed visat en vilja att bibehålla en
konkurrenskraftig närvaro på gemenskapsmarknaden och har
förmågan att dra fördel av antidumpningsåtgärder, ifall sådana
införs. Allt detta skulle äventyras om antidumpningsåtgärder inte
infördes.
3.Övriga parters intresse
(123) Företrädare för detaljhandelns intressen, inklusive stora användare
av den berörda produkten (snabbköp), kontaktades, för att det
skulle kunna fastslås om användarna påverkades på något
betydande sätt.
(124) Endast två användare samarbetade med undersökningen. En
användare uttryckte sitt stöd för den klagande gemenskaps-
industrin och uppgav att de långsiktiga fördelarna när det gäller
den generella kvaliteten på gemenskapsindustrins leveranser och
service skulle uppväga de eventuella tillfälliga fördelar som skulle
kunna nås genom inköp av elektroniska vågar från de berörda
exportländerna till dumpade priser.
Den andra användaren, däremot, påpekade att ett införande av
åtgärder skulle leda till ökade kostnader och försämrad kon-
kurrenskraft.
(125) Användarnas bristande samarbete beror utan tvivel på att de
elektroniska vågarna står för en mycket liten andel av deras
sammanlagda kostnader. Konsekvenserna av ett införande av
åtgärder, på en marknad som präglas av stark konkurrens, kan
antas vara försumbara.
(126) Importörerna i gemenskapen kontaktades också. Endast ett,
ofullständigt, svar på frågeformuläret mottogs. Slutsatsen drogs
att importörernas omsättning och vinster skulle påverkas om
åtgärder infördes. Det är dock sannolikt att denna påverkan skulle
bli liten, eftersom importörerna även handlar med andra
produkter.
4.Slutsats
(127) Den låga samarbetsviljan hos användare och importörer gör det
givetvis svårt att dra slutsatser om hur dessa sektorer skulle
påverkas av antidumpningsåtgärder. Slutsatsen dras emellertid att
effekten skulle vara försumbar, särskilt inom detaljhandelssektorn
där elektroniska vågar står för en mycket liten del av kostnaderna.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 22
(128) Det bör dock erinras om att den dumpade importen från de
berörda länderna har vållat väsentlig skada för gemenskaps-
industrin, som gjort stora insatser för att bibehålla sin konkurrens-
kraft. Den fulla omfattningen av denna skada döljs av tillfälliga
fördelar till följd av införandet av euron. Om åtgärder inte införs
är det dock, mot bakgrund av den avtagande euro-effekten,
sannolikt att gemenskapsindustrins situation försämras ytterligare,
vilket skulle kunna leda till att dess tillverkning av elektroniska
vågar i den lägsta kategorin upphör och därmed till att hela
gemenskapsindustrins livskraft skulle hotas.
(129) Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att det, vad
gemenskapens intresse beträffar, inte finns några tvingande skäl
att inte införa antidumpningsåtgärder.
G. FÖRESLAGNA TULLAR
1.Nivå för undanröjande av skada
(130) För att det skall kunna undvikas att den dumpade importen vållar
ytterligare skada föreslås det att antidumpningsåtgärder i form av
slutgiltiga tullar antas. Vid fastställandet av nivån för dessa tullar
togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna, det
tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som
gemenskapsindustrin vållats samt gemenskapsindustrins mark-
nadssituation.
(131) I detta sammanhang användes gemenskapsindustrins representa-
tiva tillverkningskostnader för de två basmodellerna i den lägsta
kategorin (dvs. enkla vågar och stolpvågar) tillsammans med en
vinstmarginal på 10 %. De icke-skadliga priser som dessa
kostnader och denna vinstmarginal resulterar i utgör de försälj-
ningspriser som gemenskapsindustrin förväntas kunna uppnå om
den dumpade importen undanröjs. De två icke-skadliga priserna
jämfördes med de priser för den dumpade importen som använts
för att fastställa prisunderskridandet enligt skälen 72–75. Skill-
naderna mellan dessa priser (på grundval av ett vägt genomsnitt
och uttryckt i procent på cif-nivå) utgjorde prisunderskridande-
marginalerna för vart och ett av företagen.
