02013R0321 — SV — 11.03.2020 — 004.001

Den här texten är endast avsedd som ett dokumentationshjälpmedel och har ingen rättslig verkan. EU-institutionerna tar inget ansvar för innehållet. De autentiska versionerna av motsvarande rättsakter, inklusive ingresserna, publiceras i Europeiska unionens officiella tidning och finns i EUR-Lex. De officiella texterna är direkt tillgängliga via länkarna i det här dokumentet

►B KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (Text av betydelse för EES) (EGT L 104 12.4.2013, s. 1)

Ändrad genom:









▼B

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 321/2013

av den 13 mars 2013

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG

(Text av betydelse för EES)







Artikel 1

Den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD:n) avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar för hela Europeiska unionens järnvägssystem, såsom den fastställs i bilagan, antas härmed.

Artikel 2

1. TSD:n ska gälla delsystemet Rullande materiel – godsvagnar enligt beskrivningen i ►M3 punkt 2.7 i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 ( 1 ) ◄ .

2. TSD:n ska gälla för godsvagnar med en högsta driftshastighet som är lägre än eller lika med 160 km/tim och en högsta axellast som är lägre än eller lika med 25 ton.

3. TSD:n ska gälla för godsvagnar som är avsedda att köras på en eller flera av följande nominella spårvidder: 1 435 mm, 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm. TSD:n ska inte gälla för godsvagnar som huvudsakligen används på spårvidden 1 520 mm och som tillfälligt kan användas på spårvidden 1 524 mm.

Artikel 3

TSD:n ska gälla för alla nya godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem, med beaktande av avsnitt 7 i bilagan.

Den TSD som fastställs i bilagan ska även gälla för befintliga godsvagnar i följande fall:

▼M3

a) När de moderniseras eller byggs om i enlighet med avsnitt 7.2.2 i bilagan till denna förordning.

▼B

b) Med avseende på specifika bestämmelser, som axlarnas spårbarhet i punkt 4.2.3.6.4 och underhållsplanen i punkt 4.5.3.

▼M3

c) Med avseende på märkningen ”GE” enligt punkt 5 i tillägg C till bilagan kan vagnar i den befintliga vagnparken, vilka har godkänts i enlighet med kommissionens beslut 2006/861/EG i dess ändrade lydelse enligt beslut 2009/107/EG, eller beslut 2006/861/EG i dess ändrade lydelse enligt beslut 2009/107/EG och 2012/464/EU, och vilka uppfyller villkoren i punkt 7.6.4 i beslut 2009/107/EG, erhålla GE-märkningen utan någon ytterligare tredjepartsbedömning eller något nytt godkännande för utsläppande på marknaden. Användningen av denna märkning av vagnar i drift står fortfarande under järnvägsföretagens ansvar.

▼M4

d) När området för användning utvidgas i enlighet med artikel 54.3 i direktiv (EU) 2016/797 ska bestämmelserna i avsnitt 7.2.2.4 i bilagan till denna förordning gälla.

▼B

Det detaljerade tekniska tillämpningsområdet för denna förordning fastställs i kapitel 2 i bilagan.

Artikel 4

▼M3

1. När det gäller ”öppna punkter” som anges i tillägg A ska de villkor som måste uppfyllas vid kontroll av de väsentliga kraven i direktiv (EU) 2016/797 vara de villkor som fastställs i gällande nationella bestämmelser i den medlemsstat som ingår i området för användning för de fordon som omfattas av denna förordning.

▼B

2. Inom sex månader efter att denna förordning har trätt i kraft ska varje medlemsstat skicka följande information till de övriga medlemsstaterna och kommissionen, förutsatt att informationen inte redan har skickats till dem enligt beslut 2006/861/EG:

a) Den förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser som avses i punkt 1.

b) De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och de kontrollförfaranden som ska utföras för att tillämpa dessa bestämmelser.

▼M3

c) De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena med avseende på de öppna punkterna.

▼B

Artikel 5

▼M3

1. När det gäller specialfall som avses i avsnitt 7.3 i bilagan ska de villkor som måste uppfyllas vid kontroll av de väsentliga kraven i direktiv (EU) 2016/797 vara de villkor som fastställs i avsnitt 7.3 i bilagan eller i gällande nationella bestämmelser i den medlemsstat som ingår i området för användning för de fordon som omfattas av denna förordning.

▼B

2. Inom sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft ska varje medlemsstat meddela de övriga medlemsstaterna och kommissionen följande:

a) De tillämpliga tekniska bestämmelser som avses i punkt 1.

b) De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och de kontrollförfaranden som ska utföras för att tillämpa de tekniska bestämmelser som avses i punkt 1.

▼M3

c) De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena för de specialfall som avses i punkt 7.3 i bilagan.

▼B

Artikel 6

1. Utan att det påverkar tillämpningen av de överenskommelser som redan har meddelats inom ramen för beslut 2006/861/EG och inte ska meddelas igen, ska medlemsstaterna inom sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft underrätta kommissionen om alla nationella, bilaterala, multilaterala eller internationella överenskommelser som avser godsvagnar som faller inom denna förordnings tillämpningsområde.

2. Medlemsstaterna ska genast meddela kommissionen om eventuella framtida överenskommelser eller förändringar av befintliga överenskommelser.

Artikel 7

I enlighet med artikel 9.3 i direktiv 2008/57/EG ska varje medlemsstat inom ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft till kommissionen överlämna en förteckning över de projekt som genomförs inom medlemsstatens territorium och vars utveckling är långt framskriden.

Artikel 8

▼M3

1. För ett delsystem som innehåller driftskompatibilitetskomponenter som inte är försedda med EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, får ett EG-kontrollintyg utfärdas under en övergångsperiod som löper ut den 1 januari 2024 förutsatt att bestämmelserna i avsnitt 6.3 i bilagan är uppfyllda.

2. Nyproduktionen eller ombyggnaden/moderniseringen av delsystemet med användning av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad inom den övergångsperiod som anges i punkt 1, inklusive förfarandet för utsläppande på marknaden.

▼B

3. Under den övergångsperiod som anges i punkt 1

a) ska skälen till att driftskompatibilitetskomponenter inte har certifierats tydligt identifieras vid det kontrollförfarande som avses i punkt 1,

b) ska de nationella säkerhetsmyndigheterna rapportera om användningen av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter i samband med godkännandeförfaranden i den årsrapport som avses i ►M3 artikel 19 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 ( 2 ) ◄ .

▼M3

4. Efter en övergångsperiod som löper ut den 1 januari 2015 ska nyproducerade driftskompatibilitetskomponenter i form av ”slutsignaler” omfattas av den EG-försäkran om överensstämmelse som krävs.

▼M2

Artikel 8a

▼M3

1. Trots bestämmelserna i avsnitt 6.3 i bilagan får ett EG-kontrollintyg utfärdas för ett delsystem innehållande komponenter som motsvarar driftskompatibilitetskomponenten ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” som inte har en EG-försäkran om överensstämmelse under en övergångsperiod som löper ut den 1 januari 2024, om följande villkor är uppfyllda:

a) Komponenten tillverkades innan denna förordning började tillämpas.

b) Driftskompatibilitetskomponenten har använts i ett delsystem som hade godkänts och släppts ut på marknaden i minst en medlemsstat före den dag då denna förordning började tillämpas.

2. Nytillverkningen, ombyggnaden eller moderniseringen av ett delsystem med användning av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad, inbegripet beviljande av tillstånd för utsläppande på marknaden, innan den övergångsperiod som anges i punkt 1 löper ut.

▼M2

3. Under den övergångsperiod som anges i punkt 1

a) ska skälen till att driftskompatibilitetskomponenter inte har certifierats tydligt identifieras vid det kontrollförfarande för delsystemet som avses i punkt 1,

b) ska nationella säkerhetsmyndigheter i sin årsrapport, som avses i ►M3 artikel 19 i direktiv (EU) 2016/798 ◄ , rapportera om användningen av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter av typen ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” i samband med tillståndsförfaranden.

Artikel 8b

1. Fram till utgången av driftskompatibilitetskomponenternas löpande godkännandeperiod behöver inte driftskompatibilitetskomponenter av typen ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” som förtecknas i tillägg G till bilagan omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse. Under denna period ska ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” som förtecknas i tillägg G till bilagan anses uppfylla kraven i denna förordning.

2. Efter utgången av driftskompatibilitetskomponenternas löpande godkännandeperiod ska driftskompatibilitetskomponenter av typen ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” som förtecknas i tillägg G till bilagan omfattas av EG-försäkran om överensstämmelse.

Artikel 8c

1. Trots bestämmelserna i avsnitt 6.3 i bilagan får ett EG-kontrollintyg utfärdas för ett delsystem innehållande komponenter som motsvarar driftskompatibilitetskomponenten ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” som inte har en EG-försäkran om överensstämmelse under en övergångsperiod på tio år efter utgången av godkännandeperioden för driftskompatibilitetskomponenten, om följande villkor är uppfyllda:

a) Komponenten tillverkades före utgången av godkännandeperioden för driftskompatibilitetskomponenten.

▼M3

b) Driftskompatibilitetskomponenten har använts i ett delsystem som hade godkänts och släppts ut på marknaden i minst en medlemsstat före utgången av godkännandeperioden för driftskompatibilitetskomponenten.

2. Nytillverkningen, ombyggnaden eller moderniseringen av ett delsystem med användning av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter ska vara avslutad, inbegripet beviljande av tillstånd för utsläppande på marknaden, innan den övergångsperiod som anges i punkt 1 löper ut.

▼M2

3. Under den övergångsperiod som anges i punkt 1

a) ska skälen till att driftskompatibilitetskomponenter inte har certifierats tydligt identifieras vid det kontrollförfarande för delsystemet som avses i punkt 1,

b) ska de nationella säkerhetsmyndigheterna i sin årsrapport, som avses i ►M3 artikel 19 i direktiv (EU) 2016/798 ◄ , rapportera om användningen av ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter av typen ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” i samband med tillståndsförfaranden.

▼B

Artikel 9

▼M3

Den kontrollförklaring och/eller försäkran om typöverensstämmelse som tagits fram för ett nytt fordon i enlighet med beslut 2006/861/EG ska anses vara giltig till utgången av övergångsperioden som löper ut den 1 januari 2017.

▼M2

Artikel 9a

EG-typkontrollintyget eller EG-konstruktionskontrollintyget för driftskompatibilitetskomponenten ”friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana” ska vara giltigt i tio år. Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden på grundval av en EG-försäkran om överensstämmelse som hänvisar till detta EG-typkontrollintyg eller EG-konstruktionskontrollintyg.

▼B

Artikel 10

▼M2

1. Byrån ska på sin webbplats offentliggöra den förteckning över fullständigt godkända kompositbromsblock för internationell transport som avses i tillägg G till bilagan, för den period då dessa bromsblock inte omfattas av EG-försäkringar.

▼B

2. Byrån ska hålla den förteckning som avses i punkt 1 uppdaterad och informera kommissionen om eventuella förändringar. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om eventuella förändringar i förteckningen genom den kommitté som inrättats enligt artikel 29 i direktiv 2008/57/EG.

▼M2

Artikel 10a

1. För att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen kan det komma att krävas innovativa lösningar som inte överensstämmer med de specifikationer som anges i bilagan och/eller på vilka de bedömningsmetoder som anges i bilagan inte kan tillämpas. I sådana fall ska nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder tas fram för dessa innovativa lösningar.

2. Innovativa lösningar kan avse delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar”, dess delar och dess driftskompatibilitetskomponenter.

3. Om en innovativ lösning föreslås ska tillverkaren eller dennes i unionen etablerade behöriga ombud uppge på vilket sätt den avviker från eller kompletterar relevanta bestämmelser i denna TSD och lämna information om avvikelserna till kommissionen för analys.

4. Kommissionen ska avge ett yttrande om den föreslagna innovativa lösningen. Om detta yttrande är positivt ska lämpliga funktionella specifikationer, gränssnittsspecifikationer och bedömningsmetoder som måste införas i TSD:n för att medge användning av denna innovativa lösning tas fram och därefter införlivas i TSD:n i samband med det översynsförfarande som genomförs enligt ►M3 artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797 ◄ . Om yttrandet är negativt får den föreslagna innovativa lösningen inte tillämpas.

5. I väntan på översynen av TSD:n ska det positiva yttrande som avgetts av kommissionen betraktas som ett godtagbart sätt att uppfylla de väsentliga kraven i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ och det får därför användas för bedömning av delsystemet.

▼B

Artikel 11

Kommissionens beslut 2006/861/EG upphör att gälla från och med den 1 januari 2014.

Beslutet ska dock fortsätta att gälla för underhåll inom projekt som godkänts enligt det beslutet och, såvida inte sökanden begär att få använda denna förordning, för projekt som avser nya, moderniserade eller ombyggda delsystem vars utveckling redan är långt framskriden eller som omfattas av ett avtal som håller på att genomföras det datum då den här förordningen tillkännages.

