1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B RÅDETSDIREKTIV
avden20december1979
omtillnärmningavmedlemsstaternaslagstiftningförmåttenheterochomupphävandeavdirektiv
71/354/EEG.
(80/181/EEG)
(EGT L 39, 15.2.1980, s. 40)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Rådets direktiv 85/1/EEG av den 18 december 1984 L 2 11 3.1.1985
►M2 Rådets direktiv 89/617/EEG av den 27 november 1989 L 357 28 7.12.1989
►M3 Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/103/EG av den 24 januari
2000 L 34 17 9.2.2000
Rättat genom:
►C1 Rättelse, EGT L 311, 12.12.2000, s. 50 (1999/103/EG)
▼B
RÅDETSDIREKTIV
avden20december1979
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter
ochomupphävandeavdirektiv71/354/EEG.
(80/181/EEG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA
DIREKTIV
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska
gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,
med beaktande av rådets direktiv 71/354/EEG av den 18 oktober 1971
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning för måttenheter (1),
senast ändrat genom rådets direktiv 76/770/EEG (2),
med beaktande av kommissionens förslag (3),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (4),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (5), och
med beaktande av följande:
Måttenheter har central betydelse vid användning av alla mätdon, för att
uttrycka mätresultat eller ange storhet av något slag. Måttenheterförekommer inom de flesta områden för mänsklig verksamhet. Störstamöjliga tydlighet måste säkerställas vid användning av måttenheter.Regler måste därför skapas för hur måttenheter skall användas inomgemenskapen i ekonomiskt, hälsovårdande, skyddande eller administra-
tivt syfte.
Det finns emellertid internationella konventioner eller avtal inom det
internationella transportväsendet, som är bindande för gemenskapeneller medlemsstaterna och måste respekteras.
Medlemsstaternas lagstiftning avseende användning av måttenheter
skiljer sig mellan medlemsstaterna, vilket leder till handelshinder. Föratt eliminera sådana hinder är det därför nödvändigt att lagar och andraförfattningar harmoniseras.
Måttenheter är föremål för internationella resolutioner som antagits av
Allmänna konferensen för vikt och mått (Conférence Générale des Poiset Mesures, CGPM), upprättad enligt den i Paris den 20 maj 1875
undertecknade meterkonventionen, som samtliga medlemsstater anslutit
sig till. Dessa resolutioner har lett fram till det internationellaenhetssystemet (SI).
Den 18 oktober 1971 antog rådet direktivet 71/354/EEG om tillnärm-
ning av medlemsstaternas lagstiftning i syfte att eliminera handelshinder
genom införande av det internationella enhetssystemet på gemens-kapsnivå. Direktivet 71/354/EEG ändrades i anslutningsakten ochgenom direktiv 76/770/EEG.
Dessa gemenskapsbestämmelser har inte övervunnit alla hinder inom
detta område. Enligt direktiv 76/770/EEG skall situationen i fråga om demåttenheter, benämningar och beteckningar som uppräknas i kapitel D idess bilaga övervägas före den 31 december 1979. Det har vidare visatsig nödvändigt att överväga situationen i fråga om vissa andramåttenheter.
För att undvika allvarliga svårigheter måste man fastställa en
övergångsperiod för gradvis avskaffande av de måttenheter som inteär förenliga med det internationella enhetssystemet. Det är dockväsentligt att tillåta de medlemsstater som så önskar att sätta i kraft1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 2
(1) EGT nr L 243, 29.10.1971, s. 29.
(2) EGT nr L 262, 27.9.1976, s. 204.
(3) EGT nr C 81, 28.3.1979, s. 6.
(4) EGT nr C 127, 21.5.1979, s. 80.
(5) Yttrande avgivet den 24-25 oktober 1979.
▼B
bestämmelserna i bilagans kapitel 1 så snart som möjligt inom sitt
territorium. Övergångsperiodens längd måste därför begränsas pågemenskapsnivå, samtidigt som medlemsstaterna tillåts avkorta denna
period.