(132) Dessa marginaler, inklusive marginalerna för icke-samarbets-
villiga exportörer enligt ovan, är de fastställda dumpnings-
marginalerna (dock ej för Mettler-Toledo vars skademarginal var
0 %). I enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 9.4 i
grundförordningen, föreslås tullen fastställas till nivån för de
lägsta marginalerna.
2.De slutgiltiga åtgärdernas form och nivå
(133) Mot ovanstående bakgrund anses det att slutgiltiga antidump-
ningstullar bör införas enligt artikel 9.4 i grundförordningen. En
värdetull anses vara den lämpligaste åtgärden inom ramen för
detta förfarande.
(134) Tullsatsen för övriga företag har för vart och ett av de berörda
länderna fastställts till en nivå som innebär att bristande samarbete
inte premieras. Eftersom samarbetsviljan var hög i Sydkorea har
tullsatsen för övriga företag fastställts till samma nivå som den
högsta dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga företag. Efter-
som samarbetsviljan var låg i Folkrepubliken Kina och Taiwan har
tullsatsen för övriga företag fastställts till nivån för den modell
med den högsta individuella dumpningsmarginalen som såldes i
representativa kvantiteter.
(135) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som
anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten
av den aktuella undersökningen. De återspeglar därmed den
situation som i samband med undersökningen konstaterats för
företagen i fråga. Dessa tullsatser är därmed (till skillnad från den!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 23
landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) endast till-
lämplig på import av produkter med ursprung i det berörda landet
som tillverkats av företagen i fråga och alltså av de specifika
rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som till-
verkats av något annat företag som inte specifikt nämns med namn
och adress i denna förordnings artikeltext, inbegripet rättsliga
enheter som är närstående de som specifikt nämns, kan inte
omfattas av dessa tullsatser utan bör omfattas av den tullsats som
gäller ”alla övriga företag”.
(136) Varje begäran om tillämpning av dessa individuella företags-
specifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enheten
bytt namn eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter
etablerats) bör omedelbart sändas till kommissionen tillsammans
med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella förändringar
av företagets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk för-
säljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex.
namnbytet eller förändringen av tillverknings- eller försäljnings-
enheterna. Kommissionen kommer om det är lämpligt att efter
samråd med rådgivande kommittén ändra förordningen genom att
uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av
individuella tullsatser.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av elek-
troniska butiksvågar, med en kapacitet på högst 30 kg, med digital
skärmbild som anger vikt, styckpris och pris som skall betalas (oavsett
om de har utrustning för att skriva ut dessa uppgifter eller ej) som för
närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8423 81 50 (TARIC-
nummer 8423 81 50 10) med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republi-
ken Korea och Taiwan.
2. Tullen, beräknad på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns
för produkten, före tull, skall vara följande:
Land Företag TullsatsTARIC-tilläggsnum-
mer
Folkrepubliken Kina Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd 12,8 % A207
Mettler-Toledo Changzhou Scale Ltd 0 % "C1A2153
Shanghai Y amato Scale Co. Ltd 9,0 % A209
Alla övriga företag 30,7 % A999
Republiken Korea CAS Corporation 0 % A210
A & D Korea Co. Ltd 4,7 % A211
Alla övriga företag 4,9 % A999
Taiwan UWE-Universal Weight Enterprise Co.
Ltd, Taipei5,5 % A213
Snowrex International Co. Ltd, Taipei 5,9 % A214
Alla övriga företag 13,4 % A999
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar till-
lämpas.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 24
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts
iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning .
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla
medlemsstater.!B2000R2605 — SV — 01.12.2000 — 000.001 — 25