Artikel 12

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Förordningen ska tillämpas från och med den 1 januari 2014. Ett godkännande för ibruktagande med tillämpning av den TSD som fastställs i bilagan till denna förordning, förutom avsnitt 7.1.2, kan dock beviljas även före den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA

Teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 1.1 Tekniskt tillämpningsområde 1.2 Geografiskt tillämpningsområde 1.3 Innehållet i denna TSD 2. Delsystemets tillämpningsområde och definition 3. Väsentliga krav 4. Beskrivning av delsystemet 4.1 Inledning 4.2 Delsystemets funktionella och tekniska specifikationer 4.2.1 Allmänt 4.2.2 Strukturer och mekaniska delar 4.2.2.1 Mekaniskt gränssnitt 4.2.2.1.1 Drag- och stötinrättning 4.2.2.1.2 Kortkoppel 4.2.2.2 Enhetens hållfasthet 4.2.2.3 Enhetens integritet 4.2.3 Fordonsprofiler och samverkan mellan fordon och bana 4.2.3.1 Fordonsprofiler 4.2.3.2 Kompatibilitet med linjers bärförmåga 4.2.3.3 Kompatibilitet med tågdetekteringssystem 4.2.3.4 Övervakning av axellagers tillstånd 4.2.3.5 Gångsäkerhet 4.2.3.5.1 Säkerhet mot urspårning på skevt spår 4.2.3.5.2 Gångdynamiska egenskaper 4.2.3.6 Löpverk 4.2.3.6.1 Boggiramens strukturella konstruktion 4.2.3.6.2 Egenskaper för hjulpar 4.2.3.6.3 Egenskaper för hjul 4.2.3.6.4 Egenskaper för axlar 4.2.3.6.5 Lagerboxar/axellager 4.2.3.6.6 Automatiska system för variabel spårvidd 4.2.3.6.7 Löpverk för manuellt byte av hjulpar 4.2.4 Broms 4.2.4.1 Allmänt 4.2.4.2 Säkerhetskrav 4.2.4.3 Funktionella och tekniska krav 4.2.4.3.1 Allmänna funktionella krav 4.2.4.3.2 Bromsprestanda 4.2.4.3.2.1 Driftbroms 4.2.4.3.2.2 Parkeringsbroms 4.2.4.3.3 Termisk kapacitet 4.2.4.3.4 Fastbromsningsskydd (WSP) 4.2.4.3.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana 4.2.5 Klimat- och miljöförhållanden 4.2.6 Skyddssystem 4.2.6.1 Brandsäkerhet 4.2.6.1.1 Allmänt 4.2.6.1.2 Funktionella och tekniska specifikationer 4.2.6.1.2.1 Barriärer 4.2.6.1.2.2 Material 4.2.6.1.2.3 Kablar 4.2.6.1.2.4 Brandfarliga vätskor 4.2.6.2 Skydd mot elektriska riskkällor 4.2.6.2.1 Skyddsåtgärder mot indirekt kontakt (skyddsjordning) 4.2.6.2.2 Skyddsåtgärder mot direkt kontakt 4.2.6.3 Fastsättningsanordningar för slutsignal 4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten 4.3.1 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur 4.3.2 Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning 4.3.3 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering 4.4 Driftsregler 4.5 Underhållsregler 4.5.1 Allmän dokumentation 4.5.2 Verifikationsrapport för underhållsdata 4.5.3 Underhållsanvisning 4.6 Yrkesmässiga kvalifikationer 4.7 Hälso- och säkerhetskrav 4.8 Parametrar som ska anges i det tekniska underlaget och i det europeiska registret över godkända typer av fordon ▼M3 4.9 Kontroller av ruttkompatibilitet innan godkända fordon används ▼B 5. Driftskompatibilitetskomponenter 5.1 Allmänt 5.2 Innovativa lösningar 5.3 Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenter 5.3.1 Löpverk 5.3.2 Hjulpar 5.3.3 Hjul 5.3.4 Axel ▼M2 5.3.4a Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana ▼M3 5.3.4b Automatiskt system för variabel spårvidd ▼B 5.3.5 Slutsignal 6. Bedömning av överensstämmelse och EG-kontroll 6.1 Driftskompatibilitetskomponent 6.1.1 Moduler 6.1.2 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse 6.1.2.1 Löpverk 6.1.2.2 Hjulpar 6.1.2.3 Hjul 6.1.2.4 Axel 6.1.2.4a ▼M2 6.1.2.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana ▼M3 6.1.2.6 Automatiskt system för variabel spårvidd ▼B 6.1.3 Innovativa lösningar 6.2 Delsystem 6.2.1 Moduler 6.2.2 Förfaranden för EG-kontroll 6.2.2.1 Enhetens hållfasthet 6.2.2.2 Säkerhet mot urspårning på skevt spår 6.2.2.3 Gångdynamiska egenskaper 6.2.2.4 Lagerboxar/axellager ▼M3 6.2.2.4a Automatiska system för variabel spårvidd ▼B 6.2.2.5 Löpverk för manuellt byte av hjulpar 6.2.2.6 Termisk kapacitet 6.2.2.7 Klimat- och miljöförhållanden 6.2.2.8 Brandsäkerhet 6.2.2.8.1 Barriärer 6.2.2.8.2 Material 6.2.2.8.3 Kablar 6.2.2.8.4 Brandfarliga vätskor 6.2.3 Innovativa lösningar 6.3 Delsystem innehållande komponenter som motsvarar driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran 6.4 Projektfaser då en bedömning krävs 6.5 Komponenter med en EG-försäkran om överensstämmelse 7. Genomförande 7.1 Godkännande för utsläppande på marknaden 7.1.1 Godkännande för ibruktagande av ett nytt fordon i överensstämmelse med tidigare TSD:er avseende godsvagnar 7.1.2 Ömsesidigt erkännande av det första godkännandet för utsläppande på marknaden 7.2 Allmänna bestämmelser för genomförandet 7.2.1 Utbyte av komponenter 7.2.2 Ändringar av en befintlig enhet eller en befintlig enhetstyp 7.2.2.1 Inledning 7.2.2.2 Bestämmelser för att förvalta ändringar både av en enhet och en enhetstyp 7.2.2.3 Särskilda bestämmelser för befintliga enheter som inte omfattas av en EG-kontrollförklaring med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015 7.2.2.4 Bestämmelser för utvidgning av området för användning för befintliga enheter med godkännande i enlighet med direktiv 2008/57/EG eller som var i drift före den 19 juli 2010 7.2.3 Bestämmelser avseende EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg 7.2.3.1 Delsystemet Rullande materiel 7.2.3.1.1 Fas A 7.2.3.1.2 Fas B 7.2.3.2 Driftskompatibilitetskomponenter 7.3 Specialfall 7.3.1 Inledning 7.3.2 Förteckning över specialfall 7.3.2.1 Allmänna specialfall ▼M3 7.3.2.1a Fordonsprofiler (punkt 4.2.3.1) ▼B 7.3.2.2 Övervakning av axellagers tillstånd (punkt 4.2.3.4) 7.3.2.3 Säkerhet mot urspårning på skevt spår (punkt 4.2.3.5.1) 7.3.2.4 Gångdynamiska egenskaper (punkt 4.2.3.5.2) 7.3.2.5 Egenskaper för hjulpar, hjul och axlar (punkterna 4.2.3.6.2 och 4.2.3.6.3) 7.3.2.6 Fastsättningsanordningar för slutsignal (punkt 4.2.6.3) ▼M3 7.3.2.7 Bestämmelser för att förvalta ändringar av både rullande materiel och typ av rullande materiel (7.2.2.2) ▼B 7.4 Speciella klimat- och miljöförhållanden 7.5 Godsvagnar i drift enligt nationella, bilaterala, multilaterala eller internationella överenskommelser ▼M3 7.6 Aspekter som måste beaktas vid revideringen eller vid byråns övriga verksamheter 7.6.1 Bestämmelser för genomförandet ▼B Tillägg

1. INLEDNING

En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) är en specifikation som omfattar ett delsystem (eller en del av det) enligt beskrivningen i artikel 2 i i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄

— för att driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet ska säkerställas,

— för att uppfylla de väsentliga kraven.

1.1 Tekniskt tillämpningsområde

Se artikel 2 i denna förordning.

▼M3

1.2 Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är hela Europeiska unionens järnvägssystem enligt avsnitt 1 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797, med hänsyn tagen till de begränsningar rörande spårvidd som anges i artikel 2.

▼B

1.3 Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ genom att

a) ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2),

b) ange de väsentliga kraven för den berörda delen av delsystemet Rullande materiel och för dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 3),

c) fastställa de funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4),

d) ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som måste omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, och som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos järnvägssystemet (kapitel 5),

e) för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas för att bedöma driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse eller lämplighet för användning och för EG-kontrollen av delsystemen (kapitel 6),

f) ange strategin för genomförandet av TSD:erna (kapitel 7),

g) för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som nämns ovan, samt för genomförandet av denna TSD (kapitel 4).

▼M3

2. DELSYSTEMETS TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITION

2.1 Tillämpningsområde

Denna TSD är tillämplig på ”godsvagnar, inbegripet fordon utformade för transport av lastbilar” enligt avsnitt 2 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797, med beaktande av de begränsningar som anges i artikel 2. Nedan kallas denna del av delsystemet Rullande materiel för godsvagnar och tillhör delsystemet Rullande materiel i enlighet med bilaga II till direktiv (EU) 2016/797.

De övriga fordon som anges i avsnitt 2 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797 omfattas inte av denna TSD. Detta gäller särskilt för

a) fordon för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur

b) fordon som är utformade för transport av — motorfordon med passagerare ombord, eller — motorfordon utan passagerare ombord, men som är avsedda att ingå i persontåg (personbilsvagnar)

c) fordon som — ökar sin längd i lastat tillstånd, och — vars nyttolast i sig är en del av fordonskonstruktionen.

Anmärkning: Se även avsnitt 7.1 för särskilda fall.

2.2 Definitioner

I denna TSD används följande definitioner:

a) En enhet är den övergripande term som används för att beteckna rullande materiel. Den omfattas av tillämpningen av denna TSD och därigenom även av EG-kontrollförfarandet. En enhet kan bestå av något av följande: — En vagn som kan användas separat, med en egen ram som är monterad på vagnens egen hjuluppsättning. — En sammansättning med permanent sammankopplade element som inte kan användas separat. — Separata järnvägsboggier som är ansluta till kompatibla vägfordon (ett eller flera) vilkas kombination utgör en sammansättning i ett järnvägskompatibelt system.

b) Ett tåg är en driftsmässig sammansättning bestående av flera enheter.

c) Fordonets projekterade driftsstatus omfattar alla förhållanden som enheten är avsedd att användas under och dess tekniska gränser. Fordonets projekterade driftsstatus kan gå utöver specifikationerna i denna TSD för att enheterna ska kunna användas tillsammans i ett tåg på järnvägsnätet inom ramen för ett järnvägsföretags säkerhetsstyrningssystem.

▼B

3. VÄSENTLIGA KRAV

I artikel 4.1 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ anges att järnvägssystemet, dess delsystem och delsystemens driftskompatibilitetskomponenter ska uppfylla de relevanta väsentliga kraven. De väsentliga kraven beskrivs övergripande i bilaga III till ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ . I tabell 1 anges de grundläggande parametrar som specificeras i denna TSD och deras kopplingar till de väsentliga krav som tas upp i bilaga III till ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ .







Tabell 1 Grundläggande parametrar och deras kopplingar till de väsentliga kraven Punkt Grundläggande parameter Väsentliga krav Säkerhet Tillförlitlighet och tillgänglighet Hälsa Miljöskydd Teknisk kompatibilitet 4.2.2.1.1 Drag- och stötinrättning 1.1.1, 1.1.3, 1.1.5, 2.4.1 4.2.2.1.2 Kortkoppel 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.2 Enhetens hållfasthet 1.1.1, 1.1.3, 2.4.1 4.2.2.3 Enhetens integritet 1.1.1 4.2.3.1 Fordonsprofiler 1.1.1 2.4.3 4.2.3.2 Kompatibilitet med linjers bärförmåga 1.1.1 2.4.3 4.2.3.3 Kompatibilitet med tågdetekteringssystem 1.1.1 2.4.3 4.2.3.4 Övervakning av axellagers tillstånd 1.1.1 1.2 2.4.3 4.2.3.5.1 Säkerhet mot urspårning på skevt spår 1.1.1, 1.1.2, 2.4.1 2.4.3 4.2.3.5.2 Gångdynamiska egenskaper 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.3.6.1 Boggiramens strukturella konstruktion 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.2 Egenskaper för hjulpar 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.3 Egenskaper för hjul 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 2.4.3 4.2.3.6.4 Egenskaper för axlar 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.3.6.5 Lagerboxar/axellager 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 ▼M3 4.2.3.6.6 Automatiska system för variabel spårvidd 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.2 1.5 ▼B 4.2.3.6.7 Löpverk för manuellt byte av hjulpar 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 4.2.4.2 Broms – Säkerhetskrav 1.1.1, 1.1.3 1.2 2.4.2 4.2.4.3.1 Broms – Allmänna funktionella krav 1.1.1 2.4.1 2.4.2 4.2.4.3.2.1 Bromsprestanda – Driftbroms 1.1.1, 1.1.2 2.4.1 2.4.2 1.5 4.2.4.3.2.2 Bromsprestanda – Parkeringsbroms 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.3 Broms – Termisk kapacitet 1.1.1, 1.1.3 2.4.1 2.4.3 4.2.4.3.4 Broms – Fastbromsningsskydd (WSP) 2.4.1 2.4.2 ▼M2 4.2.4.3.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 2.4.1 2.4.3 ▼B 4.2.5 Klimat- och miljöförhållanden 1.1.1 1.1.2 2.4.3 4.2.6.1 Brandsäkerhet 1.1.1 1.1.4 4.2.6.1.2.1 Brandsäkerhet – Barriärer 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.2 Brandsäkerhet – Material 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.3 Brandsäkerhet – Kablar 1.1.4 1.1.5 1.3.2 1.4.2 4.2.6.1.2.4 Brandsäkerhet – Brandfarliga vätskor 1.1.4 1.3.2 1.4.2 4.2.6.2 Skydd mot elektriska riskkällor 1.1.5 2.4.1 4.2.6.3 Fastsättningsanordningar för slutsignal 1.1.1

De väsentliga kraven 1.3.1, 1.4.1, 1.4.3, 1.4.4 och 1.4.5 i bilaga III till ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ faller inom tillämpningsområdet för annan lagstiftning inom unionen.