Under övergångsperioden är det viktigt att det i handeln mellan
medlemsstaterna finns klara riktlinjer för användning av måttenheter,
särskilt för att skydda konsumenterna. Förpliktelsen för medlemsstaterna
att tillåta kompletterande märkning på varor och utrustning somimporteras från andra medlemsstater under övergångsperioden förefallertjäna detta syfte väl.
Ett systematiskt införande av en lösning av detta slag för alla mätdon,
inklusive medicinsk utrustning, är emellertid inte nödvändigtvisönskvärt. Medlemsstaterna bör därför kunna kräva att mätdon inomderas territorium anger mått i en enda författningsenlig måttenhet.
Detta direktiv omfattar inte fortsatt tillverkning av produkter som redan
finns på marknaden. Det omfattar dock utsläppande på marknaden elleridrifttagande av produkter och utrustning som visar storheter i måtten-heter som inte längre är författningsenliga, när sådana produkter och
utrustning är nödvändiga för att komplettera eller ersätta komponenter
eller delar av produkter, utrustning eller mätdon som redan finns påmarknaden. Medlemsstaterna måste därför godta att produkter ochutrustning släpps ut på marknaden och tas i bruk som reserv- ochutbytesdelar, även om de visar storheter i måttenheter som inte längre ärförfattningsenliga, så att produkter, utrustning och mätdon som redan
finns på marknaden kan fortsätta att användas.
Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) antog den 1 mars
1974 en internationell standard om hur SI-enheter och andra enheter
skall visas i system med begränsad teckenuppsättning. Det är tillrådligt
att gemenskapen antar de lösningar som redan fått en stor internationellanslutning genom standard ISO 2955 av den 1 mars 1974.
Gemenskapsbestämmelser avseende måttenheter finns i åtskilliga
gemenskapstexter. Frågan om måttenheter är så viktig att det är
väsentligt att kunna hänvisa till en enda gemenskapstext. Detta direktivförenar därför alla gemenskapsbestämmelser på detta område, ochupphäver direktiv 71/354/EEG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Författningsenliga måttenheter, som skall användas för att ange
storheter, skall enligt detta direktiv vara
a) de enheter som anges i bilagans kapitel I,
b) de enheter som anges i bilagans kapitel II, men endast i de
medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973 och fram till den
dag som medlemsstaterna i fråga bestämmer,
c) de enheter som anges i bilagans kapitel III, men endast i de
medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973 och fram till dendag som medlemsstaterna i fråga bestämmer. Denna dag får inte varasenare än den 31 december 1994,
d) de enheter som anges i bilagans kapitel IV, men endast i de
medlemsstater där de var tillåtna den 21 april 1973 och fram till dendag som medlemsstaterna i fråga bestämmer. Denna dag får inte vara
senare än den 31 december 1999.
Artikel 2
a) Skyldigheterna enligt artikel 1 avser mätdon som används, mätningar
som utförs och värden på storheter som anges med hjälp avmåttenheter, i ekonomiskt, hälsovårdande, skyddande elleradministrativt syfte.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 3
▼M2
▼B
▼B
b) Detta direktiv skall inte hindra att inom luft- och sjöfart och
järnvägstrafik används andra måttenheter än dem som föreskrivs idirektivet, vilka fastställts genom internationella konventioner eller
överenskommelser som är bindande för gemenskapen eller medlems-
staterna.
Artikel 3
1. I detta direktiv betyder kompletterande visning att en eller flera
visningar av en storhet med hjälp av enheter som inte finns upptagna i
bilagans kapitel I åtföljs av en visning av en storhet med hjälp av en
enhet som finns upptagen i kapitlet.
2. Kompletterande visning skall vara tillåten fram till ►
M3den 31
december 2009 ◄.
3. Medlemsstaterna får dock kräva att mätdon skall visa storheter
med hjälp av endast en författningsenlig måttenhet.
4. Visning av storheter med hjälp av måttenheter som ingår i kapitel I
skall dominera. Särskilt gäller att visning av storhet med hjälp av
måttenhet som inte upptas i kapitel I inte får ske med hjälp avskrivtecken som är större än skrivtecknen i motsvarande visning medhjälp av enhet som upptas i kapitel I.
