2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 1
Detta dokument är endast avsett som dokumentationshjälpmedel och institutionerna ansvarar inte för innehållet
►B EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1513/2002/EG
av den 27 juni 2002
om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning,
teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området
för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006)
(EGT L 232, 29.8.2002, s. 1)
Ändrat genom:
Officiella tidningen
nr sida datum
►M1 Europaparlamentets och rådets beslut nr 786/2004/EG av den 21 april
2004L 138 7 30.4.2004
▼B
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1513/
2002/EG
av den 27 juni 2002
om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verk-
samhet inom området forskning, teknisk utveckling ochdemonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska
området för forskningsverksamhet samt innovation (2002-2006)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR
BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenska-
pen, särskilt artikel 166.1 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och
av följande skäl:
(1) För att de uppgifter som fastställs i artikel 2 i fördraget skall
fullgöras, föreskrivs i artikel 163 i fördraget att gemenskapen
skall ha som mål att stärka den vetenskapliga och teknologiska
grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen avdennas internationella konkurrensförmåga och att underlättaforskningsinsatser som anses nödvändiga enligt annan gemens-kapspolitik.
(2) I artikel 164 i fördraget räknas de verksamheter upp som gemen-skapen skall genomföra för att nå dessa mål, som komplementtill de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna.
(3) I fördraget föreskrivs antagandet av ett flerårigt ramprogram somomfattar alla gemenskapens verksamheter inom området forsk-ning, teknisk utveckling och demonstration (FoTUD).Ramprogrammet följer fullt ut subsidiaritetsprincipen enligtartikel 5 i fördraget.
(4) Enligt artikel 165 i fördraget skall gemenskapen och medlems-staterna samordna sin verksamhet inom forskning och tekniskutveckling för att säkerställa det inbördes sammanhanget mellan
medlemsstaternas politik och gemenskapens politik.
(5) Kommissionen lade under år 2000 fram två meddelanden om
utsikterna och målen för upprättandet av ett europeiskt områdeför forskningsverksamhet respektive om förverkligande av det
europeiska området för forskning och riktlinjer för Europeiska
unionens forskningsverksamhet (2002-2006). Kommissionenlade under 2000 också fram ett meddelande om innovation i enkunskapsstyrd ekonomi.
(6) Vid Europeiska rådets möten i Lissabon i mars 2000, SantaMaria de Feira i juni 2000 och Stockholm i mars 2001 antogsslutsatser som syftar till ett snabbt upprättande av ett europeisktområde för forskningsverksamhet och innovation för att främjahållbar ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och social
sammanhållning, med slutmålet att unionen fram till 2010 skall
utvecklas till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsekonomi.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 2
(1) EGT C 180 E, 26.6.2001, s. 156 och
EGT C 75 E, 26.3.2002, s. 132.
(2) EGT C 260, 17.9.2001, s. 3.
(3) EGT C 107, 3.5.2002, s. 111.
(4) Europaparlamentets yttrande av den 14 november 2001 (ännu ej offentlig-
gjort i EGT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 januari 2002 (EGT
C 113 E, 14.5.2002, s. 54) och Europaparlamentets beslut av den 15 maj
2002 (ännu ej offentliggjort i EGT). Rådets beslut av den 3 juni 2002.
▼B
På grundval av den skyldighet som följer av artikel 6 i fördraget
enades Europeiska rådet i Göteborg i juni 2001 om en strategiför hållbar utveckling och kompletterade Lissabonstrategin med
en tredje dimension, miljödimensionen.
Vid Europeiska rådets möte i Lissabon underströks särskilt
vikten av kommissionens initiativ eEurope som syftar till ett
informationssamhälle för alla, medan det vid Europeiska rådetsmöte i Stockholm också betonades att det är nödvändigt medsärskilda insatser inom ny teknik, särskilt bioteknik.
(7) Europaparlamentet (1)(2), rådet (3)(4), Ekonomiska och sociala
kommittén (5) och Regionkommittén (6) har också gett sitt stöd
till upprättandet av det europeiska området för forskningsverk-samhet.
(8) Den 19 oktober 2000 lade kommissionen fram slutsatserna från
den externa bedömningen av genomförandet och resultaten av
gemenskapens verksamheter under de fem år som föregick dennabedömning, tillsammans med egna kommentarer.
(9) Sjätte ramprogrammet bör strukturera forskningen och dentekniska utvecklingen i Europa, inbegripet medlemsstaterna, de
associerade kandidatländerna och övriga associerade länder, och
ge ett betydande bidrag till upprättandet av det europeiskaområdet för forskningsverksamhet och till innovation.
(10) I enlighet med artikel 166.1 i fördraget är det nödvändigt attfastställa de vetenskapliga och teknologiska målen samt de prio-
riteringar för verksamheterna som skall gälla i detta
sammanhang, det högsta totalbeloppet och de närmare villkorenför gemenskapens finansiella deltagande i sjätte ramprogrammetsamt de planerade verksamheternas andelar, och att ange huvud-linjerna för dessa verksamheter som kommer att genomföras i
enlighet med målet att skydda gemenskapens ekonomiska
intressen. Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomiskförvaltning av sjätte ramprogrammet.
(11) Särskild vikt bör fästas vid de små och medelstora företagensbehov, med beaktande av den europeiska stadgan för småföre-
tagen som godkändes av Europeiska rådet i Feira, i vilken
principerna och handlingslinje 8 syftar till att stärka de småföretagens tekniska kapacitet och underlätta tillgången till bästaforskning och teknik.
(12) Sjätte ramprogrammet bör ge ett betydande bidrag till utveck-
lingen av vetenskaplig och teknisk kvalitet och till
samordningen av europeisk forskning. Detta bidrag bör omfattahela spektrumet från grundforskning till tillämpad forskning. Iramprogrammet bör det betonas att det är viktigt att de associe-rade kandidatländerna deltar i gemenskapens forskningspolitik
och i det europeiska området för forskningsverksamhet.
(13) Särskilda riktade projekt och samordnade åtgärder kan också
användas som en ”spetsforskningsstege” för att underlätta förmindre forskningsaktörer med vetenskaplig spetskompetens,inbegripet små och medelstora företag, samt forskningsaktörer
från de associerade kandidatländerna, att få tillgång till verksam-
heten i detta ramprogram.
(14) De yttersta randområdenas deltagande i gemenskapens FoTUD-verksamheter bör underlättas genom lämpliga mekanismer somär anpassade till deras speciella situation.
(15) Den internationella och globala dimensionen i de europeiskaforskningsverksamheterna är viktig för att uppnå ömsesidiga2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 3
(1) Resolution av den 18 maj 2000 (EGT C 59, 23.2.2001, s. 250).
(2) Resolution av den 15 februari 2001 (EGT C 276, 1.10.2001, s. 271).
(3) Resolution av den 15 juni 2000 (EGT C 205, 19.7.2000, s. 1).
(4) Resolution av den 16 november 2000 (EGT C 374, 28.12.2000, s. 1).
(5) Yttrande av den 24 maj 2000 (EGT C 204, 18.7.2000, s. 70).
(6) Yttrande av den 12 april 2000 (EGT C 226, 8.8.2000, s. 18).
▼B
fördelar. Sjätte ramprogrammet är öppet för deltagande av länder
som har slutit nödvändiga avtal i detta syfte, och det är ocksåöppet på projektnivå, på grundval av ömsesidiga fördelar, för
organ från tredje land och internationella organisationer för
vetenskapligt samarbete. Särskilda åtgärder kommer att vidtasför att främja deltagande av forskare och institutioner frånutvecklingsländer, länder i Medelhavsområdet, inklusive västraBalkan samt Ryssland och de nya oberoende staterna.
(16) Gemensamma forskningscentret bör bidra till genomförandet avramprogrammet, där det kan tillhandahålla oberoende, kundo-rienterat stöd för utformningen och genomförandet avgemenskapens politik samt övervakning av genomförandet avsådan politik på områden som omfattas av dess särskilda kompe-tens.
(17) Forskningsverksamhet som genomförs inom sjätte rampro-grammet bör vara förenlig med grundläggande etiska principer,bland annat de som fastställs i artikel 6 i Fördraget om Europe-iska unionen och i Europeiska unionens stadga om degrundläggande rättigheterna.
(18) Till följd av kommissionens meddelande ”En strategi för
rörlighet i det europeiska området för forskningsverksamhet”
kommer forskarnas rörlighet att främjas för att ett sådant områdeskall komma till stånd.
(19) Till följd av kommissionens meddelande ”Kvinnor och veten-skap” samt rådets resolutioner av den 20 maj 1999 (
1) och den
26 juni 2001 (2) och Europaparlamentets resolution av den 3
februari 2000 (3) i denna fråga genomförs en handlingsplan i
syfte att förstärka kvinnornas ställning och roll i vetenskap ochforskning, och det krävs ytterligare förstärkta insatser.
(20) Kommissionen bör lägga fram regelbundna lägesrapporter förEuropaparlamentet och rådet om genomförandet av sjätte ramp-
rogrammet, och den bör också, i god tid innan den lägger fram
sitt förslag till sjunde ramprogrammet, låta utföra en oberoendebedömning av genomförandet av verksamheten, med beaktandeav hur det sjätte ramprogrammet har bidragit till att förverkligadet europeiska området för forskningsverksamhet, vilket börgöras i en anda av öppenhet med hänsyn till alla berörda aktörer.
(21) Genomförandet av sjätte ramprogrammet kan leda till att gemen-skapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater ellertill bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemangenligt artiklarna 169-171 i fördraget.
(22) Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) har
hörts.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapens verksamhet inom
området forskning, teknisk utveckling och demonstration, nedan kallat
sjätte ramprogrammet, antas härmed för perioden 2002-2006.
2. Sjätte ramprogrammet skall omfatta alla gemenskapens verksam-
heter enligt artikel 164 i fördraget.
3. Sjätte ramprogrammet skall bidra till upprättandet av det europe-
iska området för forskningsverksamhet och till innovation.
4. I bilaga I anges de vetenskapliga och tekniska målen och de prio-
riteringar som fastställs för dessa samt huvudlinjerna för de planeradeverksamheterna.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 4
(1) EGT C 201, 16.7.1999, s. 1.
(2) EGT C 199, 14.7.2001, s. 1.
(3) EGT C 309, 27.10.2000, s. 57.
▼B
Artikel 2
1. Det högsta totala beloppet för gemenskapens finansiella stöd till
ramprogrammet som helhet skall uppgå till 17 883 miljoner euro. I
bilaga II fastställs andelarna för var och en av de planerade verksam-heterna.
2. De närmare villkoren för gemenskapens finansiella deltagande
skall fastställas i enlighet med budgetförordningen för Europeiskagemenskapernas allmänna budget samt de kompletterande bestämmel-
serna i bilaga III.
Artikel 3
All forskningsverksamhet som genomförs inom sjätte ramprogrammet
skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.
Artikel 4
I den årliga rapport som kommissionen skall lägga fram i enlighet med
artikel 173 i fördraget skall den i detalj redogöra för framstegen medatt genomföra sjätte ramprogrammet, särskilt med att uppnå målenoch uppfylla prioriteringarna i enlighet med vad som fastställs undervarje rubrik i bilaga I. Rapporten skall även innehålla information omfinansiella aspekter och om instrumenten har använts.
Artikel 5
Sjätte ramprogrammet skall genomföras med hjälp av särskilda
program. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt närmare
villkor för genomförandet.
Artikel 6
1. Kommissionen skall fortlöpande och systematiskt, med hjälp av
oberoende kvalificerade experter, övervaka genomförandet av sjätteramprogrammet och dess särskilda program.
2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag till nästa rampro-
gram skall den låta oberoende, högt kvalificerade experter utföra enextern bedömning av genomförandet och resultaten av gemenskapensverksamhet under de fem år som föregår utvärderingen.
Kommissionen skall överlämna slutsatserna från denna bedömning, till-
sammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet,
Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 5
▼M1
▼B
▼B
BILAGA I
VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR
VERKSAMHETEN SAMT PRIORITERINGAR
INLEDNING OCH ALLMÄN ÖVERSIKT
Sjätte ramprogrammet (detta program) skall genomföras för att främja det mål
som fastställs i artikel 163.1 i fördraget, nämligen ”att stärka den vetenskapliga
och teknologiska grunden för gemenskapsindustrin, att främja utvecklingen av
dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsin-
satser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i detta fördrag”.
För att dessa mål effektivare skall kunna uppnås och för att främja inrättandet av
det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation kommer detta
program att struktureras kring följande tre rubriker under vilka de fyra verksam-
heter som anges i artikel 164 i fördraget skall genomföras:
— Att koncentrera och integrera gemenskapsforskningen.
— Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet.— Att stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet.
Verksamheterna under dessa tre rubriker kommer att bidra till att forskningsin-
satserna och forskningsverksamheten integreras på europeisk nivå samt till att
det europeiska området för forskningsverksamhet struktureras i olika dimen-
sioner. Samordningen av verksamheterna under dessa rubriker kommer att
säkerställas.
För att underlätta för små och medelstora företag att utvecklas i kunskaps-
samhället och för att den ekonomiska potentialen hos de små och medelstora
företagen, däribland små och mycket små företag samt hantverksföretag, skall
kunna utnyttjas i ett utvidgat och mer integrerat EU kommer små och medels-
tora företag att uppmuntras att delta på alla områden och i alla de instrument
som nämns i bilaga III till sjätte ramprogrammet, särskilt i samband med de
verksamheter som genomförs på de prioriterade tematiska områdena enligt prin-
cipen om spetsforskningsstegen. Övergången från det femte till det sjätte
ramprogrammet skall ske smidigt.
Internationellt deltagande i denna verksamhet kommer att säkerställas. Delta-
gande kommer att vara öppet för alla länder som har ingått associeringsavtal
med gemenskapen i detta syfte. Andra tredje länder kan delta i detta program
genom bilaterala samarbetsavtal.
Forskare och organisationer från tredje länder kan också delta i enskilda projekt.
De närmare villkoren för hur organ från tredje land och internationella organisa-
tioner som är engagerade i forskningsverksamhet får delta i detta program och
de finansiella arrangemangen anges närmare i det beslut som kommer att antas i
enlighet med artikel 167 i fördraget.