4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1 Inledning

Järnvägssystemet, som omfattas av ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ och av vilket godsvagnar utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet ska kontrolleras. Denna enhetlighet ska särskilt kontrolleras med avseende på specifikationerna för delsystemet Rullande materiel och kompatibiliteten med järnvägsnätet (avsnitt 4.2), delsystemets gränssnitt mot de övriga delsystemen i järnvägssystemet där det är integrerat (avsnitten 4.2 och 4.3), liksom den första versionen av reglerna för drift och underhåll (avsnitten 4.4 och 4.5) enligt kraven i artikel 18.3 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ .

Det tekniska underlaget, enligt artikel 18.3 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ och bilaga VI till samma direktiv (avsnitt 4.8), ska framför allt innehålla konstruktionsrelaterade värden rörande kompatibiliteten med järnvägsnätet.

4.2 Delsystemets funktionella och tekniska specifikationer

4.2.1 Allmänt

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 är de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Rullande materiel – godsvagnar grupperade och ordnade enligt följande punkter i detta kapitel:

— Strukturer och mekaniska delar.

— Fordonsprofiler och samverkan mellan fordon och bana.

— Broms.

— Klimat- och miljöförhållanden.

— Skyddssystem.

Endast när det är absolut nödvändigt för järnvägssystemets driftskompatibilitet och för att uppfylla de relevanta väsentliga kraven, föreskriver de funktionella och tekniska specifikationerna för godsvagnar och deras gränssnitt användning av bestämda tekniska lösningar.

▼M2 —————

▼B

När de funktionella och tekniska specifikationer som krävs för att uppnå driftskompatibilitet och för att uppfylla de väsentliga kraven inte har utvecklats för en viss teknisk aspekt, ska denna aspekt identifieras som en öppen punkt i det tillämpliga avsnittet. Enligt kravet i artikel 5.6 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ ska alla öppna punkter förtecknas i tillägg A.

I tillägg C specificeras ett antal villkor. Det är frivilligt att uppfylla dessa villkor. Om detta alternativ väljs ska överensstämmelsen bedömas av ett anmält organ inom ramarna för EG-kontrollförfarandet.

I enlighet med artikel 5.5 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ kan bestämmelser avseende specialfall anges i varje TSD. Dessa bestämmelser återfinns i kapitel 7.

Så långt det är möjligt definieras bedömningsförfarandet för kraven i avsnitt 4.2 i kapitel 6. I dessa fall refererar texten i avsnitt 4.2 till motsvarande avsnitt och punkter i kapitel 6. Om det för en viss grundläggande parameter inte går att separera kraven från bedömningsförfarandet, ges ingen referens.

4.2.2 Strukturer och mekaniska delar

4.2.2.1 Mekaniskt gränssnitt

4.2.2.1.1 Drag- och stötinrättning

Drag- och stötinrättningen är det mekaniska gränssnittet mellan enheter som tillsammans bildar ett tåg.

Koppelsystemet ska konstrueras på ett sådant sätt att ingen person krävs mellan de enheter som ska kopplas ihop/bort när någon av dem är i rörelse.

Drag- och stötinrättningar ska vara fjädrande och tåla de krafter som uppstår i enlighet med enhetens definierade projekterade driftsstatus.

4.2.2.1.2 Kortkoppel

Kortkopplet är det mekaniska gränssnittet mellan element som tillsammans bildar en enhet.

Kortkopplet ska vara fjädrande och tåla de krafter som uppstår i enlighet med enhetens definierade projekterade driftsstatus. Kopplingen mellan två element som delar samma löpverk omfattas av punkt 4.2.2.2.

Kortkopplens hållfasthet i längdriktningen ska vara lika stor som eller större än hållfastheten hos enhetens drag- och stötinrättningar.

▼M4

4.2.2.2 Enhetens hållfasthet

▼M3

Strukturen hos enhetens korg, eventuella fastsättningar av utrustning samt lyft- och uppallningspunkter ska vara konstruerade så att inga sprickor, betydande permanenta deformeringar eller brott uppstår under de lastfall som anges i kapitel 5 i EN 12663-2:2010.

När det rör sig om en sammansättning i ett järnvägskompatibelt system bestående av separata järnvägsboggier som är ansluta till kompatibla vägfordon, kan lastfallen skilja sig från dem som anges ovan, på grund av deras bimodala specifikation. I ett sådant fall ska lastfallen beskrivas av sökanden på grundval av en konsekvent uppsättning specifikationer, med beaktande av särskilda villkor för användning vid tågsammansättning, växling och drift.

Hur överensstämmelsen ska visas, beskrivs i punkt 6.2.2.1.

Lyft- och uppallningspunkterna ska markeras på enheten. Märkningen ska uppfylla kraven i punkt 4.5.14 i EN 15877-1:2012.

Anmärkning: Demonstrationen av överensstämmelse enligt punkt 6.2.2.1 anses även omfatta fogningstekniker.

▼B

4.2.2.3 Enhetens integritet

Enheten ska vara konstruerad så att alla rörliga delar som är avsedda att stänga en öppning (dörrar för av- och påstigning, presenning, luckor, klaffar etc.) är skyddade mot oavsiktlig rörelse.

Låsanordningarna ska ange de rörliga delarnas status (öppen/stängd) och ska vara synliga utanpå enheten.

4.2.3 Fordonsprofiler och samverkan mellan fordon och bana

4.2.3.1 Fordonsprofiler

Den här punkten rör beräkningsreglerna för storleksbestämning av rullande materiel som ska kunna användas på ett eller flera järnvägsnät utan risk för konflikt med infrastrukturen.

En enhets överensstämmelse med den avsedda referensprofilen, inklusive referensprofilen för den nedre delen, ska fastställas genom någon av de metoder som anges i ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ .

Den kinematiska metoden som beskrivs i ►M3 EN 15273-2:2013+A1:2016 ◄ ska användas för att fastställa överensstämmelse, när detta är aktuellt, mellan referensprofilen för enheten och respektive målreferensprofiler – G1, GA, GB och GC – inklusive de profiler som används för den nedre delen – ►M3 GI1 och GI2 ◄ .

4.2.3.2 Kompatibilitet med linjers bärförmåga

Enhetens vertikala belastningsegenskaper ska fastställas för att kontrollera kompatibiliteten med linjernas lastbärande kapacitet.

Den tillåtna nyttolast en enhet får bära, för axellaster upp till och med 25 ton, ska fastställas genom användning av avsnitten 6.1 och 6.2 i ►M3 EN 15528:2015 ◄ .

4.2.3.3 Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Om enheten är avsedd att vara kompatibel med ett eller flera av följande tågdetekteringssystem, ska denna kompatibilitet fastställas enligt bestämmelserna i ►M3 ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ ►M3 ◄ :

a) Tågdetekteringssystem baserade på spårledningar.

b) Tågdetekteringssystem baserade på axelräknare.

c) Tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning.

4.2.3.4 Övervakning av axellagers tillstånd

Det ska vara möjligt att övervaka axellagrens tillstånd på något av följande sätt:

— Med detekteringsutrustning längs spåret.

— Med fordonsbaserad utrustning,

Om enheten är avsedd att kunna övervakas med utrustning längs spåret på järnvägsnät med 1 435 mm spårvidd ska enheten uppfylla bestämmelserna i avsnitten 5.1 och 5.2 i EN 15437–1:2009 för att säkerställa tillräcklig synlighet.

För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 2 till parametrarna i standarden EN 15437–1:2009 tillämpas.







Tabell 2 Mätområde och förbjudet område för enheter som är avsedda att användas på särskilda järnvägsnät YTA [mm] WTA [mm] LTA [mm] YPZ [mm] WPZ [mm] LPZ [mm] 1 524 mm (båda ytorna är relevanta) 1 080 ± 35 ≥ 50 ≥ 200 1 080 ± 5 ≥ 140 ≥ 500 894 ± 2 ≥ 14 ≥ 200 894 ± 2 ≥ 28 ≥ 500 1 600 mm 1 110 ± 2 ≥ 70 ≥ 180 1 110 ± 2 ≥ 125 ≥ 500 1 668 mm 1 176 ± 10 ≥ 55 ≥ 100 1 176 ± 10 ≥ 110 ≥ 500

▼M3

Om enheten är avsedd att kunna övervakas med fordonsbaserad utrustning ska följande krav tillämpas:

— Utrustningen ska kunna detektera en försämring på någon av enhetens axelboxlager.

— Lagrens tillstånd ska bedömas genom övervakning av antingen temperatur eller dynamiska frekvenser eller någon annan lämplig egenskap som indikerar axellagrens tillstånd.

— Detekteringssystemet ska i sin helhet vara placerat ombord på enheten och diagnosmeddelanden ska tillhandahållas ombord.

— Levererade diagnosmeddelanden och hur de görs tillgängliga ska beskrivas i den driftsdokumentation som avses i avsnitt 4.4 i denna TSD och i de underhållsregler som beskrivs i avsnitt 4.5 i denna TSD.

▼B

4.2.3.5 Gångsäkerhet

Ett fordons gångdynamiska egenskaper har stor betydelse för säkerheten mot urspårning, för gångsäkerheten och för spårbelastningen.

4.2.3.5.1 Säkerhet mot urspårning på skevt spår

Enheten ska vara konstruerad på ett sådant sätt att säker gång på skevt spår säkerställs, med specifikt beaktande av rälsförhöjningsrampen och rälsförhöjningsfel.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.2.

4.2.3.5.2 Gångdynamiska egenskaper

Enheten ska vara konstruerad för att ge säker gång upp till den högsta konstruktionshastigheten.

Ett fordons gångdynamiska egenskaper ska bevisas på något av följande sätt:

— ►M3 ◄ . Genom tillämpning av förfarandena ikapitlen 4, 5 och 7 i EN 14363:2016

— Genom simuleringar med användning av en validerad modell.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.3.

▼M1

Gångdynamiska egenskaper får bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå i enlighet med punkt 6.1.2.1. I detta fall behövs inte någon specifik provning eller simulering på delsystemnivå.

▼B

4.2.3.6 Löpverk

Löpverket garanterar att enheten bärs och styrs på ett säkert sätt, samt överför bromskrafter när så behövs.

4.2.3.6.1 Boggiramens strukturella konstruktion

Motståndskraften hos boggiramens struktur, all monterad utrustning och förbindelsen mellan underredet och boggin ska visas genom metoder enligt punkt 6.2 i EN 13749:2011.

▼M1

Motståndskraften hos boggiramens struktur får bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå i enlighet med punkt 6.1.2.1. I detta fall behövs inte någon specifik provning eller simulering på delsystemsnivå.

▼B

4.2.3.6.2 Egenskaper för hjulpar

Hjulparet ska klara att överföra krafter och vridmoment mellan de monterade delarna i enlighet med användningsområdet.

Hjulparets geometriska mått, enligt definitionen i figur 1, ska vara i överensstämmelse med de gränsvärden som specificeras i tabell 3. Dessa gränsvärden ska användas som konstruktionsvärden och anges som driftgränsvärden i den underhållsjournal som beskrivs i avsnitt 4.5.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.1.2.2.

