1996R2406 — SV — 02.06.2005 — 004.001

Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet

Ändrad genom:





Ändrad genom:









▼B

RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 2406/9

av den 26 november 1996

om fastställande av gemensamma marknadsnormer för saluföring av vissa fiskeriprodukter







EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3759/92 av den 17 december 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter ( 1 ), särskilt artikel 2.3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: med beaktande av följande: Gemensamma marknadsnormer har fastställts dels för vissa fiskarter genom förordning (EEG) nr 103/76 ( 2 ), dels för räkor av släktet Crangon genom förordning (EEG) nr 104/76 ( 3 ). För att beakta utvecklingen av marknaden och förändringar i handelsbruk måste nya omfattande förändringar göras i dessa förordningar. Följaktligen är det nödvändigt att göra en total översyn av dessa bestämmelser i en enda ny rättsakt, i syfte att säkerställa att de är tydliga och kan tillämpas på ett korrekt sätt. Förordningarna (EEG) nr 103/76 och (EEG) nr 104/76 bör därför ersättas. Det huvudsakliga målet med de gemensamma marknadsnormerna för fiskeriprodukter är att förbättra produktkvaliteten och därmed att underlätta avsättningen, till gagn för både producenter och konsumenter. Eftersom det handlar om icke beredda produkter som saluförs i färskt eller fryst tillstånd avgörs kvaliteten i hög grad av färskheten, som fastställs genom organoleptisk undersökning på grundval av objektiva kriterier. För att fiskeriproduktpartier skall ha samma färskhetsgrad måste de innehålla produkter av samma art, komma från samma fångstplats och samma fartyg. Ett begränsat men tillräckligt antal färskhetskategorier bör fastställas på grundval av en skala som fastställs för varje produktgrupp. Eftersom kvalitetsprodukter måste stödjas senast från den 1 januari 2000, är det dock inte lämpligt att tillåta att samtliga färskhetskategorier omfattas av de interventionsmekanismer som införts som en del av systemen inom marknadsorganisationen. De gemensamma marknadsnormerna syftar också till att fastställa enhetliga handelsegenskaper för produkterna i fråga för hela gemenskapsmarknaden för att förhindra snedvridning av konkurrensen och dessutom att möjliggöra att marknadsorganisationens prissystem tillämpas på samma sätt. I detta syfte bör ett krav vara att fiskeriprodukter graderas på grundval av storlekskategorier som fastställs i förhållande till produkternas vikt eller, i vissa särskilda fall, deras storlek. De gemensamma marknadsnormerna skall tillämpas när alla berörda produkter som är avsedda som livsmedel, oavsett om de har sitt ursprung i gemenskapen eller kommer från tredje land, säljs för första gången inom gemenskapens territorium. Dessa normer skall tillämpas utan att det påverkar antagna hygienföreskrifter eller regler som fastställts inom ramen för åtgärder för bevarandet av fiskeresurser. Det är särskilt viktigt att erinra om att de biologiska minimistorlekar som eventuellt är i kraft under alla omständigheter har företräde i förhållande till de minimistorlekar som fastställs för fiskeriprodukter genom gemensamma marknadsnormer. Tillämpningen av gemensamma marknadsnormer på produkter från tredje land innebär att det krävs kompletterande information på förpackningarna. Denna informationär dock inte nödvändig om det rör sig om produkter som införs i gemenskapen av fartyg som för tredje lands flagg på samma villkor som för gemenskapsfångster. Mot bakgrund av rådande praxis i flertalet medlemsstater är det lämpligt att industrin graderar fiskeriprodukter i färskhets- och storlekskategorier. Särskilt i syfte att bedöma färskheten utifrån organoleptiska kriterier bör berörda branschorganisationer utnämna experter för detta ändamål. För att hålla varandra underrättade bör varje medlemsstat förse de andra medlemsstaterna och kommissionen med en förteckning över berörda experters och branschorganisationers namn och adresser. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.







A.

Almänna bestämmelser

Artikel 1

1. I denna förordning fastställs i fråga om vissa fiskeriprodukter de gemensamma marknadsnormer som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 3759/92, nedan kallad grundförordningen.

2. I den här förordningen avses med

a) saluföring : det första försäljningsutbudet och/eller den första försäljningen som livsmedel på gemenskapens territorium,

b) parti : den mängd fiskeriprodukter av samma art som bearbetats på samma sätt och som eventuellt kommer från samma fångstplats och samma fartyg,

c) fångstplats : den inom fiskerinäringen vanliga beteckningen på den plats där fångsten gjorts,

d) produktform : den form i vilken fisken saluförs, såsom hel, rensad, utan huvud, etc.,

e) synliga parasiter : en parasit eller grupp av parasiter av en storlek, färg eller struktur som klart skiljer sig från fiskvävnad och som kan iakttas utan förstorande optiska hjälpmedel under för det mänskliga ögat goda ljusförhållanden.