Deltagande i verksamheterna under detta program kommer att främjas genom att
den information som krävs om innehåll, villkor och förfaranden publiceras så att
den görs tillgänglig i tid och på ett detaljerat sätt för potentiella deltagare, även
för dem som kommer från de associerade kandidatländerna och övriga associe-
rade länder.
Vid genomförandet av detta program och i den forskningsverksamhet som följer
av programmet, skall grundläggande etiska principer, även krav på djurens
välbefinnande, respekteras. Hit hör bland annat de principer som återspeglas i
Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, skydd av
människors värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av
miljön i enlighet med gemenskapsrätten och, när det är tillämpligt, internatio-
nella konventioner som Helsingforsdeklarationen, Europarådets konvention om
mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april1997 och tilläggsprotokollet om förbud mot kloning av människor som under-
tecknades i Paris den 12 januari 1998, FN-konventionen om barnets rättigheter,
Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter
samt Världshälsoorganisationens (WHO) tillämpliga resolutioner, Amsterdamp-
rotokollet om djurskydd och djurens välfärd samt gällande lagar, förordningar
och etiska riktlinjer i de länder där forskningen genomförs.
1. ATT KONCENTRERA OCH INTEGRERA GEMENSKAPSFORSK-
NINGEN
Den verksamhet som genomförs under denna rubrik, och som kommer att
utgöra huvuddelen av de insatser som omfattas av detta program, skall
integrera forskningsinsatser och forskningsverksamhet på europeisk nivå.
Den kommer huvudsakligen att koncentreras på sju prioriterade tematiska
områden som klart definieras, medan ytterligare särskilda åtgärder2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 6
▼B
kommer att genomföras på ett bredare område av vetenskaplig och teknisk
forskning.
Gemensamma forskningscentret kommer att tillhandahålla oberoende,
kundorienterat stöd för utformning och genomförande av gemenskapens
politik samt övervakning av genomförandet av sådan politik på områden
som omfattas av dess särskilda kompetens.
1.1 Prioriterade tematiska områden
Följande sju prioriterade tematiska områden fastställs:
1. Biovetenskap, genomik och bioteknik för bättre hälsa.
2. Informationssamhällets teknik.3. Nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade multifunktionella
material, nya produktionsprocesser och produktionsanordningar.
4. Flyg- och rymdteknik.5. Livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet.6. Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem.7. Medborgare och styrelseformer i ett kunskapssamhälle.
1.2 Särskild verksamhet som omfattar ett bredare forskningsområde
1.2.1 Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och
tekniska behov
Verksamhet som stöder gemenskapens politik och forskning och
som svarar mot nya vetenskapliga och tekniska behov.
1.2.2 Övergripande forskningsverksamhet där små och medelstora
företag deltar
Denna särskilda verksamhet är avsedd att hjälpa europeiska små och
medelstora företag på traditionella eller nya områden att förstärka
den tekniska kapaciteten och utveckla förmågan att bedriva verk-
samhet på europeisk och internationell nivå.
1.2.3 Särskilda åtgärder för att stödja internationellt samarbete
För att stödja gemenskapens politik för yttre förbindelser och
utveckling kommer särskilda åtgärder att genomföras för att stimu-
lera internationellt forskningssamarbete. I princip kommer följande
tre grupper av tredje länder att beröras:
a) Utvecklingsländer.
b) Länder i Medelhavsområdet, inklusive västra Balkan.
c) Ryssland och de nya oberoende staterna.
1.3 Icke-nukleär verksamhet vid Gemensamma forskningscentret
Följande två särskilda forskningsområden har valts ut för verksamhet
inom Gemensamma forskningscentret:
a) Livsmedel, kemiska produkter och hälsa.
b) Miljö och hållbarhet.
2. ATT STRUKTURERA DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSK-
NINGSVERKSAMHET
Verksamheterna på detta område kommer att omfatta följande:
2.1 Forskning och innovation
Verksamheter för att stimulera teknisk innovation, utnyttjande av forsk-
ningsresultat, överföring av kunskap och teknik och inrättande av
teknikföretag i gemenskapen och alla gemenskapsregioner kommer att
utföras under denna rubrik som ett komplement till verksamheterna för
innovation under rubriken ”Att koncentrera och integrera gemenskaps-
forskningen”.
2.2 Mänskliga resurser och rörlighet
Verksamheter för att stödja utvecklingen av mänskliga resurser i
världsklass i gemenskapens alla regioner genom att transnationell rörlighet
för utbildningsändamål främjas, utveckling av sakkunskap eller överföring
av kunskaper mellan olika sektorer som stöder utvecklingen av spetsforsk-2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 7
▼B
ningen och bidrar till att göra Europa mer attraktivt för de bästa forskarna
från tredje land. Den potential som alla befolkningssektorer, särskilt kvin-
norna, erbjuder bör utvecklas genom lämpliga stödåtgärder.
2.3 Forskningsinfrastrukturer
Verksamheter för att främja optimalt utnyttjande av och tillgång till forsk-
ningsinfrastrukturer och för att stödja fastställande, planering och, i
vederbörligen motiverade fall, inrättande av avancerade forskningsanlägg-
ningar av europeiskt intresse.
2.4 Vetenskap och samhälle
Verksamheter för att främja utvecklingen av harmoniska relationer mellan
vetenskap och samhälle och samhällets medvetenhet om innovationer,
med hjälp av nya relationer och en initierad dialog mellan forskare,
företrädare för näringslivet, politiska beslutsfattare och medborgare.
3. ATT STÄRKA GRUNDERNA FÖR DET EUROPEISKA OMRÅDET
FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET
Verksamheter för att öka samordningen och stödja en enhetlig utveckling
av forsknings- och utvecklingspolitiken i Europa. Därigenom kommer
sådana åtgärder som öppnandet av nationella program att få finansiellt
stöd.
De verksamheter som utförs under dessa tre rubriker beskrivs mer ingående
nedan.
I. ATT KONCENTRERA OCH INTEGRERA GEMENSKAPSFORSK-
NINGEN
Verksamheterna under denna rubrik kommer att utgöra merparten av forsknings-
insatserna under detta program, som skall bidra till det allmänna målet i
fördraget att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskaps-
industrin, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga
och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra
kapitel i fördraget. För att åstadkomma ett europeiskt mervärde genom att samla
tillräckliga resurser kommer detta program att koncentreras på sju klart defini-
erade, prioriterade tematiska områden där gemenskapens forskningsinsatser
kommer att integreras genom att de samlas ihop och görs mer samstämmiga på
europeisk nivå.
Inom all verksamhet under denna rubrik kommer särskild uppmärksamhet att
ägnas åt teknisk innovation och den begynnande utvecklingen av ytterst innova-
tiva företag på områden som är av avgörande betydelse för den europeiska
konkurrenskraften. Det kommer att genomföras grundforskning vid frontlinjen
om frågor som är nära relaterade till ett eller flera av de prioriterade tematiska
områdena. Mätnings- och testningsaspekter kommer också att ägnas nödvändig
uppmärksamhet. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principen om hållbar
utveckling, samhällsekonomiska, etiska och bredare kulturella aspekter på de
planerade verksamheterna och jämställdhet, om det är relevant för den berörda
verksamheten.
Som komplement till insatserna på de prioriterade tematiska områdena kommer
särskild övergripande forskningsverksamhet att ägnas åt små och medelstora
företag, innovation och internationellt samarbete och svara mot gemenskapens
politiska mål och kommande och framväxande forskningsbehov.
1.1 Prioriterade tematiska områden
1.1.1 Biovetenskap, genomik och bioteknik för bättre hälsa (1)
Mål
Målet för verksamheten inom detta område är att hjälpa Europa att genom
integrerade forskningsinsatser utnyttja kunskap som utvunnits genom
kartläggningen av olika levande organismers genom, inte minst till gagn
för folkhälsa och medborgare och för att öka den europeiska biotekniska
industrins konkurrenskraft. När det gäller tillämpningar kommer tyngd-
punkten att läggas på forskning som inriktas på att omsätta2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 8
(1) Grundläggande kunskaper i genomik (inbegripet människor/djur/växter) skall omfattas
av den första prioriteringen, liksom tillämpningar av genomik på människors hälsa.Tillämpningar på livsmedel skall omfattas av den femte prioriteringen (t.ex. när detgäller näringsmedel/bättre livsmedelskvalitet). Andra frågor som gäller biovetenskapskall tas upp under den sjätte prioriteringen eller eventuellt ingå i avsnitt 1.2.1 (”Forsk-
ning med inriktning på politikområden”) samt rubrik III.
▼B
grundkunskaper i tillämpningsstadiet (translational approach) för att
möjliggöra faktiska, kontinuerliga och samordnade medicinska framsteg
på europeisk nivå och förbättra livskvaliteten.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
”Postgenomisk” forskningsverksamhet, som bygger på analys av det
mänskliga genomet eller andra organismers genom, skall främst syfta till
att utveckla en rad nya tillämpningar inom olika hälsorelaterade sektorer,
t.ex. nya diagnosverktyg och nya behandlingsmetoder mot sjukdomar som
ännu inte kan botas. Sådana verktyg möjliggör öppnandet av stora poten-
tiella marknader. Denna forskning kan också få konsekvenser för
forskningen på till exempel miljö- och jordbruksområdet.
På det medicinska området är syftet att utveckla bättre patientinriktade
strategier för prevention och hantering av sjukdomar och för att bidra till
ett liv och ett åldrande med god hälsa. Vidare skall barnsjukdomar och
deras behandling uppmärksammas i detta sammanhang när så är lämpligt.
Särskilt skall Europa prioritera och rikta in arbetet på att på ett samordnat
sätt bekämpa cancer och ta itu med de viktigaste smittsamma fattigdoms-
relaterade sjukdomarna. Forskningen kommer därför att vara inriktad på
att se till att den nya kunskap som erhålls, inte bara inom genomik och
grundforskning på andra områden, tillämpas på sådant sätt som medför
en förbättring av klinisk praxis och folkhälsan.
För att göra det möjligt för unionen att förbättra sin position inom detta
område och att till fullo dra nytta av de ekonomiska och sociala effekterna
av den utveckling som väntas samt att bidra till den internationella
debatten är det därför viktigt att kraftigt öka investeringarna och samtidigt
integrera den forskningsverksamhet som bedrivs i Europa till en samman-
hängande insats.
Planerade åtgärder
Gemenskapens verksamhet på detta område skall beröra följande aspekter:A. Avancerad genomik och dess tillämpning inom hälsovården
a) Grundläggande kunskaper och verktyg för funktionsgenomik i alla
organismer:
i) Genernas uttryck och proteomik.
ii) Strukturell genomik.
iii) Komparativ genomik och populationsgenetik.iv) Bioinformatik.v) Tvärvetenskapliga funktionsgenomiska metoder för att
undersöka grundläggande biologiska processer.
b) Tillämpning av kunskaper och teknik inom genomik och bioteknik
för bättre hälsa:
i) Teknikplattformar för utveckling på områden som rör nya
diagnostiska verktyg, förebyggande insatser och behandlingsme-
toder (inbegripet farmakogenomiska metoder, stamcellsforskning
och metoder som alternativ till djurförsök).
B. Kampen mot de stora sjukdomarna
a) Tillämpningsinriktad inställning till kunskaper och teknik inom
medicinsk genomik, bl.a. användning av djur- och växtgenomik,
om det är relevant, huvudsakligen inom följande områden (
1):
i) Kampen mot diabetes, nervsjukdomar (exempelvis Alzheimers
sjukdom, Parkinsons sjukdom, den nya varianten av Creutz-
feldt-Jakobs sjukdom och eventuellt psykiska sjukdomar),
hjärt- och kärlsjukdomar samt sällsynta sjukdomar.
ii) Kampen mot resistens mot antibiotika och andra läkemedel.iii) Studiet av människans utveckling, hjärnan och åldrandepro-
cessen.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 9
(1) Se även avsnitt 1.2.1 (”Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och
tekniska behov”) samt rubrik III (Att stärka grunderna för det europeiska området för
forskningsverksamhet) för andra frågor med anknytning till hälsa.
▼B
b) Ett bredare tillvägagångssätt, som inte är begränsat till genomik
och annan grundforskning, kommer att tillämpas när det gäller
i) cancer, med särskild inriktning på att utveckla patientinriktade
strategier från förebyggande till diagnos och behandling, inbe-
gripet tre sammanlänkade delar, nämligen
— utveckling av nödvändiga nätverk och initiativ för att
samordna nationell forskningsverksamhet,
— stöd till klinisk forskning med syfte att godkänna nya och
förbättrade behandlingsmetoder,
— främjande av ”translational research”, dvs. forskning som
syftar till att se till att grundkunskaper används vid kliniska
tillämpningar,
ii) kampen mot de tre fattigdomsrelaterade infektionssjukdomarna
(aids, malaria och tuberkulos), som kommer att prioriteras vid
bekämpning av sjukdomar inom unionen och på internationell
nivå.
1.1.2 Informationssamhällets teknik
MålI enlighet med Europeiska rådets slutsatser i Lissabon och målen för initi-
ativet eEurope skall verksamheten inom detta område syfta till att i
Europa stimulera till utveckling av teknik och tillämpningar i fråga om
både datorutrustning och program som är viktiga för skapandet av infor-
mationssamhället, och på så sätt öka det europeiska näringslivets
konkurrenskraft och ge allmänheten i unionens alla regioner möjlighet att
dra största möjliga nytta av utvecklingen av kunskapssamhället. Den fram-
tida generationens informationsteknik kommer att innebära att IT och IT-
tjänster kan användas av alla. Därmed möjliggörs också utvecklingen av
nästa teknikgeneration, som kommer att vara mer användarinriktad.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
I det nya århundradet kommer informations- och kommunikationstekniken
att förändra vår ekonomi och vårt samhälle radikalt, och kommer att
medföra nya metoder för tillverkning, handel och kommunikation.
Samtidigt är denna sektor den näst största i unionens näringsliv, med en
årlig marknad på 2 000 miljarder euro. I Europa är mer än 2 miljoner
människor sysselsatta inom denna sektor, och antalet ökar stadigt.