Figur 1

Symboler för hjulpar som används i tabell 3







Tabell 3 Gränsvärden för hjulpars geometriska mått Benämning Hjuldiameter D [mm] Lägsta värde [mm] Högsta värde [mm] 1 435 mm Mått front-till-front (SR) 330 ≤ D ≤ 760 1 415 1 426 760 < D ≤ 840 1 412 1 426 D > 840 1 410 1 426 Avstånd baksida-till-baksida (AR) 330 ≤ D ≤ 760 1 359 1 363 760 < D ≤ 840 1 358 1 363 D > 840 1 357 1 363 1 524 mm Mått front-till-front (SR) 400 ≤ D < 840 1 492 1 514 D ≥ 840 1 487 1 514 Avstånd baksida-till-baksida (AR) 400 ≤ D < 840 1 444 1 448 D ≥ 840 1 442 1 448 1 600 mm Mått front-till-front (SR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 573 1 592 Avstånd baksida-till-baksida (AR) 690 ≤ D ≤ 1 016 1 521 1 526 1 668 mm Mått front-till-front (SR) 330 ≤ D < 840 1 648 (1) 1 659 840 ≤ D ≤ 1 250 1 643 (1) 1 659 Avstånd baksida-till-baksida (AR) 330 ≤ D < 840 1 592 1 596 840 ≤ D ≤ 1 250 1 590 1 596 (1) För tvåaxliga godsvagnar med axellaster upp till 22,5 ton ska värdet vara 1 651 mm.

4.2.3.6.3 Egenskaper för hjul

Hjulens geometriska mått, enligt definitionen i figur 2, ska vara i överensstämmelse med de gränsvärden som specificeras i tabell 4.







Tabell 4 Gränsvärden för hjuls geometriska mått Benämning Hjuldiameter D [mm] Lägsta värde [mm] Högsta värde [mm] 1 435 mm Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm) D ≥ 330 133 140 Flänstjocklek (Sd) 330 ≤ D ≤ 760 27,5 33 760 < D ≤ 840 25 33 D > 840 22 33 Flänshöjd (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 < D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Flänsens branthet (qR) D ≥ 330 6,5 — 1 524 mm Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm) D ≥ 400 134 140 Flänstjocklek (Sd) 400 ≤ D < 760 27,5 33 760 ≤ D < 840 25 33 D ≥ 840 22 33 Flänshöjd (Sh) 400 ≤ D < 630 31,5 36 630 ≤ D < 760 29,5 36 D ≥ 760 27,5 36 Flänsens branthet (qR) D ≥ 400 6,5 — 1 600 mm Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm) 690 ≤ D ≤ 1 016 137 139 Flänstjocklek (Sd) 690 ≤ D ≤ 1 016 26 33 Flänshöjd (Sh) 690 ≤ D ≤ 1 016 28 38 Flänsens branthet (qR) 690 ≤ D ≤ 1 016 6,5 — 1 668 mm Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm) D ≥ 330 133 140 Flänstjocklek (Sd) 330 ≤ D ≤ 840 27,5 33 D > 840 22 (PT); 25 (ES) 33 Flänshöjd (Sh) 330 ≤ D ≤ 630 31,5 36 630 ≤ D ≤ 760 29,5 36 D > 760 27,5 36 Flänsens branthet (qR) D ≥ 330 6,5 —

Dessa gränsvärden ska betraktas som konstruktionsvärden och ska anges som driftgränsvärden i den underhållsjournal som beskrivs i avsnitt 4.5.

Figur 2

Symboler för hjul som används i tabell 4

Hjulens mekaniska egenskaper ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment, liksom motståndskraften mot termisk belastning när så krävs i enlighet med användningsområdet.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.1.2.3.

4.2.3.6.4 Egenskaper för axlar

Axlarnas egenskaper ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment i enlighet med användningsområdet.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.1.2.4.

För axlarnas spårbarhet ska hänsyn tas till de resultat som ERA Task force on Freight Maintenance har kommit fram till (se Final report on the activities of the Task Force Freight Wagon Maintenance som är publicerad på ERA:s webbplats http://www.era.europa.eu).

4.2.3.6.5 Lagerboxar/axellager

Lagerboxar och rullager ska konstrueras med beaktande av mekanisk hållfasthet och utmattningsegenskaper. De temperaturgränser som uppnås under drift och som är relevanta för varmgångsdetekteringen ska anges.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.4.

▼M3

4.2.3.6.6 Automatiska system för variabel spårvidd

Detta krav är tillämpligt på enheter försedda med ett automatiskt system för variabel spårvidd med en omställningsmekanism för hjulens axiala läge så att enheten blir kompatibel med spårvidden 1 435 mm och andra spårvidder inom tillämpningsområdet för denna TSD genom passage genom en spårviddsväxlare.

Omställningsmekanismen ska säkerställa låsning i korrekt axiellt läge för hjulet.

Efter passage genom spårviddsväxlaren, ska kontrollen av låsningssystemets tillstånd (låst eller olåst) och av hjulens läge utföras med hjälp av en eller flera av följande metoder: Visuell kontroll, ombordbaserat kontrollsystem eller markbaserat kontrollsystem Om det rör sig om ett ombordbaserat kontrollsystem, ska kontinuerlig övervakning vara möjlig.

Om ett löpverk försett med bromsutrustning som ändrar läge under ändring av spårvidden, ska det automatiska systemet för variabel spårvidd säkerställa läget och säker låsning i korrekt läge för denna utrustning samtidigt som hjulen.

Om låsningen av hjulens och bromsutrustningens (om relevant) position under drift misslyckas, kan det typiskt leda direkt till en katastrofal olycka (med flera dödsfall). Mot bakgrund av hur allvarliga konsekvenser ett fel kan få, ska det visas att risken hålls kontrollerad på en godtagbar nivå.

Det automatiska systemet för variabel spårvidd definieras som en driftskompatibilitetskomponent (punkt 5.3.4b) och är en del av driftskompatibilitetskomponenten hjulpar (punkt 5.3.2). Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.1.2.6 (driftskompatibilitetskomponentnivå), punkt 6.1.2.2 (säkerhetskrav) och i punkt 6.2.2.4a (delsystemsnivå) i denna TSD.

Spårvidden som enheten är kompatibel med ska registreras i den tekniska dokumentationen.

En beskrivning av omställningsdrift i normaltillstånd, inklusive typ(er) av spårviddsväxlare som enheten är kompatibel med, ska utgöra en del av den tekniska dokumentationen (se även avsnitt 4.4 i denna TSD).

De krav och bedömningar av överensstämmelse som krävs i andra avsnitt i denna TSD tillämpas separat för varje hjulläge som motsvarar en spårvidd och ska dokumenteras i enlighet med detta.

▼B

4.2.3.6.7 Löpverk för manuellt byte av hjulpar

Kravet är tillämpligt för enheter som är förberedda för att köras på olika spårvidder genom ett fysiskt byte av hjulpar.

Enheten ska vara försedd med en låsmekanism för att säkerställa en korrekt placering av enhetens bromsutrustning i de olika konfigurationerna, med beaktande av de dynamiska effekterna i enlighet med enhetens projekterade driftsstatus.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.5.

4.2.4 Broms

4.2.4.1 Allmänt

Syftet med tågets bromssystem är att säkerställa att

— tågets hastighet kan sänkas,

— tågets hastighet kan bibehållas i en nedförsbacke,

— tåget kan stoppas inom den längsta tillåtna bromssträckan,

— tåget kan hållas stillastående.

De primära faktorer som påverkar bromsprestandan och bromsprocessen är

— bromseffekten,

— tågets massa,

— hastigheten,

— den tillåtna bromssträckan,

— den tillgängliga adhesionen,

— banans lutning.

Ett tågs bromsprestanda härleds från den enskilda bromsprestandan hos varje enhet i tåget.

4.2.4.2 Säkerhetskrav

Bromssystemet bidrar till järnvägssystemets säkerhetsnivå. Därför måste konstruktionen av bromssystemet för en enhet genomgå en riskbedömning i enlighet med ►M3 kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 ◄ ( 3 ) med beaktande av risken att helt förlora bromsförmågan för enheten. Allvarsgraden ska bedömas som katastrofal i något av följande fall:

— Enbart enheten påverkas (kombination av fel).

— Bromsförmågan för mer än en enhet påverkas (enkelt fel).

Uppfyllandet av kraven i avsnitten 9 och 14 i tillägg C förutsätts vara i enlighet med detta krav.

4.2.4.3 Funktionella och tekniska krav

4.2.4.3.1 Allmänna funktionella krav

Enhetens bromsutrustning ska tillhandahålla bromsfunktioner som att ansätta och lossa bromsen när en överförd signal tas emot. Bromsen ska vara

— kontinuerlig (signalen för bromsansättning eller bromslossning överförs från ett centralt kommando till hela tåget via en styrledning),

— automatisk (ett oavsiktligt avbrott på styrledningen ska leda till bromsaktivering på alla tågets enheter, vilket får alla delar att stanna),

— frånkopplingsbar, vilket gör att den kan lossas och isoleras.

4.2.4.3.2 Bromsprestanda

4.2.4.3.2.1 Driftbroms

Bromsprestandan för ett tåg eller en enhet är dess förmåga att sänka hastigheten. Den är ett resultat av den bromseffekt som finns tillgänglig för att sänka tågets eller enhetens hastighet inom definierade gränser och alla faktorer som är involverade i omvandling och avledning av energi, inklusive tågets gångmotstånd.

En enhets bromsprestanda ska beräknas i enlighet med något av följande dokument:

— EN 14531–6:2009.

▼M1

Beräkningen ska valideras genom provningar. Beräkningar av bromsprestanda i enlighet med UIC 544-1 ska valideras enligt de bestämmelser som anges i ►M3 UIC 544-1:2014 ◄ .

▼B

4.2.4.3.2.2 Parkeringsbroms

En parkeringsbroms är en broms som används för att förhindra parkerad rullande materiel från att röra sig under specificerade förhållanden, med beaktande av plats, vind, lutning och den rullande materielens lasttillstånd, till dess att bromsen avsiktligt lossas.

Om enheten är försedd med en parkeringsbroms ska följande krav uppfyllas:

— Enheten ska förbli stillastående till dess att parkeringsbromsen avsiktligt lossas.

— Om det inte är möjligt att direkt se om bromsen är ansatt eller lossad, ska en indikator som visar detta finnas på båda sidor av fordonets utsida.

▼M1

— ►M3 ◄ , vid vindstilla, ska fastställas genom de beräkningar som anges i avsnitt 6 i EN 14531-6:2009. minsta parkeringsbromskraft, vid vindstilla, ska fastställas genom de beräkningar som anges i avsnitt 6 i EN 14531-6:2009.

▼B

— ►M3 ◄ Parkeringsbromsen hos en enhet ska vara konstruerad utifrån en adhesionsfaktor mellan hjul och räl (stål mot stål) som inte är högre än 0,12. —————Parkeringsbromsen hos en enhet ska vara konstruerad utifrån en adhesionsfaktor mellan hjul och räl (stål mot stål) som inte är högre än 0,12.

4.2.4.3.3 Termisk kapacitet

Bromsutrustningen ska klara en nödbromsning utan någon förlust av bromsprestanda på grund av termiska eller mekaniska effekter.

▼M1

Den termiska belastning som enheten ska klara utan någon förlust av bromsprestanda till följd av termiska eller mekaniska effekter ska definieras och uttryckas i termer av hastighet, axellast, lutning och bromssträcka.

▼B

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.6.

En lutning på 21 ‰ vid 70 km/tim under 40 km kan anses som referensfall för den termiska kapaciteten, vilket resulterar i en bromseffekt på 45 kW per hjul under 34 minuter för en nominell hjuldiameter på 920 mm och en axellast på 22,5 ton.

4.2.4.3.4 Fastbromsningsskydd (WSP)

Fastbromsningsskyddet (WSP – Wheel Slide Protection) är ett system som är framtaget för att utnyttja den tillgängliga adhesionen maximalt genom att minska, hålla kvar eller öka bromskraften för att förhindra att hjulparen låser sig och börjar glida okontrollerat. På detta sätt optimeras stoppsträckan.

Om en elektronisk styrning av fastbromsningsskyddet används ska negativa effekter som orsakas av fel i fastbromsningsskyddssystemet minskas genom användning av lämpliga systemkonstruktionsprocesser och tekniska konfigureringar.

Fastbromsningsskyddet ska inte ändra bromsarnas funktionella egenskaper. Fordonets luftutrustning ska vara dimensionerad så att luftkonsumtionen för fastbromsningsskyddet inte försämrar den pneumatiska bromsens funktion. Vid konstruktionsprocessen för fastbromsningsskyddet ska hänsyn tas till att fastbromsningsskyddet inte ska ha några negativa effekter på fordonets beståndsdelar (bromsmekanism, löpbana, lagerboxar m.m.).

▼M1

Följande typer av enheter ska vara utrustade med fastbromsningsskydd:

— Enhetstyper utrustade med alla typer av bromsblock utom kompositbromsblock, för vilka det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen är större än 0,12.

— Enhetstyper utrustade enbart med skivbromsar och/eller med kompositbromsblock, för vilka det maximala genomsnittliga utnyttjandet av adhesionen är större än 0,11.

▼M2

4.2.4.3.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Friktionselementet för bromsar som verkar på hjulets löpbana (dvs. bromsblocket) genererar bromskrafter genom friktion när det ansätts mot hjulets löpbana.

Om bromsar som verkar på hjulets löpbana används ska friktionselementets egenskaper bidra på ett tillförlitligt sätt till att uppnå den avsedda bromsprestandan.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.1.2.5 i denna TSD.