3.

a) Bestämmelserna i den här förordningen i fråga om färskhetskategorier för fiskeriprodukter skall tillämpas utan att det påverkar kraven i rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsföringen av fiskprodukter ( 4 ).

b) Till dess kommissionen antar ett beslut enligt direktiv 91/493/EEG anges kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel i kategorin för fisk som ”inte är tillåten” i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

1. De produkter som avses i artikel 3, och som har sitt ursprung i gemenskapen eller som kommer från tredje land, får endast saluföras om de uppfyller kraven i denna förordning.

2. Bestämmelserna i denna förordning skall dock inte tillämpas på små produktkvantiteter som av kustfiskaren avsätts direkt till detaljhandlare eller konsumenter.

3. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.

Artikel 3

1. Gemensamma marknadsnormer fastställs härigenom för följande produkter:

a) Saltvattenfisk enligt KN-nummer 0302: — Rödspätta (Pleuronectes platessa). — Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga). — Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus). — Fisk av släktet Thunnus eller Parathunnus obesus. — Sill/strömming av arten Clupea harengus. — Torsk av arten Gadus morhua. — Sardiner av arten Sardina pilchardus. — Kolja (Melanogrammus aeglefinus). — Gråsej (Pollachius virens). — Lyrtorsk (Pollachius pollachius). — Makrill av arten Scomber scombrus. — Makrill av arten Scomber japonicus. — Taggmakrill (Trachurus spp.). — Pigghaj och rödhaj (Squalus acanthias och Scyliorhinus spp.)., — Kungsfisk (Sebastes spp.). — Vitling (Merlangius merlangus). — Blåvitling (Micromesistius poutassou eller Gadus poutassou). — Långa (Molva spp.). — Ansjovis (Engraulis spp.). — Kummel av arten Merluccius merluccius. — Glasvar (Lepidorhombus spp.). — Havsbraxen (Brama spp.). — Marulk (Lophius spp.). — Sandskädda (Limanda Limanda). — Bergtunga (Microstomus kitt). — Skäggtorsk och glyskolja (Trisopterus luscus och Trisopterus minutus). — Oxögonfisk (Boops boops), — Picarel (Maena smaris). — Havsål (Conger conger). — Knotfisk (Trigla spp.) — Multefisk (Mugil spp.). — Rocka (Raja spp.). — Skrubbskädda (Platichthys flesus). — Tunga (Solea spp.). — Strumpebandsfisk och dolkfisk (Lepidopus caudatus och Aphanopus carbo). ▼M2 — Mulle (Mullus barbatus, Mullus surmuletus). — Havsruda (Spondyliosoma cantharus). ▼M4 — Skarpsill (Sprattus sprattus). ▼B

b) Kräftdjur enligt KN-nummer 0306, antingen levande, färska eller kylda eller ångkokta eller kokta i vatten: — Hästräka (Crangon crangon) och nordhavsräka (Pandalus borealis). — Krabba (Cancer pagurus). — Havskräfta (Nephrops norvegicus).

— Bläckfisk enligt KN-nummer 0307: — Tioarmad bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma). c)

▼M2

d) Stor kammussla och andra ryggradslösa vattendjur enligt KN-nummer 0307: — Stor kammussla (Pecten maximus). — Vanlig valthornssnäcka (Buccinum undatum).

▼B

2. De marknadsnormer som avses i punkt 1 omfattar följande:

a) Färskhetskategori.

b) Storlekskategori.







B.

Färskhetskategorier

Artikel 4

1. Färskhetskategori skall fastställas för varje parti på grundval av produkternas färskhet och ett antal ytterligare krav.

Färskhetsgrad skall definieras med hänvisning till särskilda värderingar för olika typer av produkter enligt bilaga I till denna förordning.

2. På grundval av värderingarna som avses i punkt 1 skall de produkter som avses i artikel 3 klassificeras i parti enligt någon av följande färskhetskategorier:

a) Extra, A eller B i fråga om fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta.

b) Extra eller A i fråga om räkor.

Levande havskräfta skall dock klassificeras i en kategori benämnd E.

▼M2

3. Krabba, stor kammussla och vanlig valthornssnäcka enligt artikel 3 skall inte klassificeras enligt särskilda färskhetsnormer.

▼B

Dock får endast hela krabbor saluföras, med undantag av romhonor och krabbor med mjukt skal.

Artikel 5

1. Varje parti måste innehålla produkter av samma färskhetsgrad. Ett litet parti behöver dock inte ha samma färskhet. Om det inte har det skall partiet placeras i den lägsta färskhetskategori som är företrädd i det.

2. Färskhetskategori skall tydligt anges med läsliga och outplånliga bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas på partierna.