Europa har goda förutsättningar att leda och påverka den framtida utveck-
lingen, inte bara av tekniken som sådan, utan även av dess inverkan på
våra liv och vårt arbete. Hela det europeiska näringslivets framtida
konkurrenskraftoch den europeiska befolkningens levnadsstandard är i
stor utsträckning beroende av framtida forskningsinsatser rörande informa-
tionssamhällets teknik som syftar till att forma nya generationer av
produkter, processer och tjänster.
Sådana industriella och kommersiella framgångar som Europa haft i fråga
om mobiltelefoni, genom GSM-standarden (Global System for Mobile
Communication), kommer inte att upprepas om det inte på ett samordnat
sätt investeras tillräckligt i forskningsinsatser på detta område samtidigt
som offentliga och privata insatser samordnas på europeisk nivå.
I syfte att uppnå största möjliga ekonomiska och samhälleliga inverkan
bör verksamheten inriktas på nästa teknikgeneration, där datorer,
gränssnitt och nät är mer integrerade i vardagsomgivningen och gör en
mängd olika tjänster och tillämpningar tillgängliga via enkla handgrepp. I
denna vision av den ”intelligenta miljön” (interaktiv intelligent miljö) står
användaren, dvs. människan, i centrum för kunskapssamhällets framtida
utveckling.
Gemenskapens verksamhet kommer att inriktas på teknikprioriteringar
som kan bidra till att förverkliga denna vision. De skall syfta till att samla
forskarvärlden i målinriktade initiativ, t.ex. utveckling av nästa generation
av mobila kommunikationssystem, för att uppnå mål på medellång och
lång sikt, samtidigt som man gör det möjligt att reagera på nya behov på
marknaden samt inom politiken och hos medborgarna.
Planerade åtgärderVerksamheten skall därför inriktas på följande tekniska prioriteringar:2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 10
▼B
Att integrera forskningen i tekniska områden som är av största intresse för
allmänheten och företagen
Som komplettering och utvidgning av de framsteg som väntas i fråga om
utveckling av grundläggande teknik skall man även bedriva forskning som
syftar till att finna lösningar på stora samhälleliga och ekonomiska
problem som ett framväxande kunskapssamhälle står inför, bl.a. följderna
för arbetet och arbetsmiljön, och som därför främst inriktas på följande:
a) Forskning om teknik för att lösa de stora säkerhetsproblem som en
digital värld medför, och för att skydda allmänhetens rättigheter och
privatliv.
b) System för ”intelligenta miljöer” som ger alla tillträde till informa-
tionssamhället, oberoende av ålder och andra villkor (till exempel
funktionshinder eller andra personliga omständigheter), samt interak-
tiva och intelligenta system för hälsovård, rörlighet, säkerhet, fritid,
turism, tillgång till och skydd av kulturarvet samt miljö.
c) Elektronisk och mobil handel samt teknik som ökar säkerheten i
samband med transaktioner och inom olika infrastrukturer, nya arbets-
redskap och arbetsmetoder, teknik för utbildning (t.ex. e-lärande) och
system för kunskapsutnyttjande, integrerad företagsförvaltning samt e-
förvaltning, varvid hänsyn skall tas till användarnas behov.
d) Storskaliga plattformar och distribuerade system, inbegripet GRID-
baserade (Global Resource Information Database) system som ger
möjlighet att finna effektiva lösningar för komplexa system inom
områden som miljö, energi, hälsa, transport och industridesign.
Infrastruktur för kommunikation och hantering av informationTillförlitlig infrastruktur och data- och programvaruteknik för mobil,
trådlös, optisk och bredbandsbaserad kommunikation, som har en bred
tillämpning och kan anpassas till de växande behoven av tillämpningar
och tjänster. Arbetet skall främst inriktas på följande:
a) Den nya generationen av system och nät för trådlös och mobil kommu-
nikation, system för satellitkommunikation, heloptisk teknik,
integration och förvaltning av kommunikationsnät (bl.a. driftskompa-
tibla nätlösningar), kapacitetsökande teknik för utveckling av system,
infrastruktur och tjänster, särskilt för audiovisuella tillämpningar.
Arbetet kommer också att leda till att nästa generation av Internet
utvecklas.
b) Teknik och arkitektur för programvara och distribuerade och inbyggda
system som möjliggör utveckling av multifunktionella och komplexa
tjänster som omfattar flera aktörer, konstruktion och kontroll av stor-
skaliga komplexa system så att de blir tillförlitliga och robusta.
Komponenter och mikrosystemMiniatyrkomponenter till lågt pris, tillverkade av nya material och med ett
brett spektrum av funktioner, varvid insatserna främst skall inriktas på
följande:
a) Utformning och framställning av nanokomponenter, mikrokompo-
nenter, optroniska komponenter och fotonkomponenter, bland annat
för lagring av information, i syfte att driva på miniatyriseringen och
minska kostnaderna och energiförbrukningen för mikroelektroniska
komponenter och komponenter till mikrosystem och för att ta hänsyn
till miljökonsekvenserna av system som bygger på informationssamhäl-
lets teknik.
b) Nanoelektronik, mikroteknik, bildskärmar och mikrosystem samt
tvärvetenskaplig forskning om nya material och kvantsystem, nya
modeller och koncept för informationshantering.
Informationshantering och gränssnittForskning om redskap för informationshantering och gränssnitt som
möjliggör enklare uppkoppling, överallt och i varje ögonblick, till
kunskapsbaserade tjänster och tillämpningar, varvid verksamheten främst
skall inriktas på följande:
a) System för representation och hantering av kunskap grundade på
kontext och semantik, inbegripet kognitiva system, samt redskap för
att skapa, organisera, navigera i, ladda ner, ge tillgång till, bevara och
sprida digitalt innehåll.
b) Multisensoriella gränssnitt med förmåga att förstå och tolka männis-
kans naturliga yttringar i form av ord, gester och de olika sinnena;
virtuella omgivningar och flerspråkiga och multikulturella system som
är oumbärliga för ett kunskapssamhälle på europeisk nivå.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 11
▼B
1.1.3 Nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade multifunktionella
material, nya produktionsprocesser och produktionsanordningar
MålSyftet med verksamheten inom detta område är att ge Europa möjlighet
att uppnå tillräcklig kapacitet för att utveckla och utnyttja den mest avan-
cerade tekniken för framtida kunskapsbaserade produkter, tjänster och
produktionsprocesser, särskilt i syfte att öka miljöeffektiviteten och
minska utsläppen av farliga ämnen i miljön.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Europas tillverkningsindustri producerar i dag varor och tjänster för
ungefär 4 000 miljarder euro per år. Den måste behålla och öka sin
konkurrenskraft på den alltmer konkurrensutsatta världsmarknaden och
samtidigt uppfylla kraven på hållbarhet. Därför krävs det en stor insats
för att skapa, utveckla och sprida avancerad teknik. Det kan röra sig om
nanoteknik, kunskapsbaserade multifunktionella material eller nya produk-
tionsprocesser.
Nanotekniken, som ligger i forskningsfronten inom såväl kvantteknik,
materialteknik som molekylärbiologi och förmodligen blir ett av nyck-
elområdena i nästa industriella revolution, kräver avsevärda investeringar.
Europa har betydande resurser inom vissa sektorer, t.ex. nanotillverkning
och nanokemi, men behöver öka och samordna ansträngningarna på detta
område.
På materialområdet är målet att utveckla intelligenta material med högt
förädlingsvärde för tillämpningar inom bland annat transport, energi,
elektronik och biomedicin. Den potentiella marknaden för sådana material
uppgår till tiotals miljarder euro.
Utvecklingen av flexibla, integrerade och icke-förorenande tillverknings-
system kräver dessutom en stor forskningsinsats för att anpassa ny teknik
till framställning och förvaltning.
Planerade åtgärder
Nanoteknik och nanovetenskap:
a) Tvärvetenskaplig, långsiktig forskning för att öka kunskapen om olika
fenomen, samt processtyrning och utveckling av forskningsverktyg.
b) Supra- och makromolekylärstrukturer.
c) Nano-bioteknik.
d) Konstruktionsteknik på nanonivå för framställning av material och
komponenter.
e) Utveckling av teknik och instrument för kontroll och styrning.
f) Tillämpningar inom områden som hälsa, kemi, energi och miljö.
Kunskapsbaserade multifunktionella material:
a) Utveckling av grundläggande kunskaper.
b) Teknik för framställning och omvandling, inklusive bearbetning, av
kunskapsbaserade multifunktionella material och biomaterial.
c) Stödteknik.
Nya produktionsprocesser och produktionsanordningar:
a) Utveckling av nya processer och flexibla och intelligenta tillverknings-
system som integrerar framstegen inom virtuell framställning, bland
annat simulering, interaktiva system för hjälp i beslutsprocessen,
högprecisionsteknik samt innovativ robotteknik.
b) Systemforskning för hållbar hantering av avfall och för riskhantering
vid produktion och tillverkning, inbegripet bioprocesser, vilket leder
till minskad förbrukning av primära tillgångar och mindre föroreningar.
c) Utveckling av nya koncept för att få fram bästa möjliga livscykelpres-
tanda för industrins system, produkter och tjänster.
1.1.4 Flyg- och rymdteknik
MålVerksamheten inom detta område syftar dels till att genom integration av
forskningsinsatserna stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för
den europeiska luft- och rymdfartsindustrin och främja utvecklingen av
dess internationella konkurrenskraft, dels till att bidra till att utnyttja den2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 12
▼B
europeiska forskningspotentialen inom denna sektor för att förbättra säker-
heten och miljöskyddet.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Luftfart och rymdfart är skilda områden vad gäller teknik och ekonomi,
men de har mycket gemensamt när det gäller industriell och politisk bety-
delse och vilka aktörer som berörs. Båda är områden där Europa har haft
stora framgångar och har en ekonomisk och kommersiell potential.
Idag investerar emellertid Förenta staterna mellan tre och sex gånger mer
än Europa i dessa sektorer.
I ett alltmer konkurrensutsatt klimat uppskattas världsbehoven i fråga om
lufttransport till cirka 14 000 nya flygplan under de närmaste femton åren,
vilket motsvarar en marknad på 1 000 miljarder euro. De europeiska fram-
gångarna har varit möjliga tack vare integration av näringslivets resurser
och av utvecklingsverksamheten. Dessa ansträngningar måste nu komplet-
teras med liknande integration av forskningen i prioriterade teman och
ämnen.
Europeiska, nationella och privata forskningsinsatser bör därför optimeras
kring en gemensam vision och en strategisk forskningsagenda.
På rymdområdet kommer gemenskapen att främja forskning som syftar till
att ge marknaden och samhället möjlighet att dra nytta av rymdtekniken, i
enlighet med kommissionens meddelande ”Europa och rymden: Ett nytt
kapitel inleds”.
Planerade åtgärder
Flygteknik
Inom luftfartssektorn och när det gäller system för lufttransport skall ge-
menskapens forskningsverksamhet syfta till sådan FoTU som krävs för att
a) öka den europeiska industrins konkurrenskraft i fråga om civila luft-
fartyg, motorer och utrustning,
b) minska luftfartens miljöeffekter genom att minska bränsleförbrukning,
koldioxid, kväveoxid och andra kemiska förorenande ämnen samt
buller,
c) öka luftfartygssäkerheten i den snabbt ökande lufttrafiken,
d) öka lufttransportsystemets kapacitet och säkerhet, i syfte att främja
upprättandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (system för kontroll
och trafikstyrning).
Rymdteknik
Gemenskapens verksamhet på rymdområdet skall genomföras i nära
samarbete med Europeiska rymdorganisationen (ESA), övriga rymdorgani-
sationer, forskningscentrum och näringslivet, och skall syfta till bättre
samstämmighet mellan de stora investeringar som krävs inom detta
område. Verksamheten skall koncentreras på följande:
a) Forskning om satellitbaserade informationssystem och tjänster som är
av betydelse för Galileo-projektet inom området satellitnavigering.
b) Forskning om satellitbaserade system som är relevanta för GMES-
plattformen (GMES - Global Monitoring for Environment and Secu-
rity) med beaktande av användarnas behov.
c) Genomförande av den avancerade forskning som krävs för att integrera
rymd- och marksegmenten inom kommunikationssektorn.
1.1.5 Livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet
Mål
Syftet med verksamheten inom detta område är att skapa integrerade
vetenskapliga och tekniska förutsättningar för att utveckla en miljövänlig
produktions- och distributionskedja med säkrare, sundare och varierande
livsmedel, även fisk och skaldjur, och för hantering av de risker som
uppstår i samband med livsmedel. I det sammanhanget skall man använda
sig av de verktyg som finns inom biotekniken och ta hänsyn till postgeno-
misk forskning samt hantera de risker för hälsan som miljöförändringarna
kan ge upphov till.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Livsmedelskriserna under den senaste tiden, i synnerhet BSE-krisen (BSE
- bovin spongiform encefalopati), har visat dels hur komplicerade frågorna
kring livsmedelssäkerheten är, dels att dessa kriser ofta får internationella
och gränsöverskridande återverkningar.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 13
▼B
Integreringen av den europeiska inre marknaden på jordbruks- och livsme-
delsområdet gör det nödvändigt att ta upp dessa problem, och att bedriva
därmed relaterad forskning, på europeisk nivå. Det är mot den bakgrunden
som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har inrättats (1).
Medborgarna och konsumenterna räknar med att forskningen skall bidra
till att garantera att de livsmedel som finns i handeln är av hög kvalitet,
hälsosamma och kan konsumeras utan risk. Därför bör forskningen
inriktas på hela livsmedelsproduktionskedjan, ”från gård till gaffel”, och
i förekommande fall även omfatta tillämpning av djur- och växtforskning
samt bioteknik på detta område. Kraven i fråga om djurens välbefinnande
och hälsa bör beaktas.
För detta krävs att ett så komplett, specialinriktat och aktuellt vetenskap-
ligt kunnande som möjligt finns tillgängligt. Det är inte bara
befolkningens hälsa som står på spel. Det rör sig också om livskraften i
en sektor med runt 600 miljarder euro i omsättning per år och 2,6 miljoner
sysselsatta.
Med tanke på att större delen av livsmedelssektorn utgörs av små företag
kommer verksamhetens framgång att bero på hur väl man lyckas anpassa
kunskap och förfaranden till dessa företags särskilda situation.