▼B

4.2.5 Klimat- och miljöförhållanden

Enhetens konstruktion, liksom dess komponenter, ska vara utformad utifrån de klimat- och miljöförhållanden som den rullande materielen kommer att utsättas för.

Miljöparametrarna beskrivs i avsnitten nedan. För varje miljöparameter anges ett nominellt område som är det mest vanligt förekommande i Europa och som utgör grunden för den driftskompatibla enheten.

För vissa miljöparametrar är områdena andra än de som anges som nominella. I dessa fall ska ett område väljas vid konstruktionen av enheten.

För de funktioner som anges i avsnitten nedan ska de konstruktions- och/eller provningsåtgärder som vidtagits för att säkerställa att den rullande materielen uppfyller TSD-kraven inom detta område beskrivas i det tekniska underlaget.

Beroende på vilka områden som valts och vilka åtgärder som vidtagits (vilket beskrivs i det tekniska underlaget), kan lämpliga regler för användning krävas när en enhet som är konstruerad för det nominella området används på en viss linje där det nominella området överskrids under vissa delar av året.

Områdena som ska väljas för att undvika begränsande driftsregler kopplade till klimat- och miljöförhållanden är, om områdena skiljer sig från de nominella, specificerade av medlemsstaterna och förtecknas i avsnitt 7.4.

Enheten och dess komponenter ska konstrueras utifrån ett eller flera av följande temperaturområden för utomhusluft:

— T1: – 25 °C till + 40 °C (nominellt).

— T2: – 40 °C till + 35 °C.

— T3: – 25 °C till + 45 °C.

Enheten ska uppfylla kraven i denna TSD utan försämrad funktion under förhållanden med snö, is och hagel enligt definitionen i avsnitt 4.7 i ►M3 EN 50125-1:2014 ◄ , vilket motsvarar variationsvidden för de nominella förhållandena.

Om förhållandena med snö, is och hagel är svårare än de förhållanden som gäller i standarden, ska enheten och dess komponenter konstrueras för att uppfylla TSD-kraven med hänsyn tagen till den kombinerade effekten med låg temperatur enligt det valda temperaturområdet.

I samband med temperaturområdet T2 och svåra förhållanden med snö, is och hagel ska de åtgärder som vidtas för att klara TSD-kraven under dessa svåra förhållanden identifieras och kontrolleras, i synnerhet konstruktions- och/eller provningsåtgärder med avseende på följande funktioner:

— Koppelfunktionen, begränsat till kopplens fjädrande egenskaper.

— Bromsfunktionen, inklusive bromsutrustning.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.7.

4.2.6 Skyddssystem

4.2.6.1 Brandsäkerhet

4.2.6.1.1 Allmänt

Alla betydande potentiella brandkällor (högriskkomponenter) på enheten ska identifieras. Brandsäkerhets-aspekterna vid konstruktionen av enheten ska ha som mål att

— förhindra att en brand inträffar,

— begränsa följderna om en brand inträffar.

Det gods som transporteras på enheten är inte en del av enheten och behöver inte beaktas vid bedömningen av överensstämmelse.

4.2.6.1.2 Funktionella och tekniska specifikationer

4.2.6.1.2.1 Barriärer

För att begränsa följderna av brand ska brandbarriärer som kan hålla tillbaka branden minst 15 minuter installeras mellan de identifierade potentiella brandkällorna (högriskkomponenter) och den transporterade lasten.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.8.1.

4.2.6.1.2.2 Material

Alla permanenta material som används på enheten ska ha en begränsad antändlighet och begränsade flamspridningsegenskaper, såvida inte något av följande gäller:

— Materialet är separerat från alla potentiella brandrisker på enheten av en brandbarriär och säker användning stöds av en riskbedömning.

— Komponenten har en massa som är mindre än 400 g och befinner sig minst 40 mm horisontellt och minst 400 mm vertikalt från andra icke-provade komponenter.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.8.2.

4.2.6.1.2.3 Kablar

Vid val och installation av elkablar ska hänsyn tas till deras brandegenskaper.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.8.3.

4.2.6.1.2.4 Brandfarliga vätskor

Enheten ska vara försedd med anordningar som förhindrar uppkomst och spridning av brand på grund av utläckande brandfarliga vätskor eller gaser.

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.8.4.

4.2.6.2 Skydd mot elektriska riskkällor

4.2.6.2.1 Skyddsåtgärder mot indirekt kontakt (skyddsjordning)

Impedansen mellan fordonskorgen och rälsen ska vara tillräckligt låg för att förhindra farliga spänningar mellan dem.

Enheterna ska vara jordade i enlighet med de bestämmelser som anges i avsnitt 6.4 i ►M3 EN 50153:2014 ◄ .

4.2.6.2.2 Skyddsåtgärder mot direkt kontakt

Enhetens elektriska installationer och utrustning ska vara konstruerade för att skydda personer mot elolyckor.

Enheten ska vara konstruerad så att direkt kontakt förhindras enligt de bestämmelser som fastställs i avsnitt 5 i ►M3 EN 50153:2014 ◄ .

4.2.6.3 Fastsättningsanordningar för slutsignal

▼M1

På alla enheter som är konstruerade för att förses med slutsignal ska två anordningar i änden av enheten möjliggöra installation av två lampor eller två reflekterande plattor enligt bestämmelserna i tillägg E, på samma höjd ovanför rälsen och inte högre upp än 2 000 mm. Måtten och det fria utrymmet för dessa fastsättningsanordningar ska vara i enlighet med beskrivningen i ►M3 figur 11 i EN 16116-2:2013 ◄ .

▼B

4.3 Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur







Tabell 5 Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur Referens i denna TSD Referens Kommissionens beslut 2011/275/EU (*1) 4.2.3.1 Fordonsprofiler 4.2.4.1 Fria rummet 4.2.4.2 Spåravstånd 4.2.4.5 Minsta vertikala kurvradie 4.2.3.2 Kompatibilitet med linjers bärförmåga 4.2.7.1 Spårets förmåga att motstå vertikala laster 4.2.7.3 Spårets laterala motståndsförmåga 4.2.8.1 Nya broars förmåga att motstå belastningar från trafiken 4.2.8.2 Ekvivalent vertikal belastning för nya markarbeten och jordtryckseffekter 4.2.8.4 Befintliga broars och markarbetens förmåga att motstå belastningar från trafiken 4.2.3.5.2 Gångdynamiska egenskaper 4.2.9 Spårlägeskvalitet och gränsvärden för punktfel 4.2.3.6.2 Egenskaper för hjulpar 4.2.3.6.3 Egenskaper för hjul 4.2.5.1 Nominell spårvidd 4.2.5.6 Rälhuvudets profil för spår 4.2.6.2 Geometri för spårväxlar i drift (*1) EUT L 126, 14.5.2011, s. 53.

4.3.2 Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning







Tabell 6 Gränssnitt mot delsystemet Drift och trafikledning Referens i denna TSD Referens Kommissionens beslut 2011/314/EU (*1) 4.2.2.2 Enhetens hållfasthet – Lyftning och uppallning 4.2.3.6.3 Beredskapsplaner 4.2.3.1 Fordonsprofiler 4.2.2.5 Tågsammansättning 4.2.3.2 Kompatibilitet med linjers bärförmåga 4.2.2.5 Tågsammansättning 4.2.4 Broms 4.2.2.6 Bromsning av tåg 4.2.6.3 Fastsättningsanordningar för slutsignal Tillägg E Slutsignal 4.2.2.1.3.2 Bakre ände – Godståg i internationell trafik (*1) EUT L 144, 31.5.2011, s. 1.

4.3.3 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering







Tabell 7 Gränssnitt mot delsystemet Trafikstyrning och signalering ▼M1 Referens i denna TSD ►M3 Hänvisning till ERA/ERTMS/033281 rev. 4.0 ◄ 4.2.3.3 a) Egenskaper för rullande materiel som är kompatibel med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar — axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.4, 3.1.2.5 och 3.1.2.6) — fordons axellast (3.1.7.1) — impedans mellan hjulen (3.1.9) — användning av kompositbromsblock (3.1.6) 4.2.3.3 b) Egenskaper för rullande materiel som är kompatibel med tågdetekteringssystem baserade på axelräknare — axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.5 och 3.1.2.6) — hjulgeometri (3.1.3.1–3.1.3.4) — metall/induktiva komponenter – fritt utrymme mellan hjul (3.1.3.5) — hjulmaterial (3.1.3.6) 4.2.3.3 c) Egenskaper för rullande materiel som är kompatibel med tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning — fordons metallkonstruktion (3.1.7.2)

▼M3

4.4 Driftsregler

Driftsregler utvecklas genom de förfaranden som beskrivs i järnvägsföretagens säkerhetsstyrningssystem. Dessa regler ska beakta dokumentationen avseende drift som utgör en del av det tekniska underlag som krävs i artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 och som fastställs i bilaga IV till samma direktiv.

I fråga om säkerhetskritiska komponenter (se även 4.5) utvecklas särskilda driftsmässiga krav och driftsmässiga spårbarhetskrav av konstruktörer/tillverkare under konstruktionsfasen och genom ett samarbete mellan konstruktörer och tillverkare och de berörda järnvägsföretagen eller den berörda fordonsinnehavaren efter det att fordonen tagits i drift.

Dokumentationen avseende drift beskriver enhetens egenskaper i förhållande till fordonets projekterade driftsstatus som ska beaktas för att definiera driftsregler för normaltillstånd och olika typer av nedsatt tillstånd som rimligen kan förutses.

Dokumentationen avseende drift består av följande:

— En beskrivning av drift i normaltillstånd, vilket innefattar enhetens driftsegenskaper och begränsningar (t.ex. fordonsprofil, högsta konstruktionshastighet, axellaster, bromsprestanda och kompatibilitet med tågdetekteringssystem, tillåtna miljöförhållanden, typ(er) och drift av spårviddsväxlare som enheten är kompatibel med).

— En beskrivning av drift i nedsatt tillstånd (när utrustning eller funktioner som beskrivs i denna TSD lider av säkerhetsproblem) i den utsträckning som rimligen kan förutses, tillsammans med tillhörande godtagbara gränsvärden och driftsvillkor som kan vara aktuella för enheten.

— En förteckning över säkerhetskritiska komponenter: Förteckningen över säkerhetskritiska komponenter ska innehålla de särskilda driftsmässiga kraven och de driftsmässiga spårbarhetskraven.

Sökanden ska tillhandahålla den första versionen av dokumentationen avseende driftsreglerna. Denna dokumentation kan senare ändras i enlighet med motsvarande lagstiftning inom unionen, med beaktande av enhetens befintliga drifts- och underhållsförhållanden. Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen avseende drift tillhandahålls.

4.5 Underhållsregler

Underhåll är en uppsättning aktiviteter som utförs för att bibehålla en funktionell enhet i, eller återställa den till, ett tillstånd i vilket den kan utföra den funktion som krävs av den.

Följande dokument som ingår i det tekniska underlag som krävs i artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 och som fastställs i bilaga IV till samma direktiv krävs för att utföra underhållsaktiviteter på enheterna:

— Allmän dokumentation (punkt 4.5.1).

— Verifikationsrapporten för underhållsdata (punkt 4.5.2).

— Underhållsanvisningen (punkt 4.5.3).

Sökanden ska tillhandahålla de tre dokument som beskrivs i avsnitten 4.5.1, 4.5.2 och 4.5.3. Dokumentationen kan senare modifieras i enlighet med motsvarande EU-lagstiftning, med beaktande av enhetens befintliga drifts- och underhållsförhållanden. Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen för underhåll tillhandahålls.

Sökanden eller någon enhet som godkänts av sökanden (t.ex. en fordonsinnehavare) ska tillhandahålla denna dokumentation till den enhet som ansvarar för underhåll så snart enheten tilldelats underhållet av enheten.

På grundval av dessa tre handlingar ska den enhet som ansvarar för underhåll fastställa en underhållsplan och lämpliga underhållskrav på driftsnivå under dess enskilda ansvar (inte inom ramen för bedömningen gentemot denna TSD).

Dokumentationen innehåller en förteckning över säkerhetskritiska komponenter. Säkerhetskritiska komponenter är komponenter där ett enstaka fel troligtvis kan leda direkt till en allvarlig olycka enligt definitionen i artikel 3.12 i direktiv (EU) 2016/798.

De säkerhetskritiska komponenterna och deras särskilda servicekrav, driftsmässiga krav och driftsmässiga spårbarhetskrav identifieras av konstruktörer/tillverkare under konstruktionsfasen och genom ett samarbete mellan konstruktörer/tillverkare och de berörda enheterna med ansvar för underhållet efter det att fordonen tagits i drift.

4.5.1 Allmän dokumentation

Den allmänna dokumentationen består av följande:

— Ritningar och beskrivning av enheten och dess komponenter.

— Alla rättsliga krav rörande underhållet av enheten.

— Ritningar av system (elektriska, pneumatiska och hydrauliska scheman, samt kretsscheman).

— Ytterligare fordonsbaserade system (beskrivning av systemen inklusive beskrivning av funktionalitet, specifikation av gränssnitt samt databehandling och protokoll).