Artikel 6

1. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta enligt artikel 3 placerade som parti i kategori B skall inte vara berättigade, i den mån det gäller partiet, till ekonomisk kompensation som avses i artiklarna 12, 12a, 14 och 15 i grundförordningen.

2. Fisk, broskfiskar, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategorin Extra skall vara fri från tryckmärken, skador, fläckar och missfärgningar.

3. Fisk, broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori A skall vara fri från fläckar och missfärgningar. En mycket liten andel med lättare tryckmärken och ytliga skador skall tolereras.

4. För fisk, broskfisk, bläckfisk och havskräfta i färskhetskategori B skall en liten andel med allvarligare tryckmärken och ytliga skador tolereras. Fisken skall vara fri från fläckar och missfärgningar.

5. När produkterna klassificeras i färskhetskategorier skall, utan att det påverkar tillämpningen av gällande hygienbestämmelser, även förekomsten av synliga parasiter och deras eventuella negativa inverkan på produktens kvalitet beaktas, dock med hänsyn till typ av produkt och produktform.

6. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen till denna artikel skall vid behov antas i enlighet med förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.







C.

Storlekskategorier

Artikel 7

▼M2

1. Produkter enligt artikel 3 skall bedömas efter vikt eller antal per kilo. Hästräkor och krabbor skall dock delas in i storlekskategorier på grundval av skalets omfång. Stora kammusslor och vanliga valthornssnäckor skall delas in i storlekskategorier på grundval av snäckans omfång.

▼B

2. De minimistorlekar som fastställs i denna förordning i enlighet med skalan i bilaga II skall tillämpas utan att det påverkar de minimistorlekar, uttryckta i längd, som krävs enligt följande:

— Rådets förordning (EEG) nr 1866/86 av den 12 juni 1986 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund ( 5 ).

— Rådets förordning (EEG) nr 3094/86 av den 7 oktober 1986 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna ( 6 ).

— Rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet ( 7 ).

För de behöriga myndigheternas kontroll skall för de arter som omfattas av marknadsnormerna de föreskrivna biologiska minimistorlekarna enligt bilaga II följas.

Artikel 8

1. Partier skall placeras i storlekskategorier enligt den skala som återges i bilaga II.

2. Varje parti måste innehålla produkter av samma storlek. Ett litet parti behöver dock inte vara av samma storlek. Om det inte har det skall partiet placeras i den lägsta kategori som är företrädd i det.

3. Storlekskategori och produktform skall tydligt anges med outplånliga bokstäver som är minst 5 cm höga på de etiketter som anbringas på partierna

Nettovikten i kilo skall klart och tydligt anges på varje parti. I fråga om partier som säljs i standardförpackningar är denna viktuppgift inte nödvändig om den vägning som genomförs före försäljningen visar att förpackningarnas innehåll väl motsvarar det förmodade innehållet uttryckt i kilo.

4. Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen, särskilt vad gäller vägningsmetod och bestämning av den högre eller lägre variation i nettovikt mot den angivna eller förmodade nettovikten som tillåts i fråga om varje parti.

Artikel 9

Pelagisk fisk får klassificeras i andra färskhets- och storlekskategorier enligt ett stickprovsförfarande. Detta system skall säkerställa att färskhet och storlek hos produkterna i partiet är så enhetlig som möjligt.

Detaljerade bestämmelser för tillämpning av denna artikel, särskilt vad gäller bestämning av antalet stickprover som skall tas, vikten eller volymen på fisken inom varje stickprov samt bedömningsmetoder för klassificering och kontroll av vikten på saluförda partier, skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.

Artikel 10

För att säkerställa lokala eller regionala leveranser av kräftdjur och krabba i vissa kustområden inom gemenskapen får undantag från de minimistorlekar som fastställs för dessa produkter i bilaga II antas..

Områdena i fråga skall bestämmas och de motsvarande saluföringsstorlekarna skall antas enligt förfarandet i artikel 32 i grundförordningen.







D.

Produkter från tredje land

Artikel 11

1. Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2.1 får produkter enligt artikel 3 importerade från tredje land endast saluföras om de är presenterade i förpackningar på vilka följande information klart och tydligt framgår:

— Ursprungsland tryckt med romerska bokstäver som är minst 20 millimeter höga.

— Vetenskapligt namn på varan och handelsnamn.

— Produktform.

— Färskhets- och storlekskategori.

— Nettovikt i kilo av produkterna i förpackningen.

— Datum för sortering och avsändningsdatum.

— Leverantörens namn och adress.

2. Produkter som avses i artikel 3, som landats i en gemenskapshamn direkt från fångstplatsen av fartyg som för tredje lands flagg, och som är avsedda att saluföras skall dock omfattas av samma bestämmelser som dem som är tillämpliga på gemenskapsfångster utan att detta påverkar förordning EEG nr 1093/94 ( 8 ).