Europa måste också kunna bidra på ett betydelsefullt sätt till forskningen
kring dessa frågor av internationell betydelse och delta i den internatio-
nella debatten på ett konsekvent sätt och med utgångspunkt från klar och
komplett sakkunskap.
Samma sak gäller för de olika aspekterna av problemen med miljöfakto-
rers effekter på hälsan (t.ex. endokrinstörande ämnen och carcinogener),
något som Europas befolkning känner en ökande oro inför och som
också ofta visar sig internationellt. Av dessa olika skäl, men också för attkunna dra nytta av samverkan mellan de bästa kunskapskällorna på
komplexa områden, bör forskningen bedrivas på europeisk nivå så att det
arbete som bedrivs nationellt kan samordnas konkret.
Planerade åtgärder
Gemenskapens verksamhet skall omfatta forskning, bl.a. vid behov post-
genomisk forskning, kring olika aspekter av riskhantering på
livsmedelsområdet och kopplingar mellan hälsa och kost enligt följande:
a) Säkrare och miljövänliga produktions- och bearbetningsmetoder och
sundare, näringsrika, funktionella och varierade livsmedel och djur-
foder, baserade på integrerade produktionssystem, resurssnålare
jordbruksmetoder, även ekologiskt jordbruk, samt användning av växt-
och djurforskning samt bioteknik.
b) Epidemiologin för kostrelaterade sjukdomar och allergier, inbegripet
kostens inverkan på barns hälsa, och metoder för analys av orsaker
till kostrelaterade allergier.
c) Kostens inverkan på hälsan, bl.a. genom nya produkter, produkter från
ekologiskt jordbruk, mervärdesmat, produkter som innehåller genetiskt
modifierade organismer samt sådana som bygger på den senaste
bioteknikutvecklingen.
d) Förfaranden för ”spårbarhet” under hela produktionskedjan, till
exempel genetiskt modifierade organismer, däribland sådana som
bygger på den senaste utvecklingen inom biotekniken.
e) Metoder för att analysera, upptäcka och kontrollera kemiska förore-
ningar och befintliga eller nya patogena mikroorganismer (t.ex. virus,
bakterier, jäst, svamp, parasiter och nya typer av smittämnen av
priontyp, inbegripet utarbetande av metoder för ante-mortem-diagnos
av BSE och scrapie).
f) Djurfoders inverkan på människors hälsa, även såvitt avser produkter
som innehåller genetiskt modifierade organismer, och användning av
biprodukter av olika ursprung i djurfoder.
g) Miljöhälsorisker som är kopplade till livsmedelskedjan (kemiska,
biologiska och fysikaliska) och kombinerad exponering för godkända
ämnen, inbegripet konsekvenser av lokala miljökatastrofer och förore-
ningar för livsmedelssäkerheten, med betoning på kumulativa risker,
smittvägar till människan, konsekvenser på lång sikt och exponering
för låga doser samt påverkan på särskilt utsatta grupper, i synnerhet
barn.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 14
(1) EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.
▼B
1.1.6 Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem
Mål
Målet med åtgärderna på detta område är att stärka den vetenskapliga och
tekniska kapacitet som Europa behöver för att få till stånd en hållbar
utveckling, vilket betonades av Europeiska rådet i Göteborg, och som
införlivar dess miljömål och ekonomiska och sociala mål, särskilt avse-
ende förnybar energi, transport och en hållbar förvaltning av Europas
land- och havsresurser. Dessa åtgärder bör ge medlemsstaterna, de associ-
erade kandidatländerna och övriga associerade stater möjlighet att bidra på
ett betydelsefullt sätt till det arbete som görs internationellt för att förstå
och hantera globala förändringar och bevara balansen i ekosystemen.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
För att åstadkomma en hållbar utveckling på global nivå krävs i synnerhet
följande:
a) Skapande, utveckling och spridning av teknik och lösningar, såsom
främjande av ett förändrat energikonsumtionsmönster (för att skapa ett
energiintelligent Europa) och nya transportmetoder för hushållning
med naturtillgångar och ett mer rationellt, effektivt och hållbart utnytt-
jande av dessa, med minskat avfall, minskade utsläpp och en minskad
påverkan på miljön genom ekonomisk verksamhet. Strategiskt viktiga
sektorer i detta hänseende inbegriper energi och transport, särskilt
stads- och regionalplaneringsaspekterna av dessa sektorer.
b) Ökade insikter om ekosystemen och mekanismerna bakom och konse-
kvenserna av de globala förändringarna (till exempel
klimatförändringar), inbegripet dessa mekanismers konsekvenser för
land- och havsresurserna, och utveckling av förbättrade prognosmöjlig-
heter.
Inom tekniken är det framför allt två områden som bör prioriteras, energi
och transport, som står för mer än 80 % av de totala utsläppen av växthus-
gaser och mer än 90 % av koldioxidutsläppen, vilket också bekräftas i
kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg ener-
giförsörjning” och i kommissionens vitbok ”Den gemensamma
transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”.
Enligt 1997 års Kyotoprotokoll till Förenta nationernas ramkonvention om
klimatförändringar från 1992 skall Europeiska unionen under perioden
2008 till 2012 minska utsläppen av växthusgaser med 8 % i förhållande
till 1990 års nivå. För detta krävs att innovativa, hållbara lösningar utar-
betas på energi- och transportområdet. Andra viktiga åtaganden återges i
internationella instrument som 1992 års FN-konvention om biologisk
mångfald, 1994 års FN-konvention för bekämpning av ökenspridning i de
länder som drabbas av allvarlig torka och/eller ökenspridning, särskilt i
Afrika, 1987 års Montrealprotokoll om ämnen som bryter ned ozonskiktet
samt i unionens strategi för en hållbar utveckling, inbegripet sjätte miljö-
handlingsprogrammet.
För att uppnå detta mål på kort sikt krävs en stor insats för att sprida den
teknik som för närvarande är under utveckling. Gemenskapens verksamhet
är viktig för att garantera samordning av Europas bidrag till insatserna på
global nivå.
Utöver det målet krävs för en långsiktig hållbar utveckling inom de
kommande årtiondena att de energikällor och energibärare som är bäst
lämpade ur den synvinkeln görs tillgängliga och lönsamma. För detta
krävs en intensiv forskningsinsats på längre sikt.
Forskningsinsatser på medellång och lång sikt är även nödvändiga för att
utveckla hållbara europeiska transportsystem och åstadkomma framstegnär det gäller globala förändringar och skydd för den biologiska
mångfalden samt bevarande av ekosystemen, vilket också skulle bidra till
en hållbar användning av land- och havsresurser. När det gäller global
förändring är strategier för ett integrerat hållbart utnyttjande av jordbru-
kets och skogens ekosystem särskilt viktiga om dessa ekosystem skall
bevaras och de kommer att bidra på ett betydande sätt till en hållbar
utveckling av Europa.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 15
▼B
Planerade åtgärder
Gemenskapens FoTU-insatser skall inriktas på verksamhet inom följande
områden:
I. Hållbara energisystem (1)
a) På kort och medellång sikt, särskilt i stadsmiljö:
i) Ren energi, särskilt förnybara energikällor och deras integ-
rering i energisystemet inbegripet förvaring, distribution och
användning.
ii) Energisparande och energieffektivitet, inbegripet det som skall
åstadkommas genom användning av förnybara råvaror.
iii) Alternativa motorbränslen.
b) På medellång och längre sikt:
i) Bränsleceller, inbegripet tillämpningar för dessa.
ii) Ny teknik för energibärare, energitransport och lagring på
europeisk nivå, särskilt väteteknik.
iii) Nya och avancerade koncept för förnybar energiteknik med
viktig framtida energipotential som kräver forskningsinsatser
på lång sikt.
iv) Minskning av koldioxidutsläpp från anläggningar för renare
fossila bränslen.
II. Hållbara yttransporter (2)
a) Utveckling av miljövänliga, säkra och konkurrenskraftiga trans-
portsystem och transportmedel för passagerare och gods samt
rena stadstransporter med rationell användning av bilar i städer:
i) Ny teknik och nya koncept för yttransporter, inbegripet nya
framdrivningssystem och integrering av bränsleceller i trans-
portsyfte.
ii) Avancerad konstruktions- och produktionsteknik för en
förbättrad kvalitet, säkerhet, återvinning, bekvämlighet och
kostnadseffektivitet.
b) Effektivare och konkurrenskraftigare järnvägs- och sjötransporter,
med beaktande av samverkan mellan transportsätt, och intelligenta
och säkra passagerar- och godstransporter:
i) Omfördelning och integrering av olika transportsätt, särskilt på
stads- och regionnivå, vilket inbegriper nya system för trafik-
styrning och transportlogistik, och effektivisering av järnvägs-
och sjötransporter (t.ex. genom att främja intermodalitet och
samverkan).
ii) Ökad säkerhet, och undvikande av trafikstockningar (särskilt i
stadsområden), genom integrering av innovativa lösningar i
fråga om elektronik och programvara och med avancerade
system för satellitnavigering och telematiklösningar.
III. Globala förändringar och ekosystem
Gemenskapens verksamhet berör framför allt följande aspekter:
a) Mekanismer bakom utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar
från alla källor, inbegripet de som härrör från energiförsörjning,
transport och jordbruk, och deras konsekvenser för klimatet, uttun-
ningen av ozonlagret och kolsänkor (hav, skog och mark), i
synnerhet för att förbättra förutsägelserna och utvärdera möjlighe-
terna att lindra effekterna.
b) Vattnets kretslopp, inbegripet jordrelaterade aspekter.
c) Insikter om den terrestra och marina biologiska mångfalden,
marina ekosystems funktion, skydd av genetiska resurser, en
hållbar förvaltning av landbaserade och marina ekosystem och
samspelet mellan dessa och mänsklig verksamhet.
d) Faktorer som leder till ökenspridning och naturkatastrofer.
e) Strategier för hållbar markförvaltning, inbegripet integrerad
förvaltning av kustzoner och integrerade koncept för användning2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 16
(1) Andra frågor med anknytning till energi finns under avsnitt 1.2.1 (”Stöd till politi-
kområden och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov”) samt under rubrik III.
(2) Andra frågor med anknytning till transporter (t.ex. transportsäkerhet, instrument och
indikatorer för prestanda och prognoser i fråga om transportsystem) finns under avsnitt
1.2.1 (”Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov”).
▼B
av jordbruks- och skogsresurser i flera syften samt den integrerade
kedjan från skog till virke.
f) Operativa prognoser och modelleringar, inbegripet globala system
för observation av klimatförändringar.
Forskning inom denna prioritering kommer att kompletteras genom
utveckling av avancerade metoder för riskbedömning och metoder
för utvärdering av miljökvalitet, inbegripet relevant prenormativ
forskning om mätningar och provning för dessa ändamål.
1.1.7 Medborgarna och styrelseformerna i kunskapssamhället
Mål
Syftet med verksamheten på det här området är att samordna den omfat-
tande och mångsidiga forskningsverksamhet som bedrivs i Europa inom
områdena ekonomi, statsvetenskap, sociologi och humaniora och som är
nödvändig för att öka insikterna om kunskapssamhällets framväxt och
hantera frågor som har samband med detta och nya former av relationer
dels inbördes mellan medborgare, dels mellan medborgare och myndig-
heter.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Vid Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 fastställde EU det
ambitiösa målet ”att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska
kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt
med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social
sammanhållning”.
I det sammanhanget underströk Europeiska rådet bl.a. att ”människorna är
Europas största tillgång” samt att de europeiska utbildningssystemen
måste ”anpassas både till kunskapssamhällets krav och behovet av att
öka sysselsättningsnivån och förbättra sysselsättningens kvalitet”.
Övergången till en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapssamhälle i
Europa, och en hållbar utveckling av denna övergång till gagn för alla
medborgares livskvalitet, går mycket lättare om det bygger på förståelse
och om det sköts på rätt sätt. För detta krävs omfattande forskningsin-
satser i frågor som rör integrerade och hållbara ekonomiska och sociala
framsteg baserade på de grundläggande värderingar om rättvisa, solidaritet
och kulturell mångfald som karaktäriserar den europeiska samhällsmo-
dellen, samt även forskning i frågor som rör entreprenörskap samt
etablering, expansion och utveckling av små företag.
Mot bakgrund av detta måste forskningen inom områdena ekonomi, stats-
vetenskap, sociologi och humaniora särskilt underlätta både hantering och
användning av en informations- och kunskapsmängd som ökar exponenti-
ellt och förståelsen av de processer som pågår på området.
I Europa är detta en fråga som bl.a. uppkommer i samband med den
kommande utvidgningen och frågan hur demokratin och nya styrelse-
former fungerar. Vad det handlar om är medborgarnas relationer till
myndigheterna i en sammansatt politisk miljö med ett komplicerat system
för beslutsfattande och många parallella nationella, regionala och europe-
iska beslutsnivåer, och där civilsamhället och dess företrädare får allt
större betydelse i den politiska debatten.
Sådana frågor har en självklar europeisk dimension och det finns mycket
att vinna genom att studera dem utifrån ett globalt perspektiv med hänsyn
till den historiska aspekten och kulturarvet.
Denna europeiska dimension börjar först nu beaktas i den nationella forsk-
ningsverksamheten och får ännu inte den uppmärksamhet den förtjänar.
Det faller sig naturligt att ta upp dessa aspekter på europeisk nivå.
Åtgärder på unionsnivå gör det dessutom dels möjligt att samordna arbets-
metoderna, vilket är nödvändigt, dels att dra nytta av den stora variation
som finns bland de olika metoder som används på olika håll i Europa, och
av den europeiska mångfalden.
Planerade åtgärderGemenskapens åtgärder berör framför allt följande aspekter:
Kunskapssamhället och den sociala sammanhållningen
a) Forskning med avseende på de mål som angavs vid Europeiska rådets
möte i Lissabon och påföljande möten, särskilt en systematisk analys
av bästa metoder för att förbättra produktion, överföring och använd-
ning av kunskap i Europa.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 17
▼B
b) Alternativ och val för utvecklingen av ett kunskapssamhälle som ligger
i linje med de mål unionen betonade vid Europeiska rådets möten i
Lissabon, Nice och Stockholm, i synnerhet med avseende på förbättrad
livskvalitet, social-, sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik,
livslångt lärande samt förstärkt social sammanhållning och hållbar
utveckling, med vederbörlig hänsyn till de olika sociala modellerna i
Europa och med hänsyn till olika aspekter som har med den åldrande
befolkningen att göra.
c) Olika typer av dynamisk övergång och dynamiska vägar till kunskaps-
samhället på lokal, nationell och regional nivå.