Artikel 4
Användning av måttenheter som inte längre är författningsenliga skall
godtas för
— produkter och utrustning som redan finns på marknaden och/eller är i
bruk när detta direktiv antas,
— komponenter och delar av produkter samt utrustning som krävs för
att komplettera eller ersätta komponenter eller delar av sådana
produkter och utrustning.
Användning av författningsenliga måttenheter får dock krävas för
mätdons visningsanordningar.
Artikel 5
Den internationella standarden ISO 2955 av den ►M215 maj 1983 ◄,
”Information processing — Representation of SI and other units for usein systems with limited character sets”, skall tillämpas för det område
som anges i punkt 1 i standarden.
Artikel 6
Direktiv 71/354/EEG skall upphöra att gälla den 1 oktober 1981.
Artikel 6a
Frågor rörande tillämpningen av detta direktiv, och i synnerhet rörande
kompletterande visningar, skall granskas närmare, och lämpliga åtgärder
skall vid behov vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 18 i rådets
direktiv 71/316/EEG (1).
Artikel 7
a) Medlemsstaterna skall före den 1 juli 1981 anta och offentliggöra de
lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. Deskall genast informera kommissionen om detta.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 4
(1) EGT L 202, 6.9.1971, s. 1.▼M2
▼B
▼M2
▼M3
▼B
▼B
Dessa bestämmelser skall tillämpas från den 1 oktober 1981.
b) Från dagen för detta direktivs anmälan skall medlemsstaterna också
se till att kommissionen underrättas om alla förslag till lagar ellerandra författningar som skall antas inom det område som dettadirektiv omfattar. Detta skall ske i så god tid att kommissionen kanavge yttrande om respektive förslag.
Artikel 8
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 5
▼B
BILAGA
KAPITEL I
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I
ARTIKEL1a
1. SI-ENHETER OCH DERAS TIOPOTENSMULTIPLER
1.1.SI-grundenheter
StorhetEnhet
Benämning Beteckning
Längd meter m
Massa kilogram kg
Tid sekund s
Elektrisk ström ampere A
Termodynamisk temperatur kelvin K
Substansmängd mol mol
Ljusstyrka candela cd
Grundenheterna i SI definieras på följande sätt:
Grundenhet för längd
En meter är längden av den sträcka ljus tillryggalägger i tomrum under 1/
299 458 sekund.
(CGPM 1983, sjuttonde konferensen, resolution nr 1.)
Grundenheten för massa
Ett kilogram är enheten för massa; den är lika med massan av den
internationella kilogramprototypen.
(CPGM 1901, tredje konferensen, sidan 70 i mötesprotokollet.)
Grundenheten för tidEn sekund är varaktigheten av 9 192 631 770 perioder av den strålning
som motsvarar övergången mellan de två hyperfinnivåerna i grund-
tillståndet hos atomen cesium 133.
(CPGM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 1.)
Grundenheten för elektrisk strömEn ampere är storleken av den konstanta elektriska ström som, då den
genomflyter två parallella, raka ledare med oändlig längd och försumbart,
cirkulärt tvärsnitt och placerade på ett avstånd av en meter från varandra i
tomrum, mellan dessa ledare åstadkommer en kraft lika med 2·10
−7
newton per meter ledare.
(CPGM 1946, resolution nr 2, godkänd vid CPGM 1948, nionde
konferensen.)
Grundenheten för termodynamisk temperatur
En kelvin, enhet för termodynamisk temperatur, är bråkdelen 1/273,16 av
den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt.
(CPGM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 4.)
Grundenheten för substansmängdEn mol är substansmängden i ett system innehållande lika många
systemelement som det finns atomer i 0,012 kilogram kol 12.
När enheten mol används bör systemelementen specificeras. Dessa kan
vara atomer, molekyler, joner, elektroner, andra partiklar eller specifi-
cerade grupper av sådana partiklar.