E.

Slutbestämmelser

Artikel 12

1. Fiskeriindustrin skall dela in produkterna i färskhetskategorierna Extra, A och B och storlekskategorier i samarbete med experter som för detta syfte utnämnts av berörda branschorganisationer. Medlemsstaterna skall utföra kontroller för att säkerstäila att bestämmelserna i denna artikel följs.

2. De behöriga nationella myndigheterna får själva åta sig indelningen om denna inte utförs enligt förfarandet i punkt 1.

Artikel 13

Varje medlemsstat skall förse övriga medlemsstater och kommissionen senast en månad före dagen för denna förordnings ikraftträdande med en förteckning över namn på och adresser till de experter och branschorganisationer som avses i artikel 12. De övriga medlemsstaterna och kommissionen skall informeras om ändringar i denna lista.

Artikel 14

Kommissionen skall före den 31 december 2001 lägga fram en rapport till rådet om resultatet av tillämpningen av artikel 6.1 i den här förordningen samt, vid behov, lämpliga förslag.

Artikel 15

Förordningarna (EEG) nr 103/76 och 104/76 skall härmed upphöra att gälla. Hänvisningar till dessa förordningar skall tolkas som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 16

1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997..

2. Utan hinder av vad som sägs i stycke 1 skall bestämmelserna i artikel 6.1 gälla från och med den 1 januari 2000.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.









BILAGA I

FÄRSKHETSVÄRDERINGAR

De värderingar som anges i denna bilaga är tillämpliga på följande produkter eller grupper av produkter, med beaktande av de bedömningskriterier som är specifika för var och en av dem.

A. Vitfisk

Kolja, torsk, gråsej, lyrtorsk, kungsfisk, vitling, långa, kummel, havsbraxen, marulk, skäggtorsk, oxögonfisk, picarel, havsål, knotfisk, multefisk, rödspätta, glasvar, tunga, sandskädda, bergtunga, skrubbskädda, strumpebandsfisk

B. Blåfisk

Långfenad tonfisk, blåfenad tonfisk, bigeye tuna, blåvitling, sill/strömming, sardin, makrill, taggmakrill, ansjovis ►M4 , skarpsill ◄

C. Broskfisk

Haj, rocka

D. Bläckfisk

Bläckfisk

E. Kräftdjur

1. Räkar

2. Havskräfta

A. VITFISK







Kriterier Färskhetskategori Inte tillåten (1) Extra A B Skinn Kraftigt, glänsande pigment (med undantag av kungsfisk) eller genomskinligt, utan missfärgning Kraftig men inte glänsande pigmentering Pigmentering på väg att bli missfärgad och matt Matt pigmentering (2) Hudslem Vattnigt; genomskinligt Lätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått, ogenomskinligt slem Ögon Konvexa (utstående); svart, klar pupill; genomskinlig hornhinna Konvexa (utstående) och lätt insjunkna, svart matt pupill, svagt opaliserande hornhinna Platta; opaliserande hornhinna; ogenomskinlig pupill Konkava i mitten; grå pupill, mjölkaktig hornhinna (2) Gälar Klara färger; inget slem Mindre färgade; slemmet genomskinligt Gråbruna på väg att missfärgas; tjockt och ogenomskinligt slem Gulaktiga; mjölkaktigt slem (2) Bukhinna (på urtagen fisk) Glatt; klar; svår att lossa från köttet En aning matt; kan lossas från köttet Porös; lossnar lätt från köttet Sitter inte fast på köttet (2) Lukt från gälar och bukhåla — vitfisk med undantag av rödspätta Som tång Ingen lukt av tång; neutral lukt Fermenterad; lätt syrlig Syrlig (2) — Rödspätta Som färsk olja; pepparaktig; jordlukt Oljig tång eller lätt söt Som olja; fermenterad, unken något härsken Syrlig Kött Fast och elastiskt, jämn yta (3) Mindre elastiskt Något mjukt (löst), mindre elastiskt; vaxartat (sammetsmjukt) och matt yta Mjukt (löst) (2); fjäll som lossnar lätt från skinnet; ytan snarast skrynklig Ytterligare kriterier för marulk utan huvud Blodkärl (bukmuskler) Skarpa konturer och klart röda Skarpa konturer, mörkare blod Diffusa och bruna Helt (2) diffusa, bruna och gulnande kött (1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG som anger kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel. (2) Eller i ett senare stadium av förruttnelse. (3) Innan rigor mortis inträder är inte färsk fisk fast och elastisk men skall ändå höra till kategori Extra.