Medborgarskap, demokrati och nya styrelseformer, i synnerhet i samband
med ökad integration och globalisering och ur historie- och kulturarvs-
perspektiv
— Konsekvenserna av den europeiska integrationen och unionens utvidg-
ning för demokratin, legitimiteten och unionens institutioners funktion
genom en bättre förståelse av politiska och sociala institutioner i
Europa och deras historiska utveckling.
— Forskning om omdefinieringen av och förhållandet mellan behörig-
hets- och ansvarsområden, samt nya styrelseformer.
— Frågor i samband med konfliktlösning och återställande av fred och
rättvisa, inklusive skydd av de grundläggande rättigheterna.
— Nya former för medborgarskap och kulturell identitet, yttringar och
följder av integrationen och den kulturella mångfalden i Europa; en
social och kulturell dialog som skall beröra både Europa och resten
av världen.
Konkret kommer gemenskapens verksamhet att inriktas på stöd till
a) jämförande forskning och studier mellan olika länder och samordnad
utveckling av statistik samt kvalitets- och kvantitetsindikatorer,
b) tvärvetenskaplig forskning till gagn för den allmänna politiken,
c) upprättande och användning av forskningsinfrastruktur samt data- och
kunskapsbaser på europeisk nivå.
1.2 Särskild verksamhet som omfattar ett bredare forskningsområde
1.2.1 Stöd till politikområden och förutseende av vetenskapliga och tekniska
behov
Dessa verksamheter skall säkerställa effektivitet och flexibilitet inom
sådan forskning som är av särskild vikt för de grundläggande målen för
gemenskapen genom att främja fastställandet och genomförandet av
gemenskapspolitiken och genom att undersöka nya och framväxande
vetenskapliga problem och möjligheter där kraven inte kan tillgodoses
inom de tematiska områdena.
Gemensamt för dessa verksamheter är att de kommer att genomföras inom
en flerårsperiod och anpassas direkt till de viktigaste berörda parternas
behov och synpunkter (t.ex. beslutsfattare, industrins användargrupper,
forskningsgrupper som bedriver forskning vid frontlinjen osv.). De skall i
princip genomföras parallellt med en årlig programmekanism för faststäl-
lande av särskilda prioriteringar, som motsvarar behov som uppdagas och
omfattas av ovan nämnda mål.
A . Forskning med inriktning på politikområden
Forskningsverksamheten under denna rubrik syftar till att svara mot
gemenskapspolitikens vetenskapliga och tekniska behov, främja
fastställandet och genomförandet av gemenskapspolitiken, även med
beaktande av intressena för gemenskapens kommande medlemmar
och de associerade länderna. Verksamheten kan inbegripa prenormativ
forskning, mätningar och provning om gemenskapspolitiken kräver
detta.
Verksamheten måste ha en flexibel och politiskt motiverad definition
och kräver särskilda åtgärder och angreppssätt som skall komplettera
de prioriterade tematiska områdena och samordnas med detta program
i sin helhet.
Den kommer följaktligen att inbegripa ämnen som är knutna till de
prioriterade tematiska områdena men där ett vetenskapligt inriktat till-
vägagångssätt inte lämpar sig för att fastställa de relevanta individuella
frågorna. Också en lämplig uppgiftsfördelning och synergi skall
säkerställas mellan denna verksamhet och de direkta åtgärder som
vidtas av Gemensamma forskningscentret, med inriktning på gemens-
kapspolitikens behov.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 18
▼B
Följande områden skall stödjas:
a) Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och den gemensamma
fiskeripolitiken.
b) En hållbar utveckling, särskilt gemenskapens politiska mål när det
gäller miljö (inbegripet målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet),
transport och energi.
c) Övrig gemenskapspolitik, nämligen hälsa (i synnerhet folkhälsa),
regional utveckling, handel, utvecklingsbistånd, inre marknaden
och konkurrenskraft, socialpolitik och sysselsättning, utbildning,
kultur, jämställdhet, konsumentskydd, skapandet av ett område
med frihet, säkerhet och rättvisa samt yttre förbindelser, inbegripet
politiken för utvidgningen och de statistiska verktyg och metoder
som krävs.
d) Mål för gemenskapspolitiken som härrör från Europeiska rådets
riktlinjer, t.ex. för den ekonomiska politiken, informations-
samhället samt eEurope och företagande.
Inom dessa områden är de forskningsprioriteringar som svarar mot de i
inledningen identifierade politiska behoven, och som kommer att
kompletteras under genomförandet av detta program, följande:
1. Hållbar förvaltning av Europas naturresurser
Forskningen under denna rubrik skall inriktas särskilt på följande:
a) Modernisering av jordbruket och skogsbruket och deras
hållbarhet, inbegripet deras multifunktionella betydelse för att
säkerställa en hållbar utveckling och främjande av landsbygden.
b) Verktyg och bedömningsmetoder för hållbar förvaltning av jord-
bruket och skogsbruket.
c) Modernisering av fisket och dess hållbarhet, inbegripet vatten-
bruksbaserade produktionssystem.
d) Nya och miljövänligare produktionsmetoder för att främja
djurens hälsa och välfärd.
e) Miljöbedömning (mark, vatten, luft, buller, inbegripet effekterna
av kemiska ämnen).
f) Bedömning av miljöteknik till stöd för politiska beslut, särskilt
när det gäller effektiv och billig teknik som används för att
följa befintlig miljölagstiftning.
2. Hälsa, säkerhet och möjligheter för Europas befolkning
Forskningen under denna rubrik skall inriktas särskilt på följande:
a) Faktorer som påverkar hälsan och tillhandahållande av högkva-
litativa och hållbara hälsovårdstjänster och pensionssystem
(särskilt i samband med åldrande och demografiska
förändringar).
b) Folkhälsofrågor, bland annat epidemiologi som bidrar till
förebyggande av sjukdomar och insatser i kampen mot nya,
sällsynta och överförbara sjukdomar, allergier, säker blodgiv-
ning och säkra organdonationer, testmetoder som inte omfattar
djurförsök.
c) Miljöfrågornas betydelse för hälsan (inbegripet metoder för risk-
bedömning, och minskning av riskerna för människor vid
naturkatastrofer).
d) Livskvalitetsfrågor som rör människor med handikapp eller
funktionshinder (bland annat lika tillgång till möjligheter).
e) Insikter om migrations- och flyktingströmmar.
f) Insikter om utvecklingstendenser inom brottsligheten i samband
med allmän säkerhet.
g) Frågor som rör civilskyddet (inbegripet biosäkerhet och skydd
mot risker till följd av terroristattacker) och krishantering.
3. Att bidra till den ekonomiska potentialen och sammanhållningen i
en utvidgad och mer integrerad Europeisk union
Forskningen under denna rubrik skall inriktas särskilt på följande:
a) Bidragande till europeisk integration, hållbar utveckling,
konkurrensförmåga och handelspolitik (inbegripet förbättrade
metoder för att bedöma ekonomisk utveckling och sammanhåll-
ning).2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 19
▼B
b) Utveckling av verktyg, indikatorer och driftsparametrar för
bedömning av hållbara transport- och energisystems prestanda
(i förhållande till ekonomi, miljö och samhälle).
c) En heltäckande säkerhetsanalys och utvärderingssystem för
transporter och forskning om olycksrisker och säkerhet i
samband med system för mobilitet.
d) Prognoser för och utveckling av innovativa strategier för
hållbarhet på medellång och lång sikt.
e) Frågor som gäller informationssamhället (som förvaltning och
skydd av digitala tillgångar, inbegripet tillgång till informations-
samhället).
f) Skydd av kulturarvet och tillhörande bevarandestrategier.
g) Förbättrad kvalitet på, tillgång till och spridning av europeisk
statistik.
B . Forskning för att pröva nya och framväxande vetenskap-
liga och tekniska problem och möjligheter
Den forskningsverksamhet som skall bedrivas under denna rubrik är
tänkt att kunna ge en snabb och flexibel reaktion på oförutsedda
händelser av stor betydelse, framväxande vetenskapliga och tekniska
problem och möjligheter, liksom behov som uppstår vid kunskapens
gränsområden, i synnerhet på temaövergripande och tvärvetenskapliga
områden.
I detta sammanhang kan följande verksamhet bedrivas:
a) Forskning på framväxande kunskapsområden och inom framtida
teknik, som går utanför eller skär igenom de prioriterade tematiska
områdena, särskilt på tvärvetenskapliga områden som är höginno-
vativa och innebär motsvarande höga (tekniska) risker. Den
kommer att stå öppen för nya vetenskapliga rön vid gränserna för
vår kunskap och för teknisk know-how som har klara möjligheter
att få stor betydelse inom industrin och/eller för samhället, eller
för den långsiktiga utvecklingen av Europas forskningskapacitet.
b) Forskning för att snabbt bedöma nya upptäckter, eller nyupptäckta
företeelser, som kan antyda framväxande risker eller problem som
kan få stor betydelse för det europeiska samhället, och identifiera
lämpliga reaktioner på dem.
Vid identifieringen av potentiella forskningsteman under denna rubrik
kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt forskningssamhällets
åsikter och åt områden där europeiska insatser är lämpliga med avse-
ende på potentialen för att utveckla strategiska ställningstaganden i
vetenskapens frontlinje och på nya marknader, eller för att förutse
väsentliga frågor som det europeiska samhället kommer att möta.
1.2.2 Övergripande forskningsverksamhet som omfattar små och medelstora
företag
Denna särskilda verksamhet bedrivs för att främja den europeiska konkur-
renskraften och företags- och innovationspolitiken. Syftet är att hjälpa de
europeiska små och medelstora företagen, inom nya eller traditionella
områden, att förbättra den tekniska kapaciteten och att utveckla förmågan
att agera på europeisk och internationell nivå.
Information och råd om de små och medelstora företagens möjligheter att
omfattas av denna verksamhet kommer att ges via kontaktpunkter som
inrättats av kommissionen, och genom att använda systemet med nation-
ella kontaktpunkter.
Förutom denna särskilda forskningsverksamhet för små och medelstora
företag kommer dessa att uppmuntras att delta på alla områden under
detta program, särskilt i verksamhet på de prioriterade tematiska
områdena.
Åtgärder som kan vidtas på hela det område för vetenskap och teknik som
omfattas av gemenskapens forskningspolitik kan omfatta följande:
a ) Verksamhet för forskningssamverkan
Forskningsverksamhet som bedrivs av FoTUD-utövare till förmån för
ett antal små och medelstora företag kring frågor av gemensamt
intresse. Denna verksamhet kan även bedrivas av innovativa små och
medelstora företag i samarbete med forskningscentrum och universitet.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 20
▼B
b ) Verksamhet för kollektiv forskning
Forskningsverksamhet som bedrivs av FoTUD-utövare till förmån för
industriella sammanslutningar eller industrigrupper inom hela industri-
sektorer där små och medelstora företag har en framträdande position
på europeisk nivå, samt spridning av resultaten.
1.2.3 Särskilda åtgärder för att främja internationellt samarbete
Som stöd för yttre förbindelser, inbegripet gemenskapens utvecklingspo-
litik, kommer särskilda åtgärder för att uppmuntra internationellt
forskningssamarbete att vidtas. Tredje lands deltagande kommer, utöver
dessa särskilda åtgärder, att vara möjligt inom de tematiska områdena.
Följande grupper med tredje länder kommer att omfattas:
a) Utvecklingsländer.
b) Länder i Medelhavsområdet, inklusive västra Balkan.
c) Ryssland och de nya oberoende staterna (NIS). Inbegripet i synnerhet
verksamhet som bedrivs av den internationella sammanslutningen för
främjande av samarbete med forskare från de oberoende staterna i f.d.
Sovjetunionen (INTAS).
Forskningsprioriteringarna inom denna typ av verksamhet fastställs efter
de intressen och målsättningar som partnerskapet mellan gemenskapen
och de berörda grupperna av länder har, samt efter deras särskilda ekono-
miska och sociala behov.
För att underlätta att dessa länder omfattas kommer en enda kontaktpunkt
att inrättas inom kommissionen för information om de verksamheter som
bedrivs i fråga om internationellt samarbete.
Dessa verksamheter kompletterar det internationella forskningssamarbetet
på de prioriterade tematiska områdena.
1.3 Gemensamma forskningscentrets (GFC) icke-nukleära verksamhet
I enlighet med GFC:s uppdrag att ge en vetenskaplig och teknisk grund
för gemenskapens politik, skall det ge kundorienterat stöd till utform-
ningen och genomförandet av gemenskapspolitiken samt till
övervakningen av genomförandet av sådan politik inom sina särskilda
behörighetsområden.
GFC skall bedriva sin verksamhet i nära samarbete och via nätverk med
vetenskapliga kretsar, nationella forskningsorganisationer, universitet och
företag i Europa. Detta centrum har rätt att delta i all forskningsverk-
samhet inom detta program på samma villkor som organ med säte i
medlemsstaterna. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas samarbete
med kandidatländerna.
Gemensamt för all GFC:s verksamhet är att den skall syfta till att främja
allmänhetens säkerhet, i dess olika aspekter, t.ex. hälsa, miljö och
bedrägeribekämpning.
Under denna rubrik kommer GFC att bedriva följande verksamhet:
1. Verksamhet som skall vidtas i enlighet med GFC:s uppdrag. Denna
verksamhet skall vara tydligt inriktad på kundens behov, samtidigt
som den behåller en viss flexibilitet för oväntade forskningsbehov.
Forskningen kommer att koncentreras på följande två huvudområden
som sammanhänger med två av de prioriterade tematiska områdena:
a) Livsmedel, kemiska produkter och hälsa, med särskild tonvikt på
följande:
Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet, särskilt för att bekämpa
BSE, genetiskt modifierade organismer, kemiska produkter, inbe-
gripet validering av alternativ till djurförsök, biomedicinska
tillämpningar (i synnerhet upprättande av referenser på området).
b) Miljö och hållbar utveckling, med särskild tonvikt på följande:
Klimatförändringar (kolcykel, modellering, konsekvenser) och
teknik för en hållbar utveckling (förnybara energikällor, metoder
för integrering på olika politikområden), förbättrad luftkvalitet,
miljöskydd i Europa, utveckling av nätverk och referensmätning,
tekniskt stöd för GMES-målen.