— Konfigurationsdokumentation för varje fordon (reservdelslista och materialförteckning) för att möjliggöra (i synnerhet men inte enbart) spårbarhet under underhållsaktiviteter.

4.5.2 Verifikationsrapport för underhållsdata

Verifikationsrapporten för underhållsdata förklarar hur underhållsarbeten definieras och utformas för att säkerställa att den rullande materielens egenskaper bibehålls inom tillåtna gränser för användning under dess livstid. Rapporten ska ge ingångsdata för att bestämma kontrollkriterierna och underhållsarbetenas periodicitet. Verifikationsrapporten för underhållsdata ska innehålla följande:

— Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av enheten.

— Erfarenheter, principer och metoder som använts för att identifiera säkerhetskritiska komponenter och deras specifika driftsmässiga krav samt service-, underhålls- och spårbarhetskrav.

— Gränsvärden för normalt utnyttjande av enheten (t.ex. km/månad, klimatgränsvärden, typer av last som förutses etc.).

— Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter (genom erfarenhet).

— Prov, undersökningar och utförda beräkningar som använts för att utforma underhållet.

4.5.3 Underhållsanvisning

Underhållsanvisningen beskriver hur underhållsarbeten kan utföras. Till underhållsarbeten räknas bland annat inspektioner, övervakning, prov, mätningar, utbyten, justeringar och reparationer.

Underhållsarbeten delas upp i

— förebyggande underhåll (schemalagt och styrt) och

— avhjälpande underhåll.

Underhållsanvisningen innehåller följande:

— Komponenthierarki och funktionell beskrivning som sätter upp gränserna för den rullande materielen genom att förteckna alla delar som tillhör den rullande materielens produktstruktur och använda ett lämpligt antal bestämda nivåer. Den lägsta delen i hierarkin ska vara en utbytbar komponent.

— Reservdelslista som ska innehålla de tekniska och funktionella beskrivningarna av reservdelarna (utbytbara enheter). Listan ska omfatta alla delar som specificeras för villkorat utbyte, eller vilka kan kräva utbyte efter elektriskt eller mekaniskt fel, eller vilka förväntas behöva utbytas efter oförutsedd skada. Driftskompatibilitetskomponenter ska anges och en hänvisning ska ges till deras tillhörande försäkran om överensstämmelse.

— Förteckning över säkerhetskritiska komponenter: Förteckningen över säkerhetskritiska komponenter ska innehålla specifika service- och underhållskrav samt spårbarhetskrav i fråga om service och underhåll.

— Gränsvärden för komponenter som inte ska överskridas under drift. Det är tillåtet att specificera driftsbegränsningar vid nedsatt tillstånd (när vissa gränsvärden uppnåtts).

— Förteckning med referenser till de europeiska rättsliga skyldigheter som komponenter eller delsystem omfattas av.

— Underhållsplan ( 4 ), dvs. den strukturerade uppsättning med uppgifter som ska utföras för underhållet, inklusive aktiviteter, förfaranden och medel. Beskrivningen av dessa uppgifter innefattar följande: a) Demonterings-/monteringsanvisningar med ritningar som krävs för korrekt montering/demontering av utbytbara delar. b) Underhållskriterier. c) Kontroller och prov, i synnerhet av säkerhetsrelevanta delar; i detta innefattas visuell inspektion och icke-förstörande prov (när detta är lämpligt för att exempelvis upptäcka fel som kan påverka säkerheten). d) Verktyg och material som krävs för att utföra uppgiften. e) Förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften. f) Personlig säkerhets- och skyddsutrustning.

— Prov och förfaranden som ska vidtas efter varje underhållsarbete innan den rullande materielen åter tas i trafik.

▼B

4.6 Yrkesmässiga kvalifikationer

De yrkesmässiga kvalifikationer som krävs av personalen för drift och underhåll av enheter omfattas inte av denna TSD.

4.7 Hälso- och säkerhetskrav

▼M1

Bestämmelserna om personalens hälsa och säkerhet vid drift och underhåll av enheter omfattas av de väsentliga kraven 1.1.5, 1.3.1, 1.3.2, 2.5.1 och 2.6.1 i bilaga III till ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ .

▼B

Särskilt i följande punkter i avsnitt 4.2 specificeras bestämmelser avseende personalens hälsa och säkerhet:

Punkt 4.2.2.1.1: Drag- och stötinrättning.

Punkt 4.2.6.1: Brandsäkerhet.

Punkt 4.2.6.2: Skydd mot elektriska riskkällor.

Om enheten är utrustad med ett manuellt koppelsystem ska ett fritt utrymme för växlingspersonal under till- och bortkoppling tillhandahållas.

Alla utskjutande delar som bedöms vara en fara för personalen ska tydligt markeras och/eller förses med skyddsanordningar.

Enheten ska vara försedd med fotsteg och handtag, förutom i de fall då den inte är avsedd att manövreras med personal ombord, exempelvis för växling.

▼M1

4.8. Parametrar som ska anges i det tekniska underlaget och i det europeiska registret över godkända typer av fordon

▼B

Det tekniska underlaget ska åtminstone innehålla följande parametrar:

— Drag- och stötinrättningens typ, position och fjädrande egenskaper.

— Belastning från dynamiska dragkrafter och tryckkrafter.

— De referensprofiler för lastprofil som enheten uppfyller.

— Överensstämmelse, om sådan finns, med målreferensprofilerna G1, GA, GB och GC.

— ►M3 ◄ . Överensstämmelse, om sådan finns, med de nedre referensprofilernaGI1 och GI2

— Massa per axel (olastad och fullastad).

— Axlarnas position längs enheten och antalet axlar.

— Enhetens längd.

— Högsta konstruktionshastighet.

— Spårvidd(er) som enheten kan köra på.

— Kompatibilitet med tågdetekteringssystem (spårledningar/axelräknare/slingutrustning).

— Kompatibilitet med system för varmgångsdetektering.

— Axellagrens temperaturområde under drift.

— Typ av signal som styr bromsen (exempelvis pneumatisk huvudledning, elektrisk broms av typ XXX etc.).

— Styrledningens egenskaper och dess koppling till andra enheter (huvudledningens diameter, tvärsnitt på elektrisk kabel etc.).

— Bromsenhetens enskilda nominella prestanda, beroende på bromsläget, om sådana finns (responstid, bromskraft, adhesionsnivå som krävs etc.).

— Bromssträcka eller bromsvikt beroende på bromsläget, om sådana finns.

▼M1

— Bromskomponenternas termiska belastning uttryckt i termer av hastighet, axellast, lutning och bromssträcka.

▼B

— Temperaturområde och grad av svårighet avseende förhållanden med snö, is och hagel.

— Bromsvikt och maximal lutning för parkeringsbromsen (om detta är tillämpligt).

— Förmåga/oförmåga att växlas över vall.

— Förekomst av fotsteg och/eller handtag.

▼M1

De uppgifter om den rullande materielen som måste föras in i det europeiska registret över godkända typer av fordon (ERATV) finns angivna i kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU av den 4 oktober 2011 om det europeiska registret över godkända typer av fordon ( 5 ).

▼M3

4.9 Kontroller av ruttkompatibilitet innan godkända fordon används

Parametrarna för delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” som ska användas av järnvägsföretag för att kontrollera sträckans kompatibilitet beskrivs i tillägg D1 i kommissionens genomförandeförordning EU) 2019/773 ( 6 ).

▼B

5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1 Allmänt

Driftskompatibilitetskomponenter, enligt definitionen i artikel 2 f i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ , förtecknas i avsnitt 5.3 tillsammans med

— deras användningsområde, som omfattar delsystemets parametrar,

— referens till tillhörande krav som definieras i avsnitt 4.2.

När ett krav i avsnitt 5.3 identifieras som ett krav som bedöms på driftskompatibilitetskomponentnivå, krävs inte en bedömning avseende samma krav på delsystemsnivå.

▼M2

5.2 Innovativa lösningar

Såsom nämns i artikel 10a kan innovativa lösningar komma att kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder. Sådana specifikationer och bedömningsmetoder ska utvecklas genom det förfarande som beskrivs i punkt 6.1.3 närhelst en innovativ lösning är aktuell för en driftskompatibilitetskomponent.

▼B

5.3 Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenter

5.3.1 Löpverk

▼M3

Löpverket ska konstrueras för alla tillämpningsområden, användningsområdena, på det sätt som definieras av följande parametrar:

— Spårvidd

▼B

— Högsta tillåtna hastighet.

— Största tillåtna rälsförhöjningsbrist.

— Enhetens minsta tillåtna egenvikt.

— Högsta tillåtna axellast.

— Intervall för boggicentrumavstånd eller intervall för axelavstånd för tvåaxliga enheter.

— Största tillåtna tyngdpunktshöjd för tom enhet.

— Höjdkoefficient för tyngdpunkten för lastad enhet.

— Minsta tillåtna torsionsstyvhetskoefficient för korgen.

— Största tillåtna massfördelningskoefficient för tomma enheter enligt formeln: där Izz = korgens tröghetsmoment relativt den vertikala axeln genom korgens tyngdpunkt, m = korgens massa, 2a* = axelavstånd.

— Minsta tillåtna nominella hjuldiameter

— Rällutning

Parametrarna hastighet och axellast kan beaktas i kombination för att definiera det korrekta användningsområdet (exempelvis högsta tillåtna hastighet och egenvikt).

Löpverket ska uppfylla de krav som anges i punkterna 4.2.3.5.2 och 4.2.3.6.1. Överensstämmelsen med dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.2 Hjulpar

▼M3

I denna TSD omfattar hjulpar de huvuddelar som säkerställer det mekaniska gränssnittet mot spåret (hjul och anslutningsdelar som tvärgående axel eller oberoende hjulaxel). Tillhörande delar (axellager, axelboxar och bromsskivor) bedöms på delsystemsnivå.

Ett hjulpar ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde som definieras av följande:

— Spårvidd.

▼B

— Nominell diameter på hjulens löpbana.

— Största statiska kraft i vertikalled.

Ett hjulpar ska uppfylla de krav på geometriska och mekaniska parametrar som definieras i punkt 4.2.3.6.2. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.3 Hjul

Ett hjul ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde som definieras av följande:

— Löpbanans nominella diameter.

— Största statiska kraft i vertikalled.

▼M3

— Högsta hastighet.

— Driftsgränsvärden.

▼B

— Största bromsenergi.

Ett hjul ska uppfylla de krav på geometriska, mekaniska och termomekaniska parametrar som definieras i punkt 4.2.3.6.3. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.4 Axel

En axel ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde som definieras av följande:

— Största statiska kraft i vertikalled.

En axel ska uppfylla de krav på mekaniska parametrar som definieras i punkt 4.2.3.6.4. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

▼M2

5.3.4a Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Friktionselementet för bromsar som verkar på hjulets löpbana ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde som definieras av

— dynamiska friktionskoefficienter och deras toleransband,

— minsta statiska friktionskoefficient,

— största tillåtna bromskrafter som anbringas på elementet,

— lämplighet för tågdetektering med system som är baserade på spårledningar,

— lämplighet för svåra klimat- och miljöförhållanden.

Ett friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana ska uppfylla de krav som anges i punkt 4.2.4.3.5. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

▼M3

5.3.4b Automatiskt system för variabel spårvidd

Ett automatiskt system för variabel spårvidd som utgör en driftskompatibilitetskomponent ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde som definieras av följande:

— De spårvidder som systemet är avsett för.

— Intervallet för de största statiska axellasterna.

— Intervallet för de nominella diametrarna på hjulens löpbana.

— Enhetens högsta konstruktionshastighet.

— De typer av spårviddsväxlare som systemet är avsett för, inbegripet den nominella hastigheten genom spårviddsväxlare och de högsta längsgående krafterna vid automatisk spårviddsväxling.

Automatiska system för variabel spårvidd ska uppfylla de krav som anges i punkt 4.2.3.6.6. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå i enlighet med punkt 6.1.2.6.

▼B

5.3.5 Slutsignal

Slutsignalen, enligt beskrivningen i tillägg E, är en oberoende driftskompatibilitetskomponent. Det finns inga krav i avsnitt 4.2 som gäller slutsignalen. Det anmälda organets bedömning av denna komponent ingår inte i EG-kontrollen av delsystemet.

6. BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL

6.1 Driftskompatibilitetskomponent

6.1.1 Moduler

Bedömningen av överensstämmelse för en driftskompatibilitetskomponent ska utföras i enlighet med den modul eller de moduler som beskrivs i tabell 8.







Tabell 8 Moduler för bedömning av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter Modul CA1 Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll genom individuell undersökning Modul CA2 Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll vid slumpmässiga intervaller Modul CB EG-typkontroll Modul CD Överensstämmelse med typ baserad på kvalitetsstyrningssystem för produktionsprocessen Modul CF Överensstämmelse med typ baserad på produktkontroll Modul CH Överensstämmelse baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem Modul CH1 Överensstämmelse baserat på fullständigt kvalitetsstyrningssystem plus kontroll av konstruktionen ▼M2 Modul CV Typvalidering genom användningserfarenhet (lämplighet för användning) ▼B

Dessa moduler specificeras i detalj i beslut 2010/713/EU.