B. BLÅFISK







Kriterier Färskhetskategori Inte tillåten (1) Extra A B Skinn (2) Kraftig pigmentering, klara glänsande regnbågsskimrande färger; tydlig skillnad mellan ryggsida och buksida Mindre lyster; faddare färger; mindre skillnad mellan ryggsida och buksida Matt, utan lyster, fadda färger; skinnet skrynklar när man böjer fisken Mycket matt pigmentering; skinnet lossnar från köttet (3) Hudslem Vattnigt, genomskinligt Lätt grumligt Mjölkaktigt Gulgrått, ogenomskinligt slem (3) Köttkonsistens (2) Mycket fast, styvt Ganska styvt, fast Något mjukt Mjukt (löst) (3) Gällock Silvriga Silvriga, lätt röd- eller brunaktiga Brunaktiga med tydliga blodsutgjutningar Gulaktiga (3) Ögon Konvexa; utstående; blåsvart klar pupill, genomskinligt ”ögonlock” Konvexa och lätt insjunkna; mörk pupill, svagt opaliserande hornhinna Platta, töcknig pupill; blodsutgjutningar runt ögat Konkava i mitten; grå pupill, mjölkaktig hornhinna (3) Gälar (2) Mörkröda till purpurröda i sin helhet Inget slem Mindre klar färg, något bleknad i kanterna Genomskinligt slem. Tjocknande och missfärgade; ogenomskinligt slem Gulaktigt; mjölkaktigt slem (3) Lukt från gälar Färsk tång; skarp jodaktig Luktfri eller som tång Neutral lukt Fet, något svavelaktig (4) lukt, som unket härsket späck eller som rutten frukt Rutten, syrlig (3) (1) Denna kolumn skall endast tillämpas till dess kommissionen antar ett beslut som anger kriterierna för fisk som är otjänlig som livsmedel enligt direktiv 91/493/EEG. (2) För sill och makrill som konserveras i kylt havsvatten (antingen kylt av is (CSW) eller fryst på mekaniskt vis (RSW)) och som svarar mot de krav som anges i direktiv 92/48/EEG (EGT nr L 187, 7.7.1992, s. 41) bilaga II, punkt 8, gäller följande färskhetskategorier: — Kriteriet A gäller kategorierna Extra och A. (3) Eller i ett senare stadium av förruttnelse. (4) Isad fisk luktar härsket innan den luktar unket, CSW/RSW-fisk luktar unket innan den luktar härsket.

C. BROSKFISKAR







Kriterier Färskhetskategori Inte tillåten (1) Extra A B Ögon Konvexa, mycket klart lysande och regnbågsskimrande; små pupiller Konvexa och lätt insjunkna; har förlorat lyster och regnbågsskimmer; ovala pupiller Platta, matta Konkav, gulaktiga (2) Helhetsintryck Rigor mortis eller partiell rigor mortis; en aning klart slem på skinnet Stadiet rigor mortis passerat; inget slem på skinnet, särskilt inte i munhålan och gälöppningarna Något slem i munhålan och gälöppningarna; käken svagt tillplattad Mycket slem i munnen och på gälöppningarna (2) Lukt Tånglukt Luktfri eller lätt unken lukt men inte av ammoniak Lätt lukt av ammoniak; syrlig Kraftig ammoniaklukt ()







Särskilda eller ytterligare kriterier för rocka Extra A B Inte tillåten (1) Skinn Kraftig, regnbågsskimrande och glänsande pigmentering, vattnigt slem Kraftig pigmentering, vattnigt slem Pigmentering på väg att bli missfärgad och matt; ogenomskinligt slem Missfärgning, skrynklat skinn, tjockt slem Köttkonsistens Fast och elastiskt Fast Mjukt Löst Utseende Kanten på fenorna genomskinlig och bågformig Styva fenor Lös Hängande Buk Vit och glänsande med en ljuslila kant runt fenorna Vit och glänsande med röda fläckar runt fenorna Vitt och matt, med talrika röda eller gula fläckar Gult till grönaktigt bukskinn, röda fläckar på själva köttet

D. BLÄCKFISK







Kriterier Färskhetskategorie Extra A B Skinn Kraftig pigmentering; skinnet sitter fast vid köttet Matt pigmentering; skinnet sitter fast vid köttet Missfärgat; lossnar ganska lätt från köttet Kött Mycket fast; pärlemovitt Fast; kritvitt Något mjukt, vitrosa eller lätt gulnat Armar Lossnar inte utan kraft Lossnar inte utan kraft Lossnar lättare Lukt Frisk; tång Luktfri eller svag lukt Bläcklukt