2. Övergripande verksamhet på följande områden där GFC har särskild
kompetens:
a) Teknisk framsyn: Teknisk och ekonomisk framsyn baserad på den
verksamhet som bedrivs inom de europeiska nätverken.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 21
▼B
b) Referensmaterial och mätning: BCR (Bureau Communautaire de
Référence) och referensmaterial som certifierats, godkännande och
bestämning av metoder för kemisk och fysikalisk mätning.
c) Medborgarnas säkerhet och bedrägeribekämpning: Spårning av
personminor, förebyggande av naturkatastrofer och tekniska risker,
nätverk för främjandet av säkerheten på Internet, teknik för
bedrägerikontroll.
II. ATT STRUKTURERA DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSK-
NINGSVERKSAMHET
2.1 Forskning och innovation
Mål
Syftet med dessa åtgärder är att stimulera teknisk innovation, användning
av forskningsresultat, överföring av kunskap och teknik samt bildande av
teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner, inte minst i mindre
utvecklade områden. Innovation är också ett av de viktigaste inslagen i
hela programmet.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Den relativt dåligt utvecklade förmågan att omvandla forskningsresultat
och vetenskapliga och tekniska genombrott till industriella, ekonomiska
och kommersiella framgångar är en av Europas mest uppenbara svagheter.
Åtgärder för att stimulera företagens innovationsanda på europeisk nivå
kan bidra till att öka Europas prestanda generellt och bygga ut dess kapa-
citet på detta område, genom att företag och innovatörer får hjälp för att
kunna verka på europeisk nivå och på de internationella marknaderna, och
genom att aktörer från alla unionens regioner får tillfälle att dra nytta avde erfarenheter och kunskaper som andra regioner har samlat i samband
med egna initiativ.
Planerade åtgärder
Verksamhet kommer att bedrivas enligt denna rubrik för att komplettera
den innovativa verksamhet som inbegrips i de åtgärder som vidtas enligt
rubrik I.
Denna verksamhet kommer att vara till allmänt stöd för innovation och
komplettera nationell och regional verksamhet för att insatserna på
området skall bli mer enhetliga. Verksamheten bedrivs i form av stöd till
följande:
a) Skapande av nätverk mellan aktörerna och användarna i det europeiska
innovationssystemet och utförande av analyser och studier i syfte att
stimulera utbyte av erfarenheter och god praxis och att bättre involvera
användare i innovationsprocessen.
b) Åtgärder för att uppmuntra samarbete mellan olika regioner
beträffande innovation och stöd för bildande av teknikföretag samt för
att utveckla regionala och transregionala strategier på området, inbe-
gripet anslutningsländerna.
c) Åtgärder för försök med nya verktyg och metoder på området för
teknisk innovation som särskilt inriktar sig på kritiska punkter i inno-
vationsprocessen.
d) Upprättande eller konsolidering av informationstjänster, bl.a. elektro-
niska tjänster, t.ex. Cordis, och stöd till innovativ verksamhet
(tekniköverföring, skydd av immateriella rättigheter, tillgång till risk-
kapital), inbegripet verksamheten vid innovationsknutpunkter.
e) Åtgärder på området för ekonomisk och teknisk information (analys av
hur teknik, applikationer och marknader utvecklas, behandling och
spridning av information som kan vara till hjälp för forskare, entre-
prenörer, bl.a. små och medelstora företag, och investerare vid
beslutsfattande).
f) Analys och utvärdering av innovativ verksamhet som genomförs inom
ramen för forskningsprojekt i gemenskapen, och användning av erfa-
renheter från innovationspolitiken.
Vissa av dessa verksamheter bedrivs i samband med den verksamhet som
Europeiska investeringsbanken (EIB) (särskilt genom Europeiska investe-
ringsfonden [EIF]) bedriver inom ramen för initiativet ”Innovation 2000”
samt i samordning med åtgärder som vidtas via strukturfonderna.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 22
▼B
2.2 Mänskliga resurser och rörlighet
Mål
Syftet med den verksamhet som bedrivs under denna rubrik är att utveckla
tillgången på rika mänskliga resurser av världskvalitet i gemenskapens
alla regioner. Detta skall ske genom att stimulera den internationella
rörligheten i utbildningssyfte, främja utvecklingen av know-how eller
kunskapsöverföring, bl.a. mellan olika sektorer, stödja utvecklingen av
spetsforskningen, samt stödja arbetet för att göra Europa mer attraktivt
för forskare från tredje land. I samband med detta skall den potential
som finns bland alla delar av befolkningen utnyttjas på bästa sätt, i
synnerhet hos kvinnor och yngre forskare. Lämpliga åtgärder skall vidtas
för att garantera detta, bland annat åtgärder för samordningsvinster inom
högre utbildning i Europa.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Främjandet av internationell rörlighet är ett enkelt och synnerligen effek-
tivt och kraftfullt sätt att stärka den europeiska spetsforskningen i sin
helhet och dess spridning till unionens olika regioner. Detta ger möjlighet
att förbättra forskarutbildningens kvalitet avsevärt, stimulerar spridning
och utnyttjande av kunskap samt underlättar inrättandet av internationella
spetsforskningscentrum som är attraktiva överallt i gemenskapen. En
kritisk massa av åtgärder på unionsnivå inom detta område, (liksom när
det gäller mänskliga resurser i allmänhet), får automatiskt avsevärda
effekter.
Uppmärksamhet kommer att ägnas åt kvinnors deltagande i alla åtgärder
samt åt lämpliga åtgärder för att främja en bättre balans mellan män och
kvinnor inom forskningen, personliga förhållanden beträffande rörlighet, i
synnerhet med avseende på familj, karriärutveckling och språk, utveck-
lingen av forskningsverksamheten i unionens och de associerade
ländernas mindre gynnade regioner samt behovet av ökat och effektivare
samarbete mellan forskare på olika områden och mellan universitet och
näringsliv, även små och medelstora företag.
I samverkan med de mest relevanta åtgärderna i medlemsstaterna och på
gemenskapsnivå kommer det att sörjas för att praktiskt stöd ges till
utländska forskare i frågor (rättsliga, administrativa, familjerelaterade eller
kulturella) som rör deras rörlighet.
Planerade åtgärderDenna verksamhet, som bedrivs på hela det vetenskapliga och tekniska
området, omfattar bl.a. följande:
a) Stöd till universitet, forskningscentrum, företag, inklusive små och
medelstora företag, och nätverk för att ta emot forskare från Europa
och tredje land, inklusive praktik för doktorander. Detta stöd kan
omfatta inrättande av nätverk för utbildning på längre sikt och främja
rörlighet mellan olika sektorer.
b) Individuella stödåtgärder för europeiska forskare för rörlighet till ett
annat europeiskt land eller ett tredje land samt till forskare med spets-
kompetens från tredje land som önskar komma till Europa. Sådant stöd
skall medge en tillräckligt lång utbildningsperiod och inriktas på fors-
kare med minst fyra års forskningserfarenhet men också inrikta sig på
behovet av utbildning i forskningsförvaltning.
c) Ekonomiskt bidrag till nationella eller regionala stödprogram, som är
öppna för forskare från andra europeiska länder, för rörlighet för fors-
kare.
d) Stöd till inrättande och utveckling av europeiska forskarlag som anses
ha en potential att kunna nå yttersta spetskompetens, i synnerhet för
avancerad eller tvärvetenskaplig forskning när ett sådant stöd kan ge
nationella åtgärder ett mervärde.
e) Vetenskapliga utmärkelser för spetsforskningsinsatser som utförts av
en forskare som erhållit stöd från unionen för forskning i annat land.
Mekanismer kommer att inrättas för att göra det lättare för forskare att
återvända till sitt ursprungsland eller sin ursprungsregion och att återinteg-
reras på arbetsmarknaden.
Insatser för att nå en jämn könsrepresentation i de planerade åtgärderna
kommer att säkerställas2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 23
▼B
2.3 Forskningsinfrastruktur
Mål
Syftet med verksamheten som bedrivs under den här rubriken är att
upprätta forskningsinfrastruktur av högsta klass i Europa och att främja
en optimal användning av denna i Europa.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Genom att utveckla en europeisk ansats till forskningsinfrastruktur och
med hjälp av insatser på unionsnivå, kan den europeiska forskningspoten-
tialen och utnyttjandet av denna förstärkas avsevärt. Detta kan ske genom
att man ger bredare tillgång till befintlig infrastruktur i de olika medlems-
staterna och ser till att de existerande anläggningarna kompletterar
varandra på ett effektivare sätt, genom uppmuntran till utveckling och
upprättande av infrastruktur som erbjuder tjänster på gemenskapsnivå
samt genom att se till att beslut om byggande av infrastruktur är av
sådan art att de både främjar gemenskapen och den regionala och transre-
gionala tekniska utvecklingen.
Denna verksamhet vidtas på samtliga vetenskapliga och tekniska områden,
även på de prioriterade tematiska områdena.
Planerade åtgärder
a) Gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur.
b) Genomförande av integrerade verksamheter, inom ramen för infra-
strukturer eller sammanslagningar av infrastrukturer på europeiskt
plan, som möjliggör tillhandahållande av tjänster på europeisk nivå
och som, utöver gränsöverskridande tillgång, även kan omfatta
upprättande och drift av nätverk för samarbete, och genomförande av
gemensamma forskningsprojekt i syfte att göra infrastrukturerna effek-
tivare.
c) Europeisk infrastruktur för höghastighetskommunikation med hög
kapacitet (eventuellt baserad på arkitektur av GRID-typ) som bygger
på resultaten av Géant-projektet och tjänster för elektronisk publi-
cering.
d) Utförande av genomförbarhetsstudier och förberedelser för
upprättandet av ny infrastruktur i europeisk skala där hänsyn skall tas
till potentiella användares behov och möjligheterna till bidrag från
exempelvis EIB eller strukturfonderna för att finansiera sådan infra-
struktur skall undersökas systematiskt.
e) Optimering av europeisk infrastruktur genom begränsat stöd för
utveckling av ett bestämt antal projekt för ny infrastruktur i väl moti-
verade fall, där ett sådant stöd kan ha en avgörande katalyserande
effekt när det gäller europeiskt mervärde. Detta stöd kan, med
vederbörligt beaktande av medlemsstaternas åsikter, komplettera det
ekonomiska stödet från EIB eller strukturfonderna för finansieringen
av infrastrukturen.
2.4 Vetenskap och samhälle
MålSyftet med verksamheten som bedrivs under denna rubrik är att främja
utvecklingen av harmoniska relationer mellan forskningen och samhället
och att skapa förutsättningar för innovativ verksamhet i Europa liksom
att bidra till forskarnas kritiska tänkande och engagemang för samhälls-
problem till följd av att nya förbindelser och en väl underbyggd dialog
uppstått mellan forskare, företrädare för industrin, politiska beslutsfattare
och medborgare. Initiativen under denna rubrik är policyrelaterad forsk-
ning och samhällsinitiativ, medan forskningsverksamheten enligt de
tematiska prioriteringarna, och särskilt den sjunde tematiska prioriter-
ingen, täcker in ett vidare fält av forskning som rör medborgare och
styret.
Insatsens motivering o ch europeiska mervärde
Frågor rörande relationerna mellan forskningen och samhället måste
självfallet tas upp på europeisk nivå, eftersom de är av starkt europeisk
karaktär. Detta har inte minst att göra med att sådana frågor ofta
uppkommer på gemenskapsnivå (vilket exempelvis visat sig i samband
med problemen med livsmedelssäkerheten), och med att det finns stora
fördelar med att kunna utnyttja de erfarenheter och det kunnande som
samlats i olika länder, och som ofta kompletterar varandra. Dessutom
måste man ta hänsyn till alla de olika synsätt som återspeglar den kultu-
rella mångfalden i Europa.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 24
▼B
Planerade åtgärder
Den verksamhet som bedrivs på detta område, för allt som gäller veten-
skap och teknik, omfattar företrädesvis följande teman:
a) Att närma forskningen till samhället: Vetenskap och styre, vetenskap-
liga yttranden, samhällets deltagande i forskningen, ”framsyn”.
b) Att dra nytta av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på ett
ansvarsfullt sätt i harmoni med grundläggande etiska värderingar:
Bedömning och hantering av och kommunikation om osäkerhetsfak-
torer och risker, sakkunskap, analys och bästa praxis i fråga om
försiktighetsprincipen på olika områden för beslutsfattande, europeiska
referenssystem, forskning om etik i samband med forskning, teknisk
utveckling och dess tillämpningar.
c) Att främja dialogen mellan forskningen och samhället: Nya dialog-
former där berörda parter deltar, allmänhetens kunskap om forskning,
uppmuntran till medvetenhet, främjande av ungdomens intresse för
vetenskapliga karriärer, initiativ som syftar till att främja kvinnors roll
och ställning inom forskning och vetenskap på alla nivåer.
Det sker genom stödåtgärder till följande:
a) Inrättande av nätverk och upprättande av strukturerade kontakter
mellan berörda institutioner och verksamheter på nationell, regional
och europeisk nivå, särskilt genom att utnyttja informationssamhällets
teknik.
b) Utbyte av erfarenheter och god praxis.
c) Genomförande av särskild forskning.
d) Åtgärder som skapar uppmärksamhet, t.ex. utmärkelser och tävlingar.
e) Upprättande av databaser och genomförande av bl.a. statistiska
undersökningar och metodstudier på olika områden.
III. ATT STÄRKA GRUNDERNA FÖR DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR
FORSKNINGSVERKSAMHET
Mål
Syftet med verksamheten under denna rubrik är att stärka samordningen och
driva fram en samstämmig utveckling av strategier och forskning och innova-
tionsfrämjande politik och verksamhet i Europa.
Insatsens motivering och europeiska mervärde
För att det europeiska området för forskningsverksamhet skall kunna förverk-
ligas krävs först och främst förbättrad samstämmighet och samordning av den
verksamhet och politik avseende forskning och innovation som bedrivs på natio-
nell, regional och europeisk nivå. Gemenskapens åtgärder kan bidra till att
främja de ansträngningar som görs i detta syfte samt lägga grunden i fråga om
den information, de kunskaper och det analysarbete som krävs för att detta
projekt skall lyckas.