6.1.2 Förfaranden för bedömning av överensstämmelse

Tillverkaren eller dennes inom unionen etablerade ombud ska välja en av de moduler eller modulkombinationer som anges i tabell 9 för den aktuella komponenten.

▼M2







Tabell 9 Moduler som ska användas för driftskompatibilitetskomponenter Punkt Komponent Moduler CA1 eller CA2 CB + CD CB + CF CH CH1 CV 4.2.3.6.1 Löpverk X X X Löpverk – etablerat X X 4.2.3.6.2 Hjulpar X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.3 Hjul X (*1) X X X (*1) X 4.2.3.6.4 Axel X (*1) X X X (*1) X ▼M3 4.2.3.6.6 Automatiskt system för variabel spårvidd X (*1) X X X (*1) X X (*2) ▼M2 4.2.4.3.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana X (*1) X X X (*1) X X (*2) 5.3.5 Slutsignal X X (*1) Modulerna CA1, CA2 och CH får endast användas för produkter som finns på marknaden och följaktligen har tagits fram innan denna TSD trädde i kraft, under förutsättning att tillverkaren kan visa för det anmälda organet att konstruktionsgranskning och typkontroll utfördes för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden och är i överensstämmelse med kraven i denna TSD; denna bevisning ska dokumenteras och anses ge samma bevisnivå som modul CB eller konstruktionskontroll enligt modul CH1. (*2) Modul CV ska användas om tillverkaren av friktionselementet för bromsar som verkar på hjulets löpbana inte har tillräcklig erfarenhetsåterföring (enligt sin egen bedömning) för den föreslagna utformningen.

▼B

Inom ramen för tillämpningen av den valda modulen eller modulkombinationen ska driftskompatibilitetskomponenten bedömas mot de krav som anges i avsnitt 4.2. Vid behov anges ytterligare krav rörande bedömningen av specifika driftskompatibilitetskomponenter i följande avsnitt.

▼M3

I fråga om ett specialfall som är tillämpligt på en komponent som är definierad som en driftskompatibilitetskomponent i avsnitt 5.3 i denna TSD, kan motsvarande krav vara en del av kontrollen på driftskompatibilitetskomponentnivå endast i de fall då komponenten är förenlig med kapitlen 4 och 5 i denna TSD och om specialfallet inte avser en nationell bestämmelse (dvs. ytterligare krav förenligt med den grundläggande TSD:n och fullt specificerat i TSD:n).

I andra fall ska kontrollen göras på delsystemsnivå. När en nationell regel gäller för en komponent, får den berörda medlemsstaten fastställa tillämpliga förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

▼M3

6.1.2.1 Löpverk

Hur överensstämmelsen för gångdynamiska egenskaper ska visas, beskrivs i EN 16235:2013.

Enheter med ett etablerat löpverk enligt kapitel 6 i EN 16235:2013 förutsätts vara i överensstämmelse med de relevanta kraven förutsatt att löpverket används inom dess etablerade användningsområde.

Bedömningen av boggiramens styrka ska vara baserad på avsnitt 6.2 i EN 13749:2011.

▼B

6.1.2.2 Hjulpar

Hur överensstämmelse ska visas för de mekaniska egenskaperna hos det monterade hjulparet anges i avsnitt 3.2.1 i EN 13260:2009 + A1:2010, där gränsvärden för den axiella kraften för montaget och tillhörande kontrollprov definieras.

▼M4

Alternativt påvisande av överensstämmelse är tillåten i enlighet med punkt 6.1.2.4a.

▼M3

Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid monteringsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten genom förändringar av de monterade axeldelarnas mekaniska egenskaper. Detta förfarande ska innehålla fastställandet av interferensvärdena och, när det rör sig om presspassade hjulpar, motsvarande presspassningsdiagram.

▼B

6.1.2.3 Hjul

a) Smidda och valsade hjul: De mekaniska egenskaperna ska bevisas enligt det förfarande som specificeras i avsnitt 7 i EN 13979–1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

Om hjulet ska användas med bromsblock som verkar på hjulets löpbana, ska hjulet provas termomekaniskt med beaktande av största förväntade bromsenergi. Ett typprov, enligt beskrivningen i avsnitt 6.2 i EN 13979–1:2003 + A1:2009 + A2:2011, ska utföras för att kontrollera att den laterala sidoförskjutningen av hjulringen vid bromsning samt restspänningen ligger inom specificerade toleransgränsvärden.

Beslutskriterierna för restspänningar för smidda och valsade hjul är fastställda i EN 13979–1:2003 + A1:2009 + A2:2011.

▼M4

Alternativt påvisande av överensstämmelse är tillåten i enlighet med punkt 6.1.2.4a.

▼B

b) Andra typer av hjul: Andra typer av hjul är tillåtna för enheter som används nationellt. I dessa fall ska beslutskriterierna och kriterierna för utmattningsspänning specificeras i nationella regler. Dessa nationella regler ska meddelas av medlemsstaterna i enlighet med artikel 17.3 i ►M3 direktiv (EU) 2016/797 ◄ .

▼M1

Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid tillverkningsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten på grund av förändringar av hjulens mekaniska egenskaper. Hjulmaterialets draghållfasthet, hjulringens hårdhet, brottsegheten (endast för blockbromsade hjul), motståndskraften mot slag, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras. Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras.

▼B

6.1.2.4 Axel

▼M1

I tillägg till kraven på montaget ovan, ska överensstämmelsen vad gäller den mekaniska hållfastheten och utmattningsegenskaperna för axeln visas enligt avsnitten 4, 5 och 6 i EN 13103:2009 + A2:2012.

Beslutskriterierna för den tillåtna spänningen specificeras i avsnitt 7 i SS-EN 13103:2009 + A2:2012. Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid tillverkningsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten på grund av förändringar av hjulens mekaniska egenskaper. Axelmaterialets draghållfasthet, motståndskraften mot slag, ytans hållfasthet, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras. Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras.

▼M4

Alternativt påvisande av överensstämmelse är tillåten i enlighet med punkt 6.1.2.4a.

6.1.2.4a

Om de EN-standarder som avses i avsnitten 6.1.2.2, 6.1.2.3 och 6.1.2.4 inte täcker den föreslagna tekniska lösningen, är det tillåtet att använda andra standarder för att påvisa överensstämmelse för de mekaniska egenskaperna hos det monterade hjulparet, hjulens mekaniska egenskaper och axelns mekaniska hållfasthets- och utmattningsegenskaper. I sådana fall ska det anmälda organet kontrollera att de alternativa standarderna utgör en del av en tekniskt enhetlig uppsättning standarder tillämpliga på utformning, konstruktion och provning av hjulparen, och att de innehåller specifika krav på hjulpar, hjul och axlar som omfattar

— hjulparets montering,

— mekanisk hållfasthet,

— utmattningsegenskaper,

— gränser för tillåten spänning,

— termomekaniska egenskaper.

Det får hänvisas till endast offentligt tillgängliga standarder vid påvisande av överensstämmelse enligt ovan. Den kontroll som utförs av det anmälda organet ska säkerställa överensstämmelse mellan den metod som används i de alternativa standarderna, de antaganden som gjorts av den sökande, den avsedda tekniska lösningen och det avsedda området för användning.

▼M2

6.1.2.5 Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Demonstrationen av överensstämmelse för friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana ska utföras genom bestämning av följande egenskaper för friktionselement i enlighet med Europeiska järnvägsbyråns (ERA) tekniska dokument ►M3 ERA/TD/2013-02/INT version 3.0 av den 27.11.2015 ◄ som finns publicerat på ERA:s webbplats (http://www.era.europa.eu):

— Dynamisk friktionskoefficient (kapitel 4).

— Statisk friktionskoefficient (kapitel 5).

— Mekaniska egenskaper, inbegripet egenskaper förknippade med provning av skjuvhållfasthet och böjhållfasthet (kapitel 6).

Demonstration av ändamålsenlighet i följande avseenden ska utföras i enlighet med kapitel 7 och/eller kapitel 8 i ERA:s tekniska dokument ►M3 ERA/TD/2013-02/INT version 3.0 av den 27.11.2015 ◄ som finns publicerat på ERA:s webbplats (http://www.era.europa.eu), om friktionselementet är avsett att vara lämpligt för

— tågdetektering med system som är baserade på spårledningar, och/eller

— svåra klimat- och miljöförhållanden.

Om en tillverkare inte har tillräcklig erfarenhetsåterföring (enligt sin egen bedömning) för den föreslagna konstruktionen ska förfarandet för typvalidering genom användningserfarenhet (modul CV) ingå som en del i bedömningsförfarandet för lämplighet för användning. Innan driftsprov inleds ska en lämplig modul (CB eller CH1) användas för att certifiera driftskompatibilitetskomponentens konstruktion.

Driftsproven ska organiseras på begäran av tillverkaren, som måste nå en överenskommelse med ett järnvägsföretag som ska bidra till en sådan bedömning.

Lämpligheten för tågdetektering med system som är baserade på spårledningar för friktionselement som är avsedda att användas i delsystem utanför det tillämpningsområde som anges i kapitel 7 i ERA:s tekniska dokument ►M3 ERA/TD/2013-02/INT version 2.0 av den XX.XX.2014 ◄ , som finns publicerat på ERA:s webbplats (http://www.era.europa.eu), får demonstreras med användning av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i punkt 6.1.3.

Lämpligheten för svåra klimat- och miljöförhållanden med hjälp av ett dynamometertest för friktionselement som är avsedda att användas i delsystem utanför det tillämpningsområde som anges i avsnitt 8.2.1 i ERA:s tekniska dokument ►M3 ERA/TD/2013-02/INT version 3.0 av den 27.11.2015 ◄ , som finns publicerat på ERA:s webbplats (http://www.era.europa.eu), får demonstreras med användning av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i punkt 6.1.3.

▼M3

6.1.2.6 Automatiskt system för variabel spårvidd

Bedömningen av överensstämmelse ska baseras på en valideringsplan som omfattar alla aspekter som nämns i punkterna 4.2.3.6.6 och 5.3.4b.

Valideringsplanen ska överensstämma med den säkerhetsanalys som krävs i avsnitt 4.2.3.6.6 och ska fastställa den bedömning som behövs i alla följande faser:

— Konstruktionskontroll.

— Statiska prov (prov i provbänk och prov av integration i hjulparet/enheten).

— Prov av spårviddsväxlare som är representativa för driftsvillkor.

— Prov på spår som är representativa för driftsvillkor.

När det gäller att påvisa överensstämmelse med den säkerhetsnivå som krävs i punkt 4.2.3.6.6, ska de antaganden som beaktas för säkerhetsanalysen avseende enheten som systemet är avsett att ingå i, och som är kopplade till enhetens användningsprofil, tydligt dokumenteras.

Det automatiska systemet för variabel spårvidd kan komma att bli föremål för en bedömning avseende dess lämplighet för användning (modul CV). Innan driftsprov inleds ska en lämplig modul (CB eller CH1) användas för att certifiera driftskompatibilitetskomponentens konstruktion. Driftsproven ska organiseras på begäran av tillverkaren, som måste nå en överenskommelse med ett järnvägsföretag i fråga om det företagets bidrag till en sådan bedömning.

De intyg som utfärdats av det anmälda organ som ansvarar för bedömningen av överensstämmelse ska omfatta både villkoren för användning enligt punkt 5.3.4b och typ(er) och driftsförhållanden för spårviddsväxlare som det automatiska systemet för variabel spårvidd har bedömts för.

▼M2

6.1.3 Innovativa lösningar

Om en innovativ lösning som avses i artikel 10a föreslås för en driftskompatibilitetskomponent ska tillverkaren eller dennes i unionen etablerade behöriga ombud tillämpa det förfarande som beskrivs i artikel 10a.

▼B

6.2 Delsystem

6.2.1 Moduler

EG-kontrollen för delsystemet Rullande materiel – godsvagnar ska utföras i enlighet med den modul eller de moduler som beskrivs i tabell 10.







Tabell 10 Moduler för EG-kontroll av delsystem SB EG-typkontroll SD EG-kontroll baserad på kvalitetsstyrningssystem för produktionsprocessen SF EG-kontroll baserad på produktkontroll SH1 EG-kontroll baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem plus kontroll av konstruktionen

Dessa moduler specificeras i detalj i beslut 2010/713/EU.

6.2.2 Förfaranden för EG-kontroll

Sökanden ska välja en av följande moduler eller modulkombinationer för EG-kontrollen av delsystemet:

— (SB + SD) eller

— (SB + SF) eller

— (SH1)

Inom ramen för tillämpningen av den valda modulen eller modulkombinationen ska delsystemet bedömas mot de krav som anges i avsnitt 4.2. Vid behov anges ytterligare krav rörande bedömningen av specifika komponenter i följande avsnitt.

6.2.2.1 Enhetens hållfasthet

▼M3

Överensstämmelsen ska visas i enlighet med kapitlen 6 och 7 i EN 12663-2010:2, eller alternativt med kapitel 9.2 i EN 12663-1:2010+A1:2014.