E. KRÄFTDJUR







1) Hästräkor Kriterier Färskhetskategori Extra A Lägsta krav på egenskaper — Skalyta; fuktig och glänsande — Vid omflyttning skall räkorna falla separat — Kött utan främmande lukt — Fria från sand, slem och andra främmande ämnen Samma som för kategorin Extra Utseende: 1) Hästräka med skal — Hästräka klar rödrosa färg med små vita fläckar; skalets ryggsida till större delen ljus — Färgen går från blekt rödrosa till blåaktigt röd med vita fläckar; skalets ryggsida bör vara ljus med dragning åt grått 2) Nordhavsräka — Enhetlig rosa färg — Rosa färg som kan börja mörkna på huvudet Köttets tillstånd vid och efter urtagning ur skalet — Lossnar lätt med nästan inga förluster av kött — Fast, inte segt — Lossnar mindre lätt med smärre förluster av kött — Mindre fast, lätt segt Lossnade räkdelar Få lossnade räkdelar är tillåtet En mindre antal lossnade räkdelar är tillåtet Lukt Färsk tång, svagt söt lukt Syrlig, ingen lukt av tång







2. Havskräfta Kriterier Färskhetskategori Extra A B Skal Blekrosa eller rosa till orangerött Blekrosa eller rosa till orangerött; inga svarta fläckar Lätt missfärgning; aningen svarta fläckar och färgen med en dragning åt grått, särskilt på skalet och mellan stjärtsegmenten Ögon och gälar Ögat glänsande svart; gälarna rosa Ögat matt gråsvart; gälarna med en dragning åt grått Gälarna mörkgrå eller grön färg på skalets ryggsida Lukt Karakteristik mild skaldjurslukt Förlust av den karakteristiska lukten av skaldjur, men ingen lukt av ammoniak Lätt syrlig lukt Kött (i stjärten) Genomskinligt, blåaktigt kött med dragning åt vitt Köttet har förlorat genomskinligheten men är inte missfärgat Ogenomskinligt och något matt