(CPGM 1971, fjortonde konferensen, resolution nr 3.)1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 6
▼M1
▼B
▼B
Grundenheten för ljusstyrka
En candela är ljusstyrkan i en given riktning från en källa som utsänder
monokromatisk strålning med frekvensen 540·1012hertz och vars
strålningsstyrka i denna riktning är 1/683 watt per steradian.
(CPGM 1979, sextonde konferensen, resolution 3.)
1.1.1.Särskild benämning och beteckning för SI-enheten för
temperaturvidangivelseavCelsius-temperatur.
StorhetEnhet
Benämning Beteckning
Celsiustemperatur grad Celsius ºC
Celsiustemperaturen ►C1t◄ definieras som skillnaden
►C1t=T-T0◄mellan de två termodynamiska temperaturerna
►C1T◄och►C1T0◄, där►C1T0◄= 273,15 kelvin.
Ett intervall eller en temperaturskillnad kan uttryckas antingen i
kelvin eller grader Celsius. Enheten grad Celsius är lika med
enheten kelvin.
1.2.AndraSI-enheter
1.2.1.Supplementenheter
StorhetEnhet
Benämning Beteckning
Plan vinkel radian rad
Rymdvinkel steradian sr
(CPGM 1960, elfte konferensen, resolution nr 12.)
Definitioner av supplementenheter i SI:
Grundenheten för plan vinkel
En radian är storleken av vinkeln mellan två radier i en cirkel,
vilka på periferin skär av en båge med radiens längd.
(Internationell standard ISO 31 - 1:1992.)Grundenheten för rymdvinkelEn steradian är storleken av rymdvinkeln hos en kon som har sin
spets i centrum av en sfär och av sfärens yta skär av ett stycke med
en area lika med arean av en kvadrat vars sidor har samma längd
som sfärens radie.
(Internationell standard ISO 31 - 1:1992.)
1.2.2.HärleddaSI-enheter
Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter och SI-supple-
mentenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av
SI-grundenheter och/eller SI-supplementenheter med en numerisk
faktor lika med 1.
1.2.3.Härleddaenheter medegnanamnochbeteckningar
StorhetEnhet Uttryckt i
Benämning Beteckningandra SI-
enhetergrund- och supple-
mentenheter
Frekvens hertz Hz s−1
Kraft newton N m·kg·s−21980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 7
▼M3
▼B
▼M3
▼B
▼B
StorhetEnhet Uttryckt i
Benämning Beteckningandra SI-
enhetergrund- och supple-
mentenheter
Tryck pascal Pa N·m−2m−1·kg·s−2
Energi, arbete,
värmemängd joule J N·m m2·kg·s−2
Effekt (1), strålningsflöde watt W J·s−1m2·kg·s−3
Elmängd, laddning coulomb C s·A
Elektrisk spänning,
elektrisk potential, elekt-
romotorisk kraft volt V W·A−1m2·kg·s−3·A−1
Resistans ohm Ω V·A−1m2·kg·s−3·A−2
Konduktans siemens S A·V−1m−2·kg−1·s3·A2
Kapacitans farad F C·V−1m−2·kg−1·s4·A2
Magnetiskt flöde weber Wb V·s m2·kg·s−2·A−1
Magnetisk flödestäthet tesla T Wb·m−2kg·s−2·A−1
Induktans henry H Wb·A−1m2·kg · s−2·A−2
Ljusflöde lumen lm cd·sr
Belysning lux lx lm·m−2m−2· cd·sr
Aktivitet (inom radio-
login) becquerel Bq s−1
Absorberad dos (inomradiologin) gray Gy J·kg
−1m2·s−2
Dosekvivalent sievert Sv J·kg−1m2·s−8
(1) Särskilda benämningar på effektenheten:voltampere, med beteckningen VA, för skenbar
växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten var ingår
inte i någon CPGM-resolution.
Enheter som härletts ur grundenheter eller supplementenheter i SI
kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknats upp i kapitel I.
Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de
benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan.
SI-enheten för dynamisk viskositet kan till exempel uttryckas som
m−1·kg·s−1ou N·s·m−2ou Pa·s.