Planerade åtgärder
A. Samordningsverksamhet skall med användning av en bottom-up-strategi
bedrivas på samtliga vetenskapliga och tekniska områden och till exempel
inom följande områden:
a) Hälso- och sjukvård: Hälso- och sjukvård för viktiga grupper inom
befolkningen, stora sjukdomar och medicinska störningar (t.ex. cancer,
diabetes, och diabetesrelaterade sjukdomar, degenerativa nervsjukdomar,
psykiska sjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar, hepatit, allergier, nedsatt
syn), sällsynta sjukdomar, alternativ eller icke-konventionell medicin
och stora sjukdomar som sammanhänger med fattigdom i u-länderna.
Den verksamhet som berörs kommer att genomföras t.ex. genom samord-
ning av forskning och jämförande undersökningar, utveckling av
europeiska databaser, tvärvetenskapliga nätverk, utbyte av klinisk praxis
och samordning av kliniska försök.
b) Bioteknik: Tillämpningar utan samband med hälsa och livsmedel.
c) Miljö: Stadsmiljöer (innefattande hållbar stadsutveckling och kulturarv),
havsmiljö och markförvaltning, seismiska risker.
d) Energi: Kraftverk av den nya generationen (”nästan inga utsläpp”),
lagring, transport och distribution av energi.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 25
▼B
Denna verksamhet kommer att stärka samordningen av den europeiska forsk-
ningsverksamheten, på både nationell och europeisk nivå, genom att det
erhålls ekonomiskt stöd för följande:
a) Ömsesidig tillgång till nationella och regionala program.
b) Införlivande av nationell och regional forskningsverksamhet i nätverk.
c) Administrations- och forskningsverksamhet inom europeiska samarbetet
inom vetenskaplig och teknisk forskning (COST).
d) Vetenskapliga och tekniska samordningsaktiviteter inom andra europeiska
samarbetsramar, särskilt European Science Foundation.
e) Samarbete mellan och gemensamma initiativ som tas av specialinriktade
vetenskapliga samarbetsorgan i Europa som t.ex. CERN, EMBL, ESO,
ENO och ESA (1).
Dessa åtgärder kommer allmänt att genomföras i samband med de ansträng-
ningar som görs för att optimera resultatet av det vetenskapliga och tekniska
samarbetet i Europa och säkerställa samverkan mellan de olika delarna i
detta samarbete, där även COST och Eureka ingår.
B. För att främja en samstämmig utveckling av innovations- och forskningspo-
litiken i Europa:
a) Genomförande av analyser och studier, ”framsyn” på det vetenskapliga
och tekniska området, statistik och indikatorer.
b) Upprättande och främjande av arbetet i specialinriktade arbetsgrupper och
forum för samförstånd och politisk debatt.
c) Stöd till arbetet med benchmarking inom innovations- och forskningspo-
litiken på nationell, regional och europeisk nivå.
d) Stöd till arbetet med att kartlägga den vetenskapliga och tekniska spets-
kompetensen i gemenskapen.
e) Stöd till det arbete som krävs för att förbättra regelverk och administra-
tiva förutsättningar för forskning och innovation i Europa.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 26
(1) CERN: Europeiska organisationen för kärnforskning; EMBL: Europeiska molekylärbio-
logilaboratoriet; ESO: Europeiska sydobservatoriet; ENO: Europeiska
nordobservatoriet; ESA: Europeiska rymdorganisationen.
▼M1
BILAGA II
MAXIMALT TOTALBELOPP, ANDELAR OCH VÄGLEDANDE
FÖRDELNING AV MEDLEN
De maximala totalbeloppen och vägledande andelarna av anslaget för de olika
åtgärderna enligt artikel 164 i EG-fördraget är de följande:
(miljoner euro)
Första verksamheten (1) 15 174
Andra verksamheten (2) 658
Tredje verksamheten (3) 319
Fjärde verksamheten (4) 1 732
Maximalt totalbelopp 17 883
(1) Omfattar verksamhet som sker under rubriken ”Att koncentrera och integrera gemens-
kapsforskningen”, med undantag för internationellt samarbete; verksamhet på området
infrastruktur och forskning och i ämnet ”vetenskap och samhälle” som sker under
rubriken ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet”, samt verk-samhet som sker under rubriken ”Stärka förutsättningarna för det europeiska områdetför forskningsverksamhet”.
(
2) Omfattar internationellt samarbete som sker under rubriken ”Att koncentrera och integ-
rera gemenskapsforskningen”, på de prioriterade tematiska områdena samt under
rubriken ”Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden”.
(3) Omfattar särskild verksamhet inom ämnet ”Forskning och innovation” som sker under
rubriken ”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet” som ettkomplement till verksamhet på området innovation som sker under rubriken ”Att
koncentrera och integrera gemenskapsforskningen”.
(
4) Omfattar verksamhet rörande mänskliga resurser och stöd till rörlighet under rubriken
”Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet”.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 27
▼M1
Dessa verksamheter sker med följande inriktningar (vägledande ekonomisk fördelning):
(miljoner euro)
1. Att koncentrera och integrera gemenskapsforskningen 14 682
Tematiska prioriteringar (1) 12 438
Biovetenskap, genomik och bioteknik för bättre
hälsa (2)2 514
— Avancerad genomik och dess tillämpningar på
hälsovården1 209
— Kamp mot allvarliga sjukdomar 1 305
Informationssamhällets teknik (3) 3 984
Nanoteknik och nanovetenskap, kunskapsbaserade
multifunktionella material samt nya produktionspro-
cesser och produktionsanordningar1 429
Flyg- och rymdteknik 1 182
Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet 753
Hållbar utveckling, globala förändringar och
ekosystem2 329
— Hållbara energisystem 890
— Hållbar marktransport 670
— Global förändring och ekosystem 769
Medborgare och styrelseformer i ett kunskaps-
samhälle247
Särskild verksamhet inom bredare forskningsområden 1 409
Stödjande åtgärder och förutseende av vetenskapliga
och tekniska behov590
Övergripande forskningsverksamhet som omfattar
små och medelstora företag473
Särskilda åtgärder till stöd för internationellt samar-
bete (4)346
Icke-nukleära insatser av Gemensamma forsknings-
centret835
2. Att strukturera det europeiska området för forsknings-
verksamhet2 854
Forskning och innovation 319
Mänskliga resurser 1 732
Forskningsinfrastruktur (5) 715
Vetenskap och samhälle 88
3. Stärka förutsättningarna för det europeiska området för
forskningsverksamhet347
Stöd till samordningen av verksamheterna 292
Stöd till en sammanhållen utveckling av politiken 55
Totalt 17 883
(1) Varav minst 15 % till små och medelstora företag.
(2) Inklusive ett belopp på högst 475 miljoner euro för cancerforskning.
(3) Inklusive ett belopp på högst 110 miljoner euro för fortsatt utveckling av Geant och GRID.
(4) Detta belopp på 346 miljoner euro är avsett att finansiera särskilda stödåtgärder i det internationella samarbetet
som innefattar utvecklingsländerna, Medelhavsländerna (inklusive länderna på västra Balkan) samt Ryssland och
de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen. Ett belopp på 312 miljoner euro är även avsett att finansiera
deltagandet av tredje lands organisationer i ”tematiska prioriteringar” och i ”särskild verksamhet inom bredareforskningsområden”, vilket uppgår till totalt 658 miljoner euro för internationellt samarbete. Ytterligare resurserkommer att ställas till förfogande via avdelning 2.2 ”Mänskliga resurser och rörlighet” för att finansiera forskar-utbildning i Europa för forskare från tredje land.
(
5) Inklusive ett belopp på högst 218 miljoner euro för fortsatt utveckling av Geant och GRID.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 28
▼B
BILAGA III
INSTRUMENT OCH REGLER FÖR EKONOMISKT STÖD FRÅN
GEMENSKAPEN
Gemenskapen kommer att bidra finansiellt, inom de specifika programmen, och
i enlighet med reglerna för deltagande, till forskningsverksamhet och teknisk
verksamhet, inbegripet demonstrationsverksamhet, i detta program.
Denna verksamhet, där även åtgärder för att främja innovation ingår, kommer
att genomföras genom en rad nedan beskrivna instrument som kallas indirekta
FoTU-åtgärder och som gemenskapen kommer att bidra till finansiellt. Gemen-
skapen kommer också att bedriva verksamhet som skall genomföras genom GFC
och som kallas direkta åtgärder.
1. INSTRUMENT
InledningEtt instrument för att genomföra en åtgärd måste motsvara den berörda
forskningsverksamhetens räckvidd och mål och ta lämplig hänsyn till fors-
karsamhällets synpunkter. En åtgärds storlek kan således variera i
förhållande till vilka teman och ämnen den omfattar, beroende på vilka
resurser i fråga om sakkunskap som behövs för att erhålla ett europeiskt
mervärde och uppnå de förväntade resultaten. I några fall kan detta uppnås
genom att gruppera åtgärder som är inriktade på olika aspekter av ett och
samma mål.
Alla instrument bör, i förekommande fall, inkludera universitet eller högre
läroanstalter på liknande nivå, forskningsorganisationer och näringsliv, inbe-
gripet små och medelstora företag. De kan inbegripa verksamhet som
innebär att kunskap sprids, överförs och utnyttjas, samt analys och
utvärdering av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av tekniken i
fråga och av de faktorer som gör att de kan genomföras med framgång.
Urvalet av åtgärder kommer generellt att baseras på ett öppet ansöknings-
förfarande och en oberoende inbördes utvärdering, utom i väl motiverade
fall. All forskningsverksamhet kommer att ses över regelbundet och detta
kommer att omfatta i synnerhet övervakning av spetsforskningskompeten-
sens nivå. Små och medelstora företag och även sammanslutningar av små
och medelstora företag samt mindre enheter kommer att uppmuntras att
delta.
Beträffande forskning inom de prioriterade tematiska områdena (under
rubrik I i bilaga I):
— Vikten av nya instrument (integrerade projekt och expertnätverk)
erkänns som en överordnad prioritering för att nå såväl målen kritisk
massa, förenkling av förvaltningen samt det europeiska mervärde som
gemenskapens forskning bidrar med i förhållande till den forskning
som redan bedrivs på nationell nivå som målet att forskningskapaciteten
integreras. Projektens storlek är emellertid inte ett kriterium för uteslut-
ning, och tillgång till nya instrument skall säkerställas för små och
medelstora företag och andra mindre enheter.
— De nya instrumenten kommer att användas inom varje tema från den
tidpunkt då detta program inleds, och när så är lämpligt som prioriterad
metod, under möjlig användning av särskilda målinriktade forsknings-
projekt och samordningsinsatser.
— Under 2004 kommer oberoende experter att göra en utvärdering av
effektiviteten hos vart och ett av dessa tre typer av instrument vid
genomförandet av detta program.
Forskningsverksamhet på områden som omfattar ”Särskild verksamhet som
omfattar ett bredare forskningsområde” (under rubrik I) kommer att få
formen av särskilda riktade forskningsprojekt och särskilda forskningspro-
jekt för små och medelstora företag. Expertnätverk och integrerade projekt
kan dock användas i vissa väl motiverade fall då målen bäst kan uppnås på
det sättet.
Verksamhet som avses under rubrik II (Att strukturera det europeiska
området för forskningsverksamhet) och rubrik III (Att stärka grunderna för
det europeiska området för forskningsverksamhet) kommer att få formen av
särskilda riktade forsknings- och innovationsprojekt, integrerade infrastruk-
turinitiativ och åtgärder för att främja mänskliga resurser och rörlighet.
Dessutom kan särskilda stödåtgärder, samordnade åtgärder och gemenska-
pens deltagande i program som anordnas av flera medlemsstater i enlighet
med artikel 169 i fördraget tillämpas under hela detta program.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 29
▼B
1.1 Expertnätverk
Syftet med expertnätverk är att stärka och utveckla gemenskapens veten-
skapliga och tekniska spetsforskning, genom att inom Europa integrera den
befintliga eller framväxande forskningskapaciteten både på nationell och på
regional nivå. Varje nätverk kommer också att sträva efter att utveckla
kunskaperna inom ett särskilt område genom att samla den expertis som
behövs. De skall främja samarbete mellan spetsforskningskapaciteten vid
universitet, forskningscentrum, företag, inbegripet små och medelstora
företag, och vetenskapliga och tekniska organisationer. Den berörda verk-
samheten kommer generellt att inriktas på långsiktiga och
tvärvetenskapliga mål och inte på att uppnå i förväg fastställda resultat i
form av produkter, processer eller tjänster.
Ett expertnätverk kommer att genomföras med hjälp av ett gemensamt verk-
samhetsprogram som omfattar en del av eller, i förekommande fall,
deltagarnas hela forskningskapacitet och forskningsverksamhet på det
berörda området för att förvärva nödvändig fackkunskap och uppnå europe-
iskt mervärde. Syftet med ett gemensamt verksamhetsprogram kan vara att
inrätta ett självständigt centrum med särskild kompetens, vilket kan leda till
att nödvändiga metoder för att uppnå en varaktig integrering av forsknings-
kapaciteten tas fram.
Ett gemensamt verksamhetsprogram kommer med nödvändighet att omfatta
verksamhet som är inriktad på integrering, liksom verksamhet som avser
spridandet av spetsforskning och dess resultat utanför nätverket.
I enlighet med de villkor som skall fastställas i de särskilda programmen
och i reglerna för deltagande kommer expertnätverken att få en hög grad
av självständighet i förvaltningen, vilket i förekommande fall innefattar
möjligheten att anpassa nätverkets sammansättning till innehållet i det
gemensamma verksamhetsprogrammet.
1.2 Integrerade projekt
Integrerade projekt är avsedda att ytterligare stimulera gemenskapens
konkurrenskraft eller att ta upp viktiga samhällsbehov genom att samla
nödvändiga resurser och kompetenser i fråga om forskning och teknisk
utveckling. Alla integrerade projekt bör ha klart definierade vetenskapliga
och tekniska mål och inriktas på att uppnå specifika resultat som kan
användas t.ex. i form av produkter, processer eller tjänster. I dessa mål kan
mer långsiktig eller ”riskfylld” forskning ingå.