BILAGA II

STORLEKSKATEGORIER







Storleksskala Minimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 Art Storlek Kg/fisk (1) Antal fiskar per kilo (2) Område Geografisk zon Minimistorlek ▼A1 Sill/strömming (Clupea harengus) 1 0,250 eller mer 4 eller färre 1 ICES Vb (EG-zon) 20 cm 2 0,125–0,250 5–8 2 20 cm 3 0,085–0,125 9–11 (a) 18 cm 4(a) 0,050–0,085 12–20 3 (b) 20 cm Sill/strömming (Clupea harengus) från Östersjön, fångad och landad söder om 59o 30' 4(b) 0,036–0,085 12–27 Sill/strömming (Clupea harengus) från Östersjön, fångad och landad norr om 59o 30' 4(c) 0,057–0,085 12–17 5 0,031–0,057 18–32 6 0,023–0,031 33–44 Sill/strömming (Clupea harengus) från Östersjön, fångad och landad i vatten under Estlands respektive Lettlands suveränitet och jurisdiktion 7(a) 0,023–0,036 28–44 7(b) 0,014–0,023 45–70 Sill/strömming (Clupea harengus) från Östersjön, fångad och landad i Rigabukten 8 0,010–0,014 71–100 ▼B Sardiner (Sardina pilchardus) 1 0,067 och däröver 15 eller färre ännu ej fastställd 2 0,042 till 0,067 16 till 24 3 0,028 till 0,042 25 till 35 4 0,015 till 0,028 36 till 67 Medelhavet 0,011 till 0,028 36 till 91 Rödhaj (Scyliorhinus spp.) 1 2 och däröver — — 2 1 till 2 3 0,5 till 1 Pigghaj (Squalus acanthias) 1 2,2 och däröver — — 2 1 till 2,2 3 0,5 till 1 Rödfisk (Sebastes spp.) 1 2 och däröver — — 2 0,6 till 2 3 0,35 till 0,6 Torsk (Gadus morhua) 1 7 och däröver — 1 35 cm 2 4 till 7 2 () 35 cm 3 2 till 4 () 30 cm 4 1 till 2 3 35 cm 5 0,3 till 1 Östersjön Söder om 59o30′ N 35 cm Sej (Pollachius virens) 1 5 och däröver — 1 35 cm 2 3 till 5 2 () 35 cm 3 1,5 till 3 () 30 cm 4 0,3 till 1,5 3 35 cm Östersjön Söder om 59o30′ N 30 cm Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 1 1 och däröver — 1 ICES Vb (EG-zon) 30 cm 2 0,57 till 1 2 () 30 cm 3 0,37 till 0,57 () 27 cm 4 0,17 till 0,37 3 30 cm Vitling (Merlangius merlangus) 1 0,5 och däröver — 1 27 cm 2 0,35 till 0,5 2 () 23 cm 3 0,25 till 0,35 () 23 cm 4 0,11 till 0,25 3 23 cm Länga (Molva spp.) 1 5 och däröver — 1 — 2 3 till 5 2 () ännu ej fastställd 3 1,2 till 3 () — 3 63 cm Makrill (Scomber scombrus) 1 0,5 och däröver 50 eller färre 1 20 cm 2 0,2 till 0,5 51 till 125 2 Utom Nordsjön 20 cm Medelhavet 3 0,1 till 0,2 126 till 250 Nordsjön 30 cm 0,08 till 0,2 126 till 325 3 20 cm 5 20 cm Medelhavet 18 cm Spansk makrill (Scomber japonicus) 1 0,5 och däröver — — 2 0,25 till 0,5 3 0,14 till 0,25 4 0,05 till 0,14 Ansjovis (Engraulis spp.) 1 0,033 och däröver 30 eller färre 3 Utom ICEX IX a) 12 cm 2 0,020 till 0,033 31 till 50 3 ICES IX a) 10 cm 3 0,012 till 0,020 51 till 83 Medelhavet 9 cm 4 0,008 till 0,012 84 till 125 Rödspätta (Pleuronectes platessa) 1 0,6 och däröver — 1 25 cm 2 0,4 till 0,6 2 () 25 cm 3 0,3 till 0,4 () 27 cm 4 0,15 till 0,3 Nordsjön 27 cm 3 25 cm Östersjön Underområden 22 till 25 25 cm Underområden 26 till 28 21 cm Underområden 29 Söder om 59o30′ N 18 cm Kummel (Merluccius merluccius) 1 2,5 och däröver — 1 30 cm 2 1,2 till 2,5 2 () 30 cm 3 0,6 till 1,2 () 30 cm 4 0,28 till 0,6 3 27 cm 5 0,2 till 0,28 Medelhavet 20 cm Medelhavet 0,15 till 0,28 Glasvar (Lepidorhombus spp.) 1 0,45 och däröver — 1 25 cm 2 0,25 till 0,45 2 () 25 cm 3 0,20 till 0,25 () 25 cm 4 0,11 till 0,20 3 20 cm Medelhavet 0,05 till 0,20 Havsbraxen (Brama spp.) 1 0,8 och däröver — — 2 0,2 till 0,8 Marulk (Lophius spp.) hela, rensade 1 8 och däröver — 1 — 2 4 till 8 2 () ännu ej fastställd 3 2 till 4 () — 4 1 till 2 3 ännu ej festställd 5 0,5 till 1 Medelhavet 30 cm Marulk (Lophius spp.) utan huvud 1 4 och däröver — — 2 2 till 4 3 1 till 2 4 0,5 till 1 5 0,2 till 0,5 Sandskädda (Limanda limanda) 1 0,25 och däröver — 1 15 cm 2 0,13 till 0,25 2 () 15 cm () 23 cm Nordsjön 23 cm 3 23 cm Bergtunga (Microstomus kitt) 1 0,6 och däröver — 1 25 cm 2 0,35 till 0,6 2 () 25 cm 3 0,18 till 0,35 () 25 cm 3 25 cm Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) 1 4 och däröver — — 2 1,5 till 4 Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) 1 70 och däröver — Medelhavet 70 cm eller 6,4 kg 2 50 till 70 3 25 till 50 4 10 till 25 5 6,4 till 10 Tonfisk (Thunnus obesus) 1 10 och däröver — — 2 3,2 till 10 Bleka (Pollachius pollachius) 1 5 och däröver — 1 — 2 3 till 5 2 () 30 cm 3 1,5 till 3 () — 4 0,3 till 1,5 3 30 cm Blåvitling (Micromesistius poutassou eller Gadus poutassou) 1 — 7 eller färre — 2 8 till 14 3 15 till 25 4 26 till 30 Skäggtorsk (Trisopterus luscus) och Glyskolja (Trisopterus minutus) 1 0,4 och däröver — 3 ännu ej fastställd 2 0,25 till 0,4 3 0,125 till 0,25 4 0,05 till 0,125 Oxögonfisk (Boops boops) 1 — 5 eller färre — 2 6 till 31 3 32 till 70 Picarel (Maena maris) 1 — 20 eller färre — 2 21 till 40 3 41 till 90 Havsål (Conger conger) 1 7 och däröver — 1 — 2 5 till 7 2 () 58 cm 3 0,5 till 5 () — 3 58 cm Knot (Trigla spp.) rouge 1 1 och däröver — — 2 0,4 till 1 3 0,2 till 0,4 4 0,06 till 0,2 Andra slag av knot 1 0,25 och däröver 2 0,2 till 0,25 Fjärsing (Trachurus spp.) 1 0,6 och däröver — 1 15 cm 2 0,4 till 0,6 2 15 cm 3 0,2 till 0,4 3 15 cm 4 0,08 till 0,2 5 15 cm 5 0,02 till 0,08 Medelhavet 12 cm Multe (Mugil spp.) 1 1 och däröver — 1 — 2 0,5 till 1 2 () 20 cm 3 0,2 till 0,5 () — 4 0,1 till 0,2 3 20 cm Medelhavet 16 cm Rocka (Raja spp.) 1 5 och däröver — — 2 3 till 5 3 1 till 3 4 0,3 till 1 Rocka (Vingar) 1 3 och däröver — — 2 0,5 till 3 Skrubbskädda (Platichthys Flesus) 1 mer än 0,3 — 1 24 cm 2 0,2 till och med 0,3 2 () 24 cm () 24 cm 3 24 cm Östersjön underområden 22-25 25 cm underområden 26-28 21 cm underområden 29-32 söder om 59o30′N 18 cm Tunga (Solea spp.) 1 0,5 och däröver — 1 24 cm 2 0,33 till 0,5 2 () 24 cm 3 0,25 till 0,33 () 24 cm 4 0,17 till 0,25 3 24 cm 5 0,12 till 0,17 (3) Medelhavet 20 cm 1 0,5 och däröver 2 0,33 till 0,5 3 0,25 till 0,35 4 0,2 till 0,25 5 0,12 till 0,2 (4) Strumpebandsfisk (Lepidopus caudatus) 1 3 och däröver — — 2 2 till 3 3 1 till 2 4 0,5 till 1 (Aphanopus carbo) 1 3 och däröver — — 2 0,5 till 3 Bläckfisk (Sepia officinalis och Rossia macrosoma) 1 0,5 och däröver — — 2 0,3 till 0,5 3 0,1 till 0,3 Havskräfta (Nephrops norvegicus) 1 — 20 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 40 mm (9) 2 21 till 30 130 mm (10) 3 31 till 40 4 fler en 40 2 utom Skottland Irländska sjön [ICES VI a) och VII a)], Skagerrak och Kattegat 25 mm (9) 85 mm (10) 2 20 mm (9) Havet väster om Skottland och Irländska sjön [ICES VI a) och VII a)] 70 mm (10) 3 20 mm (9) Medelhavet 70 mm (10) 20 mm (9) 70 mm (10) Havskräftstjärtar 1 — 60 och färre 2 Skagerrak och Kattegat 72 mm 2 61 till 120 3 4 121 till 180 2 utom havet väster om Skottland, Irländska sjön [ICES VI a) och VII a)], Skagerrak och Kattegat 46 mm fler än 180 2 havet väster om Skottland och Irländska sjön [ICES VI a) och VII a)] 37 mm 3 37 mm Hästräkor (Crangon crangon) 1 6,8 mm och däröver (5) — — 2 6,5 mm och däröver Nordhavsräkor (Pandalus borealis) färska eller kylda En storlek — 250 och färre — Nordhavsräkor kokta eller ångkokta 1 — 160 och färre — 2 161 till 250 Krabbtaska (Cancer pagurus) 1 16 cm och däröver (6) — — 2 13 till 16 cm (6) (1) Den övre gräns som fastställts för storlekskategorierna föreslås som utesluten. (2) För makrill = antal fiskar per 25 kg. (3) Denna tabell skall tillämpas t.o.m. 31 december 1997. (4) Denna tabell skall tillämpas fr.o.m. 1 december 1998. (5) Skalets bredd. (6) Skalets bredd, mätt på det bredaste stället. (7) Utom Skagerrak och Kattegatt. (8) Skagerrak och Kattegat. (9) Skalets längd. (10) Total längd.