1.3.Multipelprefix ochderasbeteckningar
Faktor Prefix Beteckning
1024yotta Y
1021zetta Z
1018exa E
1015peta P
1012tera T
109giga G
106mega M
103kilo k
102hekto h
101deka da
10–1deci d
10–2centi c
10–3milli m
10–6mikro µ1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 8
▼M3
▼C1
▼C1
Faktor Prefix Beteckning
10–9nano n
10–12piko p
10–15femto f
10–18atto a
10–21zepto z
10–24yokto y
Benämningar och beteckningar på massenhetens multipelenheter bildas
med prefix till ordet gram respektive till beteckningen g.
Om en härledd enhet uttrycks som en kvot, kan dess multipelenheter
bildas med prefix till enheter i täljaren eller enheter i nämnaren eller i
båda dessa.
Sammansatta prefix, alltså prefix som bildas genom att flera av prefixen
ovan sätts samman, är inte tillåtna.
1.4.Tillåtna särskilda benämningar och beteckningar på SI-multipelen-
heter
StorhetEnhet
Benämning Beteckning Värde
Volym liter l eller L (1)1 l = 1 d m3=1 0−3m3
Massa ton t 1 t = 1 Mg = 103kg
Tryck bar bar (2) 1 bar = 105Pa
(1) Bägge beteckningarna I och L för enheten liter är tillåtna. (CPGM 1979, sextonde konferensen,
resolution nr 5.)
(2) Enhet som i broschyr från International Bureau of Weights and Measures upptas bland temporärt tillåtna
enheter.
Anmärkning: De under punkt 1.3 upptagna prefixen med beteckningar
får användas tillsammans med de enheter och beteckningar
som upptas i tabell 1.4.
2. ENHETER SOM DEFINIERATS MED HJÄLP AV SI-ENHETER, MEN
SOM INTE ÄR MULTIPELENHETER AV DESSA
StorhetEnhet
Benämning Beteckning Värde
Plan vinkel varv* (1)(a) 1 varv = 2 πrad
nygrad* eller gon* gon* 1 gon = π/200 rad
grad º 1º = π/180 rad
minut ′ 1′=π/10 800 rad
sekund ″ 1″=π/648 000 rad
Tid minut min 1 min = 60 s
timme h 1 h = 3 600 s
dag d 1 d = 86 400 s
(1) Tecknet * efter en benämning eller beteckning anger att denna inte upptas på de listor som fastställts av
CPGM, SIPM eller BIPM. Detta gäller hela denna bilaga.
(a) Ingen internationell beteckning finns.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 9
▼B
▼B
Anmärkning: Endast benämningen nygrad eller gon och beteckningen gon får
kombineras med de under punkt 1.3 upptagna prefixen.
3. ENHETER SOM ANVÄNDS MED SI, VARS VÄRDEN SI ÄR EXPERI-
MENTELLT FRAMTAGNA
StorhetEnhet
Benämning Beteckning Definition
Energi Elektronvolt eV En elektronvolt är ökningen av
den kinetiska energin för en
elektron som passerar i tomrum
från en punkt till en annan vars
potential är en volt högre.
Masse Atommassaenhet u En atommassaenhet är 1/12 av
massan av en atom av nukliden12C.
Anm.: De under punkt 1.3 upptagna prefixen och beteckningarna får användas
tillsammans med dessa båda enheter och deras beteckningar.