▼B

Med avseende på fogar ska ett vedertaget kontrollförfarande finnas för att säkerställa att inga defekter under tillverkningsfasen ska kunna försämra strukturens avsedda mekaniska egenskaper.

▼M3

6.2.2.2 Säkerhet mot urspårning på skevt spår

Överensstämmelsen ska visas i enlighet med kapitlen 4, 5 och 6.1 i EN 14363:2016.

6.2.2.3 Gångdynamiska egenskaper

Prov på spår

Överensstämmelsen ska visas i enlighet med kapitlen 4, 5 och 7 i EN 14363:2016.

I fråga om enheter som används på järnvägsnät med spårvidden 1 668 mm ska utvärderingen av det uppskattade värdet för lateralkraften normaliserad till radien Rm = 350 m enligt EN 14363:2016, punkt 7.6.3.2.6(2), beräknas enligt följande formel:

Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN.

Gränsvärdet för den kvasistatiska lateralkraften Yj,a,qst ska vara 66 kN.

Värdena på rälsförhöjningsbristen kan anpassas till spårvidden 1 668 mm genom att man multiplicerar motsvarande parametervärden för 1 435 mm med följande omvandlingsfaktor: 1 733/1 500.

Kombinationen av högsta ekvivalenta konicitet och hastighet för vilken enheten klarar stabilitetskravet i kapitlen 4, 5 och 7 i EN 14363:2016 ska registreras i rapporten.

▼B

6.2.2.4 Lagerboxar/axellager

Överensstämmelsen för mekanisk hållfasthet och utmattningsegenskaper hos rullagret ska visas i enlighet med avsnitt 6 i EN 12082:2007 + A1:2010.

▼M3

I fråga om ovanstående påvisande av överensstämmelse är det tillåtet att använda andra standarder om EN-standarderna inte täcker in den föreslagna tekniska lösningen. I sådana fall ska det anmälda organet kontrollera att de alternativa standarderna utgör en del av en tekniskt enhetlig uppsättning standarder tillämpliga på utformning, konstruktion och provning av lager.

Det går bara att hänvisa till offentligt tillgängliga standarder när det gäller påvisande av överensstämmelse enligt ovan.

När det gäller lager som är tillverkade enligt en konstruktion som tagits fram och redan använts för att placera produkter på marknaden före ikraftträdandet av den TSD som är tillämplig på dessa produkter, får sökanden avvika från ovanstående förfarande för påvisande av överensstämmelse, och i stället hänvisa till konstruktionsgranskning och typkontroll som utförts för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden. Detta påvisande ska dokumenteras och anses ge samma bevisnivå som typkontroll enligt modul SB eller konstruktionskontroll enligt modul SH1.

6.2.2.4a Automatiska system för variabel spårvidd

Den säkerhetsanalys som krävs i punkt 4.2.3.6.6 och som utförts på driftskompatibilitetskomponentnivå ska konsolideras på enhetsnivå. Framförallt kan det bli nödvändigt att se över de antaganden som gjorts i enlighet med punkt 6.1.2.6 för att ta hänsyn till enheten och dess användningsprofil.

▼B

6.2.2.5 Löpverk för manuellt byte av hjulpar

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm

▼M1

De tekniska lösningar som beskrivs i följande figurer i UIC-norm 430-1:2012 bedöms vara i överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.3.6.7:

— För axelenheter: figurerna 9 och 10 i bilaga B.4 och figur 18 i bilaga H till UIC-norm 430-1:2012.

— ►M3 ◄ För boggienheter: figur 18 i bilaga H och figurerna 19 och 20 i bilaga I till UIC-norm 430-1:2012.

▼B

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 524 mm

Den tekniska lösning som beskrivs i tillägg 7 till UIC-norm 430–3:1995 bedöms vara i överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.3.6.7.

6.2.2.6 Termisk kapacitet

Beräkningar, simuleringar eller prov ska visa att temperaturen hos bromsblock, bromsbelägg eller bromsskivor inte överstiger komponenternas termiska kapacitet. Följande ska tas i beaktande:

a) Rörande nödbromsning: den kritiska kombinationen av hastighet och nyttolast på rakt och horisontellt spår med minimal vind och torr räls.

b) Rörande kontinuerlig bromsning: — Intervallet upp till största bromseffekt. — Intervallet upp till högsta hastighet. — Motsvarande bromsanläggningstid.

6.2.2.7 Klimat- och miljöförhållanden

Stålmaterial bedöms klara alla temperaturområden som anges i punkt 4.2.5 om materialegenskaperna är fastställda ner till – 20 °C.

6.2.2.8 Brandsäkerhet

6.2.2.8.1 Barriärer

Barriärer ska provas i enlighet med ►M3 EN 1363-1:2012 ◄ . Stålplåtar med minst 2 mm tjocklek och aluminium-plåtar med minst 5 mm tjocklek bedöms uppfylla integritetskraven utan provning.

6.2.2.8.2 Material

▼M3

Prov av materialens antändlighet och flamspridningsegenskaper ska utföras i enlighet med ISO 5658-2:2006/Am1:2011 med gränsvärdet CFE ≥ 18 kW/m2.

För gummidelar till boggier ska provningen utföras i enlighet med ISO 5660-2015:1 där gränsvärdet ska vara MARHE ≤ 90 kW/m2 under de provningsförhållanden som anges i referens T03.02 i tabell 6 i EN 45545-2:2013+A1:2015.

För följande material och komponenter bedöms brandsäkerhetskraven överensstämma med kraven rörande antändlighet och flamspridningsegenskaper:

— Hjulpar, med eller utan beläggning.

▼B

— Metaller och legeringar med oorganiska beläggningar (exempelvis, men inte begränsat till, galvanisering, anodytbehandling, kromatfilm, fosfatering).

— Metaller och legeringar med en organisk beläggning med en nominell tjocklek som är mindre än 0,3 mm (exempelvis, men inte begränsat till: färg, plastbeläggning och asfaltbeläggning).

— Metaller och legeringar med en kombinerad beläggning av oorganiska och organiska material där den nominella tjockleken på det organiska lagret är mindre än 0,3 mm.

— Glas, stengods, keramik och produkter av natursten.

— Material som uppfyller kraven i kategori C-s3, d2 eller högre i enlighet med EN 13501–1:2007 + A1:2009.

6.2.2.8.3 Kablar

De elektriska kablarna ska väljas och installeras i enlighet med ►M3 EN 50355:2013 ◄ och ►M3 EN 50343:2014 ◄ .

6.2.2.8.4 Brandfarliga vätskor

De åtgärder som vidtas ska vara i enlighet med ►M3 EN 45545-7:2013 ◄ .

▼M2

6.2.3 Innovativa lösningar

Om en innovativ lösning som avses i artikel 10a föreslås för delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” ska sökanden tillämpa det förfarande som beskrivs i artikel 10a.

▼B

6.3 Delsystem innehållande komponenter som motsvarar driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran

▼M1

Ett anmält organ kan utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem även om en eller flera av komponenterna som motsvarar driftskompatibilitetskomponenter inom delsystemet inte omfattas av en relevant EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD (ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter), om komponenten tillverkades innan denna TSD trädde i kraft och komponenttypen har

— använts i ett redan godkänt delsystem, och

— tagits i bruk i åtminstone en medlemsstat innan denna TSD trädde i kraft.

▼B

EG-kontrollen av delsystemet ska utföras av det anmälda organet gentemot kraven i kapitel 4 med användning av motsvarande bedömningskrav i kapitel 6 och kapitel 7, förutom för specialfall. För denna EG-kontroll tillämpas delsystemets moduler enligt punkt 6.2.2.

EG-försäkringar om överensstämmelse eller lämplighet för användning ska inte upprättas för de komponenter som bedömts på detta sätt.

6.4 Projektfaser då en bedömning krävs

Bedömningen ska omfatta följande två faser som identifieras med X i tabell F.1 i tillägg F till denna TSD. När ett typprov identifieras ska särskilt villkoren och kraven i avsnitt 4.2 tas i beaktande.

a) Konstruktions- och utvecklingsfas: — Granskning och/eller kontroll av konstruktionen. — Typprov: prov för att kontrollera konstruktionen, om och på det sätt som föreskrivs i avsnitt 4.2.

b) Tillverkningsfas: — Rutinprov för att kontrollera tillverkningens överensstämmelse. Vilken enhet som ansvarar för bedömningen av rutinproven bestäms i enlighet med den bedömningsmodul som väljs.

Tillägg F är uppbyggt i enlighet med avsnitt 4.2. När så är relevant ges en referens till punkterna i avsnitten 6.1 och 6.2.

6.5 Komponenter med en EG-försäkran om överensstämmelse

Om en komponent har identifierats som en driftskompatibilitetskomponent och har erhållit en EG-försäkran om överensstämmelse före ikraftträdandet av denna TSD, ska den behandlas inom ramarna för denna TSD på följande sätt:

a) Om komponenten inte betraktas som en driftskompatibilitetskomponent i denna TSD gäller varken intyget eller försäkran för EG-kontrollförfarandet i samband med denna TSD.

▼M1

b) EG-intyg om överensstämmelse, EG-typkontrollintyg och EG-konstruktionskontrollintyg som avser följande driftskompatibilitetskomponenter ska fortsätta att gälla enligt denna TSD till dess att de löper ut: — Hjulpar. — Hjul. — Axel.

▼B

7. GENOMFÖRANDE

▼M3

7.1 Godkännande för utsläppande på marknaden

Denna TSD gäller för delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” inom det tillämpningsområde som fastställs i avsnitten 1.1, 1.2 och 2.1 när delsystemet släpps ut på marknaden efter den dag då denna TSD börjar gälla.

Denna TSD är även på frivillig basis tillämplig på

— enheter som avses i avsnitt 2.1 a konfigurerade för transport (körning), om de motsvarar en ”enhet” enligt definitionen i denna TSD, och

— enheter enligt definitionen i avsnitt 2.1 c om de saknar konfiguration.

Om sökanden väljer att tillämpa denna TSD ska motsvarande EG-kontrollförklaring erkännas som sådan av medlemsstaterna.

▼B

7.1.1 Godkännande för ibruktagande av ett nytt fordon i överensstämmelse med tidigare TSD:er avseende godsvagnar ( 7 )

Se artikel 9.

▼M3

7.1.2 Ömsesidigt erkännande av det första godkännandet för utsläppande på marknaden

I enlighet med artikel 21.3 b i direktiv (EU) 2016/797 beviljas godkännande för utsläppande av fordon på marknaden (enligt definitionen i denna TSD) på grundval av följande:

— I enlighet med artikel 21.3 a: den EG-kontrollförklaring som föreskrivs i artikel 15 i samma direktiv.

— I enlighet med artikel 21.3 d: bevis på enhetens tekniska kompatibilitet med järnvägsnätet i det användningsområde som omfattar det europeiska järnvägsnätet.

Artikel 21.3 b och c i direktiv (EU) 2016/797 utgör inget ytterligare krav. I fråga om fordonets tekniska kompatibilitet med det järnvägsnät som omfattas av bestämmelser (TSD:er eller nationella bestämmelser) ska den aspekten också bedömas på nivån EG-kontroll.

Därför specificeras villkoren för ett användningsområde som inte är begränsat till särskilda nationella järnvägsnät nedan som ytterligare krav som ska täckas av EG-kontrollen av delsystemet Rullande materiel. Dessa villkor ska ses som komplement till kraven i avsnitt 4.2 och måste uppfyllas helt och hållet enligt följande:

a) Enheten måste vara utrustad med smidda och valsade hjul som bedömts enligt punkt 6.1.2.3 a.

b) Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på övervakning av axellagrets tillstånd genom utrustning längs spåret enligt punkt 7.3.2.2 a måste registreras i det tekniska underlaget.

c) Den referensprofil som tagits fram för enheten enligt punkt 4.2.3.1 måste tilldelas en av målreferensprofilerna G1, GA, GB eller GC, inklusive dem som används för den nedre delen – GI1 och GI2.

d) Enheten måste vara kompatibel med tågdetekteringssystemen som är baserade på spårledningar, axelräknare och slingutrustning enligt specifikationen i avsnitten 4.2.3.3 a, 4.2.3.3 b och 4.2.3.3 c.

e) Enheten måste vara försedd antingen med ett manuellt koppelsystem i enlighet med föreskrifterna i avsnitt 1 i tillägg C samt uppfylla kraven i avsnitt 8, eller med ett halvautomatiskt eller automatiskt standardiserat koppelsystem.

f) Bromssystemet måste uppfylla villkoren i avsnitten 9, 14 och 15 i tillägg C när det referensfall som anges i punkt 4.2.4.2 tillämpas.

g) Enheten måste vara uppmärkt med alla tillämpliga märkningar i enlighet med EN 15877-1:2012, förutom den märkning som definieras i punkt 4.5.25 b i EN 15877-1:2012.

h) Parkeringsbromskraften ska märkas enligt figur 1, 30 mm under den märkning som definieras i punkt 4.5.3 i EN 15877-1: Figur 1 Märkning av parkeringsbromskraft Om ett internationellt avtal, i vilket Europeiska unionen är part, innehåller ömsesidiga rättsliga bestämmelser, ska en