▼M2







Storleksskala Minimistorlek att respektera under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 Art Storlek Kg/fisk eller snäckstorlek Antal fiskar per kilo Område Geografisk zon Minimistorlek Stor kammussla (Pecten maximus) Endast en storlek 10 cm och däröver (3) Zonerna 1–5 utom Skagerrak/Kattegatt och ICES VIIa norr om latitud 52o 30′ N och VIId 100 mm (1) ICES VIIa norr om latitud 52o 30′ N och VIId 110 mm (1) Vanlig valthornssnäcka (Buccinum undatum) Endast en storlek 4,5 cm och däröver (3) Zonerna 1–5 utom Skagerrak/Kattegatt 45 mm (1) Mulle (Mullus surmuletus och Mullus barbatus) 1 500 g och däröver 2 200–499 g 3a 40–199 g Medelhavet 3b 18–199 g Medelhavet 11 cm (2) Havsruda (Spondyliosoma cantharus) 1 800 g och däröver 2 500–799 g utesluten 3 300–499 g utesluten 4 180–299 g utesluten (1) Fastställs i rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1298/2000 (EGT L 148, 22.6.2000, s. 1). (2) Fastställs i förordning (EG) nr 1626/94. (3) Snäckans bredd, mätt på det bredaste stället.

▼M4







Storleksskala Minimistorlek som skall gälla under de förhållanden som föreskrivs i de förordningar som anges i artikel 7 Art Storlek. Kg/fisk Antal fiskar per kilo Område Geografiskt område Minimistorlek Skarpsill (Sprattus sprattus) 1 0,004 och däröver 250 eller färre