4. ENHETER OCH BENÄMNINGAR PÅ ENHETER SOM ENDAST
TILLÅTS INOM SPECIALOMRÅDEN
StorhetEnhet
BenämningBeteck-
ningVärde
Optiska systems bryt-
ningsförmåga dioptri* 1 dioptri = 1 m−1
Ädelstenars massa metrisk karat 1 metrisk karat = 2·10−4kg
Markareal ar a 1 a = 102m2
Textilfibrers längdvikt tex* tex* 1 tex = 10−4kg · m−1
Blodtryck millimeter kvicksilvermm Hg
(*) 1 mm Hg = 133,322 Pa
Effektiv tvärsnittsarea barn b 1 b = 10-28m2
Anmärkning: ►M1De under punkt 1.3 upptagna beteckningarna och
prefixen får användas tillsammans med enheterna ovan och
deras beteckningar, utom med enheten millimeter kvicksilver
och dess beteckning. Multipeln 102 a benämns dock hektar. ◄
5. SAMMANSATTA ENHETER
Sammansatta enheter bildas genom sammansättning av de i kapitel 1 upptagna
enheterna.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 10
▼M3
▼B
▼M1
▼B
▼M2
KAPITEL II
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER ENLIGT ARTIKEL 1 b,
SOMFÅRANVÄNDASENDASTFÖRSÄRSKILDAÄNDAMÅL
ÄndamålEnhet
Benämning Ungefärligt värde Beteckning
Vägskyltar, mätning av
avstånd och hastighetmile 1 mile = 1 609 m mile
yard 1 yd = 0,9144 m yd
fot 1 ft = 0,3048 m ft
tum 1 in = 2,54×10−2mi n
Utskänkning av fatöl och cider;
mjölk i returförpackningarpint 1 pt = 0,5683×10−3m3pt
Lantmäteri acre 1 ac = 4 047 m2ac
Handel med ädla metaller troy ounce 1 oz tr = 31,10×10−3kg oz tr
Fram till den dag som bestäms enligt artikel 1 b får sammansatta enheter bildas
genom att de enheter som upptas i detta kapitel kombineras med varandra eller
med enheterna i kapitel I.
KAPITEL III
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER SOM OMNÄMNS I
ARTIKEL1C
STORHETER, BENÄMNINGAR, BETECKNINGAR OCH UNGEFÄRLIGA
VÄRDEN
Längd
tum 1 in = 2,54·10−2m
fot 1 ft = 0,3048 m
mile 1 mile = 1 609 myard 1 yd = 0,9144 m
Area
kvadratfot 1 sq ft = 0,929·10
−1m2
acre 1 ac = 4 047 m2
kvadratyard 1 sq yd = 0,8361 m2
Volymfluid ounce 1 fl oz = 28,41·10
−6m3
gill 1 gill = 0,1421·10−3m3
pint 1 pt = 0,5683·10−3m3
quart 1 qt = 1,137·10−3m3
gallon 1 gal = 4,546·10−3m3
Massaounce (avoirdupois) 1 oz = 28,35·10
−3kg
troy ounce 1 oz tr = 31,10·10−3kg
pound 1 lb = 0,4536 kg1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 11
▼B
▼M2
▼B
▼B
Energi
therm 1 therm = 105,506·106J
Fram till den tidpunkt som anges i artikel 1 c får sammansatta enheter bildas
genom sammansättning av enheter som upptas i kapitel III med varandra eller
med enheter som upptas i kapitel I.
KAPITEL IV
FÖRFATTNINGSENLIGA MÅTTENHETER ENLIGT ARTIKEL 1 d,
SOMFÅRANVÄNDASENDASTFÖRSÄRSKILDAÄNDAMÅL
ÄndamålEnhet
Benämning Ungefärligt värde Beteckning
Navigering inom sjöfarten famn 1 fm = 1,829 m fm
Öl, cider, vatten, läskedryck
och jos i returförpackningarpint fluid 1 pt = 0,5683×10−3m3pt
ounce 1 fl oz = 28,41×10−6m3fl. oz
Spritdrycker gill 1 gill = 0,142×10−3m3gill
Varor i lösvikt ounce
(avoirdupois)1 oz = 28,35×10−3kg oz
pund 1 lb = 0,4536 kg lb
Gasdistribution therm 1 therm = 105,506×106J therm
Fram till den dag som bestäms enligt artikel 1 d får sammansatta enheter bildas
genom att de enheter som upptas i detta kapitel kombineras med varandra eller
med enheterna i kapitel I.1980L0181 — SV — 09.02.2000 — 003.001 — 12
▼M2
▼B
▼M2