Integrerade projekt bör bestå av en rad sammanhängande delåtgärder, av
olika omfattning och struktur beroende på vilka uppgifter som skall utföras,
som behandlar olika aspekter av den forskning som behövs för att uppnå
gemensamma övergripande mål och bildar en sammanhängande enhet och
vars genomförande skall vara nära samordnat.
De åtgärder som genomförs som en del av ett integrerat projekt bör omfatta
verksamhet inom forskning och, i förekommande fall, teknisk utveckling
och/eller demonstration, verksamhet för förvaltning och utnyttjande av
kunskaper för att främja innovation samt alla andra typer av verksamhet
som har direkt samband med målen för det integrerade projektet.
Med förbehåll för de villkor som skall fastställas i de särskilda programmen
och i reglerna för deltagande kommer de integrerade projekten att få en hög
grad av självständighet i förvaltningen, vilket i förekommande fall skall
innefatta möjligheten att anpassa partnerskapet och projektets innehåll. De
kommer att genomföras på grundval av övergripande finansieringsplaner i
vilka företrädesvis betydande finansiering från den privata och den offent-
liga sektorn ingår, även från finansierings- eller samarbetssystem som
Eureka, EIB och EIF.
1.3 Särskilda riktade projekt inom forskning eller innovation
Syftet med särskilda riktade projekt kommer att vara att förbättra den euro-
peiska konkurrenskraften. De bör koncentreras kraftigt och kommer att få
en av följande två former, eller en kombination av båda:
a) Projekt för forskning och teknisk utveckling som syftar till att vinna ny
kunskap för att på ett betydande sätt kunna förbättra eller utveckla nya
produkter, processer eller tjänster, eller för att uppfylla andra behov
inom samhället och gemenskapspolitiken.
b) Demonstrationsprojekt som syftar till att påvisa livskraften i ny teknik
som erbjuder potentiella ekonomiska fördelar, men som inte kan mark-
nadsföras direkt.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 30
▼B
Särskilda riktade innovationsprojekt syftar till att pröva, godkänna och
sprida nya innovationskoncept och innovationsmetoder på europeisk nivå.
1.4 Särskilda forskningsprojekt för små och medelstora företag
Särskilda forskningsprojekt för små och medelstora företag kan få en av
följande två former:
a) Projekt för forskningssamverkan till förmån för små och medelstora
företag inom ämnen av gemensamt intresse.
b) Projekt för kollektiv forskning som genomförs för näringslivssammans-
lutningars och näringslivsgruppers räkning inom hela sektorer av
näringslivet där små och medelstora företag har en framträdande
ställning.
1.5 Åtgärder för att främja och utveckla mänskliga resurser och rörlighet
Åtgärder för att främja och utveckla mänskliga resurser och rörlighet
kommer att syfta till utbildning, utveckling av sakkunskap eller kunskapsö-
verföring. De kommer att omfatta stöd till åtgärder som genomförs av
fysiska personer, mottagarstrukturer, inbegripet utbildningsnät, samt av
europeiska forskningsgrupper.
1.6 Samordningsåtgärder
Samordningsåtgärder syftar till att främja och stödja samordnade initiativ
som vidtas av olika forsknings- och innovationsaktörer som eftersträvar
förbättrad integrering. De kommer att omfatta olika verksamhetsområden
som anordnande av konferenser och möten, genomförande av undersök-
ningar, personalutbyten, utbyte och spridning av bästa praxis, inrättande av
informationssystem och expertgrupper, och kan vid behov även omfatta stöd
till definition, organisation och förvaltning av gemensamma initiativ.
1.7 Särskilda stödåtgärder
Särskilda stödåtgärder kommer att vara ett komplement till genomförandet
av detta program och kan användas som hjälp vid förberedandet av gemen-skapens kommande verksamhet inom dess politik för forskning och teknisk
utveckling, inklusive uppföljning och utvärdering. I synnerhet kommer de
att omfatta konferenser, seminarier, studier och analyser, pris och tävlingar
för vetenskap på hög nivå, arbetsgrupper och expertgrupper, driftsstöd samt
verksamhet för kunskapsspridning, upplysning och kommunikation, eller
någon lämplig kombination av dessa beroende på vad som anses lämpligt i
de enskilda fallen. Det kan också ingå satsningar på stöd till infrastruktur
för forskning med avseende på till exempel gränsöverskridande tillträde
eller förberedande tekniskt arbete (inklusive studier av genomförbarhet)
och utveckling av ny infrastruktur.
Särskilda stödåtgärder skall genomföras för att stimulera, uppmuntra och
underlätta för små och medelstora företag, små forskningsgrupper, nya
forskningscentra och avlägset belägna forskningscentra samt organisationer
i kandidatländerna att delta i verksamheten inom de tematiska prioritering-
arna, särskilt via expertnätverken och de integrerade projekten.
Genomförandet av dessa åtgärder skall bygga på vissa informations- och
stödstrukturer, bland annat nätverk av nationella kontaktpunkter som skall
inrättas av medlemsstaterna och deltagande länder på lokal, regional och
nationell nivå och som skall se till att övergången från det femte till det
sjätte ramprogrammet sker smidigt.
1.8 Integrerade infrastrukturinitiativ
Integrerade infrastrukturinitiativ bör i en enda åtgärd kombinera ett flertal
verksamheter som är av avgörande betydelse för att förstärka och utveckla
forskningsinfrastrukturer, för att tillhandahålla tjänster på europeisk nivå. I
detta syfte bör de kombinera nätverksverksamhet med en stödåtgärd (som
t.ex. gränsöverskridande tillgång) eller sådan forskning som krävs för att
förbättra infrastrukturens prestanda, dock med undantag av finansieringen
av investering i nya infrastrukturer som endast kan finansieras som särskilda
stödåtgärder. Dessa initiativ kommer även att omfatta ett element av
kunskapsspridning till potentiella användare, bland annat inom näringslivet,
och i synnerhet till små och medelstora företag.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 31
▼B
1.9 Gemenskapens deltagande i program som initierats av flera medlems-
stater (artikel 169)
I enlighet med artikel 169 i fördraget kommer detta instrument att omfatta
väl definierade program genomförda av regeringar, nationella eller regionala
myndigheter eller forskningsorganisationer, och det får användas i samtliga
programmets verksamheter (1). Gemensamt förverkligande av dessa program
innebär att en specifik genomförandestruktur används. Detta kan uppnås
genom harmoniserade arbetsprogram och gemensamma, förenade eller
samordnade ansökningsomgångar.
2. NÄRMARE REGLER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIELLA DELTA-
GANDE (2)
Gemenskapen kommer att införa de finansiella instrumenten i enlighet med
sina egna regler för statligt stöd till forskning och utveckling samt de inter-
nationella reglerna på området, i synnerhet WTO-avtalet om subventioner
och kompensationsåtgärder. För att kunna uppfylla kraven i denna interna-
tionella struktur måste den kunna anpassa den finansiella medverkans
omfattning och former enligt detta program från fall till fall, särskilt om
finansieringen genomförs med hjälp av andra genomslagsmedel som t.ex.
bidrag från EIB eller EIF.
För den händelse att organ från regioner med eftersläpande utveckling
medverkar får ett ytterligare bidrag från strukturfonderna enligt rådets
förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna
bestämmelser för strukturfonderna (3) beviljas, om ett program erhåller
högsta tillåtna intensitet i medfinansieringen enligt detta program eller ett
övergripande anslag.
För den händelse att enheter från kandidatländerna medverkar får ytterligare
bidrag från de finansiella föranslutningsinstrument beviljas på liknande
villkor.
För den händelse att organisationer från länderna i Medelhavsområdet eller
från utvecklingsländer medverkar, är ytterligare bidrag från Meda-
programmet och de finansiella instrumenten för gemenskapens utvecklings-
bistånd möjliga.
Finansiellt deltagande från gemenskapen beviljas enligt principen om medfi-
nansiering, med undantag av finansiering av studier, konferenser och
offentliga anbud.
Finansiellt deltagande från gemenskapen beslutas, utom i särskilt motive-
rade fall, efter öppen infordran av förslag eller förfaranden för
anbudsinfordran. Urvalet av projekten kommer att bygga på oberoende
inbördes utvärdering.
Kommissionen kommer att genomföra forskningsverksamheten på sådant
sätt att det säkerställs att gemenskapens finansiella intressen skyddas genom
fungerande kontroller och, om oegentligheter upptäcks, genomavskräckande och proportionerliga sanktioner.
I besluten om antagande av de specifika programmen för genomförande av
detta program får inga undantag göras från reglerna i nedanstående tabell.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 32
(1) Beslut om de nationella program som genomförs gemensamt enligt artikel 169 i
fördraget skall fattas av Europaparlamentet och rådet, i enlighet med förfarandet iartikel 251 i fördraget.
(
2) I överensstämmelse med artikel 167 i fördraget skall Europaparlamentet och rådet, i
enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, fastställa regler för deltagande av
företag, forskningscentra och universitet samt för spridning av forskningsresultaten för
genomförandet av ramprogrammet. Dessa regler skall bland annat omfatta det minstaantalet deltagare, deltagande av organ i kandidatländerna och tredje land, utvärderings-och urvalskriterier för FoTU-åtgärder, förvaltning av FoTU-åtgärder, ansvarsfrågor ochimmateriella rättigheter.
(
3) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.
▼B
FoTU-verksamhet och gemenskapens ekonomiska bidrag per instrumenttyp
Typ av instrument FoTU-verksamhet Gemenskapens bidrag (*) (1)
Expertnätverk — Prioriterade tematiska
områden
— Stöd till politikområden
och förutseende av veten-
skapliga och tekniska
behovIntegrationsbidrag: upp till 25 %
av värdet av de kapaciteter och
resurser som parterna har för
avsikt att integrera i form av ett
bestämt belopp till stöd för det
gemensamma verksamhetspro-
grammet (2)
Integrerade projekt — Prioriterade tematiska
områden
— Stöd till politikområden
och förutseende av veten-
skapliga och tekniska
behovBidrag till budgeten på
— 50 % för forskning
— 35 % för demonstration— 100 % för viss annan verk-
samhet som forskarutbild-
ning och
konsortieförvaltning (
3)(4)
Särskilda riktade projekt inom
forskning eller innovation— Prioriterade tematiska
områden
— Stöd till politikområden
och förutseende av veten-
skapliga och tekniska
behov
— Särskilda internationella
samarbetsåtgärder
— Främjande av samspelet
mellan forskning och
innovation
— Utvecklande av harmo-
niska relationer mellan
vetenskap och samhälleBidrag till budgeten: upp till
50 % av budgeten (3)(4)
Medverkan i program som
inletts av flera medlemsstater
(artikel 169)— Samtliga verksamheter i
sjätte ramprogrammetSkall fastställas i beslut fattade
på grundval av artikel 169
Särskilda forskningsprojekt för
små och medelstora företag— Särskilda forskningså-
tgärder för små och
medelstora företagBidrag till budgeten: upp till
50 % av budgeten (3)(4)
Åtgärder för att främja och
utveckla mänskliga resurser och
rörlighet— Utveckling av mänskliga
resurser och rörlighetBidrag till budgeten: upp till
100 % av budgeten (3), i
förekommande fall som en
klumpsumma
Samordningsåtgärder — Alla verksamheter i sjätte
ramprogrammet.Bidrag till budgeten: upp till
100 % av budgeten (3)
Särskilda stödåtgärder — Alla verksamheter inom
sjätte ramprogrammetBidrag till budgeten: upp till
100 % av budgeten (3)(6), i
förekommande fall som klump-
summa
Integrerade infrastrukturinitiativ — Stöd till forskningsinfra-
strukturBidrag till budgeten: beroende
på typ av verksamhet; högst 50
till 100 % av budgeten (3)(4)(5)
Direkta åtgärder — Icke-nukleär verksamhet
vid Gemensamma forsk-
ningscentret100 % (7)
(*) Budget betyder i denna kolumn en finansplan med en uppskattning av alla de resurser och utgifter som är
nödvändiga för att genomföra åtgärden.
(1) Som allmän princip gäller att gemenskapens finansiella bidrag inte kan omfatta 100 % av utgifterna för en indi-
rekt åtgärd, med undantag för förslag som omfattar ett inköpspris styrt av villkoren för offentlig upphandlingeller har formen av en i förväg bestämd engångsutbetalning fastställd av kommissionen.
Emellertid får gemenskapens finansiella bidrag täcka upp till 100 % av utgifterna för en indirekt åtgärd om de
utgör komplement till utgifter som annars bärs av deltagarna. Det täcker också i det särskilda fallet samord-ningsåtgärder upp till 100 % av budgeten för samordning av verksamheter bekostade av deltagarna själva.
(
2) Denna procentsats varierar för olika områden.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 33
▼B
(3) Enligt särskilda villkor kommer specifika juridiska enheter, särskilt offentliga organ, att få upp till 100 % av sina
marginal-/tilläggskostnader finansierade.
(4) Bidragsnivån får differentieras i enlighet med reglerna i gemenskapens struktur för statligt stöd till forskning och
utveckling beroende på om verksamheterna hänför sig till forskning (högst 50 %) eller demonstration (högst35 %) eller andra genomförda verksamheter som utbildning av forskare (högst 100 %) eller konsortiets förvalt-ning (högst 100 %).
(
5) Verksamheten inom ett integrerat initiativ avseende infrastruktur måste inbegripa en nätverksaktivitet (samord-
ningsåtgärder: högst 100 % av budgeten) och minst en av följande verksamheter: forskning (högst 50 % avbudgeten) eller specifika tjänster (särskilt stödåtgärder, till exempel, gränsöverskridande tillgång till infrastrukturför forskning: högst 100 % av budgeten).
(
6) För åtgärder till stöd för forskningens infrastruktur med avseende på förberedande tekniskt arbete (inklusive
studier av genomförbarhet) och utveckling av nya infrastrukturer inskränks medverkan i sjätte ramprogrammet
till högst 50 % respektive 10 % av budgeten.
(7) Dessutom kommer GFC att få medverka i indirekta åtgärder på samma grund som enheter etablerade i medlems-
stater.2002D1513 — SV — 30.04.2004 — 001.001